# Euroopa Liidu L 168/2022

| | ISSN 1977-0650 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 168 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 65. aastakäik27. juuni 2022 |

ISSN 1977-0650

Euroopa Liidu

Teataja

L 168

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

65. aastakäik27. juuni 2022

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2022/996, 14. juuni 2022, kestlikkuskriteeriumide ja kasvuhoonegaaside heite vähendamise kriteeriumide ning maakasutuse kaudse muutuse vähese riski kriteeriumide kontrollimise eeskirjade kohta (
  1
  ) | 1 |
| | | OTSUSED |
| | * | Nõukogu otsus (EL) 2022/997, 7. aprill 2022, millega määratakse kindlaks Euroopa Liidu nimel püsivate orgaaniliste saasteainete Stockholmi konventsiooni osaliste konverentsi kümnendal istungil võetav seisukoht seoses kõnealuse konventsiooni A lisa muutmisega | 63 |
| | * | Nõukogu otsus (EL) 2022/998, 17. juuni 2022, seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel ühelt poolt Ghana ning teiselt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahelise vahepealse majanduspartnerluslepinguga moodustatud majanduspartnerluslepingu komitees seoses vaidluste lahendamist reguleeriva töökorra vastuvõtmisega | 65 |
| | * | Nõukogu otsus (EL) 2022/999, 21. juuni 2022, millega nimetatakse ametisse Läti Vabariigi esitatud Regioonide Komitee asendusliige | 77 |
| | * | Nõukogu otsus (EL) 2022/1000, 21. juuni 2022, millega nimetatakse ametisse Austria Vabariigi esitatud Regioonide Komitee liige | 78 |
| | * | Nõukogu otsus (EL) 2022/1001, 21. juuni 2022, millega nimetatakse ametisse Madalmaade Kuningriigi esitatud Regioonide Komitee liige | 79 |
| | * | Nõukogu otsus (EL) 2022/1002, 21. juuni 2022, Euroopa Liidu nimel võetava seisukoha kohta energiaharta lepingu kohase energia konverentsi erakorralisel istungil 24. juunil 2022 | 80 |
| | * | Nõukogu rakendusotsus (EL) 2022/1003, 17. juuni 2022, millega lubatakse Poola Vabariigil kohaldada erimeedet, millega tehakse erand direktiivi 2006/112/EÜ (mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi) artiklitest 218 ja 232 | 81 |
| | * | Nõukogu rakendusotsus (EL) 2022/1004, 17. juuni 2022, millega lubatakse Soomel kohaldada vähendatud maksumäära teatavate soojuspumpade, elektrikatelde ja vee retsirkulatsioonipumpade suhtes kooskõlas direktiivi 2003/96/EÜ artikliga 19 | 84 |
| | * | Komisjoni rakendusotsus (EL) 2022/1005, 23. juuni 2022, milles käsitletakse Prantsusmaa ja Rootsi esitatud lahendamata vastuväiteid biotsiidiperele Alphachloralose Grain loa andmise tingimuste kohta vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) nr 528/2012
  (teatavaks tehtud numbri C(2022) 4193 all)

   (
  1
  ) | 86 |
| | * | Komisjoni rakendusotsus (EL) 2022/1006, 24. juuni 2022, milles käsitletakse Prantsusmaa ja Rootsi esitatud lahendamata vastuväiteid biotsiidiperele Alphachloralose Pasta loa andmise tingimuste kohta vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) nr 528/2012
  (teatavaks tehtud numbri C(2022) 4226 all)

   (
  1
  ) | 90 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

MÄÄRUSED

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2022/996, 14. juuni 2022, kestlikkuskriteeriumide ja kasvuhoonegaaside heite vähendamise kriteeriumide ning maakasutuse kaudse muutuse vähese riski kriteeriumide kontrollimise eeskirjade kohta (
  1
  )

1

1

OTSUSED

*

Nõukogu otsus (EL) 2022/997, 7. aprill 2022, millega määratakse kindlaks Euroopa Liidu nimel püsivate orgaaniliste saasteainete Stockholmi konventsiooni osaliste konverentsi kümnendal istungil võetav seisukoht seoses kõnealuse konventsiooni A lisa muutmisega

63

*

Nõukogu otsus (EL) 2022/998, 17. juuni 2022, seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel ühelt poolt Ghana ning teiselt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahelise vahepealse majanduspartnerluslepinguga moodustatud majanduspartnerluslepingu komitees seoses vaidluste lahendamist reguleeriva töökorra vastuvõtmisega

65

*

Nõukogu otsus (EL) 2022/999, 21. juuni 2022, millega nimetatakse ametisse Läti Vabariigi esitatud Regioonide Komitee asendusliige

77

*

Nõukogu otsus (EL) 2022/1000, 21. juuni 2022, millega nimetatakse ametisse Austria Vabariigi esitatud Regioonide Komitee liige

78

*

Nõukogu otsus (EL) 2022/1001, 21. juuni 2022, millega nimetatakse ametisse Madalmaade Kuningriigi esitatud Regioonide Komitee liige

79

*

Nõukogu otsus (EL) 2022/1002, 21. juuni 2022, Euroopa Liidu nimel võetava seisukoha kohta energiaharta lepingu kohase energia konverentsi erakorralisel istungil 24. juunil 2022

80

*

Nõukogu rakendusotsus (EL) 2022/1003, 17. juuni 2022, millega lubatakse Poola Vabariigil kohaldada erimeedet, millega tehakse erand direktiivi 2006/112/EÜ (mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi) artiklitest 218 ja 232

81

*

Nõukogu rakendusotsus (EL) 2022/1004, 17. juuni 2022, millega lubatakse Soomel kohaldada vähendatud maksumäära teatavate soojuspumpade, elektrikatelde ja vee retsirkulatsioonipumpade suhtes kooskõlas direktiivi 2003/96/EÜ artikliga 19

84

*

Komisjoni rakendusotsus (EL) 2022/1005, 23. juuni 2022, milles käsitletakse Prantsusmaa ja Rootsi esitatud lahendamata vastuväiteid biotsiidiperele Alphachloralose Grain loa andmise tingimuste kohta vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) nr 528/2012
  (teatavaks tehtud numbri C(2022) 4193 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri C(2022) 4193 all)

1

86

*

Komisjoni rakendusotsus (EL) 2022/1006, 24. juuni 2022, milles käsitletakse Prantsusmaa ja Rootsi esitatud lahendamata vastuväiteid biotsiidiperele Alphachloralose Pasta loa andmise tingimuste kohta vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) nr 528/2012
  (teatavaks tehtud numbri C(2022) 4226 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri C(2022) 4226 all)

1

90

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

| 27.6.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 168/1 |
| --- | --- | --- | --- |

27.6.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 168/1

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2022/996,

14. juuni 2022,

kestlikkuskriteeriumide ja kasvuhoonegaaside heite vähendamise kriteeriumide ning maakasutuse kaudse muutuse vähese riski kriteeriumide kontrollimise eeskirjade kohta

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2018. aasta direktiivi (EL) 2018/2001 taastuvatest energiaallikatest toodetud energia kasutamise edendamise kohta, (1) eriti selle artikli 30 lõiget 8,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Direktiiviga (EL) 2018/2001 on laiendatud vabatahtlike kavade rolli, et hõlmata sertifitseerimine selles osas, kas biomasskütused vastavad kestlikkuse ja kasvuhoonegaaside heite vähendamise kriteeriumidele [direktiivis (EL) 2018/2001 „säästlikkuse ja kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamise kriteeriumid“] ning kas muust kui bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest valmistatud vedelad ja gaasilised transpordikütused ning ringlussevõetud süsinikupõhised kütused vastavad asjaomastele kasvuhoonegaaside heite vähendamise kriteeriumidele. Peale selle saab vabatahtlikke kavasid kasutada maakasutuse kaudse muutuse vähese riskiga biokütuste, vedelate biokütuste ja biomasskütuste sertifitseerimiseks. |
| --- | --- |

(1)

Direktiiviga (EL) 2018/2001 on laiendatud vabatahtlike kavade rolli, et hõlmata sertifitseerimine selles osas, kas biomasskütused vastavad kestlikkuse ja kasvuhoonegaaside heite vähendamise kriteeriumidele [direktiivis (EL) 2018/2001 „säästlikkuse ja kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamise kriteeriumid“] ning kas muust kui bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest valmistatud vedelad ja gaasilised transpordikütused ning ringlussevõetud süsinikupõhised kütused vastavad asjaomastele kasvuhoonegaaside heite vähendamise kriteeriumidele. Peale selle saab vabatahtlikke kavasid kasutada maakasutuse kaudse muutuse vähese riskiga biokütuste, vedelate biokütuste ja biomasskütuste sertifitseerimiseks.

| (2) | Selleks, et teha kindlaks, kas biokütused, vedelad biokütused, biomasskütused, muust kui bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest valmistatud vedelad ja gaasilised transpordikütused ning ringlussevõetud süsinikupõhised kütused vastavad direktiivi (EL) 2018/2001 nõuetele, on oluline, et vabatahtlikud kavad toimivad nõuetekohaselt ja ühtlustatult. Seepärast tuleks kehtestada ühtlustatud eeskirjad, mida kohaldatakse kogu sertifitseerimissüsteemi ulatuses, tagades seega vajaliku õiguskindluse ettevõtjate ja vabatahtlike kavade suhtes kohaldatavate eeskirjade osas. |
| --- | --- |

(2)

Selleks, et teha kindlaks, kas biokütused, vedelad biokütused, biomasskütused, muust kui bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest valmistatud vedelad ja gaasilised transpordikütused ning ringlussevõetud süsinikupõhised kütused vastavad direktiivi (EL) 2018/2001 nõuetele, on oluline, et vabatahtlikud kavad toimivad nõuetekohaselt ja ühtlustatult. Seepärast tuleks kehtestada ühtlustatud eeskirjad, mida kohaldatakse kogu sertifitseerimissüsteemi ulatuses, tagades seega vajaliku õiguskindluse ettevõtjate ja vabatahtlike kavade suhtes kohaldatavate eeskirjade osas.

| (3) | Halduskoormuse vähendamiseks peaksid rakenduseeskirjad olema proportsionaalsed ja piirduma sellega, mis on vajalik tagamaks, et vastavust kestlikkuskriteeriumidele ja kasvuhoonegaaside heite vähendamise kriteeriumidele ning muudele nõuetele kontrollitakse asjakohasel ja ühtlustatud viisil, mis minimeerib pettuseriski võimalikult suures ulatuses. Rakenduseeskirju ei tuleks seetõttu käsitada mitte kõikehõlmava standardina, vaid miinimumnõuetena. Vabatahtlike kavade raames võidakse neid eeskirju vastavalt vajadusele täiendada. |
| --- | --- |

(3)

Halduskoormuse vähendamiseks peaksid rakenduseeskirjad olema proportsionaalsed ja piirduma sellega, mis on vajalik tagamaks, et vastavust kestlikkuskriteeriumidele ja kasvuhoonegaaside heite vähendamise kriteeriumidele ning muudele nõuetele kontrollitakse asjakohasel ja ühtlustatud viisil, mis minimeerib pettuseriski võimalikult suures ulatuses. Rakenduseeskirju ei tuleks seetõttu käsitada mitte kõikehõlmava standardina, vaid miinimumnõuetena. Vabatahtlike kavade raames võidakse neid eeskirju vastavalt vajadusele täiendada.

| (4) | Ettevõtjad võivad igal ajal otsustada osaleda muus vabatahtlikus kavas. Ent selleks, et ettevõtja, kes on ühe kava auditist läbi kukkunud, ei saaks kohe taotleda sertifitseerimist teise kava alusel, peaks kõigi ettevõtjalt taotluse saanud kavade raames nõudma ettevõtjalt teavet selle kohta, kas ta on eelneva viie aasta jooksul mõnest auditist läbi kukkunud. See peaks kehtima ka olukordades, kus ettevõtja on uus juriidiline isik, kuid jääb sisuliselt samaks, nii et väikesed või puhtalt formaalsed muudatused näiteks juhtimisstruktuuris või tegevuse ulatuses ei vabasta uut ettevõtjat sellise eeskirja täitmisest. |
| --- | --- |

(4)

Ettevõtjad võivad igal ajal otsustada osaleda muus vabatahtlikus kavas. Ent selleks, et ettevõtja, kes on ühe kava auditist läbi kukkunud, ei saaks kohe taotleda sertifitseerimist teise kava alusel, peaks kõigi ettevõtjalt taotluse saanud kavade raames nõudma ettevõtjalt teavet selle kohta, kas ta on eelneva viie aasta jooksul mõnest auditist läbi kukkunud. See peaks kehtima ka olukordades, kus ettevõtja on uus juriidiline isik, kuid jääb sisuliselt samaks, nii et väikesed või puhtalt formaalsed muudatused näiteks juhtimisstruktuuris või tegevuse ulatuses ei vabasta uut ettevõtjat sellise eeskirja täitmisest.

| (5) | Massibilansisüsteemi eesmärk on vähendada halduskoormust kestlikkuskriteeriumidele ja kasvuhoonegaaside heite vähendamise kriteeriumidele vastavuse tõendamisel seeläbi, et võimaldatakse segada erinevate kestlikkusnäitajatega toorainet ja kütuseid ning kestlikkusnäitajaid võimaldatakse paindlikult ümber suunata sellisest segust kõrvaldatud saadetistele. Läbipaistvuse tagamiseks on massibilansisüsteemi kohane segamine võimalik näiteks juhul, kui tooraine kuulub samasse tooterühma. Tooterühm võib hõlmata näiteks eri liiki toiduks mittekasutatavat tselluloosmaterjali, millel on sarnased füüsikalised ja keemilised omadused, kütteväärtused ja/või ümberarvestustegurid, või direktiivi (EL) 2018/2001 IX lisa A osa punkti q kohaseid lignotselluloosmaterjali liike. Samasse tooterühma võivad kuuluda biokütuste ja vedelate biokütuste tootmiseks kasutatavad esmased taimeõlid. Tooraineid, mida saab kasutada selliste biokütuste, vedelate biokütuste ja biomasskütuste tootmiseks, mille suhtes kohaldatakse eri eeskirju seoses nende panusega taastuvenergia eesmärkide saavutamisse, ei tohiks siiski üldiselt käsitada samasse tooterühma kuuluvatena, kuna see võib kahjustada direktiivi (EL) 2018/2001 eesmärkide täitmist, sest selle direktiivi järgi käsitatakse biokütuseid, vedelaid biokütuseid ja biomasskütuseid erinevalt vastavalt lähteainele, millest neid toodetakse. Gaaskütuste puhul käsitatakse ELi ühendvõrku ühtse massibilansisüsteemina. Võrguväliselt või isoleeritud kohalikest jaotusvõrkudest toodetud ja tarbitud gaaskütuseid tuleb käsitada eraldi massibilansisüsteemidena. Lisaks on vaja võtta ettevaatusabinõud, et tagada kestlikkusdeklaratsioonide õigsus juhul, kui kütuseid eksporditakse kolmandatesse riikidesse, kus massibilansisüsteemi ei kohaldata. Selleks peaks massibilansisüsteem sisaldama ka teavet kütusekoguste kohta, mille kestlikkusnäitajaid ei ole kindlaks määratud, ning massibilansisüsteemis tuleb võtta arvesse kütusetarneid sertifitseerimata ettevõtjatele, lähtudes tarnitud kütuste füüsilisest laadist. |
| --- | --- |

(5)

Massibilansisüsteemi eesmärk on vähendada halduskoormust kestlikkuskriteeriumidele ja kasvuhoonegaaside heite vähendamise kriteeriumidele vastavuse tõendamisel seeläbi, et võimaldatakse segada erinevate kestlikkusnäitajatega toorainet ja kütuseid ning kestlikkusnäitajaid võimaldatakse paindlikult ümber suunata sellisest segust kõrvaldatud saadetistele. Läbipaistvuse tagamiseks on massibilansisüsteemi kohane segamine võimalik näiteks juhul, kui tooraine kuulub samasse tooterühma. Tooterühm võib hõlmata näiteks eri liiki toiduks mittekasutatavat tselluloosmaterjali, millel on sarnased füüsikalised ja keemilised omadused, kütteväärtused ja/või ümberarvestustegurid, või direktiivi (EL) 2018/2001 IX lisa A osa punkti q kohaseid lignotselluloosmaterjali liike. Samasse tooterühma võivad kuuluda biokütuste ja vedelate biokütuste tootmiseks kasutatavad esmased taimeõlid. Tooraineid, mida saab kasutada selliste biokütuste, vedelate biokütuste ja biomasskütuste tootmiseks, mille suhtes kohaldatakse eri eeskirju seoses nende panusega taastuvenergia eesmärkide saavutamisse, ei tohiks siiski üldiselt käsitada samasse tooterühma kuuluvatena, kuna see võib kahjustada direktiivi (EL) 2018/2001 eesmärkide täitmist, sest selle direktiivi järgi käsitatakse biokütuseid, vedelaid biokütuseid ja biomasskütuseid erinevalt vastavalt lähteainele, millest neid toodetakse. Gaaskütuste puhul käsitatakse ELi ühendvõrku ühtse massibilansisüsteemina. Võrguväliselt või isoleeritud kohalikest jaotusvõrkudest toodetud ja tarbitud gaaskütuseid tuleb käsitada eraldi massibilansisüsteemidena. Lisaks on vaja võtta ettevaatusabinõud, et tagada kestlikkusdeklaratsioonide õigsus juhul, kui kütuseid eksporditakse kolmandatesse riikidesse, kus massibilansisüsteemi ei kohaldata. Selleks peaks massibilansisüsteem sisaldama ka teavet kütusekoguste kohta, mille kestlikkusnäitajaid ei ole kindlaks määratud, ning massibilansisüsteemis tuleb võtta arvesse kütusetarneid sertifitseerimata ettevõtjatele, lähtudes tarnitud kütuste füüsilisest laadist.

| (6) | Esialgse kohapealse auditi ettevalmistamisel ning järgnevate järelevalve- või uuestisertifitseerimisauditite ajal peaks audiitor tegema ettevõtjate üldise riskiprofiili asjakohase analüüsi. Selles analüüsis, mis põhineb audiitori ametialastel teadmistel ja ettevõtja esitatud teabel, tuleks arvesse võtta mitte ainult konkreetse ettevõtja, vaid ka tarneahela riskitaset (nt ettevõtjate puhul, kes käitlevad direktiivi (EL) 2018/2001 IX lisas loetletud materjale). Auditi intensiivsust, ulatust või mõlemat tuleks kohandada kindlaks tehtud üldise riski tasemega, et tagada piisav usaldus ettevõtjate esitatud teabe õigsuse vastu ja leevendada seega oluliste väärkajastamistega seotud riske. |
| --- | --- |

(6)

Esialgse kohapealse auditi ettevalmistamisel ning järgnevate järelevalve- või uuestisertifitseerimisauditite ajal peaks audiitor tegema ettevõtjate üldise riskiprofiili asjakohase analüüsi. Selles analüüsis, mis põhineb audiitori ametialastel teadmistel ja ettevõtja esitatud teabel, tuleks arvesse võtta mitte ainult konkreetse ettevõtja, vaid ka tarneahela riskitaset (nt ettevõtjate puhul, kes käitlevad direktiivi (EL) 2018/2001 IX lisas loetletud materjale). Auditi intensiivsust, ulatust või mõlemat tuleks kohandada kindlaks tehtud üldise riski tasemega, et tagada piisav usaldus ettevõtjate esitatud teabe õigsuse vastu ja leevendada seega oluliste väärkajastamistega seotud riske.

| (7) | Rühmaauditite korral, kus kohapealsed auditid asendatakse dokumendiaudititega, peaksid vabatahtlikud kavad ja sertifitseerimisasutused tagama, et need auditid suudavad anda sama kindlustaseme, mida annab kohapealne audit (nt kvaliteetsete satelliitfotode kättesaadavus ning andmed kaitse- ja turbaalade kohta, mis annavad teavet asjaomase ajavahemiku kohta). |
| --- | --- |

(7)

Rühmaauditite korral, kus kohapealsed auditid asendatakse dokumendiaudititega, peaksid vabatahtlikud kavad ja sertifitseerimisasutused tagama, et need auditid suudavad anda sama kindlustaseme, mida annab kohapealne audit (nt kvaliteetsete satelliitfotode kättesaadavus ning andmed kaitse- ja turbaalade kohta, mis annavad teavet asjaomase ajavahemiku kohta).

| (8) | Komisjoni delegeeritud määruses (EL) 2019/807 (2) on tunnistatud, et teatavatel tingimustel on võimalik vältida maakasutuse kaudset muutust seoses biokütuste, vedelate biokütuste ja biomasskütustega, mille puhul peetakse tavaliselt maakasutuse kaudse muutuse riski suureks. Selleks, et tagada võrdsed tingimused maakasutuse kaudse muutuse vähese riski sertifitseerimise protsessi rakendamisel kõigi vabatahtlike kavade puhul, on vaja kehtestada erinõuded, et võimaldada maakasutuse kaudse muutuse vähese riskiga biokütuste, vedelate biokütuste ja biomasskütuste sertifitseerimist. Sertifitseeritud maakasutuse kaudse muutuse vähese riskiga biokütused, vedelad biokütused ja biomasskütused tuleks toidu- ja söödakultuuridest toodetavate, maakasutuse kaudse muutuse suure riskiga biokütuste, vedelate biokütuste ja biomasskütuste suhtes kehtestatud piirnormi ja selle järkjärgulise vähendamise järgimise nõudest vabastada tingimusel, et need kütused vastavad asjakohastele kestlikkuskriteeriumidele ja kasvuhoonegaaside heite vähendamise kriteeriumidele, mis on sätestatud direktiivi (EL) 2018/2001 artiklis 29. |
| --- | --- |

(8)

Komisjoni delegeeritud määruses (EL) 2019/807 (2) on tunnistatud, et teatavatel tingimustel on võimalik vältida maakasutuse kaudset muutust seoses biokütuste, vedelate biokütuste ja biomasskütustega, mille puhul peetakse tavaliselt maakasutuse kaudse muutuse riski suureks. Selleks, et tagada võrdsed tingimused maakasutuse kaudse muutuse vähese riski sertifitseerimise protsessi rakendamisel kõigi vabatahtlike kavade puhul, on vaja kehtestada erinõuded, et võimaldada maakasutuse kaudse muutuse vähese riskiga biokütuste, vedelate biokütuste ja biomasskütuste sertifitseerimist. Sertifitseeritud maakasutuse kaudse muutuse vähese riskiga biokütused, vedelad biokütused ja biomasskütused tuleks toidu- ja söödakultuuridest toodetavate, maakasutuse kaudse muutuse suure riskiga biokütuste, vedelate biokütuste ja biomasskütuste suhtes kehtestatud piirnormi ja selle järkjärgulise vähendamise järgimise nõudest vabastada tingimusel, et need kütused vastavad asjakohastele kestlikkuskriteeriumidele ja kasvuhoonegaaside heite vähendamise kriteeriumidele, mis on sätestatud direktiivi (EL) 2018/2001 artiklis 29.

| (9) | Ettevõtjad, kes taotlevad maakasutuse kaudse muutuse vähese riski sertifitseerimist, võivad olla juba saanud mõne vabatahtliku kava raames sertifikaadi muude aspektide kohta või taotleda maakasutuse kaudse muutuse vähese riski sertifitseerimist samal ajal, kui nad taotlevad sertifitseerimist muude aspektide jaoks, mida saab vabatahtliku kavaga hõlmata. Taotlejad võivad olla põllumajandusettevõte, põllumajandustootjate rühm või esimene kogumispunkt või põllumajandustootjate rühma nimel tegutsev rühmajuht. Kui meetmeid kohaldatakse mitmeaastaste põllukultuuride suhtes, võib maakasutuse kaudse muutuse vähese riski sertifitseerimise kümneaastase kehtivusaja alguse edasi lükata, kuna meetme rakendamise ja jälgitava saagikuse suurenemise vahele jääb pikem ajavahemik. |
| --- | --- |

(9)

Ettevõtjad, kes taotlevad maakasutuse kaudse muutuse vähese riski sertifitseerimist, võivad olla juba saanud mõne vabatahtliku kava raames sertifikaadi muude aspektide kohta või taotleda maakasutuse kaudse muutuse vähese riski sertifitseerimist samal ajal, kui nad taotlevad sertifitseerimist muude aspektide jaoks, mida saab vabatahtliku kavaga hõlmata. Taotlejad võivad olla põllumajandusettevõte, põllumajandustootjate rühm või esimene kogumispunkt või põllumajandustootjate rühma nimel tegutsev rühmajuht. Kui meetmeid kohaldatakse mitmeaastaste põllukultuuride suhtes, võib maakasutuse kaudse muutuse vähese riski sertifitseerimise kümneaastase kehtivusaja alguse edasi lükata, kuna meetme rakendamise ja jälgitava saagikuse suurenemise vahele jääb pikem ajavahemik.

| (10) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 34 lõike 2 kohase biokütuste, vedelate biokütuste ja biomasskütuste jätkusuutlikkuse komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(10)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 34 lõike 2 kohase biokütuste, vedelate biokütuste ja biomasskütuste jätkusuutlikkuse komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

I PEATÜKK

SISSEJUHATUS

Artikkel 1

Reguleerimisese

Käesoleva määrusega kehtestatakse rakenduseeskirjad, millega tagatakse tõhus ja ühtlustatud kontroll selle üle, et ettevõtjad:

| a) | vastavad direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 29 lõigetes 2–7 sätestatud kestlikkuskriteeriumidele [direktiivis (EL) 2018/2001 „säästlikkuse kriteeriumid“]; |
| --- | --- |

a)

vastavad direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 29 lõigetes 2–7 sätestatud kestlikkuskriteeriumidele [direktiivis (EL) 2018/2001 „säästlikkuse kriteeriumid“];

| b) | esitavad täpsed andmed kasvuhoonegaaside heite vähenemise kohta direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 25 lõike 2 ja artikli 29 lõike 10 kohaldamisel; |
| --- | --- |

b)

esitavad täpsed andmed kasvuhoonegaaside heite vähenemise kohta direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 25 lõike 2 ja artikli 29 lõike 10 kohaldamisel;

| c) | vastavad maakasutuse kaudse muutuse vähese riskiga biokütuste, vedelate biokütuste ja biomasskütuste sertifitseerimise kriteeriumidele, mis on kehtestatud delegeeritud määrusega (EL) 2019/807. |
| --- | --- |

c)

vastavad maakasutuse kaudse muutuse vähese riskiga biokütuste, vedelate biokütuste ja biomasskütuste sertifitseerimise kriteeriumidele, mis on kehtestatud delegeeritud määrusega (EL) 2019/807.

Artikkel 2

Mõisted

Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:

| 1) | „vabatahtlik kava“ – organisatsioon, mis tõendab ettevõtjate vastavust kriteeriumidele ja eeskirjadele, muu hulgas kestlikkuskriteeriumidele ja kasvuhoonegaaside heite vähendamise kriteeriumidele, mis on sätestatud direktiivis (EL) 2018/2001 ja delegeeritud määruses (EL) 2019/807; |
| --- | --- |

1)

„vabatahtlik kava“ – organisatsioon, mis tõendab ettevõtjate vastavust kriteeriumidele ja eeskirjadele, muu hulgas kestlikkuskriteeriumidele ja kasvuhoonegaaside heite vähendamise kriteeriumidele, mis on sätestatud direktiivis (EL) 2018/2001 ja delegeeritud määruses (EL) 2019/807;

| 2) | „tunnustatud vabatahtlik kava“ – direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 30 lõike 4 kohaselt tunnustatud vabatahtlik kava; |
| --- | --- |

2)

„tunnustatud vabatahtlik kava“ – direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 30 lõike 4 kohaselt tunnustatud vabatahtlik kava;

| 3) | „tunnustatud riiklik kava“ – direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 30 lõike 6 kohaselt tunnustatud riiklik kava; |
| --- | --- |

3)

„tunnustatud riiklik kava“ – direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 30 lõike 6 kohaselt tunnustatud riiklik kava;

| 4) | „sertifikaat“ – vabatahtliku kava raames sertifitseerimisasutuse koostatud vastavusdeklaratsioon, mis tõendab, et ettevõtja vastab direktiivi (EL) 2018/2001 nõuetele; |
| --- | --- |

4)

„sertifikaat“ – vabatahtliku kava raames sertifitseerimisasutuse koostatud vastavusdeklaratsioon, mis tõendab, et ettevõtja vastab direktiivi (EL) 2018/2001 nõuetele;

| 5) | „peatatud sertifikaat“ – sertifikaat, mis on sertifitseerimisasutuse kindlaks tehtud mittevastavuste tõttu või ettevõtja vabatahtliku taotluse alusel ajutiselt kehtetuks tunnistatud; |
| --- | --- |

5)

„peatatud sertifikaat“ – sertifikaat, mis on sertifitseerimisasutuse kindlaks tehtud mittevastavuste tõttu või ettevõtja vabatahtliku taotluse alusel ajutiselt kehtetuks tunnistatud;

| 6) | „tühistatud sertifikaat“ – sertifikaat, mille sertifitseerimisasutus on lõplikult tühistanud või mis on vabatahtliku kava raames lõplikult tühistatud; |
| --- | --- |

6)

„tühistatud sertifikaat“ – sertifikaat, mille sertifitseerimisasutus on lõplikult tühistanud või mis on vabatahtliku kava raames lõplikult tühistatud;

| 7) | „lõpetatud sertifikaat“ – sertifikaat, mis on selle kehtivuse ajal vabatahtlikult tühistatud; |
| --- | --- |

7)

„lõpetatud sertifikaat“ – sertifikaat, mis on selle kehtivuse ajal vabatahtlikult tühistatud;

| 8) | „aegunud sertifikaat“ – sertifikaat, mis ei ole enam kehtiv; |
| --- | --- |

8)

„aegunud sertifikaat“ – sertifikaat, mis ei ole enam kehtiv;

| 9) | „kestlikkusnäitajad ja kasvuhoonegaaside heite vähendamise näitajad“ – tooraine- või kütusesaadetist kirjeldav teave, mida on vaja, et tõendada saadetise vastavust biokütuste, vedelate biokütuste ja biomasskütuste kestlikkuskriteeriumidele ja kasvuhoonegaaside heite vähendamise kriteeriumidele või kasvuhoonegaaside heite vähendamise nõuetele, mida kohaldatakse muust kui bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest valmistatud vedelate ja gaasiliste transpordikütuste ning ringlussevõetud süsinikupõhiste kütuste suhtes; |
| --- | --- |

9)

„kestlikkusnäitajad ja kasvuhoonegaaside heite vähendamise näitajad“ – tooraine- või kütusesaadetist kirjeldav teave, mida on vaja, et tõendada saadetise vastavust biokütuste, vedelate biokütuste ja biomasskütuste kestlikkuskriteeriumidele ja kasvuhoonegaaside heite vähendamise kriteeriumidele või kasvuhoonegaaside heite vähendamise nõuetele, mida kohaldatakse muust kui bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest valmistatud vedelate ja gaasiliste transpordikütuste ning ringlussevõetud süsinikupõhiste kütuste suhtes;

| 10) | „toorainesegu edasiseks töötlemiseks“ – tooraine füüsiline segamine üksnes biokütuste, vedelate biokütuste või biomasskütuste tootmiseks; |
| --- | --- |

10)

„toorainesegu edasiseks töötlemiseks“ – tooraine füüsiline segamine üksnes biokütuste, vedelate biokütuste või biomasskütuste tootmiseks;

| 11) | „ettevõtja“ – tooraine tootja, jäätmete ja jääkide koguja, toorainet lõppkütusteks või vahetoodeteks töötlevate käitiste käitaja, energiat (elekter, küte või jahutus) tootvate käitiste käitaja või muu ettevõtja, sealhulgas hoidlad või kauplejad, kelle valduses toorained või kütused füüsiliselt asuvad, tingimusel, et nad töötlevad teavet nende toorainete või kütuste kestlikkusnäitajate ja kasvuhoonegaaside heite vähendamise näitajate kohta; |
| --- | --- |

11)

„ettevõtja“ – tooraine tootja, jäätmete ja jääkide koguja, toorainet lõppkütusteks või vahetoodeteks töötlevate käitiste käitaja, energiat (elekter, küte või jahutus) tootvate käitiste käitaja või muu ettevõtja, sealhulgas hoidlad või kauplejad, kelle valduses toorained või kütused füüsiliselt asuvad, tingimusel, et nad töötlevad teavet nende toorainete või kütuste kestlikkusnäitajate ja kasvuhoonegaaside heite vähendamise näitajate kohta;

| 12) | „esimene kogumispunkt“ – ladustamis- või töötlemisrajatis, mida haldab otse ettevõtja või muu osaline lepingu alusel ning mis hangib toorainet otse põllumajandusliku biomassi, metsa biomassi, jäätmete ja jääkide tootjatelt või muust kui bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest toodetud kütuste puhul selliseid kütuseid tootvalt tehaselt; |
| --- | --- |

12)

„esimene kogumispunkt“ – ladustamis- või töötlemisrajatis, mida haldab otse ettevõtja või muu osaline lepingu alusel ning mis hangib toorainet otse põllumajandusliku biomassi, metsa biomassi, jäätmete ja jääkide tootjatelt või muust kui bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest toodetud kütuste puhul selliseid kütuseid tootvalt tehaselt;

| 13) | „sertifitseerimisaudit“ – enne kavas osalemist tehtav esialgne audit, mille eesmärk on väljastada vabatahtliku kava raames sertifikaat; |
| --- | --- |

13)

„sertifitseerimisaudit“ – enne kavas osalemist tehtav esialgne audit, mille eesmärk on väljastada vabatahtliku kava raames sertifikaat;

| 14) | „sertifitseerimisasutus“ – sõltumatu akrediteeritud või tunnustatud vastavushindamisasutus, kes sõlmib vabatahtliku kava raames kokkuleppe, et osutada tooraine või kütuse puhul sertifitseerimisteenuseid, tehesettevõtjate suhtes auditeid ja andes vabatahtlike kavade nimel välja sertifikaate, kasutades vabatahtliku kava sertifitseerimissüsteemi; |
| --- | --- |

14)

„sertifitseerimisasutus“ – sõltumatu akrediteeritud või tunnustatud vastavushindamisasutus, kes sõlmib vabatahtliku kava raames kokkuleppe, et osutada tooraine või kütuse puhul sertifitseerimisteenuseid, tehesettevõtjate suhtes auditeid ja andes vabatahtlike kavade nimel välja sertifikaate, kasutades vabatahtliku kava sertifitseerimissüsteemi;

| 15) | „mittevastavus“ – ettevõtja või sertifitseerimisasutuse mittevastavus sellise vabatahtliku kavaga kehtestatud eeskirjadele ja menetlustele, mille liikmed nad on või mille raames nad tegutsevad; |
| --- | --- |

15)

„mittevastavus“ – ettevõtja või sertifitseerimisasutuse mittevastavus sellise vabatahtliku kavaga kehtestatud eeskirjadele ja menetlustele, mille liikmed nad on või mille raames nad tegutsevad;

| 16) | „järelevalveaudit“ – sertifitseerimisasutuse poolt vabatahtliku kava raames väljastatud sertifikaatide järelaudit, mis toimub pärast sertifitseerimist ja enne uuestisertifitseerimisauditit ning mida saab teha kord kvartalis, poolaastas või aastas; |
| --- | --- |

16)

„järelevalveaudit“ – sertifitseerimisasutuse poolt vabatahtliku kava raames väljastatud sertifikaatide järelaudit, mis toimub pärast sertifitseerimist ja enne uuestisertifitseerimisauditit ning mida saab teha kord kvartalis, poolaastas või aastas;

| 17) | „uuestisertifitseerimisaudit“ – audit, mille eesmärk on uuendada sertifitseerimisasutuse poolt vabatahtliku kava raames väljastatud sertifikaati; |
| --- | --- |

17)

„uuestisertifitseerimisaudit“ – audit, mille eesmärk on uuendada sertifitseerimisasutuse poolt vabatahtliku kava raames väljastatud sertifikaati;

| 18) | „ühendtaristu“ – taristute süsteem, mis hõlmab torujuhtmeid, veeldatud maagaasi terminale ja hoidlaid, mille kaudu transporditakse gaase, mis koosnevad peamiselt metaanist ning hõlmavad biogaasi ja biomassist saadud gaasi, eelkõige biometaani, või muud liiki gaasi, mida on tehniliselt võimalik ja ohutu sisestada maagaasi torujuhtmesüsteemi ja selle kaudu transportida, samuti vesinikusüsteemi ning vedelkütuste torujuhtmevõrgustikku ja ülekande- ja jaotustaristuid; |
| --- | --- |

18)

„ühendtaristu“ – taristute süsteem, mis hõlmab torujuhtmeid, veeldatud maagaasi terminale ja hoidlaid, mille kaudu transporditakse gaase, mis koosnevad peamiselt metaanist ning hõlmavad biogaasi ja biomassist saadud gaasi, eelkõige biometaani, või muud liiki gaasi, mida on tehniliselt võimalik ja ohutu sisestada maagaasi torujuhtmesüsteemi ja selle kaudu transportida, samuti vesinikusüsteemi ning vedelkütuste torujuhtmevõrgustikku ja ülekande- ja jaotustaristuid;

| 19) | „vesinikusüsteem“ – taristusüsteem, sealhulgas vesinikuvõrgud, -hoidlad ja -terminalid, mis sisaldavad kõrge puhtusastmega vesinikku; |
| --- | --- |

19)

„vesinikusüsteem“ – taristusüsteem, sealhulgas vesinikuvõrgud, -hoidlad ja -terminalid, mis sisaldavad kõrge puhtusastmega vesinikku;

| 20) | „õiguseellane“ – ettevõtja, kes on juriidiliselt asendatud uuega, kuid kelle omandilise kuuluvuse, juhtkonna koosseisu, töömeetodite või tegevuse ulatuse suhtes ei ole tehtud sisulisi või on tehtud ainult pealiskaudseid muudatusi; |
| --- | --- |

20)

„õiguseellane“ – ettevõtja, kes on juriidiliselt asendatud uuega, kuid kelle omandilise kuuluvuse, juhtkonna koosseisu, töömeetodite või tegevuse ulatuse suhtes ei ole tehtud sisulisi või on tehtud ainult pealiskaudseid muudatusi;

| 21) | „tooterühm“ – sarnaste füüsikaliste ja keemiliste omadustega ja sarnaste kütteväärtustega toorained, biokütused, vedelad biokütused ning mittegaasilised biomasskütused või sarnaste keemiliste omadustega gaasilised biomasskütused ja veeldatud maagaas, mille kõigi suhtes kohaldatakse samu eeskirju, mis on sätestatud direktiivi (EL) 2018/2001 artiklites 7, 26 ja 27, et määrata kindlaks biokütuste, vedelate biokütuste ja biomasskütuste panus taastuvenergia eesmärkide saavutamisse; |
| --- | --- |

21)

„tooterühm“ – sarnaste füüsikaliste ja keemiliste omadustega ja sarnaste kütteväärtustega toorained, biokütused, vedelad biokütused ning mittegaasilised biomasskütused või sarnaste keemiliste omadustega gaasilised biomasskütused ja veeldatud maagaas, mille kõigi suhtes kohaldatakse samu eeskirju, mis on sätestatud direktiivi (EL) 2018/2001 artiklites 7, 26 ja 27, et määrata kindlaks biokütuste, vedelate biokütuste ja biomasskütuste panus taastuvenergia eesmärkide saavutamisse;

| 22) | „koht“ või „tegevuskoht“ – täpsete piiridega geograafiline asukoht, logistikarajatised, ülekande- või jaotustaristud, mille piires võib tooteid segada; |
| --- | --- |

22)

„koht“ või „tegevuskoht“ – täpsete piiridega geograafiline asukoht, logistikarajatised, ülekande- või jaotustaristud, mille piires võib tooteid segada;

| 23) | „kestlikkustõend“ – ettevõtja avaldus, mis põhineb sertifitseerimisasutuse poolt vabatahtliku kava raames väljastatud sertifikaadil ja mis tõendab, et konkreetne kogus lähteaineid või kütuseid vastab direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 25 lõikes 2 ja artiklis 29 sätestatud kestlikkuskriteeriumidele ja kasvuhoonegaaside heite vähendamise kriteeriumidele; |
| --- | --- |

23)

„kestlikkustõend“ – ettevõtja avaldus, mis põhineb sertifitseerimisasutuse poolt vabatahtliku kava raames väljastatud sertifikaadil ja mis tõendab, et konkreetne kogus lähteaineid või kütuseid vastab direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 25 lõikes 2 ja artiklis 29 sätestatud kestlikkuskriteeriumidele ja kasvuhoonegaaside heite vähendamise kriteeriumidele;

| 24) | „tooraine“ – ained, mida ei ole veel kütusteks töödeldud, sealhulgas vahesaadused; |
| --- | --- |

24)

„tooraine“ – ained, mida ei ole veel kütusteks töödeldud, sealhulgas vahesaadused;

| 25) | „kütused“ – kütused, mis on tarbimisvalmid, sealhulgas biokütused, vedelad biokütused, biomasskütused, muust kui bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest valmistatud vedelad ja gaasilised transpordikütused ning ringlussevõetud süsinikupõhised kütused; |
| --- | --- |

25)

„kütused“ – kütused, mis on tarbimisvalmid, sealhulgas biokütused, vedelad biokütused, biomasskütused, muust kui bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest valmistatud vedelad ja gaasilised transpordikütused ning ringlussevõetud süsinikupõhised kütused;

| 26) | „finantsatraktiivsuse test“ – investeeringu nüüdispuhasväärtuse (NVP) arvutamine, mis põhineb täiendavuspõhimõttele vastavatel meetmetel maakasutuse kaudse muutuse vähese riskiga biomassi sertifitseerimise kontekstis; |
| --- | --- |

26)

„finantsatraktiivsuse test“ – investeeringu nüüdispuhasväärtuse (NVP) arvutamine, mis põhineb täiendavuspõhimõttele vastavatel meetmetel maakasutuse kaudse muutuse vähese riskiga biomassi sertifitseerimise kontekstis;

| 27) | „mittefinantsiliste takistuste test“ – selliste võimalike muude takistuste hindamine, mis eeldatavasti tõkestavad ettevõtjat rakendamast täiendavuspõhimõttele vastavaid meetmeid maakasutuse kaudse muutuse vähese riskiga biomassi sertifitseerimise kontekstis; |
| --- | --- |

27)

„mittefinantsiliste takistuste test“ – selliste võimalike muude takistuste hindamine, mis eeldatavasti tõkestavad ettevõtjat rakendamast täiendavuspõhimõttele vastavaid meetmeid maakasutuse kaudse muutuse vähese riskiga biomassi sertifitseerimise kontekstis;

| 28) | „liidu andmebaas“ – direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 28 lõikes 2 sätestatud andmebaas; |
| --- | --- |

28)

„liidu andmebaas“ – direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 28 lõikes 2 sätestatud andmebaas;

| 29) | „rohumaa“ – terminit kasutatakse komisjoni määruse (EL) nr 1307/2014 (3) artikli 1 punktis 1 määratletud tähenduses. |
| --- | --- |

29)

„rohumaa“ – terminit kasutatakse komisjoni määruse (EL) nr 1307/2014 (3) artikli 1 punktis 1 määratletud tähenduses.

3

II PEATÜKK

ÜLDEESKIRJAD VABATAHTLIKE KAVADE JUHTIMISE, SISEJÄRELEVALVE, NENDE RAAMES KAEBUSTE ESITAMISE KORRA JA NENDE LÄBIPAISTVUSE KOHTA

Artikkel 3

Vabatahtliku kava juhtimisstruktuur

1.   Vabatahtlike kavadega luuakse juhtimisstruktuur, et tagada kava raames ülesannete täitmiseks vajalik õiguslik ja tehniline suutlikkus, erapooletus ja sõltumatus. Sõltuvalt vabatahtliku kava ulatusest moodustatakse kava raames tehniline komitee või samaväärne tehnilise eksperditoe süsteem, mis võimaldab erijuhtudel kaasata ka sõltumatuid väliseksperte, kes annavad nõu tehnilistes küsimustes.

2.   Vabatahtlike kavade juhtimisstruktuuri ja otsustusprotsessi kaasatakse võimaluste piires eri esindajaid mitmesugustest asjaomastest sidusrühmadest, nagu põllumajandustootjate või metsandusettevõtjate ühendused, valitsusvälised keskkonnaorganisatsioonid, kavast potentsiaalselt mõjutatud põlis- ja kohalikud kogukonnad, akadeemilised ringkonnad ning kütusetootjad. Ühelgi üksikul sidusrühmal ega sidusrühmade grupil ei tohi olla otsustusprotsessis valitsevat seisundit. Otsused tehakse üksnes siis, kui on saavutatud sidusrühmade enamuse kvoorum.

3.   Vabatahtlike kavadega kehtestatakse eeskirjad ja menetlused, et vältida otsuste tegemisel huvide konflikte. Miinimumstandardina rakendatakse kontrolli- ja tasakaalustussüsteemi tagamaks, et ükski üksik sidusrühm, kellel on otsuse tulemuse suhtes eriline huvi, ei saa seda konkreetset otsust otsustavalt mõjutada.

4.   Sertifitseerimisasutused kehtestavad eetikanormid ja -menetlused, et tagada oma täielik sõltumatus kavas osalevatest ettevõtjatest. Vabatahtlike kavadega nõutakse, et kava nimel tegutsevad sertifitseerimisasutused oleksid akrediteeritud Rahvusvahelise Standardiorganisatsiooni (ISO) standardi 17065 kohaselt.

5.   Sertifitseerimisasutuse juhtimissüsteemi eesmärk on tagada audiitorite otsuste võimalikult suur sõltumatus, järgides audiitorite rotatsiooni põhimõtteid või muid selle tegevusala olemasolevaid parimaid tavasid.

6.   Võimaliku huvide konfliktiga isikud jäetakse otsustusprotsessist välja nii vabatahtlikus kavas kui ka sertifitseerimisasutuses. Vabatahtlike kavadega kehtestatakse asjakohased menetlused ja kontrolljälg selliste juhtumite kindlakstegemiseks ja dokumenteerimiseks ning vaadatakse need kava sisejärelevalvesüsteemide osana korrapäraselt läbi.

Artikkel 4

Ettevõtjate mittevastavused kava raames

1.   Vabatahtlike kavadega luuakse terviklik süsteem ettevõtjate mittevastavustega tegelemiseks. Miinimumstandardina sisaldab see süsteem mittevastavuste selget liigitust raskusastmete järgi kooskõlas artikli 10 nõuetega. Iga mittevastavuse liigi kohta on kehtestatud läbipaistvad eeskirjad ja menetlused, et tagada parandusmeetmete ja sanktsioonide õigeaegne täitmisele pööramine, sealhulgas vajaduse korral sertifikaadi peatamine. Sellised täitemenetlused algatatakse viivitamata, sõltuvalt mittevastavuse raskusest ja parandusmeetmete kiireloomulisusest.

2.   Ettevõtjad, kelle sertifikaadid on peatatud, ei saa esitada kestlikkusdeklaratsioone enne, kui peatamine on tühistatud. Peatatud sertifikaadiga ettevõtjad ei tohi selle aja jooksul liituda mõne teise vabatahtliku kavaga. Kui ettevõtja või tema õiguseellaste osalemine vabatahtlikus kavas peatatakse või lõpetatakse sertifikaadi tühistamisega pärast auditit, mis kinnitas kriitilist mittevastavust, võib muude vabatahtlike kavade raames keelata selle ettevõtja osalemise vähemalt kahe aasta jooksul pärast osalemise peatamist või lõpetamist.

3.   Kui ettevõtja, kelle puhul on varem kindlaks tehtud kriitiline või oluline mittevastavus, taotleb uuestisertifitseerimist, peab audiitor juhtima sellele asjaolule tähelepanu kõigi vabatahtlike kavade raames, milles ettevõtja parasjagu osaleb või mille kaudu ta on taotlenud uuestisertifitseerimist.

Artikkel 5

Sisejärelevalve, kaebuste esitamise kord ja dokumendihaldussüsteem

1.   Vabatahtlike kavadega luuakse sisejärelevalvesüsteem, et kontrollida ettevõtjate vastavust kavaga kohaldatavatele eeskirjadele ja menetlustele ning tagada sertifitseerimisasutuste audiitorite töö kvaliteet. Sisejärelevalvet tehakse vähemalt kord aastas ning see sõltub vabatahtliku kava geograafilisest ulatusest ja kavaga hõlmatud toorainest ning ettevõtjate tegevuse riskitasemest. Järelevalveprotsessi osana nõutakse vabatahtlike kavadega, et sertifitseerimisasutused esitaksid kõik auditiaruanded ja vajaduse korral kasvuhoonegaaside heite tegelike väärtuste arvutused. Järelevalvetegevus hõlmab nende igalt sertifitseerimisasutuselt saadud auditiaruannete juhuslikku ja riskipõhist valimit.

2.   Vabatahtlike kavadega kehtestatakse eeskirjad ja menetlused, et tagada sisejärelevalve tulemuste põhjal tõhusate järelmeetmete ja vajaduse korral sanktsioonide kohaldamine. Sisejärelevalve tulemuste alusel võetakse vabatahtliku kava juhtimisstruktuuri või sisejärelevalveprotsessi suhtes parandusmeetmeid, et parandada kava toimimist tulevikus. Vabatahtliku kava iga-aastase järelevalve tulemused võetakse kokku komisjonile esitatavas iga-aastases tegevusaruandes.

3.   Vabatahtlike kavadega kehtestatakse ettevõtjate või sertifitseerimisasutuste vastu kaebuste esitamise kord. Kaebuste esitamise kord on kättesaadav vabatahtliku kava veebisaidil ja võimaldab kaebusi saata elektrooniliselt või posti teel. Kaebuste esitamise korraga tagatakse ka nende isikute kaitse kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga (EL) 2019/1937, (4) kes teatavad rikkumistest või esitavad kaebuse heas usus. Veebisaidil esitatakse vähemalt kogu järgmine teave:

| a) | teave ja tõendid, mis tuleb kaebuse esitamiseks esitada, samuti postiaadress või e-posti aadress, kuhu kaebus tuleb saata; |
| --- | --- |

a)

teave ja tõendid, mis tuleb kaebuse esitamiseks esitada, samuti postiaadress või e-posti aadress, kuhu kaebus tuleb saata;

| b) | juhised selle kohta, millised kaebused kuuluvad menetluse kohaldamisalasse; |
| --- | --- |

b)

juhised selle kohta, millised kaebused kuuluvad menetluse kohaldamisalasse;

| c) | sammsammuline ülevaade sellest, kuidas kaebusi käsitletakse, alates algse kaebuse kättesaamisest kuni lahendamiseni, ning iga sammu ajakava; |
| --- | --- |

c)

sammsammuline ülevaade sellest, kuidas kaebusi käsitletakse, alates algse kaebuse kättesaamisest kuni lahendamiseni, ning iga sammu ajakava;

| d) | kaebustega seotud otsustusprotsess ja otsuste edasikaebamise protsess; |
| --- | --- |

d)

kaebustega seotud otsustusprotsess ja otsuste edasikaebamise protsess;

| e) | selle tagajärjed, kui vabatahtliku kava raames tehakse kaebuse põhjal kindlaks mittevastavus. |
| --- | --- |

e)

selle tagajärjed, kui vabatahtliku kava raames tehakse kaebuse põhjal kindlaks mittevastavus.

4.   Vabatahtlike kavade raames peetakse kõigi kaebuste registrit ja esitatakse komisjonile nende kaebuste kokkuvõte iga-aastases tegevusaruandes. Komisjoni või liikmesriigi taotlusel esitatakse kavade raames kõik kaebuse ja selle käsitlemisega seotud dokumendid.

5.   Vabatahtlike kavadega kehtestatakse ja sertifitseerimisasutused kehtestavad dokumendihaldussüsteemi, mis hõlmab kõiki järgmisi elemente:

| a) | juhtimissüsteemi ülddokumentatsioon (nt käsiraamatud, tegevuspõhimõtted, kohustuste määratlemine); |
| --- | --- |

a)

juhtimissüsteemi ülddokumentatsioon (nt käsiraamatud, tegevuspõhimõtted, kohustuste määratlemine);

| b) | dokumentide ja andmete kontroll; |
| --- | --- |

b)

dokumentide ja andmete kontroll;

| c) | juhtimissüsteemi juhtkonnapoolne läbivaatamine; |
| --- | --- |

c)

juhtimissüsteemi juhtkonnapoolne läbivaatamine;

| d) | siseaudit/-järelevalve; |
| --- | --- |

d)

siseaudit/-järelevalve;

| e) | mittevastavuste kindlakstegemise ja haldamise kord ning |
| --- | --- |

e)

mittevastavuste kindlakstegemise ja haldamise kord ning

| f) | menetlused ennetusmeetmete võtmiseks, et kõrvaldada võimalikud mittevastavuste põhjused. |
| --- | --- |

f)

menetlused ennetusmeetmete võtmiseks, et kõrvaldada võimalikud mittevastavuste põhjused.

Dokumente säilitatakse vähemalt viis aastat või kauem, kui asjaomane riigi ametiasutus seda nõuab.

Artikkel 6

Teabe avaldamine vabatahtlike kavade kohta

Vabatahtlike kavade raames tehakse veebisaidil avalikult ja tasuta kättesaadavaks järgmine teave:

| a) | kava juhtimisstruktuur, sealhulgas kõigi asjaomaste organite roll, omandistruktuuri üksikasjad, juhatuse, sekretariaadi ja tehnilise komitee või samaväärse organi koosseis ja kogemused, samuti hääleõiguslike liikmete või kavas osalejate loetelu, kui see on asjakohane; |
| --- | --- |

a)

kava juhtimisstruktuur, sealhulgas kõigi asjaomaste organite roll, omandistruktuuri üksikasjad, juhatuse, sekretariaadi ja tehnilise komitee või samaväärse organi koosseis ja kogemused, samuti hääleõiguslike liikmete või kavas osalejate loetelu, kui see on asjakohane;

| b) | kavas osalevate ettevõtjate loetelu, nende sertifitseerimisstaatus koos sertifikaatide väljastamise, peatamise, tühistamise, lõpetamise või aegumise kuupäevaga, samuti II lisa kohaselt koostatud sertifikaadid või auditi koondaruanded. Kui auditite käigus tehakse kindlaks kriitilised või olulised mittevastavused, avaldatakse vabatahtlike kavade raames nende mittevastavuste koondloetelu koos nende kõrvaldamise tegevus- ja ajakavaga, nagu on asjaomaste ettevõtjatega kokku lepitud. Konkreetset teavet sertifikaatide või auditi koondaruannete kohta võib korrigeerida, et see oleks kooskõlas isikuandmete kaitset käsitlevate õigusaktidega. Veebisaidil esitatakse selliste ettevõtjate loetelu, kelle sertifikaadid on tühistatud, lõpetatud või aegunud, ja see jääb sinna vähemalt 24 kuuks pärast tühistamise, lõpetamise või aegumise kuupäeva. Ettevõtjate sertifitseerimisstaatuse muudatused avalikustatakse viivitamata; |
| --- | --- |

b)

kavas osalevate ettevõtjate loetelu, nende sertifitseerimisstaatus koos sertifikaatide väljastamise, peatamise, tühistamise, lõpetamise või aegumise kuupäevaga, samuti II lisa kohaselt koostatud sertifikaadid või auditi koondaruanded. Kui auditite käigus tehakse kindlaks kriitilised või olulised mittevastavused, avaldatakse vabatahtlike kavade raames nende mittevastavuste koondloetelu koos nende kõrvaldamise tegevus- ja ajakavaga, nagu on asjaomaste ettevõtjatega kokku lepitud. Konkreetset teavet sertifikaatide või auditi koondaruannete kohta võib korrigeerida, et see oleks kooskõlas isikuandmete kaitset käsitlevate õigusaktidega. Veebisaidil esitatakse selliste ettevõtjate loetelu, kelle sertifikaadid on tühistatud, lõpetatud või aegunud, ja see jääb sinna vähemalt 24 kuuks pärast tühistamise, lõpetamise või aegumise kuupäeva. Ettevõtjate sertifitseerimisstaatuse muudatused avalikustatakse viivitamata;

| c) | kava käsitlevate dokumentide viimane versioon ja auditisuunised. Dokumendid peavad sisaldama kuupäeva ja versiooni numbrit ning vajaduse korral kokkuvõtet kõigist dokumendi eelmise versiooniga võrreldes tehtud muudatustest; |
| --- | --- |

c)

kava käsitlevate dokumentide viimane versioon ja auditisuunised. Dokumendid peavad sisaldama kuupäeva ja versiooni numbrit ning vajaduse korral kokkuvõtet kõigist dokumendi eelmise versiooniga võrreldes tehtud muudatustest;

| d) | kavaga seotud kontaktandmed, sealhulgas telefoninumber, e-posti aadress ja postiaadress; |
| --- | --- |

d)

kavaga seotud kontaktandmed, sealhulgas telefoninumber, e-posti aadress ja postiaadress;

| e) | kava raames sõltumatuid auditeid tegevate sertifitseerimisasutuste loetelu, märkides iga sertifitseerimisasutuse kohta, milline riigi avaliku sektori asutus või üksus on selle akrediteerinud või seda tunnustanud ning milline liikmesriigi üksus või riiklik avaliku sektori asutus teeb selle üle järelevalvet kooskõlas direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 30 lõike 9 teise lõiguga. Loetletakse sertifitseerimisasutused, kellel ei ole enam õigust teha kava kohast sõltumatut auditeerimist, ja see teave jääb kättesaadavaks vähemalt 12 kuuks pärast viimast auditit koos märkega selle kohta; |
| --- | --- |

e)

kava raames sõltumatuid auditeid tegevate sertifitseerimisasutuste loetelu, märkides iga sertifitseerimisasutuse kohta, milline riigi avaliku sektori asutus või üksus on selle akrediteerinud või seda tunnustanud ning milline liikmesriigi üksus või riiklik avaliku sektori asutus teeb selle üle järelevalvet kooskõlas direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 30 lõike 9 teise lõiguga. Loetletakse sertifitseerimisasutused, kellel ei ole enam õigust teha kava kohast sõltumatut auditeerimist, ja see teave jääb kättesaadavaks vähemalt 12 kuuks pärast viimast auditit koos märkega selle kohta;

| f) | vabatahtliku kava iga-aastase järelevalve tulemused vastavalt iga-aastases tegevusaruandes esitatud kokkuvõttele. |
| --- | --- |

f)

vabatahtliku kava iga-aastase järelevalve tulemused vastavalt iga-aastases tegevusaruandes esitatud kokkuvõttele.

Artikkel 7

Kava vahetamine ettevõtjate poolt

1.   Vabatahtlike kavadega nõutakse, et ettevõtja avalikustaks oma sertifitseerimistaotlustes järgmise teabe:

| a) | kas tema või tema õiguseellane osaleb parasjagu või on viimase viie aasta jooksul osalenud mõnes muus vabatahtlikus kavas; |
| --- | --- |

a)

kas tema või tema õiguseellane osaleb parasjagu või on viimase viie aasta jooksul osalenud mõnes muus vabatahtlikus kavas;

| b) | kogu asjakohane teave, sealhulgas massibilansi andmed ja auditiaruanded ning vajaduse korral otsused tema sertifikaatide peatamise või tühistamise kohta viimase viie aasta jooksul; |
| --- | --- |

b)

kogu asjakohane teave, sealhulgas massibilansi andmed ja auditiaruanded ning vajaduse korral otsused tema sertifikaatide peatamise või tühistamise kohta viimase viie aasta jooksul;

| c) | kas ta on lahkunud mõnest kavast enne esimest järelevalveauditit. |
| --- | --- |

c)

kas ta on lahkunud mõnest kavast enne esimest järelevalveauditit.

2.   Järgmistel juhtudel jäetakse ettevõtja vabatahtlikku kavasse vastu võtmata:

| a) | ettevõtja ei avalikusta lõike 1 punktides a ja b osutatud teavet; |
| --- | --- |

a)

ettevõtja ei avalikusta lõike 1 punktides a ja b osutatud teavet;

| b) | ettevõtja või tema õiguseellane on läbi kukkunud mõne teise kava kohasest esialgsest auditist, välja arvatud juhul, kui selline esialgne audit toimus rohkem kui kolm aastat enne taotluse esitamist või kui vahepeal lõpetati teises kavas sertifitseerimistegevus, mis takistas ettevõtjal taotlust uuesti esitada. Kui vabatahtlikus kavas aktsepteeritakse ettevõtja põhjendusi ja otsustatakse tema taotlust hinnata, kohandatakse esialgse auditi ulatust nii, et audit hõlmaks kõiki asjakohaseid küsimusi ja selles keskendutaks eelkõige puudustele, mis tehti kindlaks esialgses auditis, millest ettevõtja teise kava puhul läbi kukkus; |
| --- | --- |

b)

ettevõtja või tema õiguseellane on läbi kukkunud mõne teise kava kohasest esialgsest auditist, välja arvatud juhul, kui selline esialgne audit toimus rohkem kui kolm aastat enne taotluse esitamist või kui vahepeal lõpetati teises kavas sertifitseerimistegevus, mis takistas ettevõtjal taotlust uuesti esitada. Kui vabatahtlikus kavas aktsepteeritakse ettevõtja põhjendusi ja otsustatakse tema taotlust hinnata, kohandatakse esialgse auditi ulatust nii, et audit hõlmaks kõiki asjakohaseid küsimusi ja selles keskendutaks eelkõige puudustele, mis tehti kindlaks esialgses auditis, millest ettevõtja teise kava puhul läbi kukkus;

| c) | ettevõtja või tema õiguseellane lahkusid enne esimest järelevalveauditit mõnest teisest kavast, välja arvatud juhul, kui ettevõtja suudab tõendada, et tal oli selleks mõjuv põhjus. Kui vabatahtlikus kavas aktsepteeritakse ettevõtja põhjendusi, kohandatakse esialgse auditi ulatust nii, et see hõlmaks kõiki asjakohaseid järelevalveauditiga seotud küsimusi. |
| --- | --- |

c)

ettevõtja või tema õiguseellane lahkusid enne esimest järelevalveauditit mõnest teisest kavast, välja arvatud juhul, kui ettevõtja suudab tõendada, et tal oli selleks mõjuv põhjus. Kui vabatahtlikus kavas aktsepteeritakse ettevõtja põhjendusi, kohandatakse esialgse auditi ulatust nii, et see hõlmaks kõiki asjakohaseid järelevalveauditiga seotud küsimusi.

Artikkel 8

Muude vabatahtlike kavade tunnustamine

Kui osa tarneahelast tugineb muudele vabatahtlikele kavadele, aktsepteerivad nad direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 30 lõike 4 alusel tunnustatud vabatahtlike kavade kohaseid tõendeid, kuid üksnes selles ulatuses, mida tunnustamine hõlmab.

Artikkel 9

Riiklike kavade tunnustamine

Vabatahtlike kavade raames ei keelduta tunnustamast tunnustatud riiklikke kavasid seoses selle kontrollimisega, kas ollakse vastavuses direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 29 lõigetes 2–7 ja 10 sätestatud kestlikkuskriteeriumide ja kasvuhoonegaaside heite vähendamise kriteeriumidega, sama direktiivi artikli 25 lõikes 2 sätestatud kasvuhoonegaaside heite vähendamise miinimumlävenditega ning delegeeritud määruses (EL) 2019/807 sätestatud maakasutuse kaudse muutuse vähese riskiga biokütuste, vedelate biokütuste ja biomasskütuste sertifitseerimise kriteeriumidega.

III PEATÜKK

AUDITIPROTSESS, AUDITI ULATUS, AUDIITORITE KVALIFIKATSIOON JA AUDITI JÄRELEVALVE

Artikkel 10

Auditiprotsess ja kindlustase

1.   Vabatahtlike kavadega nõutakse, et ettevõtjad läbiksid edukalt esialgse auditi, enne kui neil lubatakse kavas osaleda. Uue kavas osaleja esialgne auditeerimine või olemasoleva kavas osaleja uuestisertifitseerimine läbivaadatud reguleeriva raamistiku alusel toimub alati kohapeal ja annab vähemalt piisava kindluse, et siseprotsessid on tulemuslikud. Sõltuvalt ettevõtja riskiprofiilist võib tema avalduste õigsuse suhtes rakendada piiratud kindlustaset. Esialgse auditi tulemuste põhjal võidakse ettevõtjate suhtes, kellega seotud riskitaset loetakse madalaks, edaspidi teha piiratud kindlusega auditeid.

2.   Vabatahtlike kavadega võib lubada sertifitseerimisasutusel kontrollida vastavust erinevatele sertifitseerimisraamistikele sama auditiprotsessi käigus, kui sertifitseerimisasutus tõendab, et ettevõtjad vastavad artikli 1 kohastele nõuetele. Vabatahtlike kavadega, mis võimaldavad sertifikaadile pikemat kehtivusaega kui üks aasta, tuleb tagada kõigi kavas osalevate ettevõtjate suhtes iga-aastase järelevalveauditi läbiviimise. Grupiauditite puhul võib iga-aastane audit siiski hõlmata rühma liikmete valimit kooskõlas artikliga 12. Järelevalveauditite sagedust suurendatakse ettevõtja profiilist, tarneahelast ja varasemate auditite tulemustest tuleneva üldise riskitaseme alusel. Tehniline ülevaataja vastutab järelevalveauditite tulemuste kinnitamise eest.

Vabatahtlike kavadega kehtestatakse üksikasjalik kord auditite kavandamiseks ja läbiviimiseks ning auditiaruannete koostamiseks. Vabatahtlike kavadega tagatakse, et sertifitseerimisasutused teevad auditeid kooskõlas standardiga ISO 19011 või samaväärse standardiga. Vabatahtlike kavadega tagatakse ka nende vahel tõhus ja õigeaegne audititeabe vahetamine, et toetada auditi tulemuslikku ettevalmistamist ja läbiviimist. Audit hõlmab vähemalt järgmisi elemente:

| a) | ettevõtja selliste tegevuste kindlakstegemine, mis on kava kriteeriumide seisukohast olulised; |
| --- | --- |

a)

ettevõtja selliste tegevuste kindlakstegemine, mis on kava kriteeriumide seisukohast olulised;

| b) | ettevõtja ja tema üldise korralduse asjakohaste süsteemide kindlakstegemine seoses kava kriteeriumidega ja asjakohaste kontrollisüsteemide tõhusa rakendamise kontroll; |
| --- | --- |

b)

ettevõtja ja tema üldise korralduse asjakohaste süsteemide kindlakstegemine seoses kava kriteeriumidega ja asjakohaste kontrollisüsteemide tõhusa rakendamise kontroll;

| c) | oluliste väärkajastamist põhjustada võivate riskide analüüs, mis põhineb audiitori ametialastel teadmistel ja ettevõtja esitatud teabel. Analüüsis võetakse arvesse tegevuse üldist riskiprofiili sõltuvalt ettevõtja ja tarneahela riskitasemest, eelkõige tarneahela vahetult eelnevas ja järgnevas etapis, näiteks IX lisas loetletud materjali käitlevate ettevõtjate puhul. Auditi intensiivsust või ulatust või mõlemat kohandatakse vastavalt kindlaks tehtud üldisele riskitasemele, tuginedes ka rajatise tootmisvõimsuse ja toodetud kütuse deklareeritud koguste usaldusväärsuse kontrollile; |
| --- | --- |

c)

oluliste väärkajastamist põhjustada võivate riskide analüüs, mis põhineb audiitori ametialastel teadmistel ja ettevõtja esitatud teabel. Analüüsis võetakse arvesse tegevuse üldist riskiprofiili sõltuvalt ettevõtja ja tarneahela riskitasemest, eelkõige tarneahela vahetult eelnevas ja järgnevas etapis, näiteks IX lisas loetletud materjali käitlevate ettevõtjate puhul. Auditi intensiivsust või ulatust või mõlemat kohandatakse vastavalt kindlaks tehtud üldisele riskitasemele, tuginedes ka rajatise tootmisvõimsuse ja toodetud kütuse deklareeritud koguste usaldusväärsuse kontrollile;

| d) | kontrollikava, mis vastab riskianalüüsile ning ettevõtja tegevuse ulatusele ja keerukusele ning milles on määratud kindlaks ettevõtja tegevusega seoses kasutatavad valimimoodustamise meetodid; |
| --- | --- |

d)

kontrollikava, mis vastab riskianalüüsile ning ettevõtja tegevuse ulatusele ja keerukusele ning milles on määratud kindlaks ettevõtja tegevusega seoses kasutatavad valimimoodustamise meetodid;

| e) | kontrollikava elluviimine, kogudes andmeid kooskõlas kindlaks määratud valimimoodustamise meetoditega ja kõiki asjakohaseid lisatõendeid, millele kontrollija järeldus tugineb; |
| --- | --- |

e)

kontrollikava elluviimine, kogudes andmeid kooskõlas kindlaks määratud valimimoodustamise meetoditega ja kõiki asjakohaseid lisatõendeid, millele kontrollija järeldus tugineb;

| f) | enne lõpliku kontrolliotsuse tegemist nõutakse ettevõtjalt kontrolljälgede puuduvate elementide esitamist, erinevuste selgitust või deklaratsioonide või arvutuste läbivaatamist; |
| --- | --- |

f)

enne lõpliku kontrolliotsuse tegemist nõutakse ettevõtjalt kontrolljälgede puuduvate elementide esitamist, erinevuste selgitust või deklaratsioonide või arvutuste läbivaatamist;

| g) | ettevõtjate või nende esindajate poolt liidu andmebaasis registreeritud andmete täpsuse kontrollimine. |
| --- | --- |

g)

ettevõtjate või nende esindajate poolt liidu andmebaasis registreeritud andmete täpsuse kontrollimine.

3.   Auditi käigus kindlaks tehtud mittevastavused liigitatakse kriitilisteks, olulisteks ja väikesteks vastavalt teisele, kolmandale ja neljandale lõigule.

Kriitiliseks mittevastavuseks loetakse vabatahtliku kava standardite tahtlikku rikkumist, näiteks pettust, pöördumatut mittevastavust või rikkumist, mis kahjustab vabatahtliku kava terviklikkust. Kriitilised mittevastavused hõlmavad muu hulgas järgmist:

| a) | direktiivi (EL) 2018/2001 kohustusliku nõude mittetäitmine, näiteks maakasutuse muutmine, mis on vastuolus selle direktiivi artikli 29 lõigetega 3, 4 ja 5; |
| --- | --- |

a)

direktiivi (EL) 2018/2001 kohustusliku nõude mittetäitmine, näiteks maakasutuse muutmine, mis on vastuolus selle direktiivi artikli 29 lõigetega 3, 4 ja 5;

| b) | kestlikkustõendi või ettevõtja kinnituse väljastamine pettuse teel, näiteks kestlikkustõendi tahtlik dubleerimine rahalise kasu saamiseks; |
| --- | --- |

b)

kestlikkustõendi või ettevõtja kinnituse väljastamine pettuse teel, näiteks kestlikkustõendi tahtlik dubleerimine rahalise kasu saamiseks;

| c) | tooraine kirjelduse tahtlik väärkajastamine, kasvuhoonegaaside väärtuste või sisendandmete võltsimine ning jäätmete või jääkide tahtlik tootmine, näiteks tootmisprotsessi tahtlik muutmine täiendava jääkaine tootmiseks või materjali tahtlik saastamine eesmärgiga liigitada see jäätmeks. |
| --- | --- |

c)

tooraine kirjelduse tahtlik väärkajastamine, kasvuhoonegaaside väärtuste või sisendandmete võltsimine ning jäätmete või jääkide tahtlik tootmine, näiteks tootmisprotsessi tahtlik muutmine täiendava jääkaine tootmiseks või materjali tahtlik saastamine eesmärgiga liigitada see jäätmeks.

Oluliseks mittevastavuseks loetakse direktiivi (EL) 2018/2001 kohustusliku nõude täitmata jätmist, kui mittevastavus on potentsiaalselt pöörduv, korduv ja paljastab süsteemseid probleeme või aspekte, mis üksi või koos muude mittevastavustega võivad põhjustada süsteemi põhimõttelise häire. Olulised mittevastavused hõlmavad muu hulgas järgmist:

| a) | süsteemsed probleemid teatatud massibilansi või kasvuhoonegaaside andmetega, näiteks kui üle 10 % representatiivsesse valimisse kuuluvate deklaratsioonide puhul on kindlaks tehtud ebakorrektsed dokumendid; |
| --- | --- |

a)

süsteemsed probleemid teatatud massibilansi või kasvuhoonegaaside andmetega, näiteks kui üle 10 % representatiivsesse valimisse kuuluvate deklaratsioonide puhul on kindlaks tehtud ebakorrektsed dokumendid;

| b) | ettevõtja ei ole sertifitseerimisprotsessi käigus teatanud oma osalemisest muudes vabatahtlikes kavades; |
| --- | --- |

b)

ettevõtja ei ole sertifitseerimisprotsessi käigus teatanud oma osalemisest muudes vabatahtlikes kavades;

| c) | audiitoritele asjakohase teabe, näiteks massibilansi andmete ja auditiaruannete esitamata jätmine. |
| --- | --- |

c)

audiitoritele asjakohase teabe, näiteks massibilansi andmete ja auditiaruannete esitamata jätmine.

Väikeseks mittevastavuseks loetakse mittevastavust, mis on piiratud mõjuga, kujutab endast üksikut või ajutist eksimust, ei ole süstemaatiline ega põhjusta põhimõttelist häiret, kui seda ei kõrvaldata.

4.   Mittevastavuse tagajärjed ettevõtjatele on järgmised:

| a) | kriitiliste mittevastavuste korral sertifikaati taotlevatele ettevõtjatele sertifikaati ei väljastata. Ettevõtjad võivad sertifitseerimist uuesti taotleda pärast vabatahtlikus kavas kindlaksmääratud tähtaja möödumist. Järelevalve- või uuestisertifitseerimisauditite või vabatahtliku kava sisejärelevalve- või kaebuste menetlemise protsessi käigus kindlaks tehtud kriitilised mittevastavused toovad kaasa ettevõtja sertifikaadi kohese tühistamise; |
| --- | --- |

a)

kriitiliste mittevastavuste korral sertifikaati taotlevatele ettevõtjatele sertifikaati ei väljastata. Ettevõtjad võivad sertifitseerimist uuesti taotleda pärast vabatahtlikus kavas kindlaksmääratud tähtaja möödumist. Järelevalve- või uuestisertifitseerimisauditite või vabatahtliku kava sisejärelevalve- või kaebuste menetlemise protsessi käigus kindlaks tehtud kriitilised mittevastavused toovad kaasa ettevõtja sertifikaadi kohese tühistamise;

| b) | oluliste mittevastavuste korral sertifikaati taotlevatele ettevõtjatele sertifikaati ei väljastata. Järelevalve- või uuestisertifitseerimisauditite või vabatahtliku kava sisejärelevalve- või kaebuste menetlemise protsessi käigus kindlaks tehtud olulised mittevastavused toovad kaasa ettevõtja sertifikaadi kohese peatamise. Kui ettevõtjad ei võta olulise mittevastavuse korral parandusmeetmeid 90 päeva jooksul alates teavitamisest, sertifikaat tühistatakse; |
| --- | --- |

b)

oluliste mittevastavuste korral sertifikaati taotlevatele ettevõtjatele sertifikaati ei väljastata. Järelevalve- või uuestisertifitseerimisauditite või vabatahtliku kava sisejärelevalve- või kaebuste menetlemise protsessi käigus kindlaks tehtud olulised mittevastavused toovad kaasa ettevõtja sertifikaadi kohese peatamise. Kui ettevõtjad ei võta olulise mittevastavuse korral parandusmeetmeid 90 päeva jooksul alates teavitamisest, sertifikaat tühistatakse;

| c) | väikeste mittevastavuste korral võib vabatahtliku kava raames määrata kindlaks nende lahendamise tähtaja, mis ei ole pikem kui 12 kuud alates neist teatamisest ega ulatu kaugemale järgmise järelevalve- või uuestisertifitseerimisauditi kuupäevast. |
| --- | --- |

c)

väikeste mittevastavuste korral võib vabatahtliku kava raames määrata kindlaks nende lahendamise tähtaja, mis ei ole pikem kui 12 kuud alates neist teatamisest ega ulatu kaugemale järgmise järelevalve- või uuestisertifitseerimisauditi kuupäevast.

5.   Vabatahtlike kavade raames sertifitseeritakse ettevõtjaid üksnes juhul, kui need vastavad kõigile järgmistele nõuetele:

| a) | neil on dokumendihaldussüsteem; |
| --- | --- |

a)

neil on dokumendihaldussüsteem;

| b) | neil on auditeeritav süsteem kõigi nende esitatud deklaratsioonide või nende deklaratsioonide aluseks olevate tõendite turvaliseks säilitamiseks ja läbivaatamiseks; |
| --- | --- |

b)

neil on auditeeritav süsteem kõigi nende esitatud deklaratsioonide või nende deklaratsioonide aluseks olevate tõendite turvaliseks säilitamiseks ja läbivaatamiseks;

| c) | nad säilitavad kõiki käesoleva määruse ja direktiivi (EL) 2018/2001 järgimiseks vajalikke tõendeid vähemalt viis aastat või kauem, kui asjaomane riigi ametiasutus seda nõuab; |
| --- | --- |

c)

nad säilitavad kõiki käesoleva määruse ja direktiivi (EL) 2018/2001 järgimiseks vajalikke tõendeid vähemalt viis aastat või kauem, kui asjaomane riigi ametiasutus seda nõuab;

| d) | nad kohustuvad esitama kogu nende tõendite auditeerimisega seotud teabe. |
| --- | --- |

d)

nad kohustuvad esitama kogu nende tõendite auditeerimisega seotud teabe.

6.   Auditiaruanded ja auditi koondaruanded või sertifikaadid, mille sertifitseerimisasutus on vabatahtliku kava raames koostanud või väljastanud, peavad sisaldama vähemalt II lisas sätestatud elemente.

Artikkel 11

Audiitori pädevus

1.   Vabatahtliku kava nimel auditeid tegev sertifitseerimisasutus akrediteeritakse standardite ISO 17065 ja ISO 14065 kohaselt, kui ta auditeerib tegelikke kasvuhoonegaaside väärtusi.

Sertifitseerimisasutusi akrediteeritakse ka riikliku akrediteerimisasutuse poolt ja kooskõlas määrusega (EÜ) nr 765/2008 või neid tunnustab pädev asutus, et hõlmata direktiivi (EL) 2018/2001 kohaldamisala või vabatahtliku kava konkreetset kohaldamisala. Kui sellist akrediteerimist või tunnustamist ei kasutata, võib liikmesriik lubada vabatahtlikes kavades kasutada selle liikmesriigi territooriumil sõltumatu järelevalve süsteemi, mis hõlmab direktiivi (EL) 2018/2001 kohaldamisala või vabatahtliku kava konkreetset kohaldamisala. Komisjon vaatab läbi käesolevas lõigus kirjeldatud süsteemide tulemuslikkuse, pidades silmas nende sobivust piisava järelevalve tagamiseks, ja annab vajaduse korral suuniseid.

Sertifitseerimisasutus valib ja nimetab auditirühma kooskõlas standardiga ISO 19011, võttes arvesse auditi eesmärkide saavutamiseks vajalikku pädevust.

2.   Auditirühmal peavad olema auditi läbiviimiseks vajalikud pädevused, kogemused ning üld- ja erioskused, võttes arvesse auditi ulatust. Kui audiitoreid on vaid üks, peab tal olema ka pädevus täita konkreetseks auditiks vajalikke auditirühma juhi ülesandeid. Sertifitseerimisasutus tagab, et sertifitseerimisotsuse teeb tehniline ülevaataja, kes ei kuulunud auditirühma.

3.   Audiitorid peavad vastama järgmistele tingimustele:

| a) | nad on auditeeritavast tegevusest sõltumatud, välja arvatud direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 29 lõike 6 punktiga a ja lõike 7 punktiga a seotud auditite korral, mille puhul võib kuni esimese kogumispunktini teha esimese või teise poole auditeid; |
| --- | --- |

a)

nad on auditeeritavast tegevusest sõltumatud, välja arvatud direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 29 lõike 6 punktiga a ja lõike 7 punktiga a seotud auditite korral, mille puhul võib kuni esimese kogumispunktini teha esimese või teise poole auditeid;

| b) | neil puudub huvide konflikt; |
| --- | --- |

b)

neil puudub huvide konflikt;

| c) | neil on erioskused, mis on vajalikud auditi tegemiseks seoses kava kriteeriumidega, sealhulgas järgmised oskused:






  i) | seoses maakasutuse kriteeriumidega, mis on sätestatud direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 29 lõigetes 2–9, ning käesoleva rakendusmääruse V peatükis ja VIII lisas sätestatud maakasutuse kaudse muutuse vähese riski sertifitseerimise metoodikaga: kogemused põllumajanduses, agronoomias, ökoloogias, loodusteadustes, metsanduses, metsakasvatuses või mõnes seonduvas valdkonnas, sealhulgas tehnilised erioskused, mida on vaja suure bioloogilise mitmekesisusega rohumaade ja suure bioloogilise mitmekesisusega metsa kriteeriumide täitmise kontrollimiseks; |
| --- | --- | --- |

c)

neil on erioskused, mis on vajalikud auditi tegemiseks seoses kava kriteeriumidega, sealhulgas järgmised oskused:

i)

seoses maakasutuse kriteeriumidega, mis on sätestatud direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 29 lõigetes 2–9, ning käesoleva rakendusmääruse V peatükis ja VIII lisas sätestatud maakasutuse kaudse muutuse vähese riski sertifitseerimise metoodikaga: kogemused põllumajanduses, agronoomias, ökoloogias, loodusteadustes, metsanduses, metsakasvatuses või mõnes seonduvas valdkonnas, sealhulgas tehnilised erioskused, mida on vaja suure bioloogilise mitmekesisusega rohumaade ja suure bioloogilise mitmekesisusega metsa kriteeriumide täitmise kontrollimiseks;

| ii) | seoses kasvuhoonegaaside heite vähendamise kriteeriumidega, mis on sätestatud direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 29 lõikes 10, või ringlussevõetud süsinikupõhiste kütuste ja muust kui bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest toodetud kütuste kasvuhoonegaaside heite kindlaksmääramisel vastavalt direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 28 lõikes 5 sätestatud metoodikale: vähemalt kaheaastane kogemus kütuse olelustsükli hindamisel ja kasvuhoonegaaside heite arvutamise auditeerimisel vastavalt direktiivi (EL) 2018/2001 V ja VI lisas sätestatud metoodikale saadud erikogemus, mis on asjakohane seda liiki auditite jaoks, mida konkreetne audiitor teeb. Sõltuvalt konkreetse auditi ulatusest peavad neid kogemusi täiendama kogemused põllumajanduses, agronoomias, ökoloogias, metsanduses, loodusteadustes, metsakasvatuses, inseneriteadustes, energiajuhtimises või mõnes seonduvas valdkonnas. Kui audit hõlmab mulla orgaanilise süsiniku taseme kontrollimist, nõutakse heite vähendamise ühikute kohaldamiseks seoses süsiniku mulda kogunemisega ka mullateadusealaseid tehnilisi teadmisi; |
| --- | --- |

ii)

seoses kasvuhoonegaaside heite vähendamise kriteeriumidega, mis on sätestatud direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 29 lõikes 10, või ringlussevõetud süsinikupõhiste kütuste ja muust kui bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest toodetud kütuste kasvuhoonegaaside heite kindlaksmääramisel vastavalt direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 28 lõikes 5 sätestatud metoodikale: vähemalt kaheaastane kogemus kütuse olelustsükli hindamisel ja kasvuhoonegaaside heite arvutamise auditeerimisel vastavalt direktiivi (EL) 2018/2001 V ja VI lisas sätestatud metoodikale saadud erikogemus, mis on asjakohane seda liiki auditite jaoks, mida konkreetne audiitor teeb. Sõltuvalt konkreetse auditi ulatusest peavad neid kogemusi täiendama kogemused põllumajanduses, agronoomias, ökoloogias, metsanduses, loodusteadustes, metsakasvatuses, inseneriteadustes, energiajuhtimises või mõnes seonduvas valdkonnas. Kui audit hõlmab mulla orgaanilise süsiniku taseme kontrollimist, nõutakse heite vähendamise ühikute kohaldamiseks seoses süsiniku mulda kogunemisega ka mullateadusealaseid tehnilisi teadmisi;

| iii) | seoses direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 30 lõigetes 1–2 sätestatud järelevalveahela kriteeriumidega: kogemused massibilansisüsteemide, tarneahela logistika, raamatupidamise, jälgitavuse ja andmekäitluse alal või mõnes seonduvas valdkonnas; |
| --- | --- |

iii)

seoses direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 30 lõigetes 1–2 sätestatud järelevalveahela kriteeriumidega: kogemused massibilansisüsteemide, tarneahela logistika, raamatupidamise, jälgitavuse ja andmekäitluse alal või mõnes seonduvas valdkonnas;

| iv) | seoses rühmaaudititega: rühmaauditite tegemise kogemused. |
| --- | --- |

iv)

seoses rühmaaudititega: rühmaauditite tegemise kogemused.

4.   Vabatahtlike kavade raames pakutakse audiitoritele koolituskursusi, kus käsitletakse kõiki kava ulatusega seotud aspekte. Kursused hõlmavad eksamit, millega tõendatakse osalejate vastavust koolitusnõuetele tehnilises valdkonnas või valdkondades, kus nad tegutsevad. Enne vabatahtliku kava nimel auditite tegemist osalevad audiitorid koolituskursustel.

5.   Audiitorid osalevad korrapäraselt täiendkoolitustel. Vabatahtlike kavade raames rakendatakse süsteemi, mis võimaldab jälgida kava aktiivsete audiitorite koolitusstaatust. Vabatahtlike kavade raames antakse vajaduse korral ka sertifitseerimisasutustele suuniseid sertifitseerimisprotsessi oluliste aspektide kohta. Need suunised võivad käsitleda õigusraamistiku ajakohastamist või vabatahtliku kava sisejärelevalve protsessi käigus tehtud asjakohaseid järeldusi.

Artikkel 12

Rühmaauditid

1.   Vabatahtlike kavade raames võidakse teha rühmaauditeid ainult järgmistel juhtudel:

| a) | tooraine tootjate, eelkõige väikepõllumajandustootjate, tootjaorganisatsioonide ja ühistute ning jäätmekogujate auditeerimiseks; |
| --- | --- |

a)

tooraine tootjate, eelkõige väikepõllumajandustootjate, tootjaorganisatsioonide ja ühistute ning jäätmekogujate auditeerimiseks;

| b) | kava maaga seotud kriteeriumide täitmise kontrollimiseks, kui asjaomased alad asuvad lähestikku ja neil on sarnased omadused, näiteks kliima- või mullatingimused; |
| --- | --- |

b)

kava maaga seotud kriteeriumide täitmise kontrollimiseks, kui asjaomased alad asuvad lähestikku ja neil on sarnased omadused, näiteks kliima- või mullatingimused;

| c) | kasvuhoonegaaside heite vähenemise arvutamiseks, kui üksustel on sarnased tootmissüsteemid ja põllukultuuride liigid. |
| --- | --- |

c)

kasvuhoonegaaside heite vähenemise arvutamiseks, kui üksustel on sarnased tootmissüsteemid ja põllukultuuride liigid.

Rühmaauditiga hõlmatud ettevõtjad määravad rühmajuhi. Ka esimesed kogumispunktid, tootjaorganisatsioonid või ühistud võivad tegutseda rühmajuhtidena, kes esindavad rühmaauditis osalevaid ettevõtjaid.

2.   Rühmaauditi käigus võib kontrollida kõiki asjaomaseid üksusi üksuste valimi alusel. Vabatahtlike kavade raames koostatakse rühmaauditi lähenemisviisi rakendamise suunised, mis käsitlevad vähemalt järgmisi elemente:

| a) | rühmajuhi roll, mis hõlmab sisejuhtimissüsteemi kirjeldust ja rühma kontrolli sisemenetlusi; |
| --- | --- |

a)

rühmajuhi roll, mis hõlmab sisejuhtimissüsteemi kirjeldust ja rühma kontrolli sisemenetlusi;

| b) | valimi suuruse määramine. |
| --- | --- |

b)

valimi suuruse määramine.

3.   Valimis, mis koosneb sellisest arvust rühma liikmetest, mis vastab rühma liikmete koguarvu ruutjuurele, auditeeritakse valimisse kuulujaid ükshaaval vähemalt korra aastas. Kõrgema riskitaseme korral seda arvu suurendatakse. Vabatahtlike kavadega kehtestatakse kriteeriumid, mille alusel määratakse kindlaks valdkondade üldine riskitase ja selle riskitaseme seos auditi lähenemisviisiga. Valim peab olema kogu rühma suhtes representatiivne ning selle määramisel tuleb kasutada riski ja juhuvaliku kombinatsiooni. Vähemalt 25 % valimist peab põhinema juhuvalikul. Igal aastal valitakse auditeerimiseks erinev tooraine tootja.

4.   Rühmaaudit toimub kohapeal, välja arvatud juhul, kui leitakse, et dokumendiauditid annavad sama kindlustaseme kui kohapealne audit. Vabatahtlike kavadega nähakse ette dokumendiauditi võimaldamiseks vajalikud tõendid. Ettevõtjate endi kinnitusi ei peeta piisavaks tõendiks. Rühmajuhti auditeeritakse alati kohapeal.

5.   Kui auditi käigus tehakse kindlaks rühma liikme puhul kriitiline või oluline mittevastavus, menetletakse seda vastavalt kas artikli 10 lõike 4 punkti a või punkti b kohaselt. Kui kogu algses valimis tehakse kindlaks kriitiline või oluline mittevastavus, auditeeritakse veel üht sama suurt rühma liikmete valimit. Enamiku rühma liikmete süsteemne mittevastavus kogu valimi ulatuses toob kaasa vastavalt vajadusele kas kogu rühma sertifikaadi peatamise või tühistamise.

Artikkel 13

Jäätmete ja jääkide auditeerimine

1.   Vabatahtlike kavade raames kohaldatakse ja nende nimel töötavad sertifitseerimisasutused kohaldavad jäätmetest ja jääkidest valmistatud biokütuste ja vedelate biokütuste tarneahela kontrollimisel nõudeid, mis on sätestatud lõigetes 2–7, ning biomasskütuste puhul nõudeid, mis on sätestatud lõigetes 2–5.

2.   Hõlmatakse kogu tarneahel alates selle alguspunktist, s.o ettevõtjast, kus jäätmed või jäägid tekivad.

3.   Kõiki ettevõtjaid auditeeritakse eraldi. Tarneahela alguspunktis, näiteks restoranides ja jäätmete või jääkide tootjate juures, võib siiski kasutada rühmaauditi lähenemisviise.

4.   Auditeerimise sagedus ja intensiivsus peavad peegeldama üldist riskitaset. Vabatahtlike kavadega määratakse kindlaks selged eeskirjad, mis vastavad jääkide või jäätmete liigiga seotud konkreetse ohu tasemele. Biokütuste ja vedelate biokütuste puhul tehakse kohapealne audit päritolukohtade suhtes, mis tarnivad vähemalt viis tonni direktiivi (EL) 2018/2001 IX lisa A ja B osas loetletud jäätmeid või jääke kuus. Kohapealne audit võib põhineda valimil, mille puhul kasutatakse rühmaauditit.

5.   Kogumispunktid peavad enne kogumispunkti auditit esitama audiitorile loetelu kõigist päritolukohtadest, mis on allkirjastanud ettevõtja kinnituse. Igas kuus või aastas tekkinud jäätmete kogus peab olema ettevõtja kinnituses selgelt märgitud. Tõendid või dokumendid kõikide üksikute tarnete kohta peavad olema kogumispunktis kättesaadavad ja audiitori poolt kontrollitud, sealhulgas jäätmete kõrvaldamise leping, üleandmislehed ja ettevõtja kinnitused.

6.   Audiitor peab kontrollima, kas päritolukohti on sellisel arvul, mis on samaväärne vähemalt kõigi loetelus olevate päritolukohtade summa ruutjuurega. Kontrolli võib teha kaugkontrollina, välja arvatud juhul, kui päritolukoha olemasolus on kahtlusi või kui see vastab lõike 4 kohastele kohapealse auditi kriteeriumidele. Audiitorid kontrollivad kestlikku materjali tarneid tootmisahela järgmise etapi saajatele, kontrollides kogumispunkti poolt kõnealuste tarnete saajatele väljastatud kestlikkusavalduse koopiaid juhusliku ja riskipõhise valimi alusel.

7.   Sertifitseerimisasutus teeb kohustusliku järelevalveauditi kuue kuu jooksul pärast esimest sertifitseerimist. Kogumispunktide ja kauplejate puhul, kes tegelevad nii jäätmete kui ka jääkidega ning selliste esmaste materjalidega nagu taimeõlid, tehakse kolm kuud pärast esimest sertifitseerimisauditit täiendav järelevalveaudit, mis hõlmab esimest massibilansiperioodi. Kui kogumispunktis on mitu säilitamiskohta, peab audiitor auditeerima iga säilitamiskoha massibilanssi.

8.   Kui deklareeritud jäätmete ja jääkide olemuse suhtes on põhjendatud kahtlusi, on audiitoril õigus võtta proove ja lasta neid analüüsida sõltumatus laboris.

Artikkel 14

Tegeliku kasvuhoonegaaside heite arvutuste auditeerimine

1.   Vabatahtlike kavadega nõutakse, et ettevõtjad esitaksid audiitoritele enne kavandatud auditit kogu asja- ja ajakohase teabe tegeliku kasvuhoonegaaside heite arvutamise kohta. See teave peab sisaldama sisendandmeid ja muid asjakohaseid tõendeid, teavet kasutatud heite- ja teisendustegurite ja standardväärtuste ning nende võrdlusallikate kohta, kasvuhoonegaaside heite arvutusi ja tõendeid kasvuhoonegaaside heite vähendamise ühikute kasutamise kohta.

2.   Audiitor esitab auditiaruandes auditeeritud tegevuskohas tekkivad heitkogused. Lõplike biokütuste tootmise korral esitab audiitor heitkogused pärast jaotamist ja saavutatud vähendamist. Kui heide erineb märkimisväärselt tüüpilistest väärtustest või arvutatud tegelikud heite vähendamise väärtused on ebatavaliselt suured, põhjendatakse aruandes kõrvalekaldeid. Vabatahtlike kavadega kehtestatakse menetlused, mille kohaselt sertifitseerimisasutused peavad kava sellistest kõrvalekalletest viivitamata teavitama.

3.   Audiitorid kontrollivad, et CO2 kogumisest ja asendamisest tulenev hinnanguline heite vähenemine piirdub heitega, mida on välditud sellise CO2 kogumisega, mille puhul süsinik pärineb biomassist ja mida kasutatakse fossiilse päritoluga CO2 asendamiseks. Selliseks kontrollimiseks on vaja juurdepääsu järgmisele teabele:

| a) | eesmärk, milleks kogutud CO2 kasutatakse; |
| --- | --- |

a)

eesmärk, milleks kogutud CO2 kasutatakse;

| b) | asendatava CO2 päritolu; |
| --- | --- |

b)

asendatava CO2 päritolu;

| c) | kogutava CO2 päritolu; |
| --- | --- |

c)

kogutava CO2 päritolu;

| d) | teave CO2 kogumisest ja töötlemisest tulenevate heitkoguste kohta. |
| --- | --- |

d)

teave CO2 kogumisest ja töötlemisest tulenevate heitkoguste kohta.

Punkti b kohaldamisel võivad kogutud CO2 kasutavad ettevõtjad teatada, kuidas asendatud CO2 varem tekitati, ja deklareerida kirjalikult, et asendamise tulemusena välditakse selle kogusega samaväärseid heitkoguseid. Neid tõendeid peetakse piisavaks, et tõendada vastavust direktiivi (EL) 2018/2001 nõuetele ja heite vältimist.

4.   Ettevõtjad võivad esitada tegelikke kasvuhoonegaaside väärtusi käsitlevaid deklaratsioone alles pärast seda, kui auditiga on tõendatud nende suutlikkus teha tegelike väärtuste arvutusi.

5.   Vabatahtlike kavade raames võimaldatakse taotluse korral juurdepääs kava alusel sertifitseeritud tegelike kasvuhoonegaaside arvutustele, koos vastavate auditiaruannetega komisjonile ja sertifitseerimisasutuste järelevalve eest vastutavatele riigi ametiasutustele.

Artikkel 15

Massibilansisüsteemide auditid

Vabatahtlike kavadega tagatakse, et ettevõtjad esitavad audiitoritele enne auditit kõik massibilansi andmed.

Esialgse auditi käigus, mis tehakse enne, kui ettevõtjal lubatakse kavas osaleda, kontrollib audiitor massibilansisüsteemi olemasolu ja toimimist.

Järgmiste iga-aastaste auditite käigus kontrollib audiitor vähemalt järgmisi elemente:

| a) | kõigi sertifitseerimisega hõlmatud tegevuskohtade loetelu. Igal tegevuskohal peavad olema oma massibilansi andmed; |
| --- | --- |

a)

kõigi sertifitseerimisega hõlmatud tegevuskohtade loetelu. Igal tegevuskohal peavad olema oma massibilansi andmed;

| b) | kõigi sisendite loetelu tegevuskoha kohta, käideldud materjali kirjeldus ja kõigi tarnijate üksikasjad; |
| --- | --- |

b)

kõigi sisendite loetelu tegevuskoha kohta, käideldud materjali kirjeldus ja kõigi tarnijate üksikasjad;

| c) | kõigi väljundite loetelu tegevuskoha kohta, käideldud materjali kirjeldus ja kõigi klientide üksikasjad; |
| --- | --- |

c)

kõigi väljundite loetelu tegevuskoha kohta, käideldud materjali kirjeldus ja kõigi klientide üksikasjad;

| d) | kohaldatud ümberarvestustegurid, eelkõige jäätmeid või jääke töötlevate käitiste puhul, millega tagatakse, et protsessi ei muudeta nii, et see tekitaks rohkem jäätmeid või jääke; |
| --- | --- |

d)

kohaldatud ümberarvestustegurid, eelkõige jäätmeid või jääke töötlevate käitiste puhul, millega tagatakse, et protsessi ei muudeta nii, et see tekitaks rohkem jäätmeid või jääke;

| e) | kõik erinevused raamatupidamissüsteemi ning sisendite, väljundite ja saldode vahel; |
| --- | --- |

e)

kõik erinevused raamatupidamissüsteemi ning sisendite, väljundite ja saldode vahel;

| f) | kestlikkusnäitajate jaotamine; |
| --- | --- |

f)

kestlikkusnäitajate jaotamine;

| g) | kestlikkusandmete ja füüsilise varu samaväärsus massibilansiperioodi lõpus. |
| --- | --- |

g)

kestlikkusandmete ja füüsilise varu samaväärsus massibilansiperioodi lõpus.

Artikkel 16

Suure bioloogilise mitmekesisusega loodusliku ja mitteloodusliku rohumaa auditeerimine

1.   Audiitorid, kes kontrollivad, kas maa on direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 29 lõike 3 punkti d kohane suure bioloogilise mitmekesisusega rohumaa, kontrollivad, kas maa on või on alates 2008. aasta jaanuarist mõnel ajahetkel olnud suure bioloogilise mitmekesisusega rohumaa. Vabatahtlike kavade süsteemidokumentides teavitatakse ettevõtjaid sellest, milliseid tõendeid võivad kava sertifitseerimisasutused aktsepteerida maa varasema (alates 2008. aasta jaanuarist) staatuse tõendamiseks.

2.   Kui maa jääb rohumaaks või oleks inimsekkumiseta jäänud rohumaaks ning asub mis tahes geograafilises ulatuses, mis on loetletud määruses (EL) nr 1307/2014, loetakse see looduslikuks suure bioloogilise mitmekesisusega rohumaaks.

3.   Väljaspool lõikes 2 osutatud ulatust asuva maa puhul hindab audiitor, kas rohumaa säilitab või oleks inimsekkumiseta säilitanud loodusliku liigilise koosseisu ning ökoloogilised omadused ja protsessid. Kui see on nii, siis loetakse, et maa on või on olnud looduslik suure bioloogilise mitmekesisusega rohumaa. Kui rohumaa on juba põllumaaks muudetud ja riigi pädevatelt asutustelt kättesaadava teabe või satelliidikujutiste abil ei ole võimalik maa tunnuseid ise hinnata, loeb audiitor selle maaks, mis ei olnud maakasutuse muutumise ajal suure bioloogilise mitmekesisusega rohumaa.

4.   Kui maa lakkas või oleks inimsekkumiseta lakanud olemast rohumaa, on liigirikas ja kahjustamata ning asjaomane pädev asutus on tunnistanud selle suure bioloogilise mitmekesisusega alaks, loetakse maa mittelooduslikuks suure bioloogilise mitmekesisusega rohumaaks.

5.   Maad, mis on või oli 2008. aasta jaanuaris või pärast seda mittelooduslik suure bioloogilise mitmekesisusega rohumaa, võib kasutada kütuste tootmiseks tingimusel, et tooraine koristamine on vajalik rohumaa kui suure bioloogilise mitmekesisusega rohumaa staatuse säilitamiseks ning et praegused majandamistavad ei põhjusta rohumaa bioloogilise mitmekesisuse vähenemise ohtu.

Ettevõtjad esitavad tõendid selle kohta, et tooraine koristamine on vajalik suure bioloogilise mitmekesisusega rohumaa staatuse säilitamiseks ning et majandamistavadega ei kaasne rohumaa bioloogilise mitmekesisuse vähenemise ohtu.

Kui ettevõtjad ei suuda esitada teises lõigus osutatud tõendeid, esitavad nad tõendid selle kohta, et asjaomane pädev asutus või määratud asutus on neile andnud loa tooraine koristamiseks, et säilitada suure bioloogilise mitmekesisusega rohumaa staatus.

Maa tehnilise hindamise viib läbi kvalifitseeritud välisspetsialist, kes on auditeeritavast tegevusest sõltumatu ja kellel puudub huvide konflikt ning kes võib kuuluda auditirühma. Hindamine ja selle tulemused vaadatakse auditi käigus läbi.

Artikkel 17

Liikmesriikide- ja komisjonipoolne järelevalve

1.   Vabatahtlike kavadega nõutakse, et kavas osalevad ettevõtjad ja kava alusel auditeid tegevad sertifitseerimisasutused teevad koostööd komisjoniga ja liikmesriikide pädevate asutustega, sealhulgas annavad taotluse korral juurdepääsu ettevõtjate valdustele ning teevad komisjonile ja liikmesriikide pädevatele asutustele kättesaadavaks kogu teabe, mida nad vajavad direktiivi (EL) 2018/2001 kohaste ülesannete täitmiseks. Selleks peavad sertifitseerimisasutused tegema ka järgmist:

| a) | esitavad teavet, mida liikmesriigid vajavad sertifitseerimisasutuste tegevuse järelevalveks vastavalt direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 30 lõikele 9; |
| --- | --- |

a)

esitavad teavet, mida liikmesriigid vajavad sertifitseerimisasutuste tegevuse järelevalveks vastavalt direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 30 lõikele 9;

| b) | esitavad teavet, mida komisjon vajab direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 30 lõikes 10 sätestatud nõuete täitmiseks; |
| --- | --- |

b)

esitavad teavet, mida komisjon vajab direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 30 lõikes 10 sätestatud nõuete täitmiseks;

| c) | kontrollivad direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 28 lõike 4 kohaselt liidu andmebaasi või asjaomasesse riiklikku andmebaasi sisestatud teabe täpsust. |
| --- | --- |

c)

kontrollivad direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 28 lõike 4 kohaselt liidu andmebaasi või asjaomasesse riiklikku andmebaasi sisestatud teabe täpsust.

2.   Direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 30 lõikes 9 sätestatud järelevalve raames kehtestavad liikmesriigid menetlused, mis võimaldavad sertifitseerimisasutustel olenemata sellest, kas nende peakontor asub liikmesriigis või kolmandas riigis, registreeruda järelevalveks ja järelevalve tegemiseks.

3.   Liikmesriigid vahetavad teavet ja jagavad parimaid tavasid selle kohta, kuidas teha järelevalvet sertifitseerimisasutuste tegevuse üle ametliku koostööraamistiku raames. Kui sertifitseerimisasutused sertifitseerivad tooraineid, biokütuseid, vedelaid biokütuseid, biomassi või muid kütuseid mitmes liikmesriigis, kehtestavad asjaomased liikmesriigid ühise raamistiku selliste sertifitseerimisasutuste järelevalveks, sealhulgas määravad ühe liikmesriigi juhtivaks auditiinspektoriks.

4.   Juhtiv auditiinspektor vastutab koostöös teiste asjaomaste liikmesriikidega sertifitseerimisasutuste järelevalve tulemuste kinnitamise ja nende kohta teabe jagamise eest.

5.   Liikmesriigid kehtestavad võimalikult suures ulatuses koostööraamistikud kolmandate riikidega nende territooriumil auditeerivate sertifitseerimisasutuste järelevalveks, kui see on asjakohane, et tagada samal tasemel teabevoog ja auditi järelevalve standardite kohaldamine kolmandates riikides tegutsevate sertifitseerimisasutuste suhtes.

6.   Kui liikmesriigil on põhjendatud kahtlusi, kas konkreetne liidus või kolmandas riigis asuv sertifitseerimisasutus on võimeline oma audititööd tegema, jagab ta seda teavet teiste liikmesriikidega, komisjoniga ja vabatahtliku kava raames, mille alusel sertifitseerimisasutus tegutseb. Asjaomase vabatahtliku kava raames uuritakse juhtumit viivitamata. Pärast uurimise lõpetamist teavitatakse vabatahtliku kava raames liikmesriike ja komisjoni uurimise tulemustest ja võetud parandusmeetmetest.

7.   Ettevõtjad ja sertifitseerimisasutused, kes ei täida või ei soovi täita käesoleva artikli lõigetes 1–6 sätestatud nõudeid, jäetakse vastavalt kas vabatahtlike kavade raames tehtavatest audititest välja või ei lubata neil vabatahtlike kavade alusel auditeid teha. Vabatahtlike kavade raames esitatakse komisjonile iga-aastased tegevusaruanded vastavalt direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 30 lõikele 5. Direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 30 lõikes 5 sätestatud iga-aastaste tegevusaruannete struktuuri ja sisu puhul järgitakse käesoleva määruse III lisas sätestatud miinimumnõudeid. Põhiaruanne ei sisalda konfidentsiaalset teavet ja see avaldatakse täies ulatuses. Andmed esitatakse eraldi vormis, mille määrab kindlaks komisjon.

8.   Vabatahtlike kavade raames teatatakse komisjonile viivitamata kõikidest kava sisu olulistest muudatustest, mis võivad mõjutada kava tunnustamise alust. Sellised muudatused võivad hõlmata järgmist:

| a) | kavaga hõlmatud kohustuslike kestlikkuskriteeriumide muutmine; |
| --- | --- |

a)

kavaga hõlmatud kohustuslike kestlikkuskriteeriumide muutmine;

| b) | kava kohaldamisala laiendamine kaugemale kava tunnustamist käsitlevas rakendusaktis kirjeldatust; |
| --- | --- |

b)

kava kohaldamisala laiendamine kaugemale kava tunnustamist käsitlevas rakendusaktis kirjeldatust;

| c) | algse kava dokumentides osutatud lähteainete või biokütustega hõlmatuse laiendamine, kui lisatud lähteaine riskiprofiil erineb, näiteks kui see sisaldab jäätmeid või jääke, või kui kohaldatakse erimenetlusi; |
| --- | --- |

c)

algse kava dokumentides osutatud lähteainete või biokütustega hõlmatuse laiendamine, kui lisatud lähteaine riskiprofiil erineb, näiteks kui see sisaldab jäätmeid või jääke, või kui kohaldatakse erimenetlusi;

| d) | massibilansi eeskirjade muutmine; |
| --- | --- |

d)

massibilansi eeskirjade muutmine;

| e) | auditimenetluste või audiitoritele esitatavate nõuete muutmine; |
| --- | --- |

e)

auditimenetluste või audiitoritele esitatavate nõuete muutmine;

| f) | kasvuhoonegaaside arvutamise metoodika muutmine või laiendamine; |
| --- | --- |

f)

kasvuhoonegaaside arvutamise metoodika muutmine või laiendamine;

| g) | muud muudatused, mis võivad mõjutada kava tunnustamise alust. |
| --- | --- |

g)

muud muudatused, mis võivad mõjutada kava tunnustamise alust.

IV PEATÜKK

ERIEESKIRJAD MASSIBILANSISÜSTEEMI RAKENDAMISE, LIIDU ANDMEBAASI NING KÜTUSTE KASVUHOONEGAASIDE HEITE JA BIOLOOGILISE FRAKTSIOONI KEHTESTAMISE KOHTA

Artikkel 18

Jälgitavus ja liidu andmebaas

1.   Kestlikkusnäitajad ja kasvuhoonegaaside heite vähendamise näitajad ning muu toorainet või kütust kirjeldav teave, mida nõutakse direktiivi (EL) 2018/2001 kohaldamisel, dokumenteeritakse põhjalikult koos tehinguandmetega ja edastatakse ettevõtjalt ettevõtjale kogu tarneahela ulatuses. Selline teave hõlmab nii kogu tarneahelas edastatavaid andmeid kui ka konkreetse tehingu andmeid, nagu on kirjeldatud I lisas.

2.   Tarneahelas edastatav teave lisatakse tooraine või kütuste füüsilise veo saatedokumentidesse. Vedelate ja gaasiliste transpordikütuste puhul, mida võib arvesse võtta direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 27 lõike 1 punktis b osutatud lugejas või mida võetakse arvesse sama direktiivi artikli 29 lõike 1 esimese lõigu punktides a, b ja c osutatud eesmärkidel, lisatakse see teave ka liidu andmebaasi niipea, kui see toimima hakkab.

3.   Selleks, et jälgida vedel- ja gaaskütuse saadetisi ühendtaristus ja sama massibilansisüsteemi raames, kantakse lõikes 1 kirjeldatud kestlikkusnäitajad ja kasvuhoonegaaside heite vähendamise näitajad ning muu teave liidu andmebaasi esimeses sisenemiskohas ja registreeritakse tarbimisena lõpptarbimiskohas. Kui gaaskütused kõrvaldatakse ühendtaristust ja muundatakse edasi gaas- või vedelkütuseks, loetakse lõpptarbimiskohaks gaas- või vedelkütuste lõpptarbimiskoht. Sellisel juhul tuleb liidu andmebaasis registreerida kõik vaheetapid alates gaaskütuste kõrvaldamisest ühendtaristust kuni lõplike gaas- või vedelkütuste lõpptarbimiskohani.

Artikkel 19

Massibilansisüsteemi rakendamine

1.   Vabatahtlike kavadega nõutakse, et neis osalevad ettevõtjad kasutaksid direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 30 lõike 1 kohast massibilansisüsteemi, mis võimaldab segada toorainet või kütuseid, mis erinevad oma kestlikkusnäitajate ja kasvuhoonegaaside heite vähendamise näitajate poolest.

2.   Vabatahtlike kavade puhul kohaldatakse massibilansisüsteemi rakendamisel järgmisi eeskirju:

| a) | toorainet või kütuseid käsitatakse segu osana üksnes juhul, kui need on segatud mahutis, töötlemis- või logistikarajatises või ülekande- ja jaotustaristus või -kohas; |
| --- | --- |

a)

toorainet või kütuseid käsitatakse segu osana üksnes juhul, kui need on segatud mahutis, töötlemis- või logistikarajatises või ülekande- ja jaotustaristus või -kohas;

| b) | erinevaid tooraineid käsitatakse segu osana üksnes juhul, kui need kuuluvad samasse tooterühma, välja arvatud juhul, kui tooraine on segatud edasiseks töötlemiseks; |
| --- | --- |

b)

erinevaid tooraineid käsitatakse segu osana üksnes juhul, kui need kuuluvad samasse tooterühma, välja arvatud juhul, kui tooraine on segatud edasiseks töötlemiseks;

| c) | toorainet või kütuseid käsitatakse segu osana üksnes juhul, kui need on füüsiliselt segatud, välja arvatud juhul, kui need on füüsiliselt identsed või kuuluvad samasse tooterühma. Kui toorained või kütused on füüsiliselt identsed või kuuluvad samasse tooterühma, tuleb neid ladustada samas ühendtaristus, töötlemis- või logistikarajatises või ülekande- ja jaotustaristus või -kohas; |
| --- | --- |

c)

toorainet või kütuseid käsitatakse segu osana üksnes juhul, kui need on füüsiliselt segatud, välja arvatud juhul, kui need on füüsiliselt identsed või kuuluvad samasse tooterühma. Kui toorained või kütused on füüsiliselt identsed või kuuluvad samasse tooterühma, tuleb neid ladustada samas ühendtaristus, töötlemis- või logistikarajatises või ülekande- ja jaotustaristus või -kohas;

| d) | veeldatud maagaasi või muudes hoidlates hoitavaid kütuseid, mis viiakse logistikarajatisse või ülekande- või jaotustaristusse, näiteks gaasivõrku või vedelkütuste toruvõrku, käsitatakse segu osana vastavalt punktile c üksnes juhul, kui see taristu on ühendatud; |
| --- | --- |

d)

veeldatud maagaasi või muudes hoidlates hoitavaid kütuseid, mis viiakse logistikarajatisse või ülekande- või jaotustaristusse, näiteks gaasivõrku või vedelkütuste toruvõrku, käsitatakse segu osana vastavalt punktile c üksnes juhul, kui see taristu on ühendatud;

| e) | ettevõtjad peavad säilitama eraldi massibilansid toorainete ja kütuste kohta, mida ei saa käsitada segu osana. Teabe edastamine kestlikkusnäitajate ja kasvuhoonegaaside heite vähendamise näitajate ja suuruse kohta eri massibilansside vahel ei ole lubatud. Vastavalt punktidele a–c käsitatakse biokütuste, vedelate biokütuste või biomasskütuste tootmisrajatistes sisalduvat toorainet segu osana. Seetõttu ei kohaldata selliste rajatiste suhtes eraldi massibilansi arvutamise nõuet ja arvutada võib ühe massibilansi; |
| --- | --- |

e)

ettevõtjad peavad säilitama eraldi massibilansid toorainete ja kütuste kohta, mida ei saa käsitada segu osana. Teabe edastamine kestlikkusnäitajate ja kasvuhoonegaaside heite vähendamise näitajate ja suuruse kohta eri massibilansside vahel ei ole lubatud. Vastavalt punktidele a–c käsitatakse biokütuste, vedelate biokütuste või biomasskütuste tootmisrajatistes sisalduvat toorainet segu osana. Seetõttu ei kohaldata selliste rajatiste suhtes eraldi massibilansi arvutamise nõuet ja arvutada võib ühe massibilansi;

| f) | massibilansisüsteem peab sisaldama teavet tooraine ja kütuste kestlikkuse ja kasvuhoonegaaside heite näitajate ning koguste kohta, sh teavet selliste toorainete ja kütuste koguste kohta, mille kestlikkuse või kasvuhoonegaaside heite näitajaid ei ole kindlaks määratud; |
| --- | --- |

f)

massibilansisüsteem peab sisaldama teavet tooraine ja kütuste kestlikkuse ja kasvuhoonegaaside heite näitajate ning koguste kohta, sh teavet selliste toorainete ja kütuste koguste kohta, mille kestlikkuse või kasvuhoonegaaside heite näitajaid ei ole kindlaks määratud;

| g) | kui tooraine- või kütusesaadetis tarnitakse ettevõtjale, kes ei osale vabatahtlikus või riiklikus kavas, kajastatakse tarnet massibilansis, kõrvaldades samaväärse koguse toorainet või kütust. Kõrvaldatava kütuse liik peab vastama tarnitud tooraine või kütuse füüsilisele laadile; |
| --- | --- |

g)

kui tooraine- või kütusesaadetis tarnitakse ettevõtjale, kes ei osale vabatahtlikus või riiklikus kavas, kajastatakse tarnet massibilansis, kõrvaldades samaväärse koguse toorainet või kütust. Kõrvaldatava kütuse liik peab vastama tarnitud tooraine või kütuse füüsilisele laadile;

| h) | kui kütusesaadetist kasutatakse liikmesriigi poolt kütusetarnijale pandud kohustuse täitmiseks, loetakse see massibilansi segust kõrvaldatuks; |
| --- | --- |

h)

kui kütusesaadetist kasutatakse liikmesriigi poolt kütusetarnijale pandud kohustuse täitmiseks, loetakse see massibilansi segust kõrvaldatuks;

| i) | kui biokütused, vedelad biokütused või biomasskütused segatakse fossiilkütustega, peab segule omistatud teave kestlikkusnäitajate ja kasvuhoonegaaside heite vähendamise näitajate kohta vastama segus sisalduvate biokütuste, vedelate biokütuste või biomasskütuste füüsilisele osakaalule. Biokütuste ja vedelate biokütuste puhul võivad liikmesriigid täiendavalt kontrollida kõnealuse teabe õigsust kooskõlas artikliga 23; |
| --- | --- |

i)

kui biokütused, vedelad biokütused või biomasskütused segatakse fossiilkütustega, peab segule omistatud teave kestlikkusnäitajate ja kasvuhoonegaaside heite vähendamise näitajate kohta vastama segus sisalduvate biokütuste, vedelate biokütuste või biomasskütuste füüsilisele osakaalule. Biokütuste ja vedelate biokütuste puhul võivad liikmesriigid täiendavalt kontrollida kõnealuse teabe õigsust kooskõlas artikliga 23;

| j) | tooraine- või kütusesaadetise kestlikkusnäitajaid ja kasvuhoonegaaside heite vähendamise näitajaid käsitatakse kogumina. Kui saadetised segust kõrvaldatakse, võib neile määrata mis tahes kestlikkusnäitajate kogumi, tingimusel, et kestlikkusnäitajate ja kasvuhoonegaaside heite vähendamise näitajate kogumid ei ole osadeks jagatud ning massibilanss saavutatakse asjakohase ajavahemiku jooksul; |
| --- | --- |

j)

tooraine- või kütusesaadetise kestlikkusnäitajaid ja kasvuhoonegaaside heite vähendamise näitajaid käsitatakse kogumina. Kui saadetised segust kõrvaldatakse, võib neile määrata mis tahes kestlikkusnäitajate kogumi, tingimusel, et kestlikkusnäitajate ja kasvuhoonegaaside heite vähendamise näitajate kogumid ei ole osadeks jagatud ning massibilanss saavutatakse asjakohase ajavahemiku jooksul;

| k) | kui see on läbipaistvuse huvides asjakohane, sisaldab massibilansisüsteem teavet selle kohta, kas kütuse või kütuse lähteaine tootmiseks on toetust antud, ja kui see on nii, siis toetuse liigi kohta; |
| --- | --- |

k)

kui see on läbipaistvuse huvides asjakohane, sisaldab massibilansisüsteem teavet selle kohta, kas kütuse või kütuse lähteaine tootmiseks on toetust antud, ja kui see on nii, siis toetuse liigi kohta;

| l) | asjakohane ajavahemik massibilansi saavutamiseks on 12 kuud põllumajandusliku ja metsa biomassi tootjate ning ainult põllumajanduslikku ja metsa biomassi hankivate esimeste kogumispunktide puhul ning 3 kuud kõigi teiste ettevõtjate puhul. Selle ajavahemiku algus ja lõpp viiakse kooskõlla kalendriaastaga või vajaduse korral kalendriaasta nelja kvartaliga. Kalendriaasta asemel võivad ettevõtjad kasutada ka raamatupidamises kasutatavat majandusaastat või muud massibilansiperioodi alguspunkti, tingimusel, et valik on selgelt näidatud ja seda rakendatakse järjepidevalt. Massibilansiperioodi lõpus peaksid ülekantavad kestlikkusandmed olema samaväärsed konteineri, töötlemis- või logistikarajatise või ülekande- ja jaotustaristu või -koha füüsilise laovaruga; |
| --- | --- |

l)

asjakohane ajavahemik massibilansi saavutamiseks on 12 kuud põllumajandusliku ja metsa biomassi tootjate ning ainult põllumajanduslikku ja metsa biomassi hankivate esimeste kogumispunktide puhul ning 3 kuud kõigi teiste ettevõtjate puhul. Selle ajavahemiku algus ja lõpp viiakse kooskõlla kalendriaastaga või vajaduse korral kalendriaasta nelja kvartaliga. Kalendriaasta asemel võivad ettevõtjad kasutada ka raamatupidamises kasutatavat majandusaastat või muud massibilansiperioodi alguspunkti, tingimusel, et valik on selgelt näidatud ja seda rakendatakse järjepidevalt. Massibilansiperioodi lõpus peaksid ülekantavad kestlikkusandmed olema samaväärsed konteineri, töötlemis- või logistikarajatise või ülekande- ja jaotustaristu või -koha füüsilise laovaruga;

| m) | vabatahtlike kavade raames täpsustatakse kooskõlas I lisaga kestlikkusnäitajate ja kasvuhoonegaaside heite vähendamise näitajate miinimumkogum, mis tuleb tarneahelas edasi anda, ning saadetiste jälgimiseks vajalik muu teave. Ühendtaristusse toodud vedel- või gaaskütuste puhul, mille suhtes kohaldatakse sama massibilansisüsteemi, määratakse ühendatud taristusse sisenevatele ja sealt väljuvatele saadetistele vastavad kestlikkusnäitajad ja kasvuhoonegaaside heite vähendamise näitajad. Vabatahtlike kavadega tagatakse ka, et ettevõtjad sisestavad kogu asjakohase teabe nõuetekohaselt liidu andmebaasi. |
| --- | --- |

m)

vabatahtlike kavade raames täpsustatakse kooskõlas I lisaga kestlikkusnäitajate ja kasvuhoonegaaside heite vähendamise näitajate miinimumkogum, mis tuleb tarneahelas edasi anda, ning saadetiste jälgimiseks vajalik muu teave. Ühendtaristusse toodud vedel- või gaaskütuste puhul, mille suhtes kohaldatakse sama massibilansisüsteemi, määratakse ühendatud taristusse sisenevatele ja sealt väljuvatele saadetistele vastavad kestlikkusnäitajad ja kasvuhoonegaaside heite vähendamise näitajad. Vabatahtlike kavadega tagatakse ka, et ettevõtjad sisestavad kogu asjakohase teabe nõuetekohaselt liidu andmebaasi.

Artikkel 20

Biokütuste, biomasskütuste ja vedelate biokütuste kasvuhoonegaaside heite kindlaksmääramine

1.   Vabatahtlike kavadega nõutakse, et ettevõtjad kohaldaksid biokütuste, vedelate biokütuste ja biomasskütuste kasvuhoonegaaside heite kindlaksmääramisel direktiivi (EL) 2018/2001 artiklis 31 sätestatud metoodikat.

2.   Lõikes 1 osutatud biokütuste, vedelate biokütuste ja biomasskütuste kasvuhoonegaaside heite kindlaksmääramisel kohaldatakse järgmisi erieeskirju:

| a) | sisendite kasvuhoonegaaside heite arvessevõtmisel, kui kasutatakse heitekoefitsientide standardväärtusi, kohaldatakse IX lisas sätestatud väärtusi; |
| --- | --- |

a)

sisendite kasvuhoonegaaside heite arvessevõtmisel, kui kasutatakse heitekoefitsientide standardväärtusi, kohaldatakse IX lisas sätestatud väärtusi;

| b) | tooraine kaevandamisel või kasvatamisel tekkiva heite kindlaksmääramisel kasutatakse VII lisas sätestatud metoodikat; |
| --- | --- |

b)

tooraine kaevandamisel või kasvatamisel tekkiva heite kindlaksmääramisel kasutatakse VII lisas sätestatud metoodikat;

| c) | põllumajanduse parema juhtimise abil süsiniku mulda kogunemisest (esca) tuleneva heitkoguste vähenemise kindlaksmääramisel kasutatakse V lisas sätestatud metoodikat. |
| --- | --- |

c)

põllumajanduse parema juhtimise abil süsiniku mulda kogunemisest (esca) tuleneva heitkoguste vähenemise kindlaksmääramisel kasutatakse V lisas sätestatud metoodikat.

3.   ELi liikmesriigid võivad esitada oma riikliku elektrienergia allikate jaotuse heitekoefitsientide ajakohastatud väärtused, et komisjon võtaks neid arvesse vastavate IX lisas esitatud heitekoefitsientide ajakohastamisel. Pärast nende ajakohastatud väärtuste hindamist võib komisjon need aktsepteerida või esitada asjaomasele liikmesriigile põhjendused, miks neid ei aktsepteeritud. Aktsepteeritud ajakohastatud arvud tehakse kättesaadavaks EUROPA veebisaidil vabatahtlikke kavasid ja sertifitseerimist käsitlevas osas.

4.   CO2 kogumisest ja geoloogilisest säilitamisest tulenevat heite vähenemist (Eccs) võib arvesse võtta üksnes juhul, kui on olemas kehtivad tõendid selle kohta, et CO2 on tõhusalt kogutud ja ohutult säilitatud kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2009/31/EÜ, (5) milles käsitletakse süsinikdioksiidi geoloogilist säilitamist. Kui CO2 säilitatakse geoloogiliselt, kontrollitakse vabatahtlike kavadega säilitamiskoha terviklikkuse ja säilitatava CO2 mahu kohta esitatud tõendeid. Kui transpordi või geoloogilise säilitamisega tegeleb kolmas isik, võib säilitamist tõendada selle kolmanda isikuga sõlmitud asjakohaste lepingute ja tema arvetega.

Artikkel 21

Erieeskirjad jäätmete ja jääkide kohta

1.   Vabatahtlike kavade raames kohaldatakse jäätmete ja jääkide suhtes direktiivis (EL) 2018/2001 sätestatud erieeskirju ja -vabastusi üksnes juhul, kui selline tooraine kuulub selle direktiivi artiklis 2 esitatud vastavate määratluste alla.

2.   See, kas toorainet tuleb lugeda jäätmeteks või jääkideks, määratakse kindlaks selles tarneahela punktis, kust materjal pärineb. Toorainet ei loeta jäätmeteks ega jääkideks, kui seda või selle tootmise protsessi on teadlikult muudetud, et deklareerida need materjalid jäätmete või jääkidena.

3.   IV lisas loetletud jäätmeid ja jääke ei loeta jäätmeteks ega jääkideks, kui neid on teadlikult muudetud, et deklareerida need jäätmete või jääkidena.

4.   Vabatahtlike kavade raames antakse ettevõtjatele juhiseid ja tuge selle kohta, kuidas hinnata, kas toorainet loetakse jäätmeteks ja jääkideks. Ettevõtjad säilitavad ja esitavad audiitoritele oma hinnangute aluseks olevad tõendid. Vabatahtlike kavadega kehtestatakse selliste tõendite auditeerimise erieeskirjad.

5.   Direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 29 lõike 2 nõuete täitmiseks kontrollitakse vabatahtlike kavade raames, et põllumajandusjäätmete ja -jääkide kogumine ei avalda negatiivset mõju mulla kvaliteedile ega mulla süsinikuvarule. Sellise kontrollimisega tagatakse, et kooskõlas VI lisaga rakendatakse maa suhtes asjakohaseid olulisi mullaharimis- või -seiretavasid, et edendada mulla süsiniku sidumist ja mulla kvaliteeti.

6.   Lõikes 5 osutatud tavade rakendamist võib nõuda ja jälgida kas riigi või ettevõtjate tasandil. Riigi tasandil kontrollitakse vabatahtlike kavade raames, et päritoluriik, olgu see liikmesriik või kolmas riik, nõuab oluliste mullaharimistavade rakendamist, et käsitleda selliste jääkide kogumise võimalikku mõju mulla kvaliteedile ja süsinikusisaldusele, ning on kehtestanud mehhanismid, millega jälgida ja tagada nende tavade rakendamist. Ettevõtjate tasandil kontrollitakse vabatahtlike kavade raames, et selliseid majandamistavasid rakendatakse ja jälgitakse tõhusalt biomassi tarnivate põllumajandusettevõtete tasandil. Kui kasutatakse rühmaauditit, kontrollitakse vabatahtlike kavade raames, et neid tavasid rakendavad kõik rühmaauditiga hõlmatud ettevõtjad.

Artikkel 22

Erieeskirjad ringlussevõetud süsinikupõhiste kütuste ja muust kui bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest toodetud kütuste kohta

Vabatahtlike kavadega nõutakse, et kavas osalevad ettevõtjad kohaldaksid ringlussevõetud süsinikupõhiste kütuste ja muust kui bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest toodetud kütuste kasvuhoonegaaside heite kindlaksmääramisel direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 28 lõikes 5 sätestatud metoodikat.

Artikkel 23

Koostöötlemise erieeskirjad

1.   Vabatahtlike kavadega nõutakse, et kavas osalevad ettevõtjad kohaldaksid direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 28 lõike 5 kohaselt vastu võetud delegeeritud õigusaktides sätestatud metoodikat, et määrata kindlaks biokütuse ja transpordis kasutatava biogaasi osakaal, mis saadakse, kui biomassi töödeldakse ühises protsessis fossiilkütustega.

2.   Ettevõtjad peavad põhjalikult dokumenteerima protsessi siseneva biomassi kogused ja liigid ning sellest biomassist toodetud biokütuse ja -gaasi kogused. Deklaratsioone põhjendatakse tõenditega, sealhulgas kontrollkatsete tulemustega.

3.   Lõikes 2 osutatud kontrollkatsete tegemise sageduse kindlaksmääramisel võetakse arvesse koostöötlemise põhiparameetrite keerukust ja varieeruvust ning tagatakse, et biokütuste ja -gaasi deklareeritud osakaal kajastaks igal ajal nende tegelikku osakaalu.

4.   Auditite tegemisel pööratakse erilist tähelepanu selle kontrollimisele, kas protsessi siseneva biomassi kogus vastab kogustele, mis on dokumenteeritud biomassist toodetud biokütuse ja -gaasina. Selleks kontrollitakse põhjalikult ettevõtjate esitatud tõendeid ning kontrollitakse deklaratsioonide usutavust ja võrreldakse neid tööstusharu standarditega. Hindamisel pööratakse erilist tähelepanu ettevõtja kasutatavale katsemeetodile, kehtestatud lisakontrollisüsteemile ning arvutusmeetodile, mida kasutatakse kõikide katsete tulemuste arvessevõtmiseks biokütuste ja -gaasi lõpliku osakaalu arvutamisel. Audiitorid käsitavad olulise mittevastavusena kõiki kindlakstehtud kõrvalekaldeid katsemeetodis või ebatäpsusi selliste katsete tulemuste lisamisel ettevõtja lõpparvutusse.

V PEATÜKK

ERIEESKIRJAD MAAKASUTUSE KAUDSE MUUTUSE VÄHESE RISKI SERTIFITSEERIMISE NÕUETE TÄITMISE KOHTA

Artikkel 24

Maakasutuse kaudse muutuse vähese riski sertifitseerimise erinõuded

1.   Vabatahtlike kavadega nõutakse, et ettevõtjad, kes soovivad saada maakasutuse kaudse muutuse vähese riski sertifikaati, esitaksid taotluse sertifitseerimisasutusele, kes on pädev sellist sertifikaati välja andma. Kui taotlus on vastu võetud, esitab ettevõtja majandamiskava, mis sisaldab VIII lisas sätestatud miinimumteavet. Kui kohaldatakse mitut täiendavuspõhimõttele vastavat meedet, dokumenteeritakse majandamiskavas kõik sellised meetmed.

2.   Sertifitseerimisasutus teeb kohapealse baasauditi, et kontrollida majandamiskava sisu ning kehtestada ja dokumenteerida saagikuse dünaamiline tase.

3.   Baasauditi osana hindab sertifitseerimisasutus, kas täiendavuspõhimõttele vastav meede või sellised meetmed toovad eeldatavasti kaasa saagikuse suurenemise vastavalt delegeeritud määruse (EL) 2019/807 artikli 2 punktile 5 ning kas täidetud on direktiivis (EL) 2018/2001 sätestatud kestlikkuskriteeriumid.

4.   Sertifitseerimisasutuse nimel baasauditit tegevad audiitorid märgivad baasauditi aruandes ära kõik täiendavuspõhimõttele vastavate meetmete rakendamisest tulenevad kestlikkusega seotud probleemid, mis võivad kujutada endast riikliku või piirkondliku õigusraamistiku rikkumist või mis ei vasta kohalikele eritingimustele. Kõik kestlikkusega seotud probleemid lisatakse iga-aastastesse audititesse.

5.   Vabatahtlike kavade raames väljastatakse maakasutuse kaudse muutuse vähese riski sertifikaate kooskõlas VIII lisa punktis 4 sätestatud minimaalse sisu nõuetega ning avaldatakse nende sertifikaatide loetelu kava veebisaidil.

6.   Taotluste puhul, mis sisaldavad täiendavuspõhimõttele vastavaid meetmeid, mida kohaldatakse pärast sertifitseerimist, kehtivad baasaudit, täiendavuspõhimõttele vastavuse testi tulemused ja saagikuse dünaamiline tase kümme aastat. Mitmeaastaste põllukultuuride puhul võib ettevõtja kümneaastase kehtivusaja algust edasi lükata kuni kahe aasta võrra toimivate täiendavuspõhimõttele vastavate meetmete puhul või kuni viie aasta võrra taasistutamise korral.

7.   Kui täiendavuspõhimõttele vastavaid meetmeid on juba enne sertifitseerimist kohaldatud, kehtivad baasaudit, täiendavuspõhimõttele vastavuse testi tulemused ja saagikuse dünaamiline tase kümme aastat alates täiendavuspõhimõttele vastava meetme rakendamise algusaastast. Sellisel juhul võib taset aktsepteerida täiendavuspõhimõttele vastavate meetmete puhul, mis on võetud kuni kümme aastat tagasi, tingimusel, et on olemas piisavad andmed ja dokumenteeritud tõendid, mis annavad samasuguse kindlustaseme olukorras, kus baasaudit tehti enne täiendavuspõhimõttele vastava(te) meetme(te) rakendamist.

8.   Maakasutuse kaudse muutuse vähese riski deklaratsiooni saab esitada üksnes täiendava biomassi kohta, mis on toodetud pärast maakasutuse kaudse muutuse vähese riski sertifikaadi andmist. Ettevõtja deklareeritud täiendava aastase biomassi tegelikku kogust auditeeritakse igal aastal.

9.   Majandamiskava rakendamist auditeeritakse igal aastal, et kontrollida, kas kava sisu rakendatakse nõuetekohaselt ning kas täiendavalt toodetud ja deklareeritud biomassi kogused maakasutuse kaudse muutuse vähese riski sertifitseerimiseks on õiged, võrreldes saagikuse dünaamilise tasemega.

10.   Ettevõtja võib aastate jooksul kohaldada rohkem kui ühte täiendavuspõhimõttele vastavat meedet. Kui samal aastal kohaldatakse samal piiritletud maatükil kahte või enamat täiendavuspõhimõttele vastavat meedet, hinnatakse selle tulemusena toodetud täiendavat biomassi sama saagikuse dünaamilise taseme alusel. Täiendava biomassi võib sama sertifikaadi alusel sertifitseerida maakasutuse kaudse muutuse vähese riskiga biomassiks.

11.   Kui samal piiritletud maatükil kohaldatakse eri aegadel kahte või enamat täiendavuspõhimõttele vastavat meedet, võib ettevõtja valida ühe järgmistest võimalustest:

| a) | ajakohastada saagikuse dünaamilist taset ja täiendavuspõhimõttele vastavuse testi, et luua uus tase, mis kehtib veel kümme aastat; |
| --- | --- |

a)

ajakohastada saagikuse dünaamilist taset ja täiendavuspõhimõttele vastavuse testi, et luua uus tase, mis kehtib veel kümme aastat;

| b) | säilitada saagikuse dünaamilise taseme ja täiendavuspõhimõttele vastavuse testi esialgne kehtivusaeg, mis on kümne aastat pärast algset sertifitseerimisaastat. |
| --- | --- |

b)

säilitada saagikuse dünaamilise taseme ja täiendavuspõhimõttele vastavuse testi esialgne kehtivusaeg, mis on kümne aastat pärast algset sertifitseerimisaastat.

Artikkel 25

Täiendavuspõhimõttele vastavuse tõendamise erinõuded

1.   Selleks, et sertifitseerida biokütused, vedelad biokütused või biomasskütused maakasutuse kaudse muutuse vähese riskiga toodeteks, kontrollitakse vabatahtlike kavadega ja kontrollivad kavade nimel töötavad sertifitseerimisasutused, et ettevõtjad on kohaldanud meetmeid, mis suurendavad tõhusalt lähteainete tootlikkust võrreldes olukorraga tavapärase tegevuse korral. Kui selliseid meetmeid kohaldatakse mahajäetud või oluliselt rikutud maa suhtes või väikepõllumajandustootjate poolt, tehakse baasauditiga kindlaks, kas ettevõtjad täidavad delegeeritud määruse (EL) 2019/807 asjakohaseid nõudeid. Kõigis muudes olukordades tõendatakse täiendavuspõhimõttele vastavust finantsatraktiivsuse või mittefinantsiliste takistuste analüüsiga.

2.   Selleks, et täita delegeeritud määruse (EL) 2019/807 artikli 5 lõike 1 punktis a sätestatud nõudeid täiendavuspõhimõttele vastavate meetmete kohta, peavad kavandatud investeeringud läbima kas finantsatraktiivsuse või mittefinantsiliste takistuste testi kooskõlas VIII lisaga.

3.   Meetmed sobivad maakasutuse kaudse muutuse vähese riski sertifitseerimiseks üksnes juhul, kui nende finantsatraktiivsuse test on negatiivne, st investeeringu nüüdispuhasväärtus ilma turupreemiata on negatiivne, või kui nende puhul tõendatakse mittefinantsiliste takistuste olemasolu, mida on võimalik ületada üksnes tänu sellele, et lisalähteainest toodetud biokütuseid, vedelaid biokütuseid ja biomasskütuseid saab arvesse võtta direktiivis (EL) 2018/2001 sätestatud taastuvenergia eesmärkide saavutamisel.

Artikkel 26

Tootmine kasutamata, mahajäetud või oluliselt rikutud maal

1.   Selleks, et täita delegeeritud määruse (EL) 2019/807 artikli 2 punktides 2 ja 3 määratletud kasutamata või mahajäetud maal tootmise nõudeid, esitavad ettevõtjad tõendid selle kohta, et piiritletud maa-alasid ei kasutatud toidu- ja söödakultuuride ega muude energiakultuuride kasvatamiseks ega märkimisväärses koguses kariloomade sööda kasvatamiseks vähemalt viie järjestikuse aasta jooksul enne biokütuste, vedelate biokütuste ja biomasskütuste tootmiseks kasutatava lähteaine kasvatamise algust.

2.   Selleks et maa kvalifitseeruks mahajäetud maaks, esitab ettevõtja lisatõendid selle kohta, et toidu- või söödakultuure kasvatati piiritletud alal enne lõikes 1 osutatud perioodi. Need tõendid tõendavad ka seda, et tootmine lõpetati biofüüsikalistel või sotsiaal-majanduslikel põhjustel.

Biofüüsikalised muutused, mis mõjutavad negatiivselt toidu- ja söödakultuuride kasvatamist, võivad muu hulgas hõlmata järgmisi sündmusi:

| a) | sagenevad rasked ilmastikutingimused, nagu põuad, tormid või üleujutused; |
| --- | --- |

a)

sagenevad rasked ilmastikutingimused, nagu põuad, tormid või üleujutused;

| b) | hooajalised temperatuurimuutused, mis mõjutavad taimede fenoloogilisi omadusi; |
| --- | --- |

b)

hooajalised temperatuurimuutused, mis mõjutavad taimede fenoloogilisi omadusi;

| c) | kahjurite ja haiguste arvu suurenemine; |
| --- | --- |

c)

kahjurite ja haiguste arvu suurenemine;

| d) | niisutussüsteemide kahjustamine; |
| --- | --- |

d)

niisutussüsteemide kahjustamine;

| e) | mullakahjustused, nagu tõsine sooldumine, orgaanilise aine kahanemine ja erosioon, mis muudab maa „oluliselt rikutuks“. |
| --- | --- |

e)

mullakahjustused, nagu tõsine sooldumine, orgaanilise aine kahanemine ja erosioon, mis muudab maa „oluliselt rikutuks“.

3.   Tootmise majanduslikku elujõulisust negatiivselt mõjutavad sotsiaal-majanduslikud tegurid, mis põhjustavad maa mahajätmist, võivad muu hulgas hõlmata järgmisi sündmusi:

| a) | turuhindade muutused: (näiteks suurenenud sisend- või tööjõukulud või mõlemad või lõppkultuuride hinna alanemine); |
| --- | --- |

a)

turuhindade muutused: (näiteks suurenenud sisend- või tööjõukulud või mõlemad või lõppkultuuride hinna alanemine);

| b) | tööjõu kättesaamatus (näiteks rände tõttu); |
| --- | --- |

b)

tööjõu kättesaamatus (näiteks rände tõttu);

| c) | tarneahela tõrked (näiteks kohaliku turu või transpordiühenduse sulgemise tõttu); |
| --- | --- |

c)

tarneahela tõrked (näiteks kohaliku turu või transpordiühenduse sulgemise tõttu);

| d) | omandiõigusega seotud vaidlused (näiteks seoses pärandiga); |
| --- | --- |

d)

omandiõigusega seotud vaidlused (näiteks seoses pärandiga);

| e) | poliitiline ebastabiilsus (näiteks maa konfiskeerimine või natsionaliseerimine). |
| --- | --- |

e)

poliitiline ebastabiilsus (näiteks maa konfiskeerimine või natsionaliseerimine).

4.   Lähteaine direktiivi (EL) 2018/2001 V lisa C osa punktis 9 määratletud oluliselt rikutud maal toodetuna sertifitseerimise taotlusele lisatakse järgmised mullakatsete tulemused:

| a) | sooldumise korral: kvalifitseeritud agronoomi poolt küllastusekstrakti meetodil läbi viidud mulla elektrojuhtivuse katse tulemused; |
| --- | --- |

a)

sooldumise korral: kvalifitseeritud agronoomi poolt küllastusekstrakti meetodil läbi viidud mulla elektrojuhtivuse katse tulemused;

| b) | mulla vähese orgaanilise aine sisalduse korral: piiritletud maatükilt võetud asjakohase arvu mullaproovidest saadud tulemused, mille on määranud kindlaks kvalifitseeritud agronoom, kasutades kuivpõlemismeetodit; |
| --- | --- |

b)

mulla vähese orgaanilise aine sisalduse korral: piiritletud maatükilt võetud asjakohase arvu mullaproovidest saadud tulemused, mille on määranud kindlaks kvalifitseeritud agronoom, kasutades kuivpõlemismeetodit;

| c) | tõsise erosiooni korral peab vähemalt 25 % piiritletud maatükist olema erodeerunud, mille määrab kindlaks kvalifitseeritud agronoom ja mida toetavad fotod. |
| --- | --- |

c)

tõsise erosiooni korral peab vähemalt 25 % piiritletud maatükist olema erodeerunud, mille määrab kindlaks kvalifitseeritud agronoom ja mida toetavad fotod.

5.   Kui piiritletud maa-ala kvalifitseerub kasutamata maaks, peab see maakasutuse kaudse muutuse vähese riski sertifitseerimiseks läbima VIII lisa punktis 4 sätestatud täiendavuspõhimõttele vastavuse testi. Piiritletud maa-alad, mis kvalifitseeruvad mahajäetud või oluliselt rikutud maaks, ei pea maakasutuse kaudse muutuse vähese riski sertifikaadi saamiseks läbima täiendavuspõhimõttele vastavuse testi. Kui tootmine toimub kasutamata, mahajäetud või rikutud maal, võetakse saagikuse dünaamiliseks tasemeks null ilma regressioonikõverata.

Artikkel 27

Täiendava biomassi kindlaksmääramine saagikuse suurendamise meetmete jaoks

1.   Maakasutuse kaudse muutuse vähese riski sertifitseerimiseks kõlblik „täiendav biomass“ on selgelt piiritletud maa-alal otseselt täiendavuspõhimõttele vastava meetme kohaldamise tulemusel toodetud lähteaine lisakogus võrreldes saagikuse dünaamilise tasemega.

2.   Saagikuse dünaamilise taseme kindlakstegemiseks määratakse kindlaks lähtepunkt, mis põhineb piiritletud maatüki varasemal saagikusel, ja lähteaine üldistel saagikuse suundumustel põhinev trendijoon, mis määratakse kindlaks kooskõlas VIII lisas sätestatud põhimõtetega.

3.   Pärast täiendavuspõhimõttele vastava meetme rakendamist võrreldakse piiritletud maatüki tegelikku saagikust lõikes 2 osutatud tasemega. Erinevus tegeliku saagikuse ja saagikuse dünaamilise taseme vahel on lisalähteaine, mida võib deklareerida maakasutuse kaudse muutuse vähese riskiga lähteainena.

VI PEATÜKK

LÕPPSÄTTED

Artikkel 28

Jõustumine ja kohaldumine

Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Seda kohaldatakse alates 18 kuu möödumisest selle jõustumisest.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 14. juuni 2022

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 328, 21.12.2018, lk 82.

1

(2)  Komisjoni 13. märtsi 2019. aasta delegeeritud määrus (EL) 2019/807, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2018/2001 selliste maakasutuse kaudse muutuse suure riskiga lähteainete kindlaksmääramise osas, mille tootmise ala on märkimisväärselt laienenud suure süsinikuvaruga maale, ning maakasutuse kaudse muutuse vähese riskiga biokütuste, vedelate biokütuste ja biomasskütuste sertifitseerimise osas (ELT L 133, 21.5.2019, lk 1).

2

(3)  Komisjoni 8. detsembri 2014. aasta määrus (EL) nr 1307/2014 suure bioloogilise mitmekesisusega rohumaa kriteeriumide ja geograafilise ulatuse määramise kohta vastavalt bensiini ja diislikütuse kvaliteeti käsitleva Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 98/70/EÜ artikli 7b lõike 3 punktile c ning taastuvatest energiaallikatest toodetud energia kasutamise edendamist käsitleva Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/28/EÜ artikli 17 lõike 3 punktile c (ELT L 351, 9.12.2014, lk 3).

3

(4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2019. aasta direktiiv (EL) 2019/1937 liidu õiguse rikkumisest teavitavate isikute kaitse kohta (ELT L 305, 26.11.2019, lk 17).

4

(5)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2009. aasta direktiiv 2009/31/EÜ, milles käsitletakse süsinikdioksiidi geoloogilist säilitamist ning millega muudetakse nõukogu direktiivi 85/337/EMÜ ja direktiive 2000/60/EÜ, 2001/80/EÜ, 2004/35/EÜ, 2006/12/EÜ, 2008/1/EÜ ning määrust (EÜ) nr 1013/2006 (ELT L 140, 5.6.2009, lk 114).

5

---

I LISA

KOGU TARNEAHELAS EDASTATAVAD ANDMED JA TEHINGUANDMED

1.

| a) | vabatahtliku või riikliku kava nimetus; |
| --- | --- |

a)

vabatahtliku või riikliku kava nimetus;

| b) | kestlikkustõendi number; |
| --- | --- |

b)

kestlikkustõendi number;

| c) | kestlikkusnäitajad ja kasvuhoonegaaside heite vähendamise näitajad, sh






  i) | avaldus selle kohta, kas tooraine või kütus vastab direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 29 lõigetes 2–7 sätestatud kriteeriumidele; |
| --- | --- | --- |

c)

kestlikkusnäitajad ja kasvuhoonegaaside heite vähendamise näitajad, sh

i)

avaldus selle kohta, kas tooraine või kütus vastab direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 29 lõigetes 2–7 sätestatud kriteeriumidele;

| ii) | kasvuhoonegaaside heite andmed, mis on arvutatud vastavalt direktiivi (EL) 2018/2001 V ja VI lisas või delegeeritud määruses (EL) 2019/807 sätestatud metoodikale; |
| --- | --- |

ii)

kasvuhoonegaaside heite andmed, mis on arvutatud vastavalt direktiivi (EL) 2018/2001 V ja VI lisas või delegeeritud määruses (EL) 2019/807 sätestatud metoodikale;

| iii) | kirjeldus selle kohta, millal käitis alustas tegevust (ainult kütuste puhul); |
| --- | --- |

iii)

kirjeldus selle kohta, millal käitis alustas tegevust (ainult kütuste puhul);

| d) | tooraine nimetus või selle tooraine nimetus, millest kütus on toodetud; |
| --- | --- |

d)

tooraine nimetus või selle tooraine nimetus, millest kütus on toodetud;

| e) | jäätmete või loomsete kõrvalsaaduste loa number (vajaduse korral); |
| --- | --- |

e)

jäätmete või loomsete kõrvalsaaduste loa number (vajaduse korral);

| f) | kütuse liik (ainult kütuste puhul); |
| --- | --- |

f)

kütuse liik (ainult kütuste puhul);

| g) | tooraine päritoluriik; |
| --- | --- |

g)

tooraine päritoluriik;

| h) | riik, kus kütus on toodetud; |
| --- | --- |

h)

riik, kus kütus on toodetud;

| i) | avaldus selle kohta, kas tooraine või kütus vastab maakasutuse kaudse muutuse vähese riskiga biokütuste kriteeriumidele; |
| --- | --- |

i)

avaldus selle kohta, kas tooraine või kütus vastab maakasutuse kaudse muutuse vähese riskiga biokütuste kriteeriumidele;

| j) | teave selle kohta, kas saadetise tootmiseks on antud toetust, ja kui see on nii, siis toetuskava liik. |
| --- | --- |

j)

teave selle kohta, kas saadetise tootmiseks on antud toetust, ja kui see on nii, siis toetuskava liik.

2.

| a) | tarnija äriühingu nimi ja aadress; |
| --- | --- |

a)

tarnija äriühingu nimi ja aadress;

| b) | ostja äriühingu nimi ja aadress; |
| --- | --- |

b)

ostja äriühingu nimi ja aadress;

| c) | (füüsilise) laadimise kuupäev; |
| --- | --- |

c)

(füüsilise) laadimise kuupäev;

| d) | (füüsilise) laadimise koht või logistikarajatis või jaotustaristusse sisenemise koht; |
| --- | --- |

d)

(füüsilise) laadimise koht või logistikarajatis või jaotustaristusse sisenemise koht;

| e) | (füüsilise) tarne koht või logistikarajatis või jaotustaristust väljumise koht; |
| --- | --- |

e)

(füüsilise) tarne koht või logistikarajatis või jaotustaristust väljumise koht;

| f) | maht: kütuste puhul tuleb lisada ka kütuse energiasisaldus; energiasisalduse arvutamiseks tuleb kasutada direktiivi (EL) 2018/2001 III lisas sätestatud ümberarvestustegureid. |
| --- | --- |

f)

maht: kütuste puhul tuleb lisada ka kütuse energiasisaldus; energiasisalduse arvutamiseks tuleb kasutada direktiivi (EL) 2018/2001 III lisas sätestatud ümberarvestustegureid.

---

II LISA

AUDITIARUANNETE, AUDITI KOONDARUANNETE VÕI SERTIFIKAATIDE MINIMAALNE SISU

A.   Auditiaruannete minimaalne sisu

| 1. | Ettevõtja kohta:






  a) | peamise sertifitseeritud üksuse kontaktandmed (äriühingu nimi ja aadress, määratud kontaktpunkti andmed); |
| --- | --- | --- |

1.

a)

peamise sertifitseeritud üksuse kontaktandmed (äriühingu nimi ja aadress, määratud kontaktpunkti andmed);

| b) | sertifitseerimise ulatus; |
| --- | --- |

b)

sertifitseerimise ulatus;

| c) | geograafilised koordinaadid (ühe üksusena sertifitseeritud põllumajandusettevõtete ja istandike puhul); |
| --- | --- |

c)

geograafilised koordinaadid (ühe üksusena sertifitseeritud põllumajandusettevõtete ja istandike puhul);

| d) | sertifitseerimispiirkond (esimeste kogumispunktide või individuaalselt sertifitseeritud põllumajandusettevõtete ja istandike puhul); |
| --- | --- |

d)

sertifitseerimispiirkond (esimeste kogumispunktide või individuaalselt sertifitseeritud põllumajandusettevõtete ja istandike puhul);

| e) | aastas koristatava kestliku materjali hinnanguline kogus (põllumajanduse ja metsanduse tarneahelate puhul); |
| --- | --- |

e)

aastas koristatava kestliku materjali hinnanguline kogus (põllumajanduse ja metsanduse tarneahelate puhul);

| f) | aastas kogutava kestliku materjali hinnanguline kogus (jäätmete ja jääkide kogumispunktide puhul); |
| --- | --- |

f)

aastas kogutava kestliku materjali hinnanguline kogus (jäätmete ja jääkide kogumispunktide puhul);

| g) | sertifitseerimise alla kuuluvate tegevuskohtade loetelu (nimi ja aadress); |
| --- | --- |

g)

sertifitseerimise alla kuuluvate tegevuskohtade loetelu (nimi ja aadress);

| h) | sisend-/väljundmaterjalid, mida sertifitseeritud tegevuskohad (füüsiliselt) käitlevad – klassifikatsioonid peavad vastama direktiivi (EL) 2018/2001 IX lisas sätestatud nõuetele; |
| --- | --- |

h)

sisend-/väljundmaterjalid, mida sertifitseeritud tegevuskohad (füüsiliselt) käitlevad – klassifikatsioonid peavad vastama direktiivi (EL) 2018/2001 IX lisas sätestatud nõuetele;

| i) | aastas kasutatava kestliku sisendmaterjali hinnanguline kogus (ainult lõpptoote tootjad); |
| --- | --- |

i)

aastas kasutatava kestliku sisendmaterjali hinnanguline kogus (ainult lõpptoote tootjad);

| j) | aastas toodetava kestliku lõpptoote hinnanguline kogus (ainult lõpptoote tootjad). |
| --- | --- |

j)

aastas toodetava kestliku lõpptoote hinnanguline kogus (ainult lõpptoote tootjad).

| 2. | Sertifitseerimisasutuse kohta:






  a) | kontaktandmed (nimi ja aadress) ja logo; |
| --- | --- | --- |

2.

a)

kontaktandmed (nimi ja aadress) ja logo;

| b) | auditirühma koosseis; |
| --- | --- |

b)

auditirühma koosseis;

| c) | akrediteeriv asutus ning akrediteerimise ulatus ja kuupäev. |
| --- | --- |

c)

akrediteeriv asutus ning akrediteerimise ulatus ja kuupäev.

| 3. | Auditiprotsessi kohta:






  a) | auditi kuupäev; |
| --- | --- | --- |

3.

a)

auditi kuupäev;

| b) | auditi kava ja kestus (kui osa auditist toimus kohapeal ja osa kaugtööna, näidata ära kummagi osa kestus); |
| --- | --- |

b)

auditi kava ja kestus (kui osa auditist toimus kohapeal ja osa kaugtööna, näidata ära kummagi osa kestus);

| c) | kava standardid, mis on auditeeritud/sertifitseeritud (sh versiooni number); |
| --- | --- |

c)

kava standardid, mis on auditeeritud/sertifitseeritud (sh versiooni number);

| d) | auditeeritud tegevuskohad; |
| --- | --- |

d)

auditeeritud tegevuskohad;

| e) | auditimeetod (riskihindamine ja valimi moodustamise alus, konsulteerimine sidusrühmadega); |
| --- | --- |

e)

auditimeetod (riskihindamine ja valimi moodustamise alus, konsulteerimine sidusrühmadega);

| f) | muude vabatahtlike kavade või standardite sertifitseerimine; |
| --- | --- |

f)

muude vabatahtlike kavade või standardite sertifitseerimine;

| g) | kasvuhoonegaaside andmete liik (vaikimisi, NUTS2 või tegelikud väärtused, sealhulgas teave kasvuhoonegaaside heite vähendamise tegurite kohaldamise kohta). |
| --- | --- |

g)

kasvuhoonegaaside andmete liik (vaikimisi, NUTS2 või tegelikud väärtused, sealhulgas teave kasvuhoonegaaside heite vähendamise tegurite kohaldamise kohta).

| 4. | Auditi tulemuste kohta:






  a) | tulemuste avaldamise koht ja kuupäev; |
| --- | --- | --- |

4.

a)

tulemuste avaldamise koht ja kuupäev;

| b) | tuvastatud mittevastavuste loetelu. |
| --- | --- |

b)

tuvastatud mittevastavuste loetelu.

B.   Auditi koondaruande või sertifikaadi minimaalne sisu

| 1. | Ettevõtja kohta:






  a) | peamise sertifitseeritud üksuse kontaktandmed (äriühingu nimi ja aadress, määratud kontaktpunkti andmed); |
| --- | --- | --- |

1.

a)

peamise sertifitseeritud üksuse kontaktandmed (äriühingu nimi ja aadress, määratud kontaktpunkti andmed);

| b) | sertifitseerimise ulatus; |
| --- | --- |

b)

sertifitseerimise ulatus;

| c) | geograafilised koordinaadid (ühe üksusena sertifitseeritud põllumajandusettevõtete ja istandike puhul); |
| --- | --- |

c)

geograafilised koordinaadid (ühe üksusena sertifitseeritud põllumajandusettevõtete ja istandike puhul);

| d) | esimeste kogumispunktide, päritolukohtade ja ladustavate kauplejate puhul valikuliselt: sertifitseerimise alla kuuluvate tegevuskohtade loetelu (nimi ja aadress); |
| --- | --- |

d)

esimeste kogumispunktide, päritolukohtade ja ladustavate kauplejate puhul valikuliselt: sertifitseerimise alla kuuluvate tegevuskohtade loetelu (nimi ja aadress);

| e) | sisend-/väljundmaterjalid, mida sertifitseeritud tegevuskohad (füüsiliselt) käitlevad – klassifikatsioonid peavad vastama direktiivi (EL) 2018/2001 IX lisas sätestatud nõuetele (ladustavate ja mitteladustavate kauplejate puhul materjali liik, millega kaubeldakse). |
| --- | --- |

e)

sisend-/väljundmaterjalid, mida sertifitseeritud tegevuskohad (füüsiliselt) käitlevad – klassifikatsioonid peavad vastama direktiivi (EL) 2018/2001 IX lisas sätestatud nõuetele (ladustavate ja mitteladustavate kauplejate puhul materjali liik, millega kaubeldakse).

| 2. | Sertifitseerimisasutuse kohta: kontaktandmed (nimi ja aadress) ja logo |
| --- | --- |

2.

| 3. | Auditiprotsessi kohta:






  a) | auditi kuupäev; |
| --- | --- | --- |

3.

a)

auditi kuupäev;

| b) | kava standardid, mis on auditeeritud/sertifitseeritud (sh versiooni number); |
| --- | --- |

b)

kava standardid, mis on auditeeritud/sertifitseeritud (sh versiooni number);

| c) | auditeeritud tegevuskohad; |
| --- | --- |

c)

auditeeritud tegevuskohad;

| d) | kasvuhoonegaaside andmete liik (vaikimisi, NUTS2 või tegelikud väärtused, sealhulgas teave kasvuhoonegaaside heite vähendamise tegurite kohaldamise kohta). |
| --- | --- |

d)

kasvuhoonegaaside andmete liik (vaikimisi, NUTS2 või tegelikud väärtused, sealhulgas teave kasvuhoonegaaside heite vähendamise tegurite kohaldamise kohta).

| 4. | Auditi tulemuste kohta:






  a) | sertifikaadi (kordumatu) number või kood; |
| --- | --- | --- |

4.

a)

sertifikaadi (kordumatu) number või kood;

| b) | tulemuste avaldamise koht ja kuupäev; |
| --- | --- |

b)

tulemuste avaldamise koht ja kuupäev;

| c) | tuvastatud mittevastavuste loetelu; |
| --- | --- |

c)

tuvastatud mittevastavuste loetelu;

| d) | sertifikaadi kehtivuse algus- ja lõppkuupäev (ja vajaduse korral sertifitseerimise kuupäev); |
| --- | --- |

d)

sertifikaadi kehtivuse algus- ja lõppkuupäev (ja vajaduse korral sertifitseerimise kuupäev);

| e) | väljaandja pitser ja/või allkiri. |
| --- | --- |

e)

väljaandja pitser ja/või allkiri.

---

III LISA

VABATAHTLIKE KAVADE RAAMES KOMISJONILE ESITATAVATES IGA-AASTASTES TEGEVUSARUANNETES SISALDUVATE ANDMETE LOETELU

Vabatahtlike kavade iga-aastastes tegevusaruannetes tuleb komisjonile esitada järgmine teave:

| a) | eeskirjad auditi sõltumatuse, meetodi ja sageduse kohta, nagu komisjon on need vabatahtliku kava akrediteerimisel heaks kiitnud, ning nende muudatused aja jooksul, et võtta arvesse komisjoni suuniseid, muudetud õigusraamistikku, sertifitseerimisasutuste auditeerimisprotsessi sisejärelevalve tulemusi ja tööstusharu parimaid tavasid; |
| --- | --- |

a)

eeskirjad auditi sõltumatuse, meetodi ja sageduse kohta, nagu komisjon on need vabatahtliku kava akrediteerimisel heaks kiitnud, ning nende muudatused aja jooksul, et võtta arvesse komisjoni suuniseid, muudetud õigusraamistikku, sertifitseerimisasutuste auditeerimisprotsessi sisejärelevalve tulemusi ja tööstusharu parimaid tavasid;

| b) | eeskirjad ja menetlused ettevõtjate ja kava liikmete mittevastavuste tuvastamiseks ja nendega tegelemiseks; |
| --- | --- |

b)

eeskirjad ja menetlused ettevõtjate ja kava liikmete mittevastavuste tuvastamiseks ja nendega tegelemiseks;

| c) | tõendid läbipaistvust ja teabe avaldamist käsitlevate õiguslike nõuete täitmise kohta kooskõlas artikliga 6; |
| --- | --- |

c)

tõendid läbipaistvust ja teabe avaldamist käsitlevate õiguslike nõuete täitmise kohta kooskõlas artikliga 6;

| d) | sidusrühmade kaasamine, eelkõige konsulteerimine põlis- ja kohalike kogukondadega enne otsuste tegemist kava koostamise ja läbivaatamise ning auditite tegemise ajal, ning vastus nende panustele; |
| --- | --- |

d)

sidusrühmade kaasamine, eelkõige konsulteerimine põlis- ja kohalike kogukondadega enne otsuste tegemist kava koostamise ja läbivaatamise ning auditite tegemise ajal, ning vastus nende panustele;

| e) | ülevaade tegevusest, mis on toimunud vabatahtliku kava raames koostöös sertifitseerimisasutustega, et parandada üldist sertifitseerimisprotsessi ning audiitorite ja kava asjaomaste asutuste kvalifikatsiooni ja sõltumatust; |
| --- | --- |

e)

ülevaade tegevusest, mis on toimunud vabatahtliku kava raames koostöös sertifitseerimisasutustega, et parandada üldist sertifitseerimisprotsessi ning audiitorite ja kava asjaomaste asutuste kvalifikatsiooni ja sõltumatust;

| f) | kava ajakohastatud turuandmed, kõik sertifitseeritud lähteainete, biokütuste, vedelate biokütuste, biomasskütuste, ringlussevõetud süsinikupõhiste kütuste ja muust kui bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest toodetud kütuste kogus päritoluriigi ja liigi järgi ning osalejate arv; |
| --- | --- |

f)

kava ajakohastatud turuandmed, kõik sertifitseeritud lähteainete, biokütuste, vedelate biokütuste, biomasskütuste, ringlussevõetud süsinikupõhiste kütuste ja muust kui bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest toodetud kütuste kogus päritoluriigi ja liigi järgi ning osalejate arv;

| g) | ülevaade sellest, kui tulemuslik on rakendussüsteem, mille vabatahtliku kava juhtorgan on kehtestanud, et jälgida vastavust kestlikkuskriteeriumidele, mida kava raames on selle liikme(te)le lubatud. See hõlmab eelkõige seda, kuidas süsteem võimaldab tulemuslikult vältida pettusi, tagades pettusekahtluse ja muude õigusnormide rikkumiste õigeaegse avastamise, käsitlemise ja nende suhtes järelmeetmete võtmise, ning vajaduse korral avastatud pettuste või õigusnormide rikkumiste juhtumite arvu; |
| --- | --- |

g)

ülevaade sellest, kui tulemuslik on rakendussüsteem, mille vabatahtliku kava juhtorgan on kehtestanud, et jälgida vastavust kestlikkuskriteeriumidele, mida kava raames on selle liikme(te)le lubatud. See hõlmab eelkõige seda, kuidas süsteem võimaldab tulemuslikult vältida pettusi, tagades pettusekahtluse ja muude õigusnormide rikkumiste õigeaegse avastamise, käsitlemise ja nende suhtes järelmeetmete võtmise, ning vajaduse korral avastatud pettuste või õigusnormide rikkumiste juhtumite arvu;

| h) | sertifitseerimisasutuste tunnustamise kriteeriumid; |
| --- | --- |

h)

sertifitseerimisasutuste tunnustamise kriteeriumid;

| i) | eeskirjad, mis käsitlevad sisejärelevalvesüsteemi rakendamist ja selle korrapärase läbivaatamise tulemusi, eelkõige sertifitseerimisasutuste ja nende audiitorite töö järelevalvet ning ettevõtjate ja sertifitseerimisasutuste vastu esitatud kaebuste käsitlemise süsteemi; |
| --- | --- |

i)

eeskirjad, mis käsitlevad sisejärelevalvesüsteemi rakendamist ja selle korrapärase läbivaatamise tulemusi, eelkõige sertifitseerimisasutuste ja nende audiitorite töö järelevalvet ning ettevõtjate ja sertifitseerimisasutuste vastu esitatud kaebuste käsitlemise süsteemi;

| j) | parimate tavade edendamise hõlbustamise või parandamise võimalused; |
| --- | --- |

j)

parimate tavade edendamise hõlbustamise või parandamise võimalused;

| k) | metsa biomassi sertifitseerimise vabatahtlikud kavad peavad sisaldama teavet selle kohta, kuidas tehakse direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 29 lõigetes 6 ja 7 nõutud riskihindamist. |
| --- | --- |

k)

metsa biomassi sertifitseerimise vabatahtlikud kavad peavad sisaldama teavet selle kohta, kuidas tehakse direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 29 lõigetes 6 ja 7 nõutud riskihindamist.

---

IV LISA

PRAEGU DIREKTIIVI (EL) 2018/2001 IX LISAGA HÕLMATUD JÄÄTMETE JA JÄÄKIDE MITTETÄIELIK LOETELU

Käesolevas lisas loetletud aineid käsitatakse direktiivi (EL) 2018/2001 IX lisas sätestatud toorainekategooriasse kuuluvate ainetena, ilma et neid oleks sõnaselgelt nimetatud. Loetelu ei ole täielik ja täiendab direktiivi (EL) 2018/2001 IX lisas esitatud materjalide loetelu.

| Direktiivi (EL) 2018/2001 IX lisas esitatud kategooria | Lähteainete alamkategooria/näited |
| --- | --- |
| IX lisa A osa punkt d | Joogijäätmed |
| IX lisa A osa punkt d | Puu- ja köögiviljajäägid ja -jäätmed (üksnes otsad, lehed, varred ja kestad) |
| IX lisa A osa punkt d | Oakestad, kelmed ja puru: kakao, kohv |
| IX lisa A osa punkt p | Koored/kestad ja neist saadud tooted; sojaoakestad |
| IX lisa A osa punkt d | Kuumade jookide valmistamisel tekkinud jäägid ja jäätmed: kasutatud kohvipuru ja teelehed |
| IX lisa A osa punkt d | Piimatööstuse heitvee ujuvaine (waste scum) |
| IX lisa A osa punkt d | Toidujäätmeõli: tööstuses tekkinud toidujäätmetest pressitud õli |
| IX lisa A osa punkt d | Mittesöödavad teraviljajäägid ning teravilja jahvatus- ja töötlemisjäägid: nisu, mais, oder, riis |
| IX lisa A osa punkt d | Oliiviõli ekstraheerimisjäägid ja -jäätmed: oliivikivid |
| IX lisa A osa punkt p | Põllumajandusliku saagikoristuse jäägid |
| IX lisa A osa punkt q | Palmilehed, palmitüvi |
| IX lisa A osa punkt q | Kahjustatud puud |
| IX lisa A osa punkt p | Kasutamata sööt/kuivsööt lühiajaliselt rohumaalt |
| IX lisa B osa punkt b | Määruse (EÜ) nr 1069/2009 kohaselt 1. või 2. kategooriasse klassifitseeritud kalaõlijäätmed |
| IX lisa A osa punkt d | Muud tapamaja jäätmed ((rasvata) loomsed jäätmed, 1. kategooria) |
| IX lisa A osa punkt d | Tööstusreovesi ja selle derivaadid |
| IX lisa A osa punkt g | Palmiõli ekstraheerimisjäägist saadud õli (PSO) |
| IX lisa A osa punkt d | Tööstuslikul säilitamisel tekkinud setted |
| IX lisa A osa punkt d | Kasutuselt kõrvaldatud rehvide biogeenne fraktsioon |
| IX lisa A osa punkt q | Ringlussevõetud puit/puidujäätmed |
| IX lisa A osa punkt d | Humiinid |
| IX lisa A osa punkt d | Kasutatud aktiivmuld |

Direktiivi (EL) 2018/2001 IX lisas esitatud kategooria

Lähteainete alamkategooria/näited

IX lisa A osa punkt d

Joogijäätmed

IX lisa A osa punkt d

Puu- ja köögiviljajäägid ja -jäätmed (üksnes otsad, lehed, varred ja kestad)

IX lisa A osa punkt d

Oakestad, kelmed ja puru: kakao, kohv

IX lisa A osa punkt p

Koored/kestad ja neist saadud tooted; sojaoakestad

IX lisa A osa punkt d

Kuumade jookide valmistamisel tekkinud jäägid ja jäätmed: kasutatud kohvipuru ja teelehed

IX lisa A osa punkt d

Piimatööstuse heitvee ujuvaine (waste scum)

IX lisa A osa punkt d

Toidujäätmeõli: tööstuses tekkinud toidujäätmetest pressitud õli

IX lisa A osa punkt d

Mittesöödavad teraviljajäägid ning teravilja jahvatus- ja töötlemisjäägid: nisu, mais, oder, riis

IX lisa A osa punkt d

Oliiviõli ekstraheerimisjäägid ja -jäätmed: oliivikivid

IX lisa A osa punkt p

Põllumajandusliku saagikoristuse jäägid

IX lisa A osa punkt q

Palmilehed, palmitüvi

IX lisa A osa punkt q

Kahjustatud puud

IX lisa A osa punkt p

Kasutamata sööt/kuivsööt lühiajaliselt rohumaalt

IX lisa B osa punkt b

Määruse (EÜ) nr 1069/2009 kohaselt 1. või 2. kategooriasse klassifitseeritud kalaõlijäätmed

IX lisa A osa punkt d

Muud tapamaja jäätmed ((rasvata) loomsed jäätmed, 1. kategooria)

IX lisa A osa punkt d

Tööstusreovesi ja selle derivaadid

IX lisa A osa punkt g

Palmiõli ekstraheerimisjäägist saadud õli (PSO)

IX lisa A osa punkt d

Tööstuslikul säilitamisel tekkinud setted

IX lisa A osa punkt d

Kasutuselt kõrvaldatud rehvide biogeenne fraktsioon

IX lisa A osa punkt q

Ringlussevõetud puit/puidujäätmed

IX lisa A osa punkt d

Humiinid

IX lisa A osa punkt d

Kasutatud aktiivmuld

---

V LISA

METOODIKA, MILLE ABIL MÄÄRATAKSE KINDLAKS PÕLLUMAJANDUSE PAREMA JUHTIMISE ABIL SÜSINIKU MULDA KOGUNEMISEST TULENEV HEITKOGUSTE VÄHENEMINE

Ettevõtjad, kes soovivad deklareerida põllumajanduse parema juhtimise kaudu mulla süsiniku mulda kogunemisest tulenevat heitkoguste vähenemist (esca
  ) süsinikdioksiidi ekvivalentgrammides kütuse megadžauli kohta (g CO2ekv/MJ) peaksid tegelike väärtuste arvutamiseks kasutama järgmist valemit:

Image 1

kus:

| CSR | on mulla süsinikuvaru mass pindalaühiku kohta, mis on seotud põllukultuuride majandamise tava võrdlusalusega (mg C/ha). |
| --- | --- |
| CSA | on mulla hinnanguline süsinikuvaru pindalaühiku kohta, mis on seotud põllukultuuride majandamise tegelike tavadega pärast vähemalt kümneaastast kasutamist (mg C/ha). |
| 3,664 | on jagatis, mis on saadud CO2 molekulmassi (44,010 g/mol) jagamisel süsiniku molekulmassiga (12,011 g/mol) (g CO2ekv/g C). |
| n | on asjaomase põllukultuuri kasvatamise periood (aastates). |
| P | on põllukultuuri tootlikkus (mõõdetakse MJ biokütuse või vedela biokütuse energiana hektari kohta aastas). |
| ef | väetiste või herbitsiidide suurenenud kasutamisest tulenev heide. |

CSR

on mulla süsinikuvaru mass pindalaühiku kohta, mis on seotud põllukultuuride majandamise tava võrdlusalusega (mg C/ha).

CSA

on mulla hinnanguline süsinikuvaru pindalaühiku kohta, mis on seotud põllukultuuride majandamise tegelike tavadega pärast vähemalt kümneaastast kasutamist (mg C/ha).

3,664

on jagatis, mis on saadud CO2 molekulmassi (44,010 g/mol) jagamisel süsiniku molekulmassiga (12,011 g/mol) (g CO2ekv/g C).

n

on asjaomase põllukultuuri kasvatamise periood (aastates).

P

on põllukultuuri tootlikkus (mõõdetakse MJ biokütuse või vedela biokütuse energiana hektari kohta aastas).

ef

väetiste või herbitsiidide suurenenud kasutamisest tulenev heide.

Süsiniku mulda kogunemisest tuleneva heitkoguste vähenemise eesmärgil heaks kiidetud põllumajanduse parema juhtimise tavad hõlmavad üleminekut vähendatud maaharimisele või otsekülvile, täiustatud külvikorda, vahekultuuride kasutamist, sealhulgas põllukultuuride jääkide käitlemist, ning orgaanilise mullaparandusaine (nt kompost, sõnniku kääritamine, kääritussaadus, biosüsi) kasutamist.

CSR ja CSA tegelike väärtuste arvutamine põhineb mulla süsinikuvarude mõõtmisel. CSR mõõdetakse baastaseme kindlaks määramiseks põllumajandusettevõtte tasandil enne majandamistava muutmist ja seejärel CSA regulaarsete vaheaegadega vähemalt iga viie aasta järel.

Kogu maa-ala, mille kohta mulla süsinikuvaru arvutatakse, peab olema samasugune nii kliima- ja mullatüübilt kui ka varasemate majandamistavade poolest seoses maaharimise ja süsiniku mulda viimisega. Kui parema juhtimise tavasid rakendatakse ainult põllumajandusettevõtte ühe osa suhtes, saab kasvuhoonegaaside heite vähenemist deklareerida ainult selle ala kohta. Kui ühes põllumajandusettevõttes rakendatakse erinevaid parema juhtimise tavasid, arvutatakse deklareeritav kasvuhoonegaaside heite vähenemine ja esitatakse see eraldi iga esca tava kohta.

Selleks, et tagada mõõdetud mulla süsinikuvarude väiksem kõikumine aastate vahel ja vähendada sellega seotud vigu, võib põlde, millel on samad mulla- ja kliimatingimused, sarnased varasemad majandamistingimused maaharimise ja mulda siseneva süsiniku mõttes ning mille suhtes on kavas rakendada sama parema juhtimise tava, sealhulgas eri põllumajandustootjatele kuuluvaid põlde, vaadelda ühe rühmana.

Pärast baastaseme esimest mõõtmist saab mulla süsinikusisalduse suurenemist hinnata representatiivsete katsete või mullamudelite põhjal enne süsinikuvaru suurenemise teist mõõtmist. Alates teisest mõõtmisest on mõõtmised lõplikuks aluseks mulla süsinikuvaru suurenemise tegelike väärtuste kindlaksmääramisel.

Pärast teist mõõtmist võib mudeldamist, mis võimaldab ettevõtjatel hinnata mulla süsinikuvarude iga-aastast suurenemist, siiski lubada üksnes kuni järgmise mõõtmiseni, kui kasutatavad mudelid on mõõdetud tegelike väärtuste põhjal kalibreeritud. Ettevõtjad on kohustatud kasutama ainult vabatahtlike kavade raames valideeritud mudeleid. Vabatahtlike kavade raames ollakse kohustatud teavitama ettevõtjaid ja nende nimel auditeid tegevaid sertifitseerimisasutusi mudelitest, mis kavades on selliseks kasutuseks valideeritud.

Kasutatavates mudelites võetakse mulla süsiniku dünaamika simuleerimisel arvesse erinevaid mulla- ja kliimatingimusi ning põllu varasemat majandamist. Vabatahtliku kava raames tuleb koostada üksikasjalik aruanne, milles esitatakse kasutatud valideeritud mudeldamismeetod ja selle aluseks olevad eeldused. Mulla mõõtmise tulemuste põhjal kindlaks määratud lõplikest tegelikest väärtustest lähtudes kohandatakse iga-aastaseid deklaratsioone põllumajanduse parema juhtimise abil süsiniku mulda kogunemisest tuleneva heitkoguste vähenemise kohta (esca), mis on tehtud mudeldamise alusel.

Põllumajanduse parema juhtimise abil süsiniku mulda kogunemisest tuleneva heitkoguste vähenemise (esca) deklareerimiseks teevad sertifitseeritud laborid mulla süsinikuvaru mõõtmisi ja proove säilitatakse auditeerimise eesmärgil vähemalt viis aastat.

Vabatahtlike kavadega nõutakse, et kasvuhoonegaaside heite vähendamise arvessevõtmiseks võtab põllumajandustootja või ettevõtja pikaajalise kohustuse jätkata parema juhtimise tavade rakendamist vähemalt kümne aasta jooksul. Sellist kohustust võib rakendada viieaastase taastuvenergia kohustusena.

Selle kriteeriumi täitmata jätmine toob kaasa selle, et kõik selle põllumajandustootja või ettevõtja jooksva aasta esca väärtused liidetakse tarnitud energiakultuuri kasvuhoonegaaside koguheitele, st neid ei arvata maha kasvuhoonegaaside heite vähenemisena, ning samuti keelu lisada viie aasta jooksul kasvuhoonegaaside arvutustesse esca väärtus, olenemata kasutatavast sertifitseerimiskavast. Kui kohustusele on mitme põllumajandustootja nimel alla kirjutanud üks ettevõtja ja üks neist põllumajandustootjatest loobub ennetähtaegselt, kohaldatakse eespool nimetatud karistusi ainult asjaomase põllumajandustootja, mitte ettevõtja kõigi kohustuste suhtes. Selle vabatahtliku kava raames, mille alusel sertifikaat on väljastatud, tuleb karistused täide viia ja teavitada nõuetekohaselt kõiki teisi vabatahtlikke kavasid, samuti avaldada see teave kava veebisaidil ja lisada see komisjonile saadetavatesse iga-aastastesse tegevusaruannetesse.

Lisaks sellele on enne deklaratsiooni esitamist nõutav vähemalt kolmeaastane katkematu ajavahemik parema juhtimise tava rakendamiseks.

Kui orgaanilise mullaparandusainena kasutatakse ainult biosütt või kombineeritakse seda muude nõuetele vastavate esca meetoditega, piirdub põllumajanduse parema juhtimise abil süsiniku mulda kogunemisest tuleneva (esca) aastase deklareeritava heitkoguste vähenemise maksimaalne võimalik koguväärtus 45 g CO2ekv/MJ biokütuse või vedela biokütusega kogu esca tavade rakendamise aja jooksul. Kõigil muudel juhtudel on eespool osutatud piirmäär 25 g CO2ekv/MJ biokütuse või vedela biokütuse kogu esca tavade rakendamise aja jooksul.

Esmatootjad või ettevõtjad, kes juba tegelevad nõuetele vastavate esca tavadega ja on esitanud esca deklaratsioone enne käesoleva rakendusmääruse jõustumist, võivad üleminekuperioodil kohaldada ülempiiri 45 g CO2ekv/MJ biokütuse või vedela biokütuse kohta kuni süsinikuvaru suurenemise esimese mõõtmiseni viiendal aastal. Sellisel juhul muutub mõõdetud süsinikuvaru suurenemine viiendal aastal järgmise viie aasta jooksul esitatavate iga-aastaste deklaratsioonide ülempiiriks. Kui süsinikuvaru suurenemise esimene mõõtmine viiendal aastal näitab suuremat aastast süsinikuvaru suurenemist võrreldes iga-aastaste deklaratsioonidega, võivad esmatootjad või ettevõtjad järgmistel aastatel nõuda aastase vahe hüvitamist, et kompenseerida süsinikuvaru väiksema suurenemise deklaratsioone. Kui aga süsinikuvaru suurenemise esimene mõõtmine viiendal aastal näitab, et mulla süsinikuvaru aastane kogukasv on iga-aastastest deklaratsioonidest väiksem, peavad põllumajandustootjad või ettevõtjad aastase vahe järgmise viie aasta jooksul oma deklaratsioonidest maha arvama.

Kui nõuetele vastavate põllumajanduse parema juhtimise (esca) tavade rakendamine algas varem, kuid varasemaid esca deklaratsioone ei ole esitatud, saab esitada aastaseid esca deklaratsioone tagasiulatuvalt, kuid mitte enama kui kolme aasta kohta enne esca sertifitseerimise kuupäeva. Ettevõtja on kohustatud esitama piisavad tõendid parema juhtimise tavade rakendamise alustamise kohta. Sellisel juhul võib CSR väärtuse hindamine põhineda naaber- või muu põllu (millel on sarnased kliima- ja mullastikutingimused ning sarnane põlluharimise ajalugu) võrdleval mõõtmisel. Kui sellise põllu kohta puuduvad andmed, võib CSR hinnanguline väärtus põhineda mudeldamisel. Sellisel juhul tehakse esimene mõõtmine kohe kohustuse võtmise ajal. Süsinikuvaru suurenemise järgmine mõõtmine tuleb teha viis aastat hiljem.

Arvesse võetakse suurenenud heidet, mis tuleneb väetiste või herbitsiidide suuremast kasutamisest paremate põllumajandustavade rakendamise tõttu. Selleks esitatakse piisavad tõendid väetiste või herbitsiidide varasema kasutamise kohta, mida arvestatakse uute põllumajandustavade rakendamisele eelnenud kolme aasta keskmisena. Arvutustes võib arvesse võtta lisaväetiste vajaduse vähendamiseks kasutatavate lämmastikku siduvate kultuuride panust.

Proovide võtmisel kohaldatakse järgmisi eeskirju.

| 1. | Representatiivne proovivõtu meetod:






  a) | proovid võetakse igalt maatükilt või põllult; |
| --- | --- | --- |

1.

Representatiivne proovivõtu meetod:

a)

proovid võetakse igalt maatükilt või põllult;

| b) | võetakse vähemalt üks üksikproov, mis koosneb 15 hästi jaotatud osaproovist iga 5 hektari või põllu kohta, olenevalt sellest, kumb on väiksem (võttes arvesse maatüki süsinikusisalduse heterogeensust); |
| --- | --- |

b)

võetakse vähemalt üks üksikproov, mis koosneb 15 hästi jaotatud osaproovist iga 5 hektari või põllu kohta, olenevalt sellest, kumb on väiksem (võttes arvesse maatüki süsinikusisalduse heterogeensust);

| c) | väiksemaid põlde, millel on samad kliimatingimused, mullatüüp, baasmajandamistava ja esca tava, võib vaadelda ühe rühmana; |
| --- | --- |

c)

väiksemaid põlde, millel on samad kliimatingimused, mullatüüp, baasmajandamistava ja esca tava, võib vaadelda ühe rühmana;

| d) | proovid võetakse kas kevadel enne mullaharimist ja väetamist või sügisel vähemalt kaks kuud pärast saagikoristust; |
| --- | --- |

d)

proovid võetakse kas kevadel enne mullaharimist ja väetamist või sügisel vähemalt kaks kuud pärast saagikoristust;

| e) | esimese 30 cm mulla kohta mõõdetakse mulla süsinikuvaru muutusi otse; |
| --- | --- |

e)

esimese 30 cm mulla kohta mõõdetakse mulla süsinikuvaru muutusi otse;

| f) | mulla süsinikuvaru baastaseme mõõtmise esialgse proovivõtu punkte kasutatakse samades välitingimustes (eelkõige seoses mulla niiskusega); |
| --- | --- |

f)

mulla süsinikuvaru baastaseme mõõtmise esialgse proovivõtu punkte kasutatakse samades välitingimustes (eelkõige seoses mulla niiskusega);

| g) | proovivõtuprotokoll peab olema hästi dokumenteeritud. |
| --- | --- |

g)

proovivõtuprotokoll peab olema hästi dokumenteeritud.

| 2. | Mulla süsinikusisalduse mõõtmine:






  a) | mullaproovid kuivatatakse, sõelutakse ja vajaduse korral jahvatatakse; |
| --- | --- | --- |

2.

Mulla süsinikusisalduse mõõtmine:

a)

mullaproovid kuivatatakse, sõelutakse ja vajaduse korral jahvatatakse;

| b) | põlemismeetodi kasutamise korral ei võeta arvesse anorgaanilist süsinikku. |
| --- | --- |

b)

põlemismeetodi kasutamise korral ei võeta arvesse anorgaanilist süsinikku.

| 3. | Kuivpuistetiheduse määramine:






  a) | arvesse tuleb võtta puistetiheduse muutumist aja jooksul; |
| --- | --- | --- |

3.

Kuivpuistetiheduse määramine:

a)

arvesse tuleb võtta puistetiheduse muutumist aja jooksul;

| b) | puistetihedust tuleks mõõta kokkusurumismeetodi abil, see tähendab silindri mehaanilist mulda surumist, mis vähendab oluliselt puistetiheduse mõõtmisega seotud vigu; |
| --- | --- |

b)

puistetihedust tuleks mõõta kokkusurumismeetodi abil, see tähendab silindri mehaanilist mulda surumist, mis vähendab oluliselt puistetiheduse mõõtmisega seotud vigu;

| c) | kui kokkusurumismeetodit ei ole võimalik kasutada, eriti liivaste muldade puhul, tuleb selle asemel kasutada muud usaldusväärset meetodit; |
| --- | --- |

c)

kui kokkusurumismeetodit ei ole võimalik kasutada, eriti liivaste muldade puhul, tuleb selle asemel kasutada muud usaldusväärset meetodit;

| d) | proove tuleks enne kaalumist kuivatada kuivatuskapis. |
| --- | --- |

d)

proove tuleks enne kaalumist kuivatada kuivatuskapis.

Sertifitseerimisasutused kontrollivad nõuetekohaselt eespool nimetatud metoodika kohaldamist esca suhtes ja tegeliku kasvuhoonegaaside heite väärtuste arvutamist ning dokumenteerivad need auditiaruannetes. Vabatahtlike kavade raames tuleb anda ettevõtjatele ja sertifitseerimisasutustele üksikasjalikke suuniseid selle metoodika kohaldamise kohta, sealhulgas valideeritud mullamudelite kohta, ning toetada oma audiitoreid nende kontrolliülesannete täitmisel. Vabatahtlike kavade raames tuleb komisjonile esitatavatele iga-aastastele tegevusaruannetele lisada ka üksikasjalik statistiline teave ja kvalitatiivne tagasiside esca metoodika rakendamise kohta.

Komisjon jälgib nõuetekohaselt esca metoodika rakendamist osana seirest, mida ta teeb vabatahtlike kavade raames toimuva tegevuse üle ja mis hõlmab muu hulgas järgmist:

| — | projekti rakendamine, mis peaks muu hulgas võimaldama hinnata mudeldamise tulemuste suhet välimõõtmistega; |
| --- | --- |

—

projekti rakendamine, mis peaks muu hulgas võimaldama hinnata mudeldamise tulemuste suhet välimõõtmistega;

| — | deklaratsioonide ja tulemuste võrdlemine mulla orgaanilise süsinikuga küllastumise hinnanguliste näitajatega, et tuletada kriteeriumid ja soovitused ning vajaduse korral nõuded teatava tasakaalu pikaajaliseks säilitamiseks, et tagada tulemused pikas perspektiivis; |
| --- | --- |

—

deklaratsioonide ja tulemuste võrdlemine mulla orgaanilise süsinikuga küllastumise hinnanguliste näitajatega, et tuletada kriteeriumid ja soovitused ning vajaduse korral nõuded teatava tasakaalu pikaajaliseks säilitamiseks, et tagada tulemused pikas perspektiivis;

| — | soovituste ja nõuete tuletamine sobiva mudeli valimiseks ja kalibreerimiseks ning usaldusväärsete näitajate kindlaksmääramine tulemuste mudeldamiseks. |
| --- | --- |

—

soovituste ja nõuete tuletamine sobiva mudeli valimiseks ja kalibreerimiseks ning usaldusväärsete näitajate kindlaksmääramine tulemuste mudeldamiseks.

Komisjon võib käesolevas lisas kirjeldatud metoodilise lähenemisviisi ja süsinikuvaru mulda kogunemise iga-aastase deklareerimise suhtes kohaldatavad piirmäärad läbi vaadata, tuginedes seire tulemustele või eesmärgiga viia see tulevikus kooskõlla valdkonda puudutavate arenevate teadmiste või uute õigusaktidega (st ELi süsinikku siduva majandamise algatus).

---

VI LISA

MITTETÄIELIKUD LOETELUD OLULISTEST MAJANDAMIS- JA SEIRETAVADEST, MILLE EESMÄRK ON EDENDADA JA JÄLGIDA MULLA SÜSINIKU SIDUMIST JA MULLA KVALITEETI

Tabel 1

Näited olulistest mulla majandamise tavadest mulla süsiniku sidumise edendamiseks (arvestades jääkide puudumist) ja mulla kvaliteedi parandamiseks

| Nõue | Mulla kvaliteedi parameeter |
| --- | --- |
| Vähemalt kolmekultuuriline külvikord, sealhulgas liblikõielised või haljassõnnik viljelussüsteemis, võttes arvesse iga kasvatatava kultuuriga seotud põllukultuuride järgluse nõudeid ja ilmastikutingimusi. Mitmeliigilist vahekultuuri müügiks kasvatatavate põllukultuuride vahel loetakse üheks kultuuriks. | Mullaviljakuse, mulla süsinikusisalduse, mullaerosiooni piiramise, mulla bioloogilise mitmekesisuse ja patogeenitõrje edendamine |
| Vahe- ja püüdekultuuride külvamine, kasutades vähemalt ühe kaunviljaga kohalikku sobivat liikide segu. Põllukultuuride majandamise tavad peaksid tagama minimaalse mullakatte, et vältida paljast mulda kõige tundlikumatel perioodidel. | Mullaviljakuse, süsiniku sidumise, mullaerosiooni vältimise ja mulla bioloogilise mitmekesisuse edendamine |
| Mulla tihenemise vältimine (põllutööde sagedus ja ajastus tuleks kavandada nii, et vältida liiklust niiskel pinnasel; niisketel muldadel tuleks maaharimistöid vältida või oluliselt vähendada; kasutada võib kontrollitud liikluse planeerimist). | Mullastruktuuri säilitamine, mullaerosiooni vältimine, mulla bioloogilise mitmekesisuse säilitamine |
| Koristusjäätmeid ei põletata, välja arvatud juhul, kui ametiasutus on lubanud teha erandi taimetervisega seotud põhjustel. | Süsiniku säilitamine mullas, ressursitõhusus |
| Happelistel muldadel, kus kasutatakse lubjastamist, kus mullad on rikutud ja kus hapestumine mõjutab põllukultuuride tootlikkust. | Parem mullastruktuur, mulla bioloogiline mitmekesisus, mulla süsinikusisaldus |
| Maaharimise vähendamine/lõpetamine – erosioonitõrje – orgaaniliste muudatuste (biosüsi, kompost, sõnnik, põllukultuuride jäägid) lisamine – vahekultuuride kasutamine, taassoostamine
  Taastaimestamine: istutamine (liigimuutus, kaitse õlemultšiga) – maastikule iseloomulikud vormid – agrometsandus | Mulla orgaanilise süsiniku sisalduse suurendamine |

Nõue

Mulla kvaliteedi parameeter

Vähemalt kolmekultuuriline külvikord, sealhulgas liblikõielised või haljassõnnik viljelussüsteemis, võttes arvesse iga kasvatatava kultuuriga seotud põllukultuuride järgluse nõudeid ja ilmastikutingimusi. Mitmeliigilist vahekultuuri müügiks kasvatatavate põllukultuuride vahel loetakse üheks kultuuriks.

Mullaviljakuse, mulla süsinikusisalduse, mullaerosiooni piiramise, mulla bioloogilise mitmekesisuse ja patogeenitõrje edendamine

Vahe- ja püüdekultuuride külvamine, kasutades vähemalt ühe kaunviljaga kohalikku sobivat liikide segu. Põllukultuuride majandamise tavad peaksid tagama minimaalse mullakatte, et vältida paljast mulda kõige tundlikumatel perioodidel.

Mullaviljakuse, süsiniku sidumise, mullaerosiooni vältimise ja mulla bioloogilise mitmekesisuse edendamine

Mulla tihenemise vältimine (põllutööde sagedus ja ajastus tuleks kavandada nii, et vältida liiklust niiskel pinnasel; niisketel muldadel tuleks maaharimistöid vältida või oluliselt vähendada; kasutada võib kontrollitud liikluse planeerimist).

Mullastruktuuri säilitamine, mullaerosiooni vältimine, mulla bioloogilise mitmekesisuse säilitamine

Koristusjäätmeid ei põletata, välja arvatud juhul, kui ametiasutus on lubanud teha erandi taimetervisega seotud põhjustel.

Süsiniku säilitamine mullas, ressursitõhusus

Happelistel muldadel, kus kasutatakse lubjastamist, kus mullad on rikutud ja kus hapestumine mõjutab põllukultuuride tootlikkust.

Parem mullastruktuur, mulla bioloogiline mitmekesisus, mulla süsinikusisaldus

Maaharimise vähendamine/lõpetamine – erosioonitõrje – orgaaniliste muudatuste (biosüsi, kompost, sõnnik, põllukultuuride jäägid) lisamine – vahekultuuride kasutamine, taassoostamine

Taastaimestamine: istutamine (liigimuutus, kaitse õlemultšiga) – maastikule iseloomulikud vormid – agrometsandus

Mulla orgaanilise süsiniku sisalduse suurendamine

Tabel 1

Näited mulla kvaliteedi ja CO2 heite vähendamise mõju seire tavadest

| Seiremeetod | Vastavustõendamise/tõendamise meetod |
| --- | --- |
| Riskihindamine | Mulla kvaliteedi halvenemise suure riskiga piirkondade kindlakstegemine aitab neid riske ennetada ja keskenduda kõige suurema mõjuga piirkondadele. |
| Mulla orgaanilise aine analüüs | Järjepidev proovide võtmine mulla orgaanilisest ainest parandab seiret ja aitab seega seda ainet säilitada või parandada. |
| Mulla orgaanilise süsiniku analüüs | Mulla orgaanilist süsinikku peetakse heaks mulla üldisema kvaliteedi näitajaks. |
| Mulla seisundi muutumise indeksil (SCI) põhinev analüüs | Positiivne väärtus näitab, et eeldatavasti on süsteem suurendanud mulla orgaanilise aine sisaldust. |
| Mullaerosiooni hindamine | Tagab, et erosioon jääb allapoole lubatavat taset, nt USDA põllumajandusuuringute talituse taset t. |
| Toitainete majandamise kava | Toitainete strateegiat ja väetisesüsteeme kirjeldav kava (mis keskendub peamiselt lämmastikule, fosforile ja kaaliumile) võib aidata ära hoida toitainete tasakaalustamatust. |
| Mulla pH regulaarne analüüs | pH seire aitab kindlaks teha pH tasakaalustamatust. |

Seiremeetod

Vastavustõendamise/tõendamise meetod

Riskihindamine

Mulla kvaliteedi halvenemise suure riskiga piirkondade kindlakstegemine aitab neid riske ennetada ja keskenduda kõige suurema mõjuga piirkondadele.

Mulla orgaanilise aine analüüs

Järjepidev proovide võtmine mulla orgaanilisest ainest parandab seiret ja aitab seega seda ainet säilitada või parandada.

Mulla orgaanilise süsiniku analüüs

Mulla orgaanilist süsinikku peetakse heaks mulla üldisema kvaliteedi näitajaks.

Mulla seisundi muutumise indeksil (SCI) põhinev analüüs

Positiivne väärtus näitab, et eeldatavasti on süsteem suurendanud mulla orgaanilise aine sisaldust.

Mullaerosiooni hindamine

Tagab, et erosioon jääb allapoole lubatavat taset, nt USDA põllumajandusuuringute talituse taset t.

Toitainete majandamise kava

Toitainete strateegiat ja väetisesüsteeme kirjeldav kava (mis keskendub peamiselt lämmastikule, fosforile ja kaaliumile) võib aidata ära hoida toitainete tasakaalustamatust.

Mulla pH regulaarne analüüs

pH seire aitab kindlaks teha pH tasakaalustamatust.

---

VII LISA

TOORAINE KAEVANDAMISEL VÕI KASVATAMISEL TEKKIVA HEITE MÄÄRAMISE METOODIKA

Tooraine kaevandamisel või kasvatamisel tekkiva heite arvutamiseks on direktiivi (EL) 2018/2001 (EL) V lisa C osa punktis 5 ja VI lisa B osa punktis 5 märgitud, et arvutus peab hõlmama koguheidet kaevandamise või kasvatamise protsessist endast, tooraine kogumisest, kuivatamisest ja säilitamisest, jäätmetest ja leketest ning kaevandamisel või kasvatamisel kasutatud toodete või kemikaalide tootmisest.

CO2 sidumist toormaterjali kasvatamisel arvesse ei võeta. Tegelike väärtuste kasutamise asemel võib tuletada põllumajandusliku biomassi kasvatamisest tulenevad hinnangulised heitkogused kasvatamisega seotud heite piirkondlikest keskmistest näitajatest, mis on esitatud aruannetes, millele on osutatud direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 31 lõikes 4, või teabest kasvatamisega seotud heite summeerimata vaikeväärtuste kohta, mis on esitatud käesolevas lisas. Kui kõnealustes aruannetes puudub asjakohane teave, võib tegelike väärtuste kasutamise asemel arvutada keskmised väärtused kohalike põllumajandustavade põhjal, kasutades näiteks andmeid põllumajandustootjate rühma kohta.

KAEVANDAMISEL VÕI KASVATAMISEL TEKKIV HEIDE

Kaevandamisel või kasvatamisel tekkiv heide hõlmab kõiki heitkoguseid, mis tulenevad i) kasutatavate põllumajandusmasinate kütustest, ii) külvimaterjali tootmisest põllukultuuride kasvatamiseks, iii) väetiste ja taimekaitsevahendite tootmisest, iv) happe- ja lubiväetiste kasutamisest ning v) taimekasvatusega seotud mullaharimisest.

1.1.   Kütuse (diisliõli, bensiin, raske kütteõli, biokütused jm kütused) kasutamine põllumajandusmasinates

Põllukultuuride kasvatamisest (põllu ettevalmistamine, külvamine, väetiste ja pestitsiididega töötlemine, saagikoristus, kogumine) tulenev kasvuhoonegaaside heide hõlmab kõiki heitkoguseid, mis tekivad põllumajandusmasinates kütuste (nt diisliõli, bensiini, raske kütteõli, biokütuste või muude kütuste) kasutamisest. Põllumajandusmasinates kasutatava kütuse kogus tuleb nõuetekohaselt dokumenteerida. Kooskõlas IX lisaga tuleb kasutada asjakohaseid kütuste heitekoefitsiente. Biokütuste kasutamisel tuleb kasutada direktiivis (EL) 2018/2001 sätestatud kasvuhoonegaaside heite vaikeväärtusi.

1.2.   Keemilised väetised ja pestitsiidid

Heide, mis tuleneb keemiliste väetiste ja pestitsiidide (1) kasutamisest tooraine kasvatamiseks, hõlmab kõiki sellega seotud heitkoguseid, mis tekivad keemiliste väetiste ja pestitsiidide tootmisel. Keemiliste väetiste ja pestitsiidide kogus sõltub põllukultuurist, kohalikest tingimustest ja põllumajandustavadest ning see tuleb nõuetekohaselt dokumenteerida. Keemiliste väetiste ja pestitsiidide tootmisest tuleneva heite arvestamiseks IX lisa kohaselt tuleb kasutada asjakohaseid heitekoefitsiente, sealhulgas tarneahelas eespool tekkivat heidet. Kui ettevõtja teab väetist tootvat tehast ja see kuulub ELi heitkogustega kauplemise süsteemi (HKS), võib ta kasutada heitkogustega kauplemise süsteemis deklareeritud tootmise heitkoguseid, lisades maagaasi jne tootmisele eelneva etapi heitkogused. Arvesse võetakse ka väetiste vedu, kasutades IX lisas loetletud transpordiliikide heitkoguseid. Kui ettevõtja ei tea väetist tarnivat tehast, peaks ta kasutama IX lisas sätestatud standardväärtusi.

1.3.   Külvimaterjal

Põllukultuuride jaoks kasutatava külvimaterjali tootmisel tekkiva kasvatamisest tuleneva heite arvutamine põhineb tegelikel andmetel kasutatud külvimaterjali kohta. Seemnetootmisega seotud heite arvestamiseks võib kasutada külvimaterjali tootmise ja tarnimise heitekoefitsiente. Kasutada tuleb IX lisas sätestatud heitekoefitsientide standardväärtusi. Muude seemnete puhul tuleb kasutada kirjanduses avaldatud väärtusi järgmise hierarhia alusel.

| a) | JEC-WTW aruande 5. versioon; |
| --- | --- |

a)

JEC-WTW aruande 5. versioon;

| b) | ECOINVENTi andmebaas; |
| --- | --- |

b)

ECOINVENTi andmebaas;

| c) | ametlikud allikad, nagu valitsustevaheline kliimamuutuste paneel (IPCC), Rahvusvaheline Energiaagentuur (IEA) või valitsused; |
| --- | --- |

c)

ametlikud allikad, nagu valitsustevaheline kliimamuutuste paneel (IPCC), Rahvusvaheline Energiaagentuur (IEA) või valitsused;

| d) | muud läbivaadatud andmeallikad, nagu E3 andmebaas või GEMISe andmebaas; |
| --- | --- |

d)

muud läbivaadatud andmeallikad, nagu E3 andmebaas või GEMISe andmebaas;

| e) | eelretsenseeritud väljaanded; |
| --- | --- |

e)

eelretsenseeritud väljaanded;

| f) | nõuetekohaselt dokumenteeritud sisehinnangud. |
| --- | --- |

f)

nõuetekohaselt dokumenteeritud sisehinnangud.

1.4.   Happe- ja lubiväetiste kasutamisest tekkiv heide

Väetise põhjustatud hapestumise neutraliseerimisel ja põllumajandusliku lubja kasutamisel tekkivad heitkogused peavad sisaldama lämmastikväetiste happesuse neutraliseerimisest või põllumajandusliku lubja mõjul mullas toimuvatest reaktsioonidest tulenevat CO2 heidet.

1.4.1.   Väetise põhjustatud hapestumise neutraliseerimisest tulenev heide

Heitkoguste arvutamisel arvestatakse lämmastikväetiste põllul kasutamisest põhjustatud hapestumisest tulenevat heidet, tuginedes kasutatud lämmastikväetiste kogusele. Nitraatväetiste puhul on mullas sisalduvate lämmastikväetiste neutraliseerimisel tekkiv heide 0,783 kg CO2/kg N; karbamiidväetiste neutraliseerimise heide on 0,806 kg CO2/kg N.

1.4.2.   Lubjastamisest (põllumajanduslik lubi) tulenev heide mulda

Kasutatud põllumajandusliku lubja tegelik kogus tuleb nõuetekohaselt dokumenteerida. Heitkogused arvutatakse järgmiselt.

| 1. | Happelistel muldadel, kus pH on alla 6,4, lahustatakse põllumajanduslik lubi mulla hapetega, mille käigus tekib peamiselt CO2, mitte vesinikkarbonaat, ja peaaegu kogu CO2 siseneb põllumajanduslikku lupja (0,44 kg CO2/kg CaCO3 ekvivalendi põllumajandusliku lubja kohta). |
| --- | --- |

1.

Happelistel muldadel, kus pH on alla 6,4, lahustatakse põllumajanduslik lubi mulla hapetega, mille käigus tekib peamiselt CO2, mitte vesinikkarbonaat, ja peaaegu kogu CO2 siseneb põllumajanduslikku lupja (0,44 kg CO2/kg CaCO3 ekvivalendi põllumajandusliku lubja kohta).

| 2. | Kui mulla pH on 6,4 või suurem, võetakse arvutamisel lisaks väetise põhjustatud hapestumise neutraliseerimisest tulenevale heitele arvesse põllumajandusliku lubja heitekoefitsienti 0,98/12,44 = 0,079 kg CO2/(kg CaCO3 ekvivalenti). |
| --- | --- |

2.

Kui mulla pH on 6,4 või suurem, võetakse arvutamisel lisaks väetise põhjustatud hapestumise neutraliseerimisest tulenevale heitele arvesse põllumajandusliku lubja heitekoefitsienti 0,98/12,44 = 0,079 kg CO2/(kg CaCO3 ekvivalenti).

| 3. | Tegeliku lubjakasutuse põhjal arvutatud lubjaheide, mis on arvutatud eespool punktides 1 ja 2, võib olla suurem kui punktis 1.4.1 arvutatud väetise neutraliseerimise heide, kui kasutatud lubjaga neutraliseeriti väetise põhjustatud hapestumine. Sellisel juhul võib väetise neutraliseerimise heite (punkt 1.4.1) lahutada lubjastamise arvutatud heitest, et vältida heite kahekordset loendamist.
  Väetise põhjustatud hapestumisest tulenev heide võib ületada lubjastamisega seotud heidet. Sellisel juhul tooks mahaarvamine kaasa lubjastamise näiliselt negatiivse netoheite, sest kogu väetise hapet ei neutraliseeri ainult põllumajanduslik lubi, vaid osaliselt ka looduslikult esinevad karbonaadid. Sellisel juhul loetakse lubjastamise netoheide nulliks, kuid väetise põhjustatud hapestumisel tekkivad heitkogused tuleb arvesse võtta kooskõlas punktiga 1.4.1.
  Kui andmed tegeliku põllumajandusliku lubja kasutamise kohta ei ole kättesaadavad, eeldatakse põllumajandusliku lubja liidu poolt soovitatud lubjakasutust. See sõltub põllukultuuri liigist, mõõdetud mulla pH väärtusest, mullatüübist ja lubiaine liigist. Kaasnev CO2 heide arvutatakse eespool kirjeldatud menetluse punktide 1 ja 2 alusel. Sellisel juhul punktis 3 sätestatud mahaarvamist siiski ei kasutata, kuna põllumajandusliku lubja soovitatav kasutus ei hõlma samal aastal kasutatud väetise neutraliseerimiseks kasutatavat põllumajanduslikku lupja, mis välistab väetise neutraliseerimise heite kahekordse arvestamise. |
| --- | --- |

3.

Tegeliku lubjakasutuse põhjal arvutatud lubjaheide, mis on arvutatud eespool punktides 1 ja 2, võib olla suurem kui punktis 1.4.1 arvutatud väetise neutraliseerimise heide, kui kasutatud lubjaga neutraliseeriti väetise põhjustatud hapestumine. Sellisel juhul võib väetise neutraliseerimise heite (punkt 1.4.1) lahutada lubjastamise arvutatud heitest, et vältida heite kahekordset loendamist.

Väetise põhjustatud hapestumisest tulenev heide võib ületada lubjastamisega seotud heidet. Sellisel juhul tooks mahaarvamine kaasa lubjastamise näiliselt negatiivse netoheite, sest kogu väetise hapet ei neutraliseeri ainult põllumajanduslik lubi, vaid osaliselt ka looduslikult esinevad karbonaadid. Sellisel juhul loetakse lubjastamise netoheide nulliks, kuid väetise põhjustatud hapestumisel tekkivad heitkogused tuleb arvesse võtta kooskõlas punktiga 1.4.1.

Kui andmed tegeliku põllumajandusliku lubja kasutamise kohta ei ole kättesaadavad, eeldatakse põllumajandusliku lubja liidu poolt soovitatud lubjakasutust. See sõltub põllukultuuri liigist, mõõdetud mulla pH väärtusest, mullatüübist ja lubiaine liigist. Kaasnev CO2 heide arvutatakse eespool kirjeldatud menetluse punktide 1 ja 2 alusel. Sellisel juhul punktis 3 sätestatud mahaarvamist siiski ei kasutata, kuna põllumajandusliku lubja soovitatav kasutus ei hõlma samal aastal kasutatud väetise neutraliseerimiseks kasutatavat põllumajanduslikku lupja, mis välistab väetise neutraliseerimise heite kahekordse arvestamise.

1.5.   Põllukultuuride kasvatamisest tulenev mulla (dilämmastikoksiidi/N2O) heide

Majandatavast mullast lähtuva N2O heite arvutamisel järgitakse valitsustevahelise kliimamuutuste paneeli (IPCC) metoodikat. Põllukultuuride kasvatamisest tuleneva N2O heite arvutamiseks kasutatakse eri keskkonnatingimuste jaoks liigitatud põllukultuuripõhiseid heitekoefitsiente (mis vastab IPCC metoodika 2. tasemele). Arvesse tuleks võtta eri keskkonnatingimuste, mullatingimuste ja eri põllukultuuride heitekoefitsiente. Ettevõtjad võivad heitekoefitsientide arvutamiseks kasutada valideeritud mudeleid, tingimusel et mudelites võetakse neid aspekte arvesse. Kooskõlas IPCC suunistega (2) võetakse arvesse nii otsest kui ka kaudset N2O heidet. Kasutatakse GNOC-vahendit, mis põhineb allpool esitatud valemitel, järgides IPCC 2006. aasta suunistes esitatud nimetamistavasid:

N2Okokku – N = N2Ootsene – N + N2Okaudne – N,

kus:

mineraalse mulla puhul: N2Ootsene – N = [(FSN + FON) • EF1ij] + [FCR • EF1]

orgaanilise mulla puhul: N
  2
  Ootsene
   – N = [(FSN + FON) • EF1] + [FCR • EF1] + [(FOS, CG, paras • EF2CG, paras] + [FCROS, CG, troop • E2CG, troop]

nii mineraalse kui ka orgaanilise mulla puhul: N
  2
  Ootsene
   – N = [((FSN • FrakGASF) + (FON • EracGASM) • EF4] + [(FSN +FON + FCR) • Frakleostunud-(H) • EF5]

1.5.1.   Põllukultuuride jääkide lämmastikusisend

See tuleb arvutada järgmiste kultuuride puhul:

| a) | suhkrupeet, suhkruroog vastavalt IPCC (2006) 4. köite 11. peatüki valemile 11.6, kusjuures arvesse ei võeta maa-aluseid jääke ning suhkruroo puhul lisatakse raba ja filtrikoogi lämmastikusisend;
  FCR = Saagikus • KUIV • (1 – Frakpõlenud • Cf) • [RAG • NAG • (1 – Frakeemaldatud)] + FVF |
| --- | --- |

a)

suhkrupeet, suhkruroog vastavalt IPCC (2006) 4. köite 11. peatüki valemile 11.6, kusjuures arvesse ei võeta maa-aluseid jääke ning suhkruroo puhul lisatakse raba ja filtrikoogi lämmastikusisend;

FCR = Saagikus • KUIV • (1 – Frakpõlenud • Cf) • [RAG • NAG • (1 – Frakeemaldatud)] + FVF

| b) | kookospähkli- ja õlipalmiistandused, mille puhul vastavalt IX lisale kasutatakse kirjandusel põhinevat kindlaksmääratud lämmastikusisendit, kuna IPCC (2006) ei näe ette standardsete heitekoefitsientide arvutamise vaikemeetodit; |
| --- | --- |

b)

kookospähkli- ja õlipalmiistandused, mille puhul vastavalt IX lisale kasutatakse kirjandusel põhinevat kindlaksmääratud lämmastikusisendit, kuna IPCC (2006) ei näe ette standardsete heitekoefitsientide arvutamise vaikemeetodit;

| c) | kõigi muude põllukultuuride puhul vastavalt IPCC (2006) 4. köite 11. peatüki valemitele 11.7a, 11.11 ja 11.12:
  FCR = (1 – Frakpõlenud • Cf) • AGDM • NAG • (1 – Frakeemaldatud) + (AGDM + Saagikus • KUIV) • RBG-BIO • NBG,

  kus:







  N2Okokku – N | = | otsene ja kaudne majandatavast mullast tulenev aastane N2O – N heide; kg N2O – N ha-1 a-1 |
| --- | --- | --- | --- |
| N2Ootsene – N | = | otsene majandatavast mullast tulenev aastane N2O – N heide; kg N2O – N ha-1 a-1 |
| N2Okaudne – N | = | kaudne aastane N2O – N heide (st N2O – N aastane kogus, mis tekib majandatavast mullast lenduva lämmastiku sadestumisel atmosfääris, ning N2O – N aastane kogus, mis on saadud N-lisandite leostumisel ja äravoolul majandatavatesse muldadesse piirkondades, kus toimub leostumine/äravool); kg N2O – N ha-1 a-1 |
| FSN | = | aastane sünteetilise lämmastikväetise kogus; kg N ha-1 a-1 |
| FON | = | aastane loomasõnnik (lämmastik), mida laotatakse väetisena; kg N ha-1 a-1 |
| FCR | = | aastane lämmastikukogus põllukultuuride jääkides (maa peal ja maa all); kg N ha-1 a-1 |
| FOS, CG, paras | = | majandatava/kuivatatud orgaanilise mulla aastane pindala põllumaa all parasvöötme kliimas; ha-1 a-1 |
| FOS, CG, troop | = | majandatava/kuivatatud orgaanilise mulla aastane pindala põllumaa all troopilises kliimas; ha-1 |
| FrakGASF | = | 0,10 (kg N NH3 – N + NOx–N) (kasutatud lämmastiku kg)-1. Sünteetilistest väetistest tulenev lendumine |
| FrakGASM | = | 0,20 (kg N NH3 – N + NOx – N) (kasutatud lämmastiku kg)-1. Kõikidest kasutatud orgaanilistest lämmastikväetistest tulenev lendumine |
| Frakleostunud-(H) | = | 0,30 kg N (kg N lisandid)-1. N kaod leostumise/äravoolu tõttu piirkondades, kus esineb leostumist/äravoolu |
| EF1ij | = | sünteetilisest väetisest ja orgaanilise lämmastiku mineraalmulla puhul kasutamisest tuleneva N2O heite põllukultuuri- ja tegevuskohapõhised heitekoefitsiendid (kg N2O–N (kg N sisend)-1); |
| EF1 | = | 0,01 [kg N2O – N (kg N sisend)-1] |
| EF2 CG, paras | = | 8 kg N ha-1 a-1 parasvöötme mahekultuuride ja rohumaamuldade puhul |
| EF2 CG, troop | = | 16 kg N ha-1 a-1 troopiliste mahekultuuride ja rohumaamuldade puhul |
| EF4 | = | 0,01 [kg N2O – N (kg N NH3–N + NOx – N lendunud)-1] |
| EF5 | = | 0,0075 [kg N2O – N (kg N leostumine/äravool)-1] |
| Saagikus | = | põllukultuuri iga-aastane toorsaak (kg ha-1) |
| KUIV | = | koristatud toote kuivaine fraktsioon [kg d.m. (toorkaalu kg)-1] (vt tabel 1) |
| Frakpõlenud | = | aastas põletatud põllumaa pindala fraktsioon [ha (ha)-1] |
| Cf | = | põlemistegur [mõõtmeteta] (vt tabel 1) |
| RAG | = | maapealsete jääkide suhtarv, kuivaine suhe koristatud kuivaine saagisesse [kg d.m. (kg d.m.)-1] (vt tabel 3) |
| NAG | = | maapealsete jääkide lämmastikusisaldus [kg N (kg d.m.)-1] (vt tabel 1) |
| Frakeemaldatud | = | põllult eemaldatud maapealsete jääkide fraktsioon [kg d.m. (kg AGDM)-1] |
| FVF | = | põllule tagasi viidud suhkruroo raba ja filtrikoogi aastane lämmastikukogus [kg N ha-1], arvutatud kui saagikus * 0,000508. |
| AG | = | maapealse jäägi kuivaine [kg d.m. ha-1] |

c)

kõigi muude põllukultuuride puhul vastavalt IPCC (2006) 4. köite 11. peatüki valemitele 11.7a, 11.11 ja 11.12:

FCR = (1 – Frakpõlenud • Cf) • AGDM • NAG • (1 – Frakeemaldatud) + (AGDM + Saagikus • KUIV) • RBG-BIO • NBG,

kus:

N2Okokku – N

=

otsene ja kaudne majandatavast mullast tulenev aastane N2O – N heide; kg N2O – N ha-1 a-1

N2Ootsene – N

=

otsene majandatavast mullast tulenev aastane N2O – N heide; kg N2O – N ha-1 a-1

N2Okaudne – N

=

kaudne aastane N2O – N heide (st N2O – N aastane kogus, mis tekib majandatavast mullast lenduva lämmastiku sadestumisel atmosfääris, ning N2O – N aastane kogus, mis on saadud N-lisandite leostumisel ja äravoolul majandatavatesse muldadesse piirkondades, kus toimub leostumine/äravool); kg N2O – N ha-1 a-1

FSN

=

aastane sünteetilise lämmastikväetise kogus; kg N ha-1 a-1

FON

=

aastane loomasõnnik (lämmastik), mida laotatakse väetisena; kg N ha-1 a-1

FCR

=

aastane lämmastikukogus põllukultuuride jääkides (maa peal ja maa all); kg N ha-1 a-1

FOS, CG, paras

=

majandatava/kuivatatud orgaanilise mulla aastane pindala põllumaa all parasvöötme kliimas; ha-1 a-1

FOS, CG, troop

=

majandatava/kuivatatud orgaanilise mulla aastane pindala põllumaa all troopilises kliimas; ha-1

FrakGASF

=

0,10 (kg N NH3 – N + NOx–N) (kasutatud lämmastiku kg)-1. Sünteetilistest väetistest tulenev lendumine

FrakGASM

=

0,20 (kg N NH3 – N + NOx – N) (kasutatud lämmastiku kg)-1. Kõikidest kasutatud orgaanilistest lämmastikväetistest tulenev lendumine

Frakleostunud-(H)

=

0,30 kg N (kg N lisandid)-1. N kaod leostumise/äravoolu tõttu piirkondades, kus esineb leostumist/äravoolu

EF1ij

=

sünteetilisest väetisest ja orgaanilise lämmastiku mineraalmulla puhul kasutamisest tuleneva N2O heite põllukultuuri- ja tegevuskohapõhised heitekoefitsiendid (kg N2O–N (kg N sisend)-1);

EF1

=

0,01 [kg N2O – N (kg N sisend)-1]

EF2 CG, paras

=

8 kg N ha-1 a-1 parasvöötme mahekultuuride ja rohumaamuldade puhul

EF2 CG, troop

=

16 kg N ha-1 a-1 troopiliste mahekultuuride ja rohumaamuldade puhul

EF4

=

0,01 [kg N2O – N (kg N NH3–N + NOx – N lendunud)-1]

EF5

=

0,0075 [kg N2O – N (kg N leostumine/äravool)-1]

Saagikus

=

põllukultuuri iga-aastane toorsaak (kg ha-1)

KUIV

=

koristatud toote kuivaine fraktsioon [kg d.m. (toorkaalu kg)-1] (vt tabel 1)

Frakpõlenud

=

aastas põletatud põllumaa pindala fraktsioon [ha (ha)-1]

Cf

=

põlemistegur [mõõtmeteta] (vt tabel 1)

RAG

=

maapealsete jääkide suhtarv, kuivaine suhe koristatud kuivaine saagisesse [kg d.m. (kg d.m.)-1] (vt tabel 3)

NAG

=

maapealsete jääkide lämmastikusisaldus [kg N (kg d.m.)-1] (vt tabel 1)

Frakeemaldatud

=

põllult eemaldatud maapealsete jääkide fraktsioon [kg d.m. (kg AGDM)-1]

FVF

=

põllule tagasi viidud suhkruroo raba ja filtrikoogi aastane lämmastikukogus [kg N ha-1], arvutatud kui saagikus * 0,000508.

AG

=

maapealse jäägi kuivaine [kg d.m. ha-1]

1.5.2.   Sünteetilisest väetisest ja orgaanilise lämmastiku kasutamisest tuleneva N2O heite põllukultuuri- ja tegevuskohapõhised heitekoefitsiendid

N2O heite põllumajanduses kasutatavast mullast eri keskkonnatingimuste ja põllumajandusmaa kasutusklassidega põllumajanduspõldudel saab kindlaks määrata Stehfesti ja Bouwmani (2006) statistilise mudeli alusel (edaspidi „S&B mudel“),

Image 2

kus:

| E | = | N2O heide (kg N2O – N ha-1 a-1) |
| --- | --- | --- |
| ev | = | eri mõjurite mõjuväärtus (vt tabel 2) |

E

=

N2O heide (kg N2O – N ha-1 a-1)

ev

=

eri mõjurite mõjuväärtus (vt tabel 2)

EF1ij biokütuse kultuuri i jaoks asukohas j arvutatakse järgmiselt (S&B mudel):

EF1ij = (Efert,ij – Eunfert,ij)/Nappl,ij

Mineraalväetise ja sõnniku lämmastikusisendi otseheite puhul asendatakse IPCC (2006) tegur (EF1) väetisesisendist tuleneva N2O otseheite puhul, mis põhineb üldisel keskmisel, põllukultuuri- ja tegevuskohapõhise EF1ij-ga, lähtudes põllukultuuri- ja tegevuskohapõhisest EF1ij-st ja kasutades S&B mudelit,

kus:

| Efert,ij | = | N2O heide (kg N2O – N ha-1 a-1), mis põhineb S&B mudelil, kus väetisesisend on tegelik lämmastiku kasutamise määr (mineraalväetis ja sõnnik) kultuuri i puhul asukohas j |
| --- | --- | --- |
| Eunfert,ij | = | N2O heide kultuurist i asukohas j (kg N2O – N ha-1 a-1) S&B mudeli põhjal. N kasutamise määr on 0, kõik muud parameetrid jäävad samaks. |
| Nappl,ij | = | lämmastikusisend mineraalväetisest ja sõnnikust (kg N ha-1 a-1) kultuuri i puhul asukohas j |

Efert,ij

=

N2O heide (kg N2O – N ha-1 a-1), mis põhineb S&B mudelil, kus väetisesisend on tegelik lämmastiku kasutamise määr (mineraalväetis ja sõnnik) kultuuri i puhul asukohas j

Eunfert,ij

=

N2O heide kultuurist i asukohas j (kg N2O – N ha-1 a-1) S&B mudeli põhjal. N kasutamise määr on 0, kõik muud parameetrid jäävad samaks.

Nappl,ij

=

lämmastikusisend mineraalväetisest ja sõnnikust (kg N ha-1 a-1) kultuuri i puhul asukohas j

Tabel 1

Põllumajanduskultuuride jääkidest lämmastikusisendi arvutamiseks kasutatavad põllukultuuripõhised parameetrid
   (3)

Image 3

Tabel 2

S&B mudelil põhinevad stabiilsed ja mõjuväärtused põllumajanduspõldudel tekkiva N2O heite arvutamiseks

Image 4

TOORAINE KOGUMISEST, KUIVATAMISEST JA LADUSTAMISEST TEKKIV HEIDE

Tooraine kogumisest, kuivatamisest ja ladustamisest tekkiv heide hõlmab kõiki heitkoguseid, mis on seotud kütuse kasutamisega tooraine kogumisel, kuivatamisel ja ladustamisel.

Kogumisel tekkiv heide

Tooraine kogumisel tekkiv heide hõlmab kõiki heitkoguseid, mis tekivad tooraine kogumisel ja selle transportimisel lattu. Heitkoguste arvutamisel kasutatakse kasutatud kütuseliigi (diisliõli, bensiini, raske kütteõli, biokütuste või muude kütuste) asjakohaseid heitekoefitsiente.

Biomassi kuivatamine

Kasvatamisest tulenev heide hõlmab heidet, mis tekib nii biomassi lähteainete kuivatamisel enne ladustamist kui ka nende ladustamisel ja käitlemisel. Andmed selle kohta, milline on energiakasutus kuivatamisel enne ladustamist, peavad sisaldama tegelikke andmeid ladustamisnõuete täitmiseks kasutatud kuivatamisprotsessi kohta, sõltuvalt biomassi liigist, osakeste suurusest, niiskussisaldusest, ilmastikutingimustest jne. Kuivatamiseks kasutatava soojuse või elektri tootmiseks kasutatavast kütusest tuleneva heite arvestamiseks kasutatakse sobivaid heitekoefitsiente, sealhulgas eespoolse etapi heitkoguseid. Kuivatamisel tekkiv heide hõlmab ainult heidet, mis tekib tooraine asjakohase ladustamise tagamiseks vajaliku kuivatamisprotsessi käigus, ega hõlma materjalide kuivatamist töötlemise ajal.

PÕLLUMAJANDUSTEGEVUSES KASUTATAVA ELEKTRIENERGIAGA SEOTUD HEITKOGUSTE ARVESTAMINE

Kui võetakse arvesse sellise elektri tarbimist, mis ei ole toodetud kütuse tootmise ettevõttes, eeldatakse, et selle elektri tootmisest ja jaotamisest tulenevate kasvuhoonegaaside heitemahukus on võrdne määratletud piirkonnas elektri tootmisest ja jaotamisest tuleneva heite keskmise mahukusega; piirkond võib olla määratletud NUTS2 (4) piirkonna või riigi tasandil. Kui kasutatakse riiklikke elektri heitekoefitsiente, tuleb kasutada IX lisas esitatud väärtusi. Erandina sellest reeglist võivad tootjad kasutada konkreetse elektrijaama keskmist väärtust selles jaamas toodetud elektrienergia puhul, kui see ei ole elektrivõrguga ühendatud ja heitekoefitsiendi tuletamiseks on piisavalt teavet.

---

(1)  
  „Pestitsiidid“ – kõik taimekaitsevahendid, sealhulgas herbitsiidid, insektitsiidid, fungitsiidid jne.

(2)  IPCC (2006), 4. kd, ptk 11: Majandatavast mullast pärit N2O heide ning lubja ja karbamiidi kasutamisest tulenev CO2 heide.

(3)  Andmeallikas: Teadusuuringute Ühiskeskuse aruanne „Definition of input data to assess GHG default emissions from biofuels in EU legislation“ („Sisendandmete määratlus ELi õigusaktides biokütuste kasvuhoonegaaside vaikeheite hindamiseks“), JRC 2019 (EUR 28349 EN). https://op.europa.eu/en/publication-detail/-/publication/7d6dd4ba-720a-11e9-9f05-01aa75ed71a1.

(4)  Ühine statistiliste territoriaalüksuste liigitus.

---

VIII LISA

MAAKASUTUSE KAUDSE MUUTUSE VÄHESE RISKIGA BIOMASSI SERTIFITSEERIMISE PROTSESSI JA MEETODI MIINIMUMNÕUDED

A.   Maakasutuse kaudse muutuse vähese riski sertifitseerimise protsess

Sertifitseerimisprotsessi alustamiseks peab ettevõtja esitama vabatahtliku kava alusel tunnustatud sertifitseerimisasutusele taotluse maakasutuse kaudse muutuse vähese riskiga biomassi sertifitseerimiseks. Taotleja võib olla põllumajandusettevõte, esimene kogumispunkt või põllumajandustootjate rühma nimel tegutsev rühmajuht.

Maakasutuse kaudse muutuse vähese riski sertifitseerimise taotlus peab sisaldama vähemalt järgmist teavet:

| a) | taotleja(te) nimi ja kontaktandmed, sealhulgas rühma sertifitseerimise korral rühma liikmed (1); |
| --- | --- |

a)

taotleja(te) nimi ja kontaktandmed, sealhulgas rühma sertifitseerimise korral rühma liikmed (1);

| b) | maakasutuse kaudse muutuse vähese riskiga täiendavuspõhimõttele vastavate kavandatud meetmete kirjeldus, sealhulgas:






  i) | üksikasjad piiritletud maatüki kohta, kus täiendavuspõhimõttele vastavat meedet rakendatakse, sealhulgas praegune maakasutus, praegused majandamistavad, jooksvad andmed maatüki saagikuse kohta ning vajaduse korral märge selle kohta, kas maa on kasutamata, maha jäetud või oluliselt rikutud; |
| --- | --- | --- |

b)

maakasutuse kaudse muutuse vähese riskiga täiendavuspõhimõttele vastavate kavandatud meetmete kirjeldus, sealhulgas:

i)

üksikasjad piiritletud maatüki kohta, kus täiendavuspõhimõttele vastavat meedet rakendatakse, sealhulgas praegune maakasutus, praegused majandamistavad, jooksvad andmed maatüki saagikuse kohta ning vajaduse korral märge selle kohta, kas maa on kasutamata, maha jäetud või oluliselt rikutud;

| ii) | täiendavuspõhimõttele vastavate meetmete kirjeldus ja nende kohaldamise järel (kas saagikuse suurendamise või kasutamata, mahajäetud või oluliselt rikutud maal tootmise kaudu) toodetava täiendava biomassi hinnanguline kogus; |
| --- | --- |

ii)

täiendavuspõhimõttele vastavate meetmete kirjeldus ja nende kohaldamise järel (kas saagikuse suurendamise või kasutamata, mahajäetud või oluliselt rikutud maal tootmise kaudu) toodetava täiendava biomassi hinnanguline kogus;

| c) | teave olemasolevate komisjoni tunnustatud vabatahtlike kavade raames toimuva sertifitseerimise kohta (vabatahtliku kava nimetus, sertifikaadi number, staatus ja kehtivusaeg). |
| --- | --- |

c)

teave olemasolevate komisjoni tunnustatud vabatahtlike kavade raames toimuva sertifitseerimise kohta (vabatahtliku kava nimetus, sertifikaadi number, staatus ja kehtivusaeg).

Kui taotlus esitatakse pärast täiendavuspõhimõttele vastavate meetmete rakendamist, võib maakasutuse kaudse muutuse vähest riski deklareerida üksnes täiendava biomassi kohta, mis on toodetud pärast maakasutuse kaudse muutuse vähese riski sertifitseerimise kuupäeva.

1.   Majandamiskava sisu

Kui maakasutuse kaudse muutuse vähese riski taotlus on heaks kiidetud, koostab ettevõtja majandamiskava ja esitab selle sertifitseerimisasutusele. Majandamiskava põhineb sertifitseerimistaotluses esitatud teabel ja sisaldab järgmist:

| a) | piiritletud maatüki määratlus; |
| --- | --- |

a)

piiritletud maatüki määratlus;

| b) | täiendavuspõhimõttele vastavate meetmete kirjeldus; |
| --- | --- |

b)

täiendavuspõhimõttele vastavate meetmete kirjeldus;

| c) | kontroll selle kohta, kas täiendavuspõhimõttele vastav meede vastab direktiivi (EL) 2018/2001 nõuetele; |
| --- | --- |

c)

kontroll selle kohta, kas täiendavuspõhimõttele vastav meede vastab direktiivi (EL) 2018/2001 nõuetele;

| d) | vajaduse korral tõendid täiendavuse hindamise kohta (hindamine kas finantsatraktiivsuse või mittefinantsiliste takistuste testiga); |
| --- | --- |

d)

vajaduse korral tõendid täiendavuse hindamise kohta (hindamine kas finantsatraktiivsuse või mittefinantsiliste takistuste testiga);

| e) | saagikuse dünaamilise taseme kindlaksmääramine, sealhulgas:






  i) | saagikuse suurendamise meetmete puhul: piiritletud maatükiga seotud põllukultuuride saagikuse andmed vähemalt kolme varasema aasta kohta; |
| --- | --- | --- |

e)

saagikuse dünaamilise taseme kindlaksmääramine, sealhulgas:

i)

saagikuse suurendamise meetmete puhul: piiritletud maatükiga seotud põllukultuuride saagikuse andmed vähemalt kolme varasema aasta kohta;

| ii) | kasvatamine kasutamata, mahajäetud või oluliselt rikutud maal: maa seisundi tõendamine (kasutamata, mahajäetud või oluliselt rikutud maal kasvatamise baastaseme saagikus loetakse nulliks); |
| --- | --- |

ii)

kasvatamine kasutamata, mahajäetud või oluliselt rikutud maal: maa seisundi tõendamine (kasutamata, mahajäetud või oluliselt rikutud maal kasvatamise baastaseme saagikus loetakse nulliks);

| f) | hinnanguline täiendav biomassi saagikus aastas, võttes aluseks piiritletud maatüki saagikuse dünaamilise taseme. |
| --- | --- |

f)

hinnanguline täiendav biomassi saagikus aastas, võttes aluseks piiritletud maatüki saagikuse dünaamilise taseme.

Majandamiskava peab võimaldama võrrelda piiritletud maatüki kasutamist enne ja pärast täiendavuspõhimõttele vastava meetme rakendamist.

2.   Täiendavuspõhimõttele vastavate meetmete mittetäielik loetelu

Tabel 1

Saagikuse suurendamise täiendavuspõhimõttele vastavate meetmete mittetäielik loetelu

| Täiendavuse kategooria | Täiendavuspõhimõttele vastav meede | Näide |
| --- | --- | --- |
| Mehhaniseerimine | Masinad | Selliste masinate kasutuselevõtt, mis vähendavad/täiendavad olemasolevat tööjõusisendit, et suurendada toodangut või vähendada kadusid. See võib hõlmata külvi, täppispõllumajanduse ja koristusmasinaid või koristusjärgseid kadusid vähendavaid masinaid. |
| Mitme kultuuri kasvatamine | Järjestikune kasvatamine | Teise kultuuri sissetoomine samal aastal samal maa-alal. |
| Majandamine | Mulla majandamine | Multšimine kündmise asemel, konserveeriv mullaharimine. |
| Väetamine | Väetamiskorra optimeerimine, täppispõllumajanduse kasutamine. |
| Taimekaitse | Muudatused umbrohu-, kahjuri- ja haigustõrjes. |
| Tolmeldamine | Tolmeldamise parandamise tavad. |
| Muu | Innovatsiooni, meetmete kombineerimise ja ettenägematute arengusuundadega toimetuleku võimaldamine. |
| Taasistutamine (mitmeaastaste põllukultuuride puhul (2)) | Põllukultuurisortide valik | Suurem saagikus, parem kohanemine ökofüsioloogiliste või kliimatingimustega. |

Täiendavuse kategooria

Täiendavuspõhimõttele vastav meede

Näide

Mehhaniseerimine

Masinad

Selliste masinate kasutuselevõtt, mis vähendavad/täiendavad olemasolevat tööjõusisendit, et suurendada toodangut või vähendada kadusid. See võib hõlmata külvi, täppispõllumajanduse ja koristusmasinaid või koristusjärgseid kadusid vähendavaid masinaid.

Mitme kultuuri kasvatamine

Järjestikune kasvatamine

Teise kultuuri sissetoomine samal aastal samal maa-alal.

Majandamine

Mulla majandamine

Multšimine kündmise asemel, konserveeriv mullaharimine.

Väetamine

Väetamiskorra optimeerimine, täppispõllumajanduse kasutamine.

Taimekaitse

Muudatused umbrohu-, kahjuri- ja haigustõrjes.

Tolmeldamine

Tolmeldamise parandamise tavad.

Muu

Innovatsiooni, meetmete kombineerimise ja ettenägematute arengusuundadega toimetuleku võimaldamine.

Taasistutamine (mitmeaastaste põllukultuuride puhul (2))

Põllukultuurisortide valik

Suurem saagikus, parem kohanemine ökofüsioloogiliste või kliimatingimustega.

Täiendavuspõhimõttele vastavad meetmed on meetmed, mis lähevad harilikest põllumajandustavadest kaugemale. Tabelis 1 on esitatud mittetäielik loetelu saagikuse suurendamise täiendavuspõhimõttele vastavatest meetmetest, mida ettevõtjad võivad kohaldada. Meetmed või meetmete kombinatsioonid suurendavad toodangut, seadmata ohtu kestlikkust. Täiendavuspõhimõttele vastav meede ei tohi ohustada tulevast kasvupotentsiaali: toodangu kasv lähiajal ei tohi kaasa tuua mulla, vee ja õhu kvaliteedi halvenemist ega kahjustada tolmeldajate populatsioone keskmises ja pikaajalises perspektiivis. Täiendavuspõhimõttele vastavate meetmetega ei tohi kaasneda põllumajandusmaastiku homogeniseerumist maastikuelementide ja elupaikade, näiteks üksikpuude, hekkide, põõsaste, põlluservade või lilleribade kadumisega.

Maakasutuse kaudse muutuse vähese riskiga olevaks võib deklareerida üksnes saagikuse dünaamilist taset ületavat täiendavat saagikust. Peale selle võib täiendavuspõhimõttele vastavat meedet sertifitseerida üksnes juhul, kui selle eesmärk on saavutada põllumajandustavade parandamise tulemusena täiendav saagikus. Kui rakendatakse meedet, mille ainus eesmärk muuta maatükk kestlikumaks See ei kehti juhul, kui viljelus toimub kasutamata, mahajäetud või oluliselt rikutud maal – sel juhul on viljelus ise täiendavuspõhimõttele vastav meede.

Ettevõtja peab tõendama, et majandamiskavas on esitatud põhjendatud ootused saagikuse suurenemise suhtes, viidates näiteks teaduskirjandusele, välikatsetest saadud kogemustele, agronoomiaettevõtetelt või seemnete/väetiste aretajatelt/väljatöötajatelt saadud teabele või lihtsatele arvutustele. Projekti sertifitseerimiseks on vaja rahuldavaid tõendeid, mis kinnitavad kohaldatava täiendavuspõhimõttele vastava meetmega eeldatavasti kaasnevat saagikuse suurenemist.

Põllumajanduslike täiustuste korral dokumenteeritakse majandamiskava osana üksikasjalikult kasutatud põllumajandustavad, masinad ja vahendid enne ja pärast täiendavuspõhimõttele vastava meetme kohaldamist. See peab võimaldama võrdlust, et i) teha kindlaks, kas täiendavuspõhimõttele vastavat meedet on rakendatud; ii) hinnata, kas seda täiendavuspõhimõttele vastavat meedet võib pidada täiendavaks võrreldes tavapärase tegevusega.

B.   Täiendavuse hindamine: finantsatraktiivsuse või mittefinantsiliste takistuste test

1.   Finantsatraktiivsuse test

Finantsatraktiivsuse testiga tõendatakse, et täiendavuspõhimõttele vastava meetme jaoks vajalik investeering muutub finantsiliselt atraktiivseks üksnes juhul, kui sellest tulenev täiendav saagikus on sertifitseeritud maakasutuse kaudse muutuse vähese riskina. Analüüs koosneb maakasutuse kaudse muutuse vähese riskiga täiendavuspõhimõttele vastava meetme jaoks kavandatava investeeringu lihtsast finantsanalüüsist.

Test hõlmab ainult neid kulusid ja sellist saagikust, mis on otseselt seotud täiendavuspõhimõttele vastava meetmega seotud investeeringuga. Seega ei võeta analüüsis arvesse kogu põllumajandusettevõtte tavapäraseid tegevuskulusid. Testiga hõlmatud kulud ja tulud peavad olema seotud täiendavuspõhimõttele vastava meetme ettevalmistamise, rakendamise, käigushoidmise ja kasutuselt kõrvaldamisega ning olema sellised, mida muidu ei oleks esinenud.

Finantsatraktiivsus tuleneb ärimudelist, kus investeeringu nüüdispuhasväärtus (NPV) (3) on positiivne, mis tähendab, et investeeringu võib teha ettevõtja ise. Selle tulemusena läbivad finantsilise täiendavuse testi ainult need meetmed, mille puhul ärimudeli analüüs on negatiivne (ilma lisatasu arvestamata), ja neid on õigus sertifitseerida maakasutuse kaudse muutuse vähese riskiga olevaks. Nullist suuremad tulemused (positiivne nüüdispuhasväärtus), võivad olla nõuetele vastavad üksnes juhul, kui need on läbinud mittefinantsiliste takistuste testi.

Investeeringu nüüdispuhasväärtuse arvutamise valem:

Image 5

kus:

| P | = | täiendavast biomassist oodatav tulu (hinnanguline täiendav biomass × lähteaine müügihind ilma maakasutuse kaudse muutuse vähese riski lisatasuta) |
| --- | --- | --- |
| L | = | täiendavuspõhimõttele vastava meetme maksumus (kapitali- ja tegevuskulud) |
| i | = | diskontomäär |
| t | = | ajaperiood |

P

=

täiendavast biomassist oodatav tulu (hinnanguline täiendav biomass × lähteaine müügihind ilma maakasutuse kaudse muutuse vähese riski lisatasuta)

L

=

täiendavuspõhimõttele vastava meetme maksumus (kapitali- ja tegevuskulud)

i

=

diskontomäär

t

=

ajaperiood

Nüüdispuhasväärtuse arvutamisel kasutatavad parameetrid peavad olema kooskõlas majandamiskavas sisalduvate andmetega.

Nüüdispuhasväärtuse arvutamisel võetakse arvesse järgmisi parameetreid:

| a) | täiendava biomassi hinnanguline maht; |
| --- | --- |

a)

täiendava biomassi hinnanguline maht;

| b) | lähteaine müügihind [vääring/tonn]:






  i) | lähteaine müügihind võib olla üks arv, mida ekstrapoleeritakse täiendava saagikusega seotud investeeringu eluea jooksul; |
| --- | --- | --- |

b)

lähteaine müügihind [vääring/tonn]:

i)

lähteaine müügihind võib olla üks arv, mida ekstrapoleeritakse täiendava saagikusega seotud investeeringu eluea jooksul;

| ii) | see üks arv võib põhineda ettevõtja tegelike varasemate lähteaine müügiväärtuste keskmisel. Keskmine väärtus peab põhinema sama kolme aasta andmetel kui saagikuse dünaamilise taseme määramiseks kasutatud varasema saagikuse andmed; |
| --- | --- |

ii)

see üks arv võib põhineda ettevõtja tegelike varasemate lähteaine müügiväärtuste keskmisel. Keskmine väärtus peab põhinema sama kolme aasta andmetel kui saagikuse dünaamilise taseme määramiseks kasutatud varasema saagikuse andmed;

| iii) | kui kasutusele võetakse uus põllukultuur, mille kohta ettevõtjal ei ole tegelikke hinnaandmeid, võib see väärtus põhineda FAOSTATi hinnaandmetel; (4) |
| --- | --- |

iii)

kui kasutusele võetakse uus põllukultuur, mille kohta ettevõtjal ei ole tegelikke hinnaandmeid, võib see väärtus põhineda FAOSTATi hinnaandmetel; (4)

| c) | kasutatav diskontomäär: 3,5 % suure sissetulekuga riikide puhul (5) ja 5,5 % kõigi teiste riikide puhul; |
| --- | --- |

c)

kasutatav diskontomäär: 3,5 % suure sissetulekuga riikide puhul (5) ja 5,5 % kõigi teiste riikide puhul;

| d) | investeeringu eluiga:






  i) | kasutatakse kuni kümneaastast eluiga kooskõlas maakasutuse kaudse muutuse vähese riskiga sertifikaadi kehtivusajaga (baaskehtivus); |
| --- | --- | --- |

d)

investeeringu eluiga:

i)

kasutatakse kuni kümneaastast eluiga kooskõlas maakasutuse kaudse muutuse vähese riskiga sertifikaadi kehtivusajaga (baaskehtivus);

| ii) | mõnel juhul võib investeeringu maksimaalseks elueaks kehtestada 25 aastat, lähtudes mitmeaastaste põllukultuuride (st õlipalmi taasistutamise korral õlipalmipuu) tüüpilisest elueast; |
| --- | --- |

ii)

mõnel juhul võib investeeringu maksimaalseks elueaks kehtestada 25 aastat, lähtudes mitmeaastaste põllukultuuride (st õlipalmi taasistutamise korral õlipalmipuu) tüüpilisest elueast;

| e) | täiendavuspõhimõttele vastava meetmega seotud investeerimiskulud [kapitalikulud + tegevuskulud]. |
| --- | --- |

e)

täiendavuspõhimõttele vastava meetmega seotud investeerimiskulud [kapitalikulud + tegevuskulud].

2.   Mittefinantsiliste takistuste test

Mittefinantsiliste takistuste analüüs hõlmab üksnes projekti mittefinantsilisi takistusi, mis ei luba täiendavuspõhimõttele vastavaid meetmeid rakendada juhul, kui maakasutuse kaudse muutuse riski ei sertifitseerita vähesena. Kõik takistused, mille maksumust saab hinnata, kaasatakse finantsatraktiivsuse, mitte mittefinantsiliste takistuste analüüsi.

Täiendavuspõhimõttele vastavat meedet kavandav ettevõtja vastutab mittefinantsiliste takistuste olemasolu põhjendamise eest. Põhjendus peab sisaldama täiendavuspõhimõttele vastava meetme rakendamist takistava olukorra selget ja kontrollitavat kirjeldust. Ettevõtja esitab kõik vajalikud kontrollitavad tõendid, mis toetavad tehtud deklaratsiooni ja näitavad, kuidas maakasutuse kaudse muutuse vähese riski sertifitseerimine tagaks mittefinantsiliste takistuse ületamise.

Ettevõtja deklaratsiooni kehtivust hinnatakse ja kinnitatakse baasauditiga enne maakasutuse kaudse muutuse vähese riski sertifikaadi väljastamist.

C.   Saagikuse dünaamilise taseme määramine ja maakasutuse kaudse muutuse vähese riskiga biomassi tegeliku mahu arvutamine

Saagikuse dünaamiline tase määratakse iga piiritletud maatüki jaoks eraldi, lähtudes põllukultuurist ja kohaldatud täiendavuspõhimõttele vastavate meetmete liigist või kombinatsioonist. Saagikuse dünaamilise taseme lähtepunkti arvutamiseks kasutatakse maatükipõhiseid varasemaid saagikusandmeid vähemalt kolme aasta kohta enne täiendavuspõhimõttele vastava meetme kohaldamist. Seda kombineeritakse kultuuripõhise üldise eeldatava saagikuse regressioonikõveraga, mis põhineb varasematel andmetel tegeliku saagikuse kohta viimase kümne aasta jooksul või pikema aja jooksul, kui sellised andmed on kättesaadavad. Mitmeaastaste põllukultuuride puhul võetakse saagikuse dünaamilise taseme juures arvesse ka saagikuskõverat kultuuri eluea jooksul.

1.   Üheaastaste põllukultuuride saagikuse dünaamilise taseme määramine

Kui põllumajandusettevõte roteerib põllukultuure põldude vahel ja põllukultuurid, mille saagikust suurendatakse (edaspidi „sihtkultuur“), on eelmistel aastatel kasvanud sama põllumajandusettevõtte teistel põldudel, on saagikuse dünaamilise taseme arvutamiseks ette nähtud kaks võimalust varasemate saagikusandmete kogumiseks:

Variant 1. Ettevõtja arvutab keskmise saagikuse kolme viimase aasta kohta, mil sihtkultuuri kasvatati konkreetsel piiritletud maatükil enne täiendavuspõhimõttele vastava meetme rakendamist. Kuna põllukultuure kasvatatakse külvikorra alusel, võib see tähendada üle viie aasta vanuste andmete kasutamist.

Variant 2. Ettevõtja arvutab kaalutud keskmise saagikuse kolme viimase aasta kohta, mil sihtkultuuri kasvatati põllumajandusettevõttes enne täiendavuspõhimõttele vastava meetme rakendamist, isegi kui see saak saadi sama põllumajandusettevõtte teistelt erineva suurusega maatükkidelt.

Kui põllukultuuride saagikuse andmed kolme viimase aasta kohta ei ole kättesaadavad või audiitori hinnangul piisavalt esinduslikud või kui andmed kultuuride saagikuse kohta ei ole piisavalt kvaliteetsed, võib kasutada lisaandmeid varasemate aastate kohta või andmeid naaberpõllult, kus kasvatatakse sama põllukultuuri sama majandamiskava alusel. Kui kolmest varasemast aastast ühel oli saak erakordselt hea või halb (näiteks 30 % või suurem erinevus teiste võrdlusaastatega), ei võeta seda võõrväärtust arvutamisel arvesse, et mitte moonutada kolme aasta keskmist (6).

Audiitor vastutab saagikuse võõrväärtuse kindlaksmääramise eest, tuginedes oma eksperdihinnangule, kohapealsele kogemusele ja teadmistele ettevõtja pikaajalise tegevuse kohta. Audiitoril on ka kohustus hinnata, kas põllukultuuride saagikuse andmed on baas- ja iga-aastastesse audititesse kaasamiseks ebapiisava kvaliteediga, ning seejärel otsustada, kas teatava põllukultuuri saagikus tuleb välja jätta või mitte.

Saagikuse dünaamilist taset käsitatakse sirgjoonelise regressioonikõverana, mida on kohandatud sihtkultuuri saagikuse arenguga viimase kümne aasta jooksul või kauem, kui sellised andmed on kättesaadavad. See põhineb ülemaailmsetel andmetel ja saadakse asjaomase põllukultuuri kohta FAOSTATi World+ andmetest. Seda tehakse sertifitseerimisperioodi alguses ja kalle kehtib maakasutuse kaudse muutuse vähese riski sertifikaadi kümneaastase baaskehtivusaja jooksul.

Tabelis 2 on esitatud biokütuste kõige levinumate lähteainena kasutatavate kultuuride saagikuse dünaamilise taseme kalle. Need väärtused saadakse FAOSTATist saadud ülemaailmsete põllukultuuride andmete 20 aasta regressioonikõvera kohandamise põhjal.

Tabel 2

ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni (FAOSTAT) ülemaailmsete põllukultuuride saagikuse andmete (World+) regressioonikõvera kalle. Saagikuse keskmine paranemine (tonni hektari kohta aastas) aastas

| Põllukultuur | Oder | Mais | Õlipalmivili | Raps | Sojauba | Suhkrupeet | Suhkruroog | Päevalilleseemned | Nisu |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kalle 20 | 0,035 | 0,074 | 0,200 | 0,036 | 0,028 | 1,276 | 0,379 | 0,035 | 0,04 |
| Kalle 20 põhineb aastatel 2008–2017. |

Põllukultuur

Oder

Mais

Õlipalmivili

Raps

Sojauba

Suhkrupeet

Suhkruroog

Päevalilleseemned

Nisu

Kalle 20

0,035

0,074

0,200

0,036

0,028

1,276

0,379

0,035

0,04

Kalle 20 põhineb aastatel 2008–2017.

Iga tabelis oleva põllukultuuri puhul võetakse saagikuse dünaamilise taseme määramisel aluseks lähtepunkt (täiendavuspõhimõttele vastava meetme kohaldamisele eelneva kolme aasta saagikuse keskmine) ja lisatakse tabelist 2 üldine regressioonikõver (kalle). Alates täiendavuspõhimõttele vastava meetme rakendamise aastast kasutatakse järgmist valemit:

DYBx=(starting point DYB)+( kalle 20 )x

kus:

| DYBx | = | saagikuse dünaamiline tase aastal x pärast täiendavuspõhimõttele vastava meetme rakendamist |
| --- | --- | --- |
| x | = | aasta(d) pärast täiendavuspõhimõttele vastava meetme rakendamist |

DYBx

=

saagikuse dünaamiline tase aastal x pärast täiendavuspõhimõttele vastava meetme rakendamist

x

=

aasta(d) pärast täiendavuspõhimõttele vastava meetme rakendamist

Kui täiendavuspõhimõttele vastava meetme eesmärk on asendada olemasolev põllukultuur piiritletud maatükil teise (suurema saagikusega) põllukultuuriga, on vastupidine olukord olemasoleva põllukultuuri kasvatamine. Saagikuse dünaamiline tase määratakse kindlaks olemasolevate põllukultuuride varasema saagikuse ja regressioonikõvera andmete põhjal.

Taseme lähtepunkt on madalama tulemuslikkusega olemasoleva põllukultuuri kolme aasta keskmine saagikus. Regressioonikõver põhineb FAOSTATi ülemaailmse regressioonikõvera andmetel olemasoleva kultuuri kohta (vt tabel 2). Seda lähenemisviisi kasutatakse üksnes juhul, kui on võimalik tõendada, et paremate tulemustega põllukultuuri on võimalik kasutusele võtta tänu biokütuste turul toimunud muutustele, nagu on näidatud täiendavuse hindamisel.

2.   Mitmeaastaste põllukultuuride saagikuse dünaamilise taseme määramine

Sõltuvalt eri tüüpi mitmeaastaste põllukultuuride eluea jooksul täheldatud saagikuse varieerumisest on võimalik kasutada erinevaid metoodilisi lähenemisviise.

Palmipuude puhul võivad õlipalmiistanduste ettevõtjad kasutada saagikuse dünaamilise taseme kindlaksmääramisel järgmisi andmeid:

| a) | varasem saagikus, mis on saadud enne täiendavuspõhimõttele vastava meetme rakendamist; |
| --- | --- |

a)

varasem saagikus, mis on saadud enne täiendavuspõhimõttele vastava meetme rakendamist;

| b) | palmipuude piiritletud maatükile istutamise aasta ja/või nende vanuseline profiil; |
| --- | --- |

b)

palmipuude piiritletud maatükile istutamise aasta ja/või nende vanuseline profiil;

| c) | palmipuude kultivarid piiritletud maatükil, kui see on asjakohane; |
| --- | --- |

c)

palmipuude kultivarid piiritletud maatükil, kui see on asjakohane;

| d) | igal aastal istanduses taasistutatud maa pindala, kui see on asjakohane. |
| --- | --- |

d)

igal aastal istanduses taasistutatud maa pindala, kui see on asjakohane.

Need andmed kombineeritakse kasvukõveraga, et määrata kindlaks saagikuse dünaamiline tase. Kasvukõvera põhitunnus on kuju, mitte saagi suurus.

Kasvukõver annab kuju ning seda tuleb kombineerida puude varasemate saagikusandmete ja vanusega, nagu on kirjeldatud punktides a ja b, et kohandada saagikuse dünaamilise taseme kõverat konkreetse maatükiga.

Palmipuude saagikuse dünaamilise taseme määramiseks on järgmised kolm varianti.

Iga variandi puhul peavad saagikuse dünaamilise taseme määramiseks vajalikud andmed sisaldama järgmist.

| a) | Variant 1a. Standardne kasvukõver







  i) | Piiritletud maatükil kasvatatud palmipuude kolme viimase aasta saagikus; |
| --- | --- | --- |

a)

Variant 1a. Standardne kasvukõver

i)

Piiritletud maatükil kasvatatud palmipuude kolme viimase aasta saagikus;

| ii) | puude vanus piiritletud maatükil/istutusaasta. |
| --- | --- |

ii)

puude vanus piiritletud maatükil/istutusaasta.

| b) | Variant 1b. Ettevõtja esitab kasvukõvera (7)







  i) | Piiritletud maatükil kasvatatud palmipuude kolme viimase aasta saagikus; |
| --- | --- | --- |

b)

Variant 1b. Ettevõtja esitab kasvukõvera (7)

i)

Piiritletud maatükil kasvatatud palmipuude kolme viimase aasta saagikus;

| ii) | puude vanus piiritletud maatükil/istutusaasta; |
| --- | --- |

ii)

puude vanus piiritletud maatükil/istutusaasta;

| iii) | palmipuude kultivarid piiritletud maatükil; |
| --- | --- |

iii)

palmipuude kultivarid piiritletud maatükil;

| iv) | ettevõtja oma viitekasvukõver. |
| --- | --- |

iv)

ettevõtja oma viitekasvukõver.

| c) | Variant 2. Rühma sertifitseerimine







  i) | Kolmel viimasel aastal piiritletud maatükil/istandikus (istandikes) kasvatatud palmipuude hektarite koguarv ja -saagikus värskete puuviljakobarate (FFB) arvestuses; saaki andev palm on rühma osa. |
| --- | --- | --- |

c)

Variant 2. Rühma sertifitseerimine

i)

Kolmel viimasel aastal piiritletud maatükil/istandikus (istandikes) kasvatatud palmipuude hektarite koguarv ja -saagikus värskete puuviljakobarate (FFB) arvestuses; saaki andev palm on rühma osa.

Variante 1a ja 1b kasutatakse juhul, kui täiendavuspõhimõttele vastav meede võetakse ühevanuse puistu suhtes või kui puude vanuseprofiil piiritletud maatükil (-tükkidel) on teada ega jää aasta-aastalt muutumatuks.

Varianti 2 võib kasutada juhul, kui puude vanuseline profiil piiritletud maatükkidel on mitmekesine ja jääb aasta-aastalt suhteliselt püsivaks, st rühmapõhise sertifitseerimise korral, või kui igal aastal taasistutatakse ühesuurune osa istandikest, mille tulemus on puude stabiilne vanuseline profiil.

Varianti 2 ei kasutata, kui rohkem kui 20 % rühmas olevast kogusest on pärit samast istandikust või kui samal aastal taasistutatakse üle 5 %-le rühma kogupindalast. Sel juhul kasutatakse taseme kindlaksmääramiseks varianti 1a või 1b.

Variant 1a. Standardne kasvukõver

Esimeses variandis kasutatakse piiritletud maatüki saagikuse dünaamilise taseme kindlaksmääramiseks eelnevalt kindlaks määratud standardse kasvukõvera kuju (olemasolevate teaduslike tõendite põhjal). Standardkõver on normaliseeritud ja esitatud allpool joonisel 1 ja tabelis 3.

Saagikuse dünaamilise taseme kindlaksmääramisel kasutatakse asjaomase maatüki kolme viimase aasta saagikusandmeid ja palmipuude vanust ajal, kui seda saagikust täheldati, ning iga-aastast saagikuse protsentuaalset muutust võrreldes standardkõveraga, et saada konkreetse maatüki puhul tavapärase tegevuse korral saadav saagikuse kõver.

Joonis 1

Palmi saagikuse normaliseeritud standardne kasvukõver

Image 6

Tabel 3

Palmi saagikuse andmete normaliseeritud standardne kasvukõver

| Aastat pärast istutamist | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 | 13 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Normaliseeritud saagikus | 0 | 0 | 0,147 | 0,336 | 0,641 | 0,833 | 0,916 | 0,968 | 0,996 | 1 | 0,999 | 0,980 | 0,965 |
| Aastat pärast istutamist | 14 | 15 | 16 | 17 | 18 | 19 | 20 | 21 | 22 | 23 | 24 | 25 | ≥ 26
   (*1) |
| Normaliseeritud saagikus | 0,945 | 0,926 | 0,910 | 0,906 | 0,888 | 0,870 | 0,858 | 0,842 | 0,836 | 0,815 | 0,806 | 0,793 | 0,793 |

Aastat pärast istutamist

1

2

3

4

5

6

7

8

9

10

11

12

13

Normaliseeritud saagikus

0

0

0,147

0,336

0,641

0,833

0,916

0,968

0,996

1

0,999

0,980

0,965

Aastat pärast istutamist

14

15

16

17

18

19

20

21

22

23

24

25

≥ 26
   (*1)

Normaliseeritud saagikus

0,945

0,926

0,910

0,906

0,888

0,870

0,858

0,842

0,836

0,815

0,806

0,793

0,793

Variant 1a hõlmab järgmisi metoodilisi etappe.

| 1. | Selleks, et määrata kindlaks varasem keskmine saagikus, tuleb koguda andmed kolme viimase aasta saagikuse kohta piiritletud maatükil enne täiendavuspõhimõttele vastava meetme rakendamist, samuti puude vastava vanuse kohta ajal, mil saagikust täheldati. |
| --- | --- |

1.

Selleks, et määrata kindlaks varasem keskmine saagikus, tuleb koguda andmed kolme viimase aasta saagikuse kohta piiritletud maatükil enne täiendavuspõhimõttele vastava meetme rakendamist, samuti puude vastava vanuse kohta ajal, mil saagikust täheldati.

| 2. | Arvutada kolme varasema põllukultuuri keskmine (keskväärtus). |
| --- | --- |

2.

Arvutada kolme varasema põllukultuuri keskmine (keskväärtus).

| 3. | Nende puude vanuse alusel, millelt pärinevad varasemad saagikusandmed, määrata kindlaks, kus paikneb keskmine varasem saagikus standardsel kasvukõveral (nt kui saagikuse andmed pärinevad 7-, 8- ja 9-aastastelt puudelt, tuleks varasemat keskmist saagikust käsitada kui 8. aastat). |
| --- | --- |

3.

Nende puude vanuse alusel, millelt pärinevad varasemad saagikusandmed, määrata kindlaks, kus paikneb keskmine varasem saagikus standardsel kasvukõveral (nt kui saagikuse andmed pärinevad 7-, 8- ja 9-aastastelt puudelt, tuleks varasemat keskmist saagikust käsitada kui 8. aastat).

| 4. | Saagikuse dünaamilise taseme järgmise punkti kindlaksmääramiseks korrutatakse 2. etapis saadud keskmine varasem saagikus vastava arvutatud aastase protsentuaalse muutusega, mis on tuletatud standardsest kasvukõverast (allpool tabel 4). Seda korratakse iga järgmise punkti puhul, et saada saagikuse dünaamiline tase.

  Tabel 4


  Aastane saagikuse muutus protsentides, mis on tuletatud standardsest kasvukõverast



















  Aastat pärast istutamist | 1 –3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 | 13 | 14 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Aastane muutus protsentides | – | 128,0  % | 90,6  % | 30,0  % | 10,0  % | 5,6  % | 2,9  % | 0,4  % | –0,1  % | –1,9  % | –1,6  % | –2,0  % |
| Aastat pärast istutamist | 15 | 16 | 17 | 18 | 19 | 20 | 21 | 22 | 23 | 24 | 25 | ≥ 26
   (*2) |
| Aastane muutus protsentides | –2,1  % | –1,7  % | –0,5  % | –1,9  % | –2,0  % | –1,4  % | –1,8  % | –0,8  % | –2,5  % | –1,1  % | –1,6  % | 0  % |

4.

Saagikuse dünaamilise taseme järgmise punkti kindlaksmääramiseks korrutatakse 2. etapis saadud keskmine varasem saagikus vastava arvutatud aastase protsentuaalse muutusega, mis on tuletatud standardsest kasvukõverast (allpool tabel 4). Seda korratakse iga järgmise punkti puhul, et saada saagikuse dünaamiline tase.

Tabel 4

Aastane saagikuse muutus protsentides, mis on tuletatud standardsest kasvukõverast

Aastat pärast istutamist

1 –3

4

5

6

7

8

9

10

11

12

13

14

Aastane muutus protsentides

–

128,0  %

90,6  %

30,0  %

10,0  %

5,6  %

2,9  %

0,4  %

–0,1  %

–1,9  %

–1,6  %

–2,0  %

Aastat pärast istutamist

15

16

17

18

19

20

21

22

23

24

25

≥ 26
   (*2)

Aastane muutus protsentides

–2,1  %

–1,7  %

–0,5  %

–1,9  %

–2,0  %

–1,4  %

–1,8  %

–0,8  %

–2,5  %

–1,1  %

–1,6  %

0  %

| 5. | Ülemaailmse saagikuse suundumuse arvessevõtmiseks saagikuse dünaamilise taseme arvutamisel tuleb kasutada FAOSTATi World+ saagikusandmete põhjal arvutatud aastast liitkasvumäära (CAGR) (vt tabel 5) saagikuse dünaamiline taseme iga punkti suhtes, et saada CAGRiga korrigeeritud saagikuse dünaamiline tase.

  Tabel 5


  Palmi üldine aastane liitkasvumäär (20 aastat)








  Palmi tulemuste iga-aastane paranemine – tavapärane olukord | 1,37  % |
| --- | --- | --- |
| Põhineb FAOSTATi World+ andmetel 2008–2017. |

5.

Ülemaailmse saagikuse suundumuse arvessevõtmiseks saagikuse dünaamilise taseme arvutamisel tuleb kasutada FAOSTATi World+ saagikusandmete põhjal arvutatud aastast liitkasvumäära (CAGR) (vt tabel 5) saagikuse dünaamiline taseme iga punkti suhtes, et saada CAGRiga korrigeeritud saagikuse dünaamiline tase.

Tabel 5

Palmi üldine aastane liitkasvumäär (20 aastat)

Palmi tulemuste iga-aastane paranemine – tavapärane olukord

1,37  %

Põhineb FAOSTATi World+ andmetel 2008–2017.

Variant 1b. Ettevõtja esitab kasvukõvera

Seda võimalust võib kasutada erandjuhtudel, kui ettevõtja suudab tõendada, et variant 1a ei ole tema konkreetse juhtumi puhul asjakohane. Sellisel juhul, kui ettevõtjal on eeldatav kasvukõver, mis on kindlaks määratud palmiseemikute olemasolevate andmete põhjal (mis on seotud tavapärase tegevuse stsenaariumiga), võib seda kõverat kasutada saagikuse dünaamilise taseme alusena standardse kasvukõvera kasutamise asemel. Järgitakse kõiki variandis 1a kirjeldatud etappe, asendades standardse kasvukõvera ettevõtja enda kõveraga. Seepärast arvutab ettevõtja välja iga-aastase protsentuaalse muutuse.

Maatükipõhist kasvukõverat korrigeeritakse siiski vastavalt üldise saagikuse arengule, kasutades FAOSTATi World+ saagikusandmete põhjal arvutatud CAGRi (tabel 5).

Variant 2. Rühma sertifitseerimine

Rühma sertifitseerimise korral või juhul, kui esimene kogumispunkt või pressimisettevõte toimib sertifitseerimise üksusena, võib saagikuse dünaamilise taseme kindlaks määrata samasuguse saagikuse dünaamilisel tasemel põhineva lineaarse meetodiga, mida kasutatakse üheaastaste põllukultuuride puhul. Seda lähenemisviisi võib kasutada juhul, kui rühmajuht, esimene kogumispunkt või pressimisettevõte soovib sertifitseerida rühma, kes rakendab sama täiendavuspõhimõttele vastavat meedet, ning kui pressimisettevõtet varustav istandus või ala koosneb eri vanuses puudest, mis tähendab, et pressimisettevõtte aastane saagikus on jäänud suhteliselt muutumatuks.

Saagikuse dünaamilise taseme kindlaksmääramiseks peab rühma juht registreerima pressimisettevõtet varustava istanduse kogupindala (ha) ja sellele pindalale vastava kogusaagikuse (värsked viljakobarad) viimase kolme aasta jooksul iga aasta kohta. Seda kasutatakse selleks, et määrata kindlaks iga-aastane saagikus hektari kohta viimase kolme aasta jooksul (tonnides hektari kohta). Seejärel arvutatakse nende andmepunktide keskmine ja neid kasutatakse saagikuse dünaamilise taseme lähtepunktina. Saagikuse dünaamilise taseme kindlaksmääramiseks kombineeritakse lähtepunkt õlipalmi üldise regressioonikõvera kaldega FAOSTATi World+ andmete põhjal (tabel 2).

Suhkruroogu käsitatakse saagikuse dünaamilise taseme määramisel aastase põllukultuurina.

3.   Samal põllul järjestikku kasvavate põllukultuuride saagikuse dünaamilise taseme määramine

Kui samal põllul kasvatatakse mitut põllukultuuri, näiteks järjestikku, on ettevõtjatel täiendava biomassi arvutamiseks kolm võimalust.

| 1. | Tõendada, et teine põllukultuur ei vähenda põhikultuuri saagikust. |
| --- | --- |

1.

Tõendada, et teine põllukultuur ei vähenda põhikultuuri saagikust.

| 2. | Kui teine põllukultuur vähendab põhikultuuri saagikust:






  a. | määrata kindlaks dünaamilise saagikuse tase süsteemi jaoks, kus põhikultuur on igal aastal sama; |
| --- | --- | --- |

2.

Kui teine põllukultuur vähendab põhikultuuri saagikust:

a.

määrata kindlaks dünaamilise saagikuse tase süsteemi jaoks, kus põhikultuur on igal aastal sama;

| b. | määrata kindlaks kompensatsioonitegur süsteemi jaoks, kus põhikultuur on igal aastal erinev. |
| --- | --- |

b.

määrata kindlaks kompensatsioonitegur süsteemi jaoks, kus põhikultuur on igal aastal erinev.

Variant 1. Tõendada, et teine põllukultuur ei vähenda põhikultuuri saagikust

Kui ettevõtja suudab tõendada, et teise põllukultuuri sissetoomine ei vähenda põhikultuuri saagikust, võib teise põllukultuuri kogu saagikuse deklareerida täiendava biomassina.

Seda võib tõendada näiteks võrreldes põhikultuuri täheldatud saagikust enne (varasema kolme aasta keskmisena) ja pärast teise põllukultuuri sissetoomist.

Variant 2a. Määrata kindlaks saagikuse dünaamiline tase süsteemi jaoks, kus põhikultuur on igal aastal sama

Saagikuse dünaamiline tase põhineb piiritletud maatükil tavapärase olukorra jätkumisel. Kui põhikultuur on igal aastal sama, määratakse tase kindlaks selle maatüki põhikultuuri vähemalt varasema kolme aasta keskmise saagikuse põhjal koos põhikultuuri üldise regressioonikõveraga, nagu tehakse üheaastaste kultuuride puhul.

Seda lähenemisviisi võib kasutada ka siis, kui külvikord järgib selgelt määratletud korda, mida on võimalik jälgida varasemate andmete põhjal, mis võimaldavad selgelt kindlaks määrata tavapärase olukorra. Sellisel juhul võib olla vajalik kasutada andmeid, mis on vanemad kui kolm aastat, et määrata kindlaks põhikultuuri keskmine varasem saagikus.

Pärast järjestikuse kasvatamise meetodi rakendamist arvutatakse täiendav netobiomass, mis on piiritletud maatüki aastase kogusaagikuse (st põhikultuuri saagikus pluss teise kultuuri saagikus) ja põhikultuuri saagikuse dünaamilise taseme vahe.

Kui põhikultuur ja teine kultuur on erinevad lähteained, mis moodustavad erinevaid põllukultuuride komponentide kombinatsioone (näiteks õli, valgujahu, tärklis, kiud), peab arvutus, kui põhikultuuri ja teise kultuuri saagikus liidetakse, põhinema asjakohastel mõõtühikutel, et oleks võimalik arvutada üks representatiivne arv toodetud täiendava netobiomassi kohta. Sellele vastavalt peab metoodika võimaldama tõhusalt kompenseerida põhikultuuri biomassi kadu. Näiteks võib arvutused teha lihtmassi (tonnides) või energiasisalduse alusel (nt kui energia, näiteks biogaasi tootmiseks kasutatakse kogu teist kultuuri). Metoodika valikut põhjendab ettevõtja ja selle valideerib audiitor.

Variant 2b. Määrata kindlaks kompensatsioonitegur süsteemi jaoks, kus põhikultuur on igal aastal erinev

Kui külvikorra põhikultuur on igal aastal erinev ja ei järgita regulaarset mustrit, peab ettevõtja hindama põhikultuuri saagikuse kadu, mis on tingitud teisest kultuurist, ning võtma seda arvesse täiendava biomassi mahu deklareerimisel.

Ettevõtja peab pärast teise põllukultuuri sissetoomist võrdlema põhikultuuri täheldatud saagikust sama (põhi)kultuuri varasema saagikusega. Seda võrdlust võib teha naaberpõldudel täheldatud saagikuse alusel (nt kui sama põllumajandusettevõte kasvatab samu põllukultuure külvikorraga, kuid eri põldudel) või tuginedes põhjendatud teaduskirjandusele, milles kirjeldatakse järjestikuse kasvatamise mõju nendele põllukultuuridele asjaomases piirkonnas.

Mõju põhikultuuri saagikusele arvutatakse ümber kompensatsiooniteguriks, mis lahutatakse täiendava biomassi arvutamiseks teise põllukultuuri mahust. Variandi 2a puhul võib tegur põhineda kaalul või energiasisaldusel ning peab võimaldama tõhusalt kompenseerida põhikultuuri biomassi vähenemist. Metoodika valikut põhjendab ettevõtja ja selle valideerib audiitor.

4.   Biomassi täiendava mahu arvutamine

Pärast täiendavuspõhimõttele vastava meetme rakendamist määrab ettevõtja kindlaks maakasutuse kaudse muutuse vähese riskiga biomassi mahu, mida saab deklareerida, võrreldes selleks piiritletud maatükil tegelikult saavutatud saagikust saagikuse dünaamilise tasemega. Audiitor peab iga-aastase auditi käigus kontrollima, kas saavutatud täiendava biomassi maht on kooskõlas majandamiskavas tehtud prognoosidega, ning esitama põhjenduse, kui esineb rohkem kui 20 % ulatuses lahknevusi võrreldes majandamiskavas esitatud hinnangutega.

Kui sertifitseerimist taotletakse varem rakendatud täiendavuspõhimõttele vastava meetme kohta, võib täiendava biomassi saagikuse arvutada ja registreerida majandamiskavas. Kuigi see võimaldab täpselt arvutada maakasutuse kaudse muutuse vähese riskiga biomassi tegelikku mahtu, võib maakasutuse kaudse muutuse vähese riskiga biomassi deklareerida alles pärast seda, kui on antud sertifikaat maakasutuse kaudse muutuse vähese riski kohta. Tagasiulatuvaid deklaratsioone ei saa esitada varem tarnitud biomassi kohta.

Biomassi täiendava mahu arvutamiseks peab ettevõtja registreerima piiritletud maatüki saagikuse iga aasta kohta alates täiendavuspõhimõttele vastava meetme rakendamise algusest. Ettevõtja peab tõendama seost konkreetse piiritletud maatüki ja saavutatud saagikuse vahel (tonnides hektari kohta).

Kui saaki mõõdetakse (kaalutakse) ainult esimeses kogumispunktis, kuhu saabuvad tooted mitmest põllumajandusettevõttest või mitmelt maatükilt, võib asjaomaste põllumajandusettevõtete ja maatükkide koristatud koguse (saagikuse) tõendamiseks kasutada esimese kogumispunkti dokumente.

Tõendina võib kasutada ettevõtja ja esimese kogumispunkti vahelist äritehingut kinnitavat dokumenti, kui on võimalik tõendada seost konkreetse piiritletud maatükiga. Sellisel juhul vastutab saagikusandmete kogumise ja registreerimise eest esimene kogumispunkt. Ta registreerib põllumajandusettevõtte (ja vajaduse korral põllumajandusettevõtte konkreetse piiritletud maatüki) kohta kogutud biomassi saagikuse andmed, kasutades vabatahtliku kava raames väljaantavat vormi.

Rühma auditeerimisel ja juhul, kui esimene kogumispunkt toimib rühma juhina, vastutab see kõigi piiritletud maatükkide saagikusandmete registreerimise eest.

Biomassi täiendava mahu arvutamiseks võrreldakse asjaomase aasta kohta saadud saagikusandmeid saagikuse dünaamilise tasemega. Täiendav biomassi saagikus võrdub põllukultuuri täheldatud saagikuse ja sama aasta saagikuse dünaamilise taseme alusel prognoositud saagikuse vahega, mis on korrutatud asjaomase piiritletud maatüki pindalaga A (ha). Seda lisamahtu võib seejärel deklareerida maakasutuse kaudse muutuse vähese riskiga biomassina.

Täiendav biomass = (Yx – DYBx) x A,

kus:

| Yx | = | täheldatud saagikus aastal x (tonnides hektari kohta aastas) |
| --- | --- | --- |
| DYBx | = | saagikuse dünaamiline tase aastal x (tonnides hektari kohta aastas) |
| A | = | piiritletud maatüki pindala (ha) |

Yx

=

täheldatud saagikus aastal x (tonnides hektari kohta aastas)

DYBx

=

saagikuse dünaamiline tase aastal x (tonnides hektari kohta aastas)

A

=

piiritletud maatüki pindala (ha)

D.   Maakasutuse kaudse muutuse vähese riski sertifikaadi minimaalne sisu

Maakasutuse kaudse muutuse vähese riski sertifikaat peab sisaldama vähemalt järgmist teavet:

| a) | peamise sertifitseeritud üksuse kontaktandmed (äriühingu nimi ja aadress, määratud kontaktpunkti andmed); |
| --- | --- |

a)

peamise sertifitseeritud üksuse kontaktandmed (äriühingu nimi ja aadress, määratud kontaktpunkti andmed);

| b) | sertifitseerimise ulatus (täiendavuspõhimõttele vastava meetme liik ja kasutatud täiendavustest ning ettevõtja liik (kui tegu on väikepõllumajandustootjatega); |
| --- | --- |

b)

sertifitseerimise ulatus (täiendavuspõhimõttele vastava meetme liik ja kasutatud täiendavustest ning ettevõtja liik (kui tegu on väikepõllumajandustootjatega);

| c) | geograafilised koordinaadid (ühe üksusena sertifitseeritud põllumajandusettevõtete ja istandike puhul); |
| --- | --- |

c)

geograafilised koordinaadid (ühe üksusena sertifitseeritud põllumajandusettevõtete ja istandike puhul);

| d) | sertifitseerimise alla kuuluvate tegevuskohtade loetelu (nimi ja aadress); |
| --- | --- |

d)

sertifitseerimise alla kuuluvate tegevuskohtade loetelu (nimi ja aadress);

| e) | maakasutuse kaudse muutuse vähese riskiga sertifitseeritud biomassi kogumaht; |
| --- | --- |

e)

maakasutuse kaudse muutuse vähese riskiga sertifitseeritud biomassi kogumaht;

| f) | sertifitseerimisasutuse kontaktandmed (nimi ja aadress) ja logo; |
| --- | --- |

f)

sertifitseerimisasutuse kontaktandmed (nimi ja aadress) ja logo;

| g) | sertifikaadi (kordumatu) number või kood; |
| --- | --- |

g)

sertifikaadi (kordumatu) number või kood;

| h) | väljastamise koht ja kuupäev; |
| --- | --- |

h)

väljastamise koht ja kuupäev;

| i) | sertifikaadi kehtivuse algus- ja lõppkuupäev (ja vajaduse korral sertifitseerimise kuupäev); |
| --- | --- |

i)

sertifikaadi kehtivuse algus- ja lõppkuupäev (ja vajaduse korral sertifitseerimise kuupäev);

| j) | väljaandja pitser ja/või allkiri. |
| --- | --- |

j)

väljaandja pitser ja/või allkiri.

---

(1)  Rühma sertifitseerimise taotlemisel peab taotlus sisaldama rühmajuhi nime ja kontaktandmeid ning rühma kuuluvate põllumajandusettevõtete/istandike nime, kontaktandmeid ja asukohta.

(2)  Mitmeaastaste põllukultuuride puhul on alati vajalik taasistutamine kultuuri eluea lõpus. Selleks, et taasistutust saaks käsitada täiendavuspõhimõttele vastava meetmena, peab ettevõtja tõendama, et taasistutamine läheb kaugemale tavapärasest tegevusest.

(3)  Nüüdispuhasväärtus on raha laekumiste nüüdisväärtuse ja raha väljamaksete nüüdisväärtuse vahe teatava ajavahemiku jooksul. Nüüdispuhasväärtust kasutatakse kapitalieelarve koostamisel ja investeeringute kavandamisel, et analüüsida tulevase investeeringu või projekti kasumlikkust. Allikas: https://www.investopedia.com/terms/n/npv.asp.

(4)  FAOSTATi tootjahinnad. Allikas: http://www.fao.org/faostat/en/#data/PP.

(5)  OECD riigid.

(6)  Kooskõlas delegeeritud määruse (EL) 2019/807 artikli 2 punktiga 7 tuleks välja jätta saagikuse kõikumine.

(7)  Selle võimaluse kasutamiseks peavad ettevõtjad näitama, et standardse kasvukõvera ja baaskasvukõvera korrelatsioon on väiksem kui 0,8.

(*1)  Eeldatakse, et 25 aasta pärast saagikus väheneb jätkuvalt. Kuna aga õlipalmipuu tavaline eluiga on umbes 25 aastat, puuduvad andmed selle kohta, kui suur oleks vähenemine 25 aasta pärast. Seepärast kasutatakse konservatiivset lähenemisviisi ning eeldatakse, et saagikuse kõver jääb 25 aasta tasemele.

(*2)  * Eeldatakse, et 25 aasta pärast saagikus väheneb jätkuvalt. Kuna aga õlipalmipuu tavaline eluiga on umbes 25 aastat, puuduvad andmed selle kohta, kui suur oleks vähenemine 25 aasta pärast. Seepärast kasutatakse konservatiivset lähenemisviisi ning eeldatakse, et saagikuse kõver jääb 25 aasta tasemele.

---

IX LISA

HEITEKOEFITSIENTIDE STANDARDVÄÄRTUSED

| | parameeter | | Kasvuhoonegaaside heitekoefitsient | Fossiilse energia sisendid |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | ühik | gCO2,ekv/g | gCO2/kg | gCH4/kg | gN2O/kg | gCO2-ekv/kg | MJfossiilne/kg |
| | | | | | | | |
| Globaalse soojendamise potentsiaal | | | | | | |
| | CO2 | | 1 | | | | | |
| | CH4 | | 28 | | | | | |
| | N2O | | 265 | | | | | |
| | | | | | | | |
| Põllumajanduslikud sisendid: | | | | | | |
| Lämmastikväetis (kg N) | | | | | | |
| | Ammooniumnitraat (AN) | | 2 671 | 6,9 | 2,1 | 3 469 | |
| | Ammooniumsulfaat (AS) | | 2 560 | 6,5 | 0,0 | 2 724 | |
| | Ammooniumnitraatsulfaat (ANS) | | 2 561 | 8,9 | 1,3 | 3 162 | |
| | Ammoniaak | | 2 662 | 6,8 | 0,0 | 2 832 | |
| | Kaltsiumammooniumnitraat (CAN) | | 2 863 | 7,3 | 2,1 | 3 670 | |
| | Kaltsiumnitraat (CN) | | 2 653 | 7,0 | 5,1 | 4 348 | |
| | Karbamiid | | 1 703 | 9,3 | 0,0 | 1 935 | |
| | Karbamiidammooniumnitraat (UAN) | | 2 182 | 7,5 | 1,1 | 2 693 | |
| P2O5-väetis (kg P2O5) | | | | | | |
| | Kolmekordne superfosfaat (TSP) | | 517 | 0,9 | 0,0 | 544 | |
| | Looduslik fosfaat 21 % P2O5, 23 % SO3 | | 95 | 0,0 | 0,0 | 95 | |
| | Monoammooniumfosfaat (MAP) 11 % N, 52 % P2O5 | | 967 | 2,5 | 0,0 | 1 029 | |
| | Diammooniumfosfaat (DAP) 18 % N, 46 % P2O5 | | 1 459 | 3,7 | 0,0 | 1 552 | |
| K2O-väetis (kg K2O) | | | | | | |
| | Kaaliumkloriid (MOP) 60 % K2O | | 409 | 0,17 | 0,0 | 413 | |
| Muud väetised | | | | | | |
| | NPK 15–15-15 | | 4 261 | 10,0 | 1,7 | 5 013 | |
| | MgO (kg MgO) | | 769 | 0,0 | 0,0 | 769 | |
| | Naatriumväetis (kg Na) | | 1 620 | 0,0 | 0,0 | 1 620 | |
| | | | | | | | |
| | Seemned – oder | | 189,5 | 0,08 | 0,4001 | 310,6 | 3,23 |
| | Seemned – eukalüpti pistikud | | 0,0 | 0,00 | 0,0000 | 0,0 | |
| | Seemned – mais | | 189,5 | 0,08 | 0,4001 | 310,6 | 3,23 |
| | Seemned – papli pistikud | | 0,0 | 0,00 | 0,0000 | 0,0 | |
| | Seemned – raps | | 451,0 | 0,27 | 1,0024 | 756,5 | 8,33 |
| | Seemned – rukis | | 191,0 | 0,08 | 0,4001 | 312,1 | 3,23 |
| | Seemned – sojauba | | 0,0 | 0,00 | 0,0000 | 0,0 | |
| | Seemned – suhkrupeet | | 2 363,0 | 1,37 | 4,2096 | 3 651,7 | 38,44 |
| | Seemned – suhkruroog | | 4,97 | 0,00 | 0,0000 | 5,0 | 0,06 |
| | Seemned – päevalill | | 451,0 | 0,27 | 1,0024 | 756,5 | 8,33 |
| | Seemned – tritikale | | 180,0 | 0,04 | 0,4000 | 300,2 | 3,00 |
| | Seemned – nisu | | 163,7 | 0,04 | 0,4000 | 283,9 | 2,76 |
| | | | | | | | |

parameeter

Kasvuhoonegaaside heitekoefitsient

Fossiilse energia sisendid

ühik

gCO2,ekv/g

gCO2/kg

gCH4/kg

gN2O/kg

gCO2-ekv/kg

MJfossiilne/kg

Globaalse soojendamise potentsiaal

CO2

1

CH4

28

N2O

265

Põllumajanduslikud sisendid:

Lämmastikväetis (kg N)

Ammooniumnitraat (AN)

2 671

6,9

2,1

3 469

Ammooniumsulfaat (AS)

2 560

6,5

0,0

2 724

Ammooniumnitraatsulfaat (ANS)

2 561

8,9

1,3

3 162

Ammoniaak

2 662

6,8

0,0

2 832

Kaltsiumammooniumnitraat (CAN)

2 863

7,3

2,1

3 670

Kaltsiumnitraat (CN)

2 653

7,0

5,1

4 348

Karbamiid

1 703

9,3

0,0

1 935

Karbamiidammooniumnitraat (UAN)

2 182

7,5

1,1

2 693

P2O5-väetis (kg P2O5)

Kolmekordne superfosfaat (TSP)

517

0,9

0,0

544

Looduslik fosfaat 21 % P2O5, 23 % SO3

95

0,0

0,0

95

Monoammooniumfosfaat (MAP) 11 % N, 52 % P2O5

967

2,5

0,0

1 029

Diammooniumfosfaat (DAP) 18 % N, 46 % P2O5

1 459

3,7

0,0

1 552

K2O-väetis (kg K2O)

Kaaliumkloriid (MOP) 60 % K2O

409

0,17

0,0

413

Muud väetised

NPK 15–15-15

4 261

10,0

1,7

5 013

MgO (kg MgO)

769

0,0

0,0

769

Naatriumväetis (kg Na)

1 620

0,0

0,0

1 620

Seemned – oder

189,5

0,08

0,4001

310,6

3,23

Seemned – eukalüpti pistikud

0,0

0,00

0,0000

0,0

Seemned – mais

189,5

0,08

0,4001

310,6

3,23

Seemned – papli pistikud

0,0

0,00

0,0000

0,0

Seemned – raps

451,0

0,27

1,0024

756,5

8,33

Seemned – rukis

191,0

0,08

0,4001

312,1

3,23

Seemned – sojauba

0,0

0,00

0,0000

0,0

Seemned – suhkrupeet

2 363,0

1,37

4,2096

3 651,7

38,44

Seemned – suhkruroog

4,97

0,00

0,0000

5,0

0,06

Seemned – päevalill

451,0

0,27

1,0024

756,5

8,33

Seemned – tritikale

180,0

0,04

0,4000

300,2

3,00

Seemned – nisu

163,7

0,04

0,4000

283,9

2,76

| | parameeter | | Kasvuhoonegaaside heitekoefitsient | Fossiilse energia sisendid |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | ühik | gCO2,ekv/g | gCO2/kg | gCH4/kg | gN2O/kg | gCO2-ekv/kg | MJfossiilne/kg |
| Jäägid (lähteained või sisendid) | | | | | | |
| | Biogaasi kääritussaadus | | 0,0 | 0,00 | 0,0000 | 0,0 | 0,00 |
| | Tühja puuviljakobara (EFB) kompost (palmiõli) | | 0,0 | 0,00 | 0,0000 | 0,0 | 0,00 |
| | Filtrimudakook | | 0,0 | 0,00 | 0,0000 | 0,0 | 0,00 |

parameeter

Kasvuhoonegaaside heitekoefitsient

Fossiilse energia sisendid

ühik

gCO2,ekv/g

gCO2/kg

gCH4/kg

gN2O/kg

gCO2-ekv/kg

MJfossiilne/kg

Jäägid (lähteained või sisendid)

Biogaasi kääritussaadus

0,0

0,00

0,0000

0,0

0,00

Tühja puuviljakobara (EFB) kompost (palmiõli)

0,0

0,00

0,0000

0,0

0,00

Filtrimudakook

0,0

0,00

0,0000

0,0

0,00

| | parameeter | Kasvuhoonegaaside heitekoefitsient | Fossiilse energia sisendid | Tihedus | Alumine kütteväärtus
  MJ/kg |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | ühik | gCO2/MJ | gCH4/MJ | gN2O/MJ | gCO2-ekv/MJ | MJfossiilne/kg | MJfossiilne/MJ | kg/m3 | (kuivaine alusel) |
| Kütused – gaasid | | | | | | | | |
| | Maagaas (ELi segu) | 66,00 | 0,0000 | – | 66,00 | | 1,2000 | | 49,2 |
| | Veeldatud naftagaas (LPG) | 66,30 | 0,0000 | 0,0000 | 66,31 | | 1,2000 | | 46,0 |
| | Metaan | | | | | | | | 50,0 |
| Kütused – vedelikud (ka teisendamise sisendid) | | | | | | | | |
| | Diislikütus | 95,1 | – | – | 95,10 | | 1,2300 | 832 | 43,1 |
| | Bensiin | 93,3 | – | – | 93,30 | | 1,2000 | 745 | 43,2 |
| | Raske kütteõli | 94,2 | – | – | 94,20 | | 1,1600 | 970 | 40,5 |
| | Etanool | | | | | | | 794 | 26,81 |
| | Metanool | 97,08 | 0,0001 | 0,0000 | 97,09 | | 1,7639 | 793 | 19,95 |
| | Dimetüüleeter | | | | | | | 670 | 28,4 |
| | Rasvhapete metüülestrid | | | | | | | 890 | 37,2 |
| | Vesiniktöödeldud taimeõli | | | | | | | | 44,0 |
| | Puhas taimeõli | | | | | | | 920 | 37,0 |
| | Sünteetiline diislikütus (BtL) | | | | | | | 780 | 44,0 |
| | Palmiõli | | | | | | | 920 | 37,0 |
| | Rapsiõli | | | | | | | 920 | 37,0 |
| | Sojaõli | | | | | | | 920 | 37,0 |
| | Päevalilleõli | | | | | | | 920 | 37,0 |

parameeter

Kasvuhoonegaaside heitekoefitsient

Fossiilse energia sisendid

Tihedus

Alumine kütteväärtus

MJ/kg

ühik

gCO2/MJ

gCH4/MJ

gN2O/MJ

gCO2-ekv/MJ

MJfossiilne/kg

MJfossiilne/MJ

kg/m3

(kuivaine alusel)

Kütused – gaasid

Maagaas (ELi segu)

66,00

0,0000

–

66,00

1,2000

49,2

Veeldatud naftagaas (LPG)

66,30

0,0000

0,0000

66,31

1,2000

46,0

Metaan

50,0

Kütused – vedelikud (ka teisendamise sisendid)

Diislikütus

95,1

–

–

95,10

1,2300

832

43,1

Bensiin

93,3

–

–

93,30

1,2000

745

43,2

Raske kütteõli

94,2

–

–

94,20

1,1600

970

40,5

Etanool

794

26,81

Metanool

97,08

0,0001

0,0000

97,09

1,7639

793

19,95

Dimetüüleeter

670

28,4

Rasvhapete metüülestrid

890

37,2

Vesiniktöödeldud taimeõli

44,0

Puhas taimeõli

920

37,0

Sünteetiline diislikütus (BtL)

780

44,0

Palmiõli

920

37,0

Rapsiõli

920

37,0

Sojaõli

920

37,0

Päevalilleõli

920

37,0

| | parameeter | Kasvuhoonegaaside heitekoefitsient | Fossiilse energia sisendid | Tihedus | Alumine kütteväärtus
  MJ/kg |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | ühik | g CO2/MJ | g CH4/MJ | g N2O/MJ | g CO2-ekv/MJ | MJfossiilne/MJ | kg/m3 | (kuivaine alusel) |
| Kütused – tahked ained (ka teisendamise sisendid) | | | | | | | |
| | Kivisüsi | 102,62 | 0,3854 | 0,0003 | 112,32 | 1,0909 | | 26,5 |
| | Pruunsüsi | 116,68 | 0,0014 | 0,0001 | 116,73 | 1,0149 | | 9,2 |
| | Puiduhake | | | | | | 155 | 19,0 |
| | Puidugraanulid | | | | | 0,0080 | 650 | 19,0 |

parameeter

Kasvuhoonegaaside heitekoefitsient

Fossiilse energia sisendid

Tihedus

Alumine kütteväärtus

MJ/kg

ühik

g CO2/MJ

g CH4/MJ

g N2O/MJ

g CO2-ekv/MJ

MJfossiilne/MJ

kg/m3

(kuivaine alusel)

Kütused – tahked ained (ka teisendamise sisendid)

Kivisüsi

102,62

0,3854

0,0003

112,32

1,0909

26,5

Pruunsüsi

116,68

0,0014

0,0001

116,73

1,0149

9,2

Puiduhake

155

19,0

Puidugraanulid

0,0080

650

19,0

| | parameeter | Tihedus | Alumine kütteväärtus
  MJ/kg |
| --- | --- | --- | --- |
| | ühik | kg/m3 | (kuivaine alusel) |
| Kütused/lähteained/ühendtooted/jäägid/jäätmed | | | |
| | Põllumajandusjääkide pallid | | 18,0 |
| Loomne rasv (tahke rasv) | | 38,8 |
| Suhkrurooraba | | 17,0 |
| Suhkrurooraba lõpp-pressimisettevõttest (kuivaine) | 120 | 17,0 |
| Suhkrurooraba pallid (kuivaine) | 165 | 17,0 |
| Suhkrurooraba graanulid (kuivaine) | 650 | 17,0 |
| Oder | | 17,0 |
| Biobensiin | | 44,0 |
| Biojäätmed | | 20,7 |
| Kuivatatud fermenteeritud terad (oder) | | 17,8 |
| Kuivatatud fermenteeritud terad (mais) | | 19,2 |
| Kuivatatud fermenteeritud terad (rukis) | | 17,8 |
| Kuivatatud fermenteeritud terad (tritikale) | | 18,0 |
| Kuivatatud fermenteeritud terad (nisu) | | 18,1 |
| Eukalüpt (lühikese raieringiga madalmets, SRC) | | 19,0 |
| Rasvhapped | | 37,0 |
| Värsked puuviljakobarad (FFB) | | 24,0 |
| Metsandusjäägid | | 19,0 |
| Glütserool | | 16,0 |
| Tööstusjäägid (puit) | | 19,0 |
| Sõnnik | | 12,0 |
| Mais (ainult terad) | | 17,3 |
| Mais (kogu vili) | | 16,9 |
| Palmituumajahu | 570 | 18,5 |
| Palmituumaõli | | 37,0 |
| Pappel (lühikese raieringiga madalmets, SRC) | | 19,0 |
| Raps | | 27,0 |
| Rapsiõlikook | | 18,4 |
| Rukis | | 17,1 |
| Saepuru | | 19,0 |
| Sojaoad | | 23,0 |
| Sojaõlikook | | 19,1 |
| Tüvepuit (mänd) | | 19,0 |
| Põhk | | 17,2 |
| Põhupallid | 125 | 17,2 |
| Põhuhake | 50 | 17,2 |
| Õlegraanulid | 600 | 17,2 |
| Suhkrupeet | | 16,3 |
| Suhkrupeedi pulp | | 16,1 |
| Suhkruroog | | 19,6 |
| Päevalilleseemned | | 27,2 |
| Päevalilleõli kook | | 18,2 |
| Tritikale | | 16,9 |
| Raba | | 14,0 |
| Toiduõli jäätmed | | 37,0 |
| Nisu | | 17,0 |
| Nisupõhk | | 17,2 |

parameeter

Tihedus

Alumine kütteväärtus

MJ/kg

ühik

kg/m3

(kuivaine alusel)

Kütused/lähteained/ühendtooted/jäägid/jäätmed

Põllumajandusjääkide pallid

18,0

Loomne rasv (tahke rasv)

38,8

Suhkrurooraba

17,0

Suhkrurooraba lõpp-pressimisettevõttest (kuivaine)

120

17,0

Suhkrurooraba pallid (kuivaine)

165

17,0

Suhkrurooraba graanulid (kuivaine)

650

17,0

Oder

17,0

Biobensiin

44,0

Biojäätmed

20,7

Kuivatatud fermenteeritud terad (oder)

17,8

Kuivatatud fermenteeritud terad (mais)

19,2

Kuivatatud fermenteeritud terad (rukis)

17,8

Kuivatatud fermenteeritud terad (tritikale)

18,0

Kuivatatud fermenteeritud terad (nisu)

18,1

Eukalüpt (lühikese raieringiga madalmets, SRC)

19,0

Rasvhapped

37,0

Värsked puuviljakobarad (FFB)

24,0

Metsandusjäägid

19,0

Glütserool

16,0

Tööstusjäägid (puit)

19,0

Sõnnik

12,0

Mais (ainult terad)

17,3

Mais (kogu vili)

16,9

Palmituumajahu

570

18,5

Palmituumaõli

37,0

Pappel (lühikese raieringiga madalmets, SRC)

19,0

Raps

27,0

Rapsiõlikook

18,4

Rukis

17,1

Saepuru

19,0

Sojaoad

23,0

Sojaõlikook

19,1

Tüvepuit (mänd)

19,0

Põhk

17,2

Põhupallid

125

17,2

Põhuhake

50

17,2

Õlegraanulid

600

17,2

Suhkrupeet

16,3

Suhkrupeedi pulp

16,1

Suhkruroog

19,6

Päevalilleseemned

27,2

Päevalilleõli kook

18,2

Tritikale

16,9

Raba

14,0

Toiduõli jäätmed

37,0

Nisu

17,0

Nisupõhk

17,2

| parameeter | Kasvuhoonegaaside heitekoefitsient | Fossiilse energia sisendid | Alumine kütteväärtus
  MJ/kg |
| --- | --- | --- | --- |
| ühik | gCO2/kg | gCH4/kg | (0 % vett) | gCO2-ekv/kg | gCO2/MJ | gCH4/MJ | gN2O/MJ | gCO2-ekv/MJ | MJfossiilne/kg | MJfossiilne/MJ | (kuivaine alusel) |
| Teisendamise sisendid | | | | | | | | | | | |
| | Ammoniaak | 2 350,6 | 0,00 | 0,0022 | 2 351,3 | | | | | 42,50 | | |
| | Ammooniumsulfaat ((NH4)2SO4) | 420,9 | 1,29 | 0,0002 | 453,2 | | | | | 7,56 | | |
| | Vahutõrje (eeldatavasti propüleenglükool) | 3 119,5 | 4,96 | 0,105 | 3 274,8 | | | | | 34,97 | | |
| | α-amülaas | 1 000,0 | 0,00 | 0,0000 | 1 000,0 | | | | | 15,00 | | |
| | Glükoamülaas | 7 500,0 | 0,00 | 0,0000 | 7 500,0 | | | | | 97,00 | | |
| | Kaltsiumkloriid (CaCl2) | 38,6 | 0,002 | 0,001 | 38,8 | | | | | 0,50 | | |
| | Tsükloheksaan | 723,0 | 0,00 | 0,0000 | 723,0 | | | | | 9,90 | | |
| | Diammooniumfosfaat (DAP) | 653,2 | 0,81 | 0,004 | 674,4 | | | | | 10,23 | | |
| | Fulleri pinnas | 197,0 | 0,04 | 0,0063 | 199,8 | | | | | 2,54 | | |
| | n-heksaan | | | | | 80,08 | 0,0146 | 0,0003 | 80,53 | | 0,3204 | 45,1 |
| | Vesinikkloriidhape (HCl) | 977,1 | 2,91 | 0,0376 | 1 061,1 | | | | | 14,84 | | |
| | Määrdeained | 947,0 | 0,00 | 0,0000 | 947,0 | | | | | 53,28 | | |
| | Magneesiumsulfaat (MgSO4) | 191,4 | 0,04 | –0,002 | 191,8 | | | | | –3,24 | | |
| | Monokaaliumfosfaat (KH2PO4) | 238,7 | 0,91 | 0,012 | 264,9 | | | | | 4,43 | | |
| | Lämmastik | 52,6 | 0,12 | 0,0024 | 56,4 | | | | | 1,08 | | |
| | Ortofosforhape (H3PO4) | 2 808,9 | 11,36 | 0,1067 | 3 124,7 | | | | | 28,61 | | |
| | Kaaliumhüdroksiid (KOH) | 403,0 | 0,40 | 0,0208 | 419,1 | | | | | 11,47 | | |
| | Puhas kaltsiumoksiid protsesside puhul | 1 188,5 | 0,10 | 0,0080 | 1 193,2 | | | | | 7,87 | | |
| | Naatriumkarbonaat (Na2CO3) | 1 133,5 | 4,39 | 0,0060 | 1 245,1 | | | | | 14,92 | | |
| | Naatriumkloriid (NaCl) | 12,7 | 0,02 | 0,001 | 13,3 | | | | | 0,23 | | |
| | Naatriumhüdroksiid (NaOH) | 485,5 | 1,45 | 0,0271 | 529,7 | | | | | 10,16 | | |
| | Naatriummetoksiid (Na(CH3O)) | 2 207,7 | 7,56 | 0,0965 | 2 425,5 | | | | | 45,64 | | |
| | SO2 | 52,0 | 0,03 | 0,001 | 53,3 | | | | | 0,78 | | |
| | Väävelhape (H2SO4) | 210,2 | 0,24 | 0,0046 | 217,5 | | | | | 4,02 | | |
| | Karbamiid | 1 790,9 | 1,92 | 0,027 | 1 846,6 | | | | | 31,71 | | |

parameeter

Kasvuhoonegaaside heitekoefitsient

Fossiilse energia sisendid

Alumine kütteväärtus

MJ/kg

ühik

gCO2/kg

gCH4/kg

(0 % vett)

gCO2-ekv/kg

gCO2/MJ

gCH4/MJ

gN2O/MJ

gCO2-ekv/MJ

MJfossiilne/kg

MJfossiilne/MJ

(kuivaine alusel)

Teisendamise sisendid

Ammoniaak

2 350,6

0,00

0,0022

2 351,3

42,50

Ammooniumsulfaat ((NH4)2SO4)

420,9

1,29

0,0002

453,2

7,56

Vahutõrje (eeldatavasti propüleenglükool)

3 119,5

4,96

0,105

3 274,8

34,97

α-amülaas

1 000,0

0,00

0,0000

1 000,0

15,00

Glükoamülaas

7 500,0

0,00

0,0000

7 500,0

97,00

Kaltsiumkloriid (CaCl2)

38,6

0,002

0,001

38,8

0,50

Tsükloheksaan

723,0

0,00

0,0000

723,0

9,90

Diammooniumfosfaat (DAP)

653,2

0,81

0,004

674,4

10,23

Fulleri pinnas

197,0

0,04

0,0063

199,8

2,54

n-heksaan

80,08

0,0146

0,0003

80,53

0,3204

45,1

Vesinikkloriidhape (HCl)

977,1

2,91

0,0376

1 061,1

14,84

Määrdeained

947,0

0,00

0,0000

947,0

53,28

Magneesiumsulfaat (MgSO4)

191,4

0,04

–0,002

191,8

–3,24

Monokaaliumfosfaat (KH2PO4)

238,7

0,91

0,012

264,9

4,43

Lämmastik

52,6

0,12

0,0024

56,4

1,08

Ortofosforhape (H3PO4)

2 808,9

11,36

0,1067

3 124,7

28,61

Kaaliumhüdroksiid (KOH)

403,0

0,40

0,0208

419,1

11,47

Puhas kaltsiumoksiid protsesside puhul

1 188,5

0,10

0,0080

1 193,2

7,87

Naatriumkarbonaat (Na2CO3)

1 133,5

4,39

0,0060

1 245,1

14,92

Naatriumkloriid (NaCl)

12,7

0,02

0,001

13,3

0,23

Naatriumhüdroksiid (NaOH)

485,5

1,45

0,0271

529,7

10,16

Naatriummetoksiid (Na(CH3O))

2 207,7

7,56

0,0965

2 425,5

45,64

SO2

52,0

0,03

0,001

53,3

0,78

Väävelhape (H2SO4)

210,2

0,24

0,0046

217,5

4,02

Karbamiid

1 790,9

1,92

0,027

1 846,6

31,71

| parameeter | Kütusesäästlikkus | Transpordi heitgaaside heide |
| --- | --- | --- |
| ühik | MJ/t.km | gCH4/t.km | gN2O/t.km |
| Transpordi säästlikkus – veokid | | | |
| | Veok (40 tonni) kuiva toote jaoks (diislikütus) | 0,81 | 0,003 | 0,0015 |
| | Veok (40 tonni) laastude (ja samasuguse suurusega kuiva toote) jaoks (diislikütus) | 0,84 | 0,004 | 0,0016 |
| | Veok (40 tonni) vedelike ja graanulite jaoks (diislikütus) | 0,87 | 0,004 | 0,0016 |
| | Veok (40 tonni) sõnniku jaoks (diislikütus) | 0,88 | 0,004 | 0,0016 |
| | Veok (40 tonni) biojäätmete jaoks (diislikütus) | 0,84 | 0,004 | 0,0016 |
| | Veok (40 tonni) suhkruroo veoks | 1,37 | 0,001 | 0,0039 |
| | Veok (12 tonni) värskete puuviljakobarate (FFB) veoks (diislikütus) | 2,24 | 0,002 | 0,0015 |
| | Prügiveok MB2213 filtrimuda veoks | 3,60 | 0,000 | 0,0000 |
| | Paakauto MB2318 raba veoks | 2,16 | 0,000 | 0,0000 |
| | Paakauto MB2318 suhkrurooseemnete veoks | 2,61 | 0,000 | 0,0000 |
| | Veekahuritega paakauto raba veoks | 0,94 | | |
| Transpordi säästlikkus – laevad | | | |
| | Puistlastilaev „Handymax“ (kütteõli) – teraviljad | 0,10 | | |
| | Puistlastilaev „Handysize“ (kütteõli) – puiduhake puistetihedusega 221 kg/m3 | 0,26 | | |
| | Puistlastilaev „Supramax“ (kütteõli) – puiduhake puistetihedusega 221 kg/m3 | 0,16 | | |
| | Puistlastilaev „Handysize“ (kütteõli) – graanulid puistetihedusega 650 kg/m3 | 0,10 | | |
| | Puistlastilaev „Supramax“ (kütteõli) – graanulid puistetihedusega 650 kg/m3 | 0,07 | | |
| | Puistlastilaev „Handysize“ (kütteõli) – väikese puistetihedusega põllumajandusjäägid (125 kg/m3) | 0,43 | | |
| | Puistlastilaev „Supramax“ (kütteõli) – väikese puistetihedusega põllumajandusjäägid (125 kg/m3) | 0,27 | | |
| | Puistlastilaev „Handysize“ (kütteõli) – suure puistetihedusega põllumajandusjäägid (300 kg/m3) | 0,20 | | |
| | Puistlastilaev „Supramax“ (kütteõli) – suure puistetihedusega põllumajandusjäägid (300 kg/m3) | 0,13 | | |
| | Puistlastilaev „Handysize“ (kütteõli) – palmituumajahu (PKM) | 0,13 | | |
| | Puistlastilaev „Supramax“ (kütteõli) – palmituumajahu (PKM) | 0,07 | | |
| | Kemikaali-/tootetanker, 12,617 kt (kütteõli) | 0,12 | | |
| | Kemikaali-/tootetanker, 15 kt (kütteõli) etanooli veoks | 0,17 | | |
| | Kemikaali-/tootetanker, 15 kt (kütteõli) rasvhapete metüülestrite ja vesiniktöödeldud taimeõli veoks | 0,16 | | |
| | Kemikaali-/tootetanker, 22,56 kt (kütteõli) | 0,10 | | |
| | Sisevete puistlastilaev, 8,8 kt (diislikütus) | 0,32 | 0,093 | 0,0004 |
| | Sisevetelaev naftaveoks, 1,2 kt (diisel) | 0,50 | 0,030 | |
| Transpordi säästlikkus – toru- ja raudteetransport | | | |
| | Kohalik (10 km) torujuhe | 0,00 | 0,000 | 0,0000 |
| | Kaubarong Ameerika Ühendriikides (diislikütus) | 0,25 | 0,005 | 0,0010 |
| | Rong (elekter, MV) | 0,21 | | |

parameeter

Kütusesäästlikkus

Transpordi heitgaaside heide

ühik

MJ/t.km

gCH4/t.km

gN2O/t.km

Transpordi säästlikkus – veokid

Veok (40 tonni) kuiva toote jaoks (diislikütus)

0,81

0,003

0,0015

Veok (40 tonni) laastude (ja samasuguse suurusega kuiva toote) jaoks (diislikütus)

0,84

0,004

0,0016

Veok (40 tonni) vedelike ja graanulite jaoks (diislikütus)

0,87

0,004

0,0016

Veok (40 tonni) sõnniku jaoks (diislikütus)

0,88

0,004

0,0016

Veok (40 tonni) biojäätmete jaoks (diislikütus)

0,84

0,004

0,0016

Veok (40 tonni) suhkruroo veoks

1,37

0,001

0,0039

Veok (12 tonni) värskete puuviljakobarate (FFB) veoks (diislikütus)

2,24

0,002

0,0015

Prügiveok MB2213 filtrimuda veoks

3,60

0,000

0,0000

Paakauto MB2318 raba veoks

2,16

0,000

0,0000

Paakauto MB2318 suhkrurooseemnete veoks

2,61

0,000

0,0000

Veekahuritega paakauto raba veoks

0,94

Transpordi säästlikkus – laevad

Puistlastilaev „Handymax“ (kütteõli) – teraviljad

0,10

Puistlastilaev „Handysize“ (kütteõli) – puiduhake puistetihedusega 221 kg/m3

0,26

Puistlastilaev „Supramax“ (kütteõli) – puiduhake puistetihedusega 221 kg/m3

0,16

Puistlastilaev „Handysize“ (kütteõli) – graanulid puistetihedusega 650 kg/m3

0,10

Puistlastilaev „Supramax“ (kütteõli) – graanulid puistetihedusega 650 kg/m3

0,07

Puistlastilaev „Handysize“ (kütteõli) – väikese puistetihedusega põllumajandusjäägid (125 kg/m3)

0,43

Puistlastilaev „Supramax“ (kütteõli) – väikese puistetihedusega põllumajandusjäägid (125 kg/m3)

0,27

Puistlastilaev „Handysize“ (kütteõli) – suure puistetihedusega põllumajandusjäägid (300 kg/m3)

0,20

Puistlastilaev „Supramax“ (kütteõli) – suure puistetihedusega põllumajandusjäägid (300 kg/m3)

0,13

Puistlastilaev „Handysize“ (kütteõli) – palmituumajahu (PKM)

0,13

Puistlastilaev „Supramax“ (kütteõli) – palmituumajahu (PKM)

0,07

Kemikaali-/tootetanker, 12,617 kt (kütteõli)

0,12

Kemikaali-/tootetanker, 15 kt (kütteõli) etanooli veoks

0,17

Kemikaali-/tootetanker, 15 kt (kütteõli) rasvhapete metüülestrite ja vesiniktöödeldud taimeõli veoks

0,16

Kemikaali-/tootetanker, 22,56 kt (kütteõli)

0,10

Sisevete puistlastilaev, 8,8 kt (diislikütus)

0,32

0,093

0,0004

Sisevetelaev naftaveoks, 1,2 kt (diisel)

0,50

0,030

Transpordi säästlikkus – toru- ja raudteetransport

Kohalik (10 km) torujuhe

0,00

0,000

0,0000

Kaubarong Ameerika Ühendriikides (diislikütus)

0,25

0,005

0,0010

Rong (elekter, MV)

0,21

ELis 2019. aastal toodetud ja tarbitud elektri CO2-mahukus [gCO2ekv/kWh]

Tarneahelas eespool tekkiva heitega, ilma ehitusest tuleneva heiteta

| | Elektrienergia netotoodangu CO2-mahukus | Kasutatud elektri CO2-mahukus, kõrgepinge (HV) | Kasutatud elektri CO2-mahukus, keskpinge (MV) | Kasutatud elektri CO2-mahukus, madalpinge (LV) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Austria | 153 | 238 | 240 | 245 |
| Belgia | 204 | 214 | 215 | 219 |
| Bulgaaria | 493 | 504 | 510 | 532 |
| Küpros | 757 | 768 | 772 | 787 |
| Tšehhi | 518 | 526 | 531 | 549 |
| Saksamaa | 389 | 386 | 388 | 398 |
| Taani | 100 | 135 | 136 | 139 |
| Eesti | 654 | 468 | 471 | 485 |
| Kreeka | 577 | 585 | 590 | 610 |
| Hispaania | 245 | 248 | 251 | 263 |
| Soome | 105 | 127 | 128 | 130 |
| Prantsusmaa | 74 | 81 | 82 | 86 |
| Horvaatia | 208 | 329 | 333 | 349 |
| Ungari | 277 | 307 | 310 | 322 |
| Iirimaa | 349 | 357 | 360 | 374 |
| Itaalia | 352 | 331 | 333 | 343 |
| Läti | 203 | 312 | 315 | 325 |
| Leedu | 79 | 291 | 294 | 305 |
| Luksemburg | 93 | 311 | 312 | 316 |
| Malta | 455 | 437 | 441 | 454 |
| Madalmaad | 430 | 415 | 417 | 426 |
| Poola | 742 | 715 | 720 | 741 |
| Portugal | 268 | 282 | 285 | 299 |
| Rumeenia | 388 | 421 | 427 | 454 |
| Slovakkia | 168 | 316 | 319 | 329 |
| Sloveenia | 269 | 281 | 283 | 291 |
| Rootsi | 20 | 25 | 25 | 26 |
| EL 27 | 288 | 295 | 298 | 308 |
| Island | 7 | 7 | 7 | 7 |
| Norra | 12 | 20 | 20 | 21 |
| Šveits | 32 | 107 | 108 | 112 |
| Ühendkuningriik | 271 | 277 | 280 | 292 |
| Albaania | 0 | 302 | 308 | 332 |
| Bosnia ja Hertsegoviina | 799 | 766 | 776 | 818 |
| Kosovo | 1 099 | 1 067 | 1 097 | 1 224 |
| Moldova | 246 | 446 | 453 | 476 |
| Montenegro | 472 | 588 | 599 | 646 |
| Põhja-Makedoonia | 794 | 760 | 774 | 831 |
| Serbia | 807 | 819 | 833 | 892 |
| Türgi | 487 | 508 | 516 | 546 |
| Valgevene | 449 | 458 | 462 | 479 |
| Venemaa | 459 | 474 | 479 | 496 |
| Ukraina | 407 | 419 | 423 | 439 |

Elektrienergia netotoodangu CO2-mahukus

Kasutatud elektri CO2-mahukus, kõrgepinge (HV)

Kasutatud elektri CO2-mahukus, keskpinge (MV)

Kasutatud elektri CO2-mahukus, madalpinge (LV)

Austria

153

238

240

245

Belgia

204

214

215

219

Bulgaaria

493

504

510

532

Küpros

757

768

772

787

Tšehhi

518

526

531

549

Saksamaa

389

386

388

398

Taani

100

135

136

139

Eesti

654

468

471

485

Kreeka

577

585

590

610

Hispaania

245

248

251

263

Soome

105

127

128

130

Prantsusmaa

74

81

82

86

Horvaatia

208

329

333

349

Ungari

277

307

310

322

Iirimaa

349

357

360

374

Itaalia

352

331

333

343

Läti

203

312

315

325

Leedu

79

291

294

305

Luksemburg

93

311

312

316

Malta

455

437

441

454

Madalmaad

430

415

417

426

Poola

742

715

720

741

Portugal

268

282

285

299

Rumeenia

388

421

427

454

Slovakkia

168

316

319

329

Sloveenia

269

281

283

291

Rootsi

20

25

25

26

EL 27

288

295

298

308

Island

7

7

7

7

Norra

12

20

20

21

Šveits

32

107

108

112

Ühendkuningriik

271

277

280

292

Albaania

0

302

308

332

Bosnia ja Hertsegoviina

799

766

776

818

Kosovo

1 099

1 067

1 097

1 224

Moldova

246

446

453

476

Montenegro

472

588

599

646

Põhja-Makedoonia

794

760

774

831

Serbia

807

819

833

892

Türgi

487

508

516

546

Valgevene

449

458

462

479

Venemaa

459

474

479

496

Ukraina

407

419

423

439

| | parameeter | Kasvuhoonegaaside heitekoefitsient |
| --- | --- | --- |
| | ühik | g CH4/MJ | g N2O/MJ | g CO2-ekv/MJ |
| Masinate käitamisel, sh hakkimisel tekkiv heide (
  MJ diislikütuse kohta) | | | |
| | CH4 ja N2O heide diislikütuse kasutamisest (transport) | 0,0008 | 0,0032 | 0,97 |
| | CH4 ja N2O heide diislikütuse kasutamisest (metsandus) | 0,0008 | 0,0032 | 0,97 |
| | CH4 ja N2O heide diislikütuse kasutamisest (põllumajandus) | 0,0013 | 0,0032 | 0,97 |
| Katla või soojus- ja elektrienergia koostootmise heide
  (MJ lähteaine kohta) | | | |
| | CH4 ja N2O heide põllumajandusliku jäägi küttel töötavast katlast | 0,0017 | 0,0007 | 0,24 |
| | CH4 ja N2O heide põllumajandusliku jäägiga kütmisest soojus- ja elektrienergia koostootmisel | 0,0017 | 0,0007 | 0,24 |
| | CH4 ja N2O heide suhkrurooraba küttel töötavast katlast | 0,0025 | 0,0012 | 0,43 |
| | CH4 ja N2O heide suhkruroorabaga kütmisest soojus- ja elektrienergia koostootmisel | 0,0025 | 0,0012 | 0,43 |
| | CH4 ja N2O heide soojus- ja elektrienergia koostootmisel biogaasi gaasimootorist | 0,3400 | 0,0014 | 8,92 |
| | CH4 ja N2O heide biogaasi küttel töötavast katlast | 0,0025 | 0,0010 | 0,36 |
| | CH4 ja N2O heide kivisöega kütmisest soojus- ja elektrienergia koostootmisel | 0,0018 | 0,0050 | 1,53 |
| | CH4 ja N2O heide pruunsöega kütmisest soojus- ja elektrienergia koostootmisel | 0,0007 | 0,0028 | 0,86 |
| | CH4 ja N2O heide maagaasi küttel töötavast katlast | 0,0025 | 0,0010 | 0,36 |
| | CH4 ja N2O heide maagaasiga kütmisest soojus- ja elektrienergia koostootmisel | 0,0042 | 0,0008 | 0,36 |
| | CH4 ja N2O heide maagaasi küttel töötavast gaasimootorist | 0,0030 | 0,0001 | 0,10 |
| | CH4 ja N2O heide palmikoorte ja -kiudude küttel töötavast katlast | 0,0030 | 0,0040 | 1,27 |
| | CH4 ja N2O heide palmikoorte ja -kiudude kütmisel soojus- ja elektrienergia koostootmisel | 0,0030 | 0,0040 | 1,27 |
| | CH4 ja N2O heide PKMi küttel töötavast katlast | 0,0017 | 0,0007 | 0,24 |
| | CH4 ja N2O heide PKMiga kütmisest soojus- ja elektrienergia koostootmisel | 0,0017 | 0,0007 | 0,24 |
| | CH4 ja N2O heide saepuru küttel töötavast katlast | 0,0049 | 0,0010 | 0,41 |
| | CH4 ja N2O heide õlegraanulite küttel töötavast katlast | 0,0017 | 0,0007 | 0,24 |
| | CH4 ja N2O heide õlegraanulitega kütmisest soojus- ja elektrienergia koostootmisel | 0,0017 | 0,0007 | 0,24 |
| | CH4 ja N2O heide puiduhakke küttel töötavast katlast | 0,0049 | 0,0010 | 0,41 |
| | CH4 ja N2O heide puiduhakkega kütmisest soojus- ja elektrienergia koostootmisel | 0,0049 | 0,0010 | 0,41 |
| | CH4 ja N2O heide puidugraanulite küttel töötavast katlast | 0,0030 | 0,0006 | 0,25 |
| | CH4 ja N2O heide puidugraanulitega kütmisest soojus- ja elektrienergia koostootmisel | 0,0030 | 0,0006 | 0,25 |
| | CH4 ja N2O heide vedelkütusekatlast | 0,0009 | 0,0004 | 0,14 |
| | CH4 ja N2O heide puidugraanulite koospõletamisest (keevkihtpõletamisega söeküttel töötav elektrijaam) | 0,0010 | 0,0610 | 18,20 |
| | CH4 ja N2O heide puidugraanulite koospõletamisest (pulveriseeritud söeküttel töötav elektrijaam) | 0,0009 | 0,0014 | 0,44 |
| | | | | |
| Heide kääritussaaduste ladustamisest
  (MJ biogaasi kohta) | | | |
| | CH4 ja N2O heide biojäätmete kääritussaaduste avatud ladustamisest | 0,4930 | 0,0319 | 21,82 |
| | CH4 ja N2O heide maisi kääritussaaduste avatud ladustamisest | 0,4422 | 0,0082 | 13,51 |
| | CH4 ja N2O heide sõnniku kääritussaaduste avatud ladustamisest | 1,9917 | 0,0663 | 69,56 |

parameeter

Kasvuhoonegaaside heitekoefitsient

ühik

g CH4/MJ

g N2O/MJ

g CO2-ekv/MJ

Masinate käitamisel, sh hakkimisel tekkiv heide (
  MJ diislikütuse kohta)

CH4 ja N2O heide diislikütuse kasutamisest (transport)

0,0008

0,0032

0,97

CH4 ja N2O heide diislikütuse kasutamisest (metsandus)

0,0008

0,0032

0,97

CH4 ja N2O heide diislikütuse kasutamisest (põllumajandus)

0,0013

0,0032

0,97

Katla või soojus- ja elektrienergia koostootmise heide
  (MJ lähteaine kohta)

CH4 ja N2O heide põllumajandusliku jäägi küttel töötavast katlast

0,0017

0,0007

0,24

CH4 ja N2O heide põllumajandusliku jäägiga kütmisest soojus- ja elektrienergia koostootmisel

0,0017

0,0007

0,24

CH4 ja N2O heide suhkrurooraba küttel töötavast katlast

0,0025

0,0012

0,43

CH4 ja N2O heide suhkruroorabaga kütmisest soojus- ja elektrienergia koostootmisel

0,0025

0,0012

0,43

CH4 ja N2O heide soojus- ja elektrienergia koostootmisel biogaasi gaasimootorist

0,3400

0,0014

8,92

CH4 ja N2O heide biogaasi küttel töötavast katlast

0,0025

0,0010

0,36

CH4 ja N2O heide kivisöega kütmisest soojus- ja elektrienergia koostootmisel

0,0018

0,0050

1,53

CH4 ja N2O heide pruunsöega kütmisest soojus- ja elektrienergia koostootmisel

0,0007

0,0028

0,86

CH4 ja N2O heide maagaasi küttel töötavast katlast

0,0025

0,0010

0,36

CH4 ja N2O heide maagaasiga kütmisest soojus- ja elektrienergia koostootmisel

0,0042

0,0008

0,36

CH4 ja N2O heide maagaasi küttel töötavast gaasimootorist

0,0030

0,0001

0,10

CH4 ja N2O heide palmikoorte ja -kiudude küttel töötavast katlast

0,0030

0,0040

1,27

CH4 ja N2O heide palmikoorte ja -kiudude kütmisel soojus- ja elektrienergia koostootmisel

0,0030

0,0040

1,27

CH4 ja N2O heide PKMi küttel töötavast katlast

0,0017

0,0007

0,24

CH4 ja N2O heide PKMiga kütmisest soojus- ja elektrienergia koostootmisel

0,0017

0,0007

0,24

CH4 ja N2O heide saepuru küttel töötavast katlast

0,0049

0,0010

0,41

CH4 ja N2O heide õlegraanulite küttel töötavast katlast

0,0017

0,0007

0,24

CH4 ja N2O heide õlegraanulitega kütmisest soojus- ja elektrienergia koostootmisel

0,0017

0,0007

0,24

CH4 ja N2O heide puiduhakke küttel töötavast katlast

0,0049

0,0010

0,41

CH4 ja N2O heide puiduhakkega kütmisest soojus- ja elektrienergia koostootmisel

0,0049

0,0010

0,41

CH4 ja N2O heide puidugraanulite küttel töötavast katlast

0,0030

0,0006

0,25

CH4 ja N2O heide puidugraanulitega kütmisest soojus- ja elektrienergia koostootmisel

0,0030

0,0006

0,25

CH4 ja N2O heide vedelkütusekatlast

0,0009

0,0004

0,14

CH4 ja N2O heide puidugraanulite koospõletamisest (keevkihtpõletamisega söeküttel töötav elektrijaam)

0,0010

0,0610

18,20

CH4 ja N2O heide puidugraanulite koospõletamisest (pulveriseeritud söeküttel töötav elektrijaam)

0,0009

0,0014

0,44

Heide kääritussaaduste ladustamisest
  (MJ biogaasi kohta)

CH4 ja N2O heide biojäätmete kääritussaaduste avatud ladustamisest

0,4930

0,0319

21,82

CH4 ja N2O heide maisi kääritussaaduste avatud ladustamisest

0,4422

0,0082

13,51

CH4 ja N2O heide sõnniku kääritussaaduste avatud ladustamisest

1,9917

0,0663

69,56

| | Kasvuhoonegaaside heitekoefitsient |
| --- | --- |
| | gCO2/kg | gCH4/kg | gN2O/kg | gCO2-ekv/kg | g CO2/MJ | g CH4/MJ | g N2O/MJ | g CO2-ekv/MJ |
| Sõnniku metaani arvestusühikud (
  MJ biogaasi kohta) | | | | | | | | |
| | Sõnniku CH4 ja N2O heite arvestusühikud | | | | | | 1,4700 | 0,0279 | 45,05 |
| | | | | | | | | | |
| | Heide puudub | 0,0 | 0,00 | 0,0000 | 0,0 | 0,00 | 0,0000 | 0,0000 | 0,00 |

Kasvuhoonegaaside heitekoefitsient

gCO2/kg

gCH4/kg

gN2O/kg

gCO2-ekv/kg

g CO2/MJ

g CH4/MJ

g N2O/MJ

g CO2-ekv/MJ

Sõnniku metaani arvestusühikud (
  MJ biogaasi kohta)

Sõnniku CH4 ja N2O heite arvestusühikud

1,4700

0,0279

45,05

Heide puudub

0,0

0,00

0,0000

0,0

0,00

0,0000

0,0000

0,00

---

OTSUSED

| 27.6.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 168/63 |
| --- | --- | --- | --- |

27.6.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 168/63

---

NÕUKOGU OTSUS (EL) 2022/997,

7. aprill 2022,

millega määratakse kindlaks Euroopa Liidu nimel püsivate orgaaniliste saasteainete Stockholmi konventsiooni osaliste konverentsi kümnendal istungil võetav seisukoht seoses kõnealuse konventsiooni A lisa muutmisega

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 192 lõiget 1 koostoimes artikli 218 lõikega 9,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Püsivate orgaaniliste saasteainete Stockholmi konventsioon (edaspidi „konventsioon“) jõustus 17. mail 2004 ja see sõlmiti liidu nimel nõukogu otsusega 2006/507/EÜ (1). |
| --- | --- |

(1)

Püsivate orgaaniliste saasteainete Stockholmi konventsioon (edaspidi „konventsioon“) jõustus 17. mail 2004 ja see sõlmiti liidu nimel nõukogu otsusega 2006/507/EÜ (1).

| (2) | Konventsiooni rakendatakse liidus Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2019/1021 (2). |
| --- | --- |

(2)

Konventsiooni rakendatakse liidus Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2019/1021 (2).

| (3) | Konventsiooni artikli 8 kohaselt võib konventsiooniosaliste konverents kanda kemikaale konventsiooni A, B ja/või C lisasse ning täpsustada nende kemikaalidega seotud kontrollimeetmeid. |
| --- | --- |

(3)

Konventsiooni artikli 8 kohaselt võib konventsiooniosaliste konverents kanda kemikaale konventsiooni A, B ja/või C lisasse ning täpsustada nende kemikaalidega seotud kontrollimeetmeid.

| (4) | Konventsiooniosaliste konverents võtab oma kümnendal istungil eeldatavasti vastu otsuse täiendavate kemikaalide konventsiooni A lisasse kandmise kohta. |
| --- | --- |

(4)

Konventsiooniosaliste konverents võtab oma kümnendal istungil eeldatavasti vastu otsuse täiendavate kemikaalide konventsiooni A lisasse kandmise kohta.

| (5) | Et kaitsta inimeste tervist ja keskkonda perfluoroheksaansulfoonhappe (PFHxS), selle soolade ja PFHxS-iga seotud ühendite edasise keskkonda sattumise eest, on vaja üleilmselt vähendada nende kemikaalide tootmist ja kasutamist või need lõpetada ning toetada nende kandmist konventsiooni asjaomastesse lisadesse. |
| --- | --- |

(5)

Et kaitsta inimeste tervist ja keskkonda perfluoroheksaansulfoonhappe (PFHxS), selle soolade ja PFHxS-iga seotud ühendite edasise keskkonda sattumise eest, on vaja üleilmselt vähendada nende kemikaalide tootmist ja kasutamist või need lõpetada ning toetada nende kandmist konventsiooni asjaomastesse lisadesse.

| (6) | On asjakohane määrata kindlaks liidu nimel konventsiooniosaliste konverentsi kümnendal istungil võetav seisukoht seoses konventsiooni A lisa muudatustega, kuna kõnealused muudatused on liidule siduvad, |
| --- | --- |

(6)

On asjakohane määrata kindlaks liidu nimel konventsiooniosaliste konverentsi kümnendal istungil võetav seisukoht seoses konventsiooni A lisa muudatustega, kuna kõnealused muudatused on liidule siduvad,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Seisukoht, mis võetakse liidu nimel püsivate orgaaniliste saasteainete Stockholmi konventsiooni osaliste konverentsi kümnendal istungil, on toetada perfluoroheksaansulfoonhappe (PFHxS), selle soolade ja PFHxS-iga seotud ühendite kandmist konventsiooni A lisasse ilma spetsiifiliste eranditeta, võttes asjakohaselt arvesse püsivate orgaaniliste saasteainete hindamise komitee asjaomaseid soovitusi.

Artikkel 2

Olenevalt olukorra arengust konventsiooniosaliste konverentsi kümnendal istungil võivad liidu esindajad liikmesriikidega kohapeal koordinatsioonikohtumistel konsulteerides kokku leppida artiklis 1 osutatud seisukoha täpsustamises ilma nõukogu täiendava otsuseta.

Artikkel 3

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Luxembourg, 7. aprill 2022

Nõukogu nimel

eesistuja

J. DENORMANDIE

---

(1)  Nõukogu 14. oktoobri 2004. aasta otsus 2006/507/EÜ, mis käsitleb püsivate orgaaniliste saasteainete Stockholmi konventsiooni sõlmimist Euroopa Ühenduse nimel (ELT L 209, 31.7.2006, lk 1).

1

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. juuni 2019. aasta määrus (EL) 2019/1021 püsivate orgaaniliste saasteainete kohta (ELT L 169, 25.6.2019, lk 45).

2

---

| 27.6.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 168/65 |
| --- | --- | --- | --- |

27.6.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 168/65

---

NÕUKOGU OTSUS (EL) 2022/998,

17. juuni 2022,

seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel ühelt poolt Ghana ning teiselt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahelise vahepealse majanduspartnerluslepinguga moodustatud majanduspartnerluslepingu komitees seoses vaidluste lahendamist reguleeriva töökorra vastuvõtmisega

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti artikli 207 lõike 4 esimest lõiku koostoimes artikli 218 lõikega 9,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Liit ja selle liikmesriigid allkirjastasid Ghana ning Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahelise vahepealse majanduspartnerluslepingu (1) („leping“) Brüsselis 28. juulil 2016. Lepingut kohaldatakse ajutiselt liidu ja Ghana vahel alates 15. detsembrist 2016. |
| --- | --- |

(1)

Liit ja selle liikmesriigid allkirjastasid Ghana ning Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahelise vahepealse majanduspartnerluslepingu (1) („leping“) Brüsselis 28. juulil 2016. Lepingut kohaldatakse ajutiselt liidu ja Ghana vahel alates 15. detsembrist 2016.

| (2) | Vastavalt lepingu artikli 73 lõikele 3 vastutab majanduspartnerluslepingu komitee kõikide lepingu reguleerimisalasse jäävate valdkondade haldamise ning kõigi lepingus nimetatud ülesannete täitmise eest. |
| --- | --- |

(2)

Vastavalt lepingu artikli 73 lõikele 3 vastutab majanduspartnerluslepingu komitee kõikide lepingu reguleerimisalasse jäävate valdkondade haldamise ning kõigi lepingus nimetatud ülesannete täitmise eest.

| (3) | Vastavalt lepingu artikli 59 lõikele 1 tuleb vaidluste lahendamise menetlust reguleerida töökorraga, mille majanduspartnerluslepingu komitee võtab vastu kolme kuu jooksul pärast komitee moodustamist. |
| --- | --- |

(3)

Vastavalt lepingu artikli 59 lõikele 1 tuleb vaidluste lahendamise menetlust reguleerida töökorraga, mille majanduspartnerluslepingu komitee võtab vastu kolme kuu jooksul pärast komitee moodustamist.

| (4) | Lepingu artikli 64 lõikes 2 osutatud tegevusjuhend sätestab juhtpõhimõtted, mida vahekohtunikud peavad järgima, ning nende õigused ja kohustused. Vahendajate suhtes on asjakohane kohaldada vahekohtunike suhtes kohaldatavat tegevusjuhendit mutatis mutandis. |
| --- | --- |

(4)

Lepingu artikli 64 lõikes 2 osutatud tegevusjuhend sätestab juhtpõhimõtted, mida vahekohtunikud peavad järgima, ning nende õigused ja kohustused. Vahendajate suhtes on asjakohane kohaldada vahekohtunike suhtes kohaldatavat tegevusjuhendit mutatis mutandis.

| (5) | Majanduspartnerluslepingu komitee peab vaidluste lahendamist reguleeriva töökorra vastuvõtmist käsitleva otsuse vastu võtma 2022. aasta teisel poolel. |
| --- | --- |

(5)

Majanduspartnerluslepingu komitee peab vaidluste lahendamist reguleeriva töökorra vastuvõtmist käsitleva otsuse vastu võtma 2022. aasta teisel poolel.

| (6) | On asjakohane määrata kindlaks liidu nimel majanduspartnerluslepingu komitees võetav seisukoht seoses vaidluste lahendamist reguleeriva töökorra vastuvõtmisega, kuna majanduspartnerluslepingu komitee kavandatava otsusega kehtestatakse liidu suhtes kohaldatavad vaidluste lahendamist reguleerivad siduvad õigusnormid. |
| --- | --- |

(6)

On asjakohane määrata kindlaks liidu nimel majanduspartnerluslepingu komitees võetav seisukoht seoses vaidluste lahendamist reguleeriva töökorra vastuvõtmisega, kuna majanduspartnerluslepingu komitee kavandatava otsusega kehtestatakse liidu suhtes kohaldatavad vaidluste lahendamist reguleerivad siduvad õigusnormid.

| (7) | Majanduspartnerluslepingu komitees võetav liidu seisukoht peaks seetõttu põhinema lisatud majanduspartnerluslepingu komitee otsuse eelnõul, |
| --- | --- |

(7)

Majanduspartnerluslepingu komitees võetav liidu seisukoht peaks seetõttu põhinema lisatud majanduspartnerluslepingu komitee otsuse eelnõul,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Liidu nimel võetav seisukoht ühelt poolt Ghana ning teiselt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahelise vahepealse majanduspartnerluslepinguga moodustatud majanduspartnerluslepingu komitees seoses vaidluste lahendamist reguleeriva töökorra vastuvõtmisega põhineb käesolevale otsusele lisatud majanduspartnerluslepingu komitee otsuse eelnõul.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Luxembourg, 17. juuni 2022

Nõukogu nimel

eesistuja

B. LE MAIRE

---

(1)  
  ELT L 287, 21.10.2016, lk 3.

1

---

EELNÕU

Ühelt poolt Ghana ning teiselt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahelise vahepealse majanduspartnerluslepinguga loodud majanduspartnerluslepingu komitee OTSUS nr .../2022,

...,

vaidluste lahendamist reguleeriva töökorra vastuvõtmise kohta

MAJANDUSPARTNERLUSLEPINGU KOMITEE,

võttes arvesse ühelt poolt Ghana ning teiselt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahelist vahepealset majanduspartnerluslepingut (1) („leping“), mis kirjutati alla 28. juulil 2016 Brüsselis, eriti selle artiklit 59,

Võttes arvesse, et lepingu artikli 59 lõikes 1 on sätestatud, et vaidluste lahendamise menetlust reguleeritakse töökorraga, mille võtab vastu majanduspartnerluslepingu komitee kolme kuu jooksul pärast selle moodustamist, ning et lepingu artikli 64 lõikes 2 märgitakse, et tegevusjuhend tuleb lisada nimetatud töökorrale,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Võetakse vastu käesoleva otsuse lisas esitatud vaidluste lahendamist reguleeriv töökord.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

---

(1)  
  ELT L 287, 21.10.2016, lk 3.

1

---

LISA

VAIDLUSTE LAHENDAMIST REGULEERIV TÖÖKORD

A.   MÕISTED

| 1. | Lepingu 3. peatükis (Vaidluste lahendamise menetlus) ja käesolevas töökorras kasutatakse järgmisi mõisteid:






  a) | „haldustöötajad“ – vahekohtuniku puhul tema juhtimise ja kontrolli all olevad isikud, välja arvatud assistendid; |
| --- | --- | --- |

1.

a)

„haldustöötajad“ – vahekohtuniku puhul tema juhtimise ja kontrolli all olevad isikud, välja arvatud assistendid;

| b) | „nõustaja“ – isik, kelle lepinguosaline on palganud enda nõustamiseks või abistamiseks seoses vahekohtumenetlusega; |
| --- | --- |

b)

„nõustaja“ – isik, kelle lepinguosaline on palganud enda nõustamiseks või abistamiseks seoses vahekohtumenetlusega;

| c) | „assistent“ – isik, kes ametisse nimetamise tingimuste kohaselt ning vahekohtuniku juhtimise ja kontrolli all teostab uurimisi või abistab vahekohtunikku; |
| --- | --- |

c)

„assistent“ – isik, kes ametisse nimetamise tingimuste kohaselt ning vahekohtuniku juhtimise ja kontrolli all teostab uurimisi või abistab vahekohtunikku;

| d) | „kaebuse esitanud lepinguosaline“ – lepinguosaline, kes taotleb vahekohtu moodustamist lepingu artikli 49 (Vahekohtumenetluse algatamine) alusel; |
| --- | --- |

d)

„kaebuse esitanud lepinguosaline“ – lepinguosaline, kes taotleb vahekohtu moodustamist lepingu artikli 49 (Vahekohtumenetluse algatamine) alusel;

| e) | „päev“ – kalendripäev; |
| --- | --- |

e)

„päev“ – kalendripäev;

| f) | „vahekohus“ – lepingu artikli 50 (Vahekohtu moodustamine) kohaselt moodustatud kohus; |
| --- | --- |

f)

„vahekohus“ – lepingu artikli 50 (Vahekohtu moodustamine) kohaselt moodustatud kohus;

| g) | „vahekohtunik“ – vahekohtu liige; |
| --- | --- |

g)

„vahekohtunik“ – vahekohtu liige;

| h) | „lepinguosaline, kelle vastu kaebus esitati“ – lepinguosaline, kes väidetavalt rikub lepingu sätteid; |
| --- | --- |

h)

„lepinguosaline, kelle vastu kaebus esitati“ – lepinguosaline, kes väidetavalt rikub lepingu sätteid;

| i) | „lepinguosalise esindaja“ – töötaja või isik, kelle on ametisse nimetanud lepinguosalise ministeerium või valitsusasutus või muu avalik-õiguslik üksus ning kes esindab lepinguosalist lepinguga seotud vaidluses. |
| --- | --- |

i)

„lepinguosalise esindaja“ – töötaja või isik, kelle on ametisse nimetanud lepinguosalise ministeerium või valitsusasutus või muu avalik-õiguslik üksus ning kes esindab lepinguosalist lepinguga seotud vaidluses.

B.   TEATED

| 2. | Iga teade, kirjalik esildis või muu dokument:






  a) | mille on koostanud vahekohus, saadetakse ühel ja samal ajal mõlemale lepinguosalisele; |
| --- | --- | --- |

2.

a)

mille on koostanud vahekohus, saadetakse ühel ja samal ajal mõlemale lepinguosalisele;

| b) | mille on koostanud lepinguosaline ja mis on suunatud vahekohtule, lisatakse samal ajal koopiana teisele lepinguosalisele ja |
| --- | --- |

b)

mille on koostanud lepinguosaline ja mis on suunatud vahekohtule, lisatakse samal ajal koopiana teisele lepinguosalisele ja

| c) | mille on koostanud lepinguosaline ja mis on suunatud teisele lepinguosalisele, lisatakse vajaduse korral samal ajal koopiana vahekohtule. |
| --- | --- |

c)

mille on koostanud lepinguosaline ja mis on suunatud teisele lepinguosalisele, lisatakse vajaduse korral samal ajal koopiana vahekohtule.

| 3. | Punktis 2 osutatud teated edastatakse e-posti teel või vajaduse korral mõne muu sidevahendi abil, millega tagatakse teate saatmise registreerimine. Kui ei ole tõendatud teisiti, loetakse selline teade kättetoimetatuks selle saatmise kuupäeval. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Kõik teated adresseeritakse Euroopa Komisjoni kaubanduse peadirektoraadile ja Ghana kaubandus- ja tööstusministeeriumi peadirektorile. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Kõigi taotlustes, teadetes, kirjalikes esildistes või muudes vahekohtumenetlusega seotud dokumentides esinevate kirjavigade parandamiseks võib saata uue dokumendi, milles muudatused on selgelt välja toodud. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Kui dokumendi kättetoimetamise viimane päev langeb Euroopa Liidu institutsioonide või Ghana valitsuse puhkepäevale, lõpeb dokumendi kättetoimetamise tähtaeg esimesel järgneval tööpäeval. |
| --- | --- |

6.

C.   VAHEKOHTUNIKE AMETISSE NIMETAMINE

| 7. | Kui vastavalt lepingu artiklile 50 lõikele 3 (Vahekohtu moodustamine) valitakse vahekohtunik loosi teel, teatab kaebuse esitanud lepinguosalise poolt nimetatud majanduspartnerluslepingu komitee kaaseesistuja loosimise kuupäeva, kellaaja ja koha kohe selle lepinguosalise poolt nimetatud kaaseesistujale, kelle vastu kaebus esitati. Kaebuse esitanud lepinguosalise poolt nimetatud majanduspartnerluslepingu komitee kaaseesistujal või tema esindajal palutakse loosimine läbi viia lepingu artikli 50 (Vahekohtu moodustamine) lõigete 3 ja 4 kohaselt. Kaebuse esitanud lepinguosalise poolt nimetatud majanduspartnerluslepingu komitee kaaseesistuja võib vahekohtuniku loosi teel valimise delegeerida. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Kaebuse esitanud lepinguosalise poolt nimetatud majanduspartnerluslepingu komitee kaaseesistuja valib loosi teel vahekohtuniku või eesistuja viie päeva jooksul pärast artikli 50 (Vahekohtu moodustamine) lõikes 2 osutatud tähtaja möödumist, kui ükski artikli 64 (Vahekohtunike nimekiri) lõikes 1 osutatud osanimekirjadest:






  a) | ei ole koostatud – sel juhul valitakse lepinguosaline või eesistuja nende isikute hulgast, kelle üks või mõlemad lepinguosalised on selle osanimekirja koostamiseks ametlikult esitanud, või |
| --- | --- | --- |

8.

a)

ei ole koostatud – sel juhul valitakse lepinguosaline või eesistuja nende isikute hulgast, kelle üks või mõlemad lepinguosalised on selle osanimekirja koostamiseks ametlikult esitanud, või

| b) | ei sisalda enam vähemalt viit isikut – sel juhul valitakse lepinguosaline või eesistuja nende isikute hulgas, kes on sellesse osanimekirja jäänud.
  Kaebuse esitanud lepinguosalise poolt nimetatud majanduspartnerluslepingu komitee kaaseesistuja võib vahekohtuniku loosi teel valimise delegeerida. |
| --- | --- |

b)

ei sisalda enam vähemalt viit isikut – sel juhul valitakse lepinguosaline või eesistuja nende isikute hulgas, kes on sellesse osanimekirja jäänud.

Kaebuse esitanud lepinguosalise poolt nimetatud majanduspartnerluslepingu komitee kaaseesistuja võib vahekohtuniku loosi teel valimise delegeerida.

| 9. | Kaebuse esitanud lepinguosalise poolt nimetatud majanduspartnerluslepingu komitee kaaseesistuja teavitab iga vahekohtunikuks valitud isikut kirjalikult tema ametisse nimetamisest. Iga selline isik kinnitab oma valmisolekust sellele ametikohale asumiseks mõlemale lepinguosalisele viie päeva jooksul alates päevast, mil talle nimetamisest teatati. Lepingu artikli 50 (Vahekohtu moodustamine) lõike 5 kohase vahekohtu moodustamise kuupäeva kindlaks määramisel käsitatakse vahekohtunike valimise kuupäevana kuupäeva, mil viimane kolmest valitud vahekohtunikust teatab oma nõusolekust. |
| --- | --- |

9.

D.   PÄDEVUS

| 10. | Kui osapooled ei lepi viie päeva jooksul pärast vahekohtu moodustamist kokku teisiti, on vahekohtu volitused järgmised:


  „vaadata läbi vahekohtu moodustamise taotluses nimetatud küsimus, pidades silmas lepingu asjakohaseid sätteid, millele lepinguosalised on viidanud, teha järeldused kõnealuse meetme vastavuse kohta artiklis 46 (Reguleerimisala) osutatud lepingusätetele ning esitada aruanne vastavalt artiklitele 51 (Vahearuanne) ja 52 (Vahekohtu otsus).“ |
| --- | --- |

10.

„vaadata läbi vahekohtu moodustamise taotluses nimetatud küsimus, pidades silmas lepingu asjakohaseid sätteid, millele lepinguosalised on viidanud, teha järeldused kõnealuse meetme vastavuse kohta artiklis 46 (Reguleerimisala) osutatud lepingusätetele ning esitada aruanne vastavalt artiklitele 51 (Vahearuanne) ja 52 (Vahekohtu otsus).“

| 11. | Kui lepinguosalised lepivad kokku muudes volitustes, teavitavad nad vahekohut kokkulepitud volitustest punktis 10 osutatud tähtaja jooksul. |
| --- | --- |

11.

E.   VAHEKOHTU ÜLESANDED

| 12. | Vahekohus:






  a) | annab objektiivse hinnangu arutatavale küsimusele, mis muu hulgas hõlmab hinnangu andmist juhtumiga seotud faktidele, kohaldatavusele ning kooskõlale vaidlusaluste meetmetega; |
| --- | --- | --- |

12.

a)

annab objektiivse hinnangu arutatavale küsimusele, mis muu hulgas hõlmab hinnangu andmist juhtumiga seotud faktidele, kohaldatavusele ning kooskõlale vaidlusaluste meetmetega;

| b) | esitab oma otsustes ja aruannetes tuvastatud asjaolud, hõlmatud sätete kohaldatavuse ning oma leidude ja järelduste peamised põhjendused ning |
| --- | --- |

b)

esitab oma otsustes ja aruannetes tuvastatud asjaolud, hõlmatud sätete kohaldatavuse ning oma leidude ja järelduste peamised põhjendused ning

| c) | peaks konsulteerima regulaarselt pooltega ja pakkuma piisavalt võimalusi mõlemat poolt rahuldava lahenduse väljatöötamiseks. |
| --- | --- |

c)

peaks konsulteerima regulaarselt pooltega ja pakkuma piisavalt võimalusi mõlemat poolt rahuldava lahenduse väljatöötamiseks.

| 13. | Vahekohus võtab arvesse ka asjakohaseid tõlgendusi, mis on esitatud Maailma Kaubandusorganisatsiooni (WTO) vaekogude ja apellatsioonikogu aruannetes, mille vaidluste lahendamise organ on vastu võtnud. |
| --- | --- |

13.

F.   KORRALDUSLIK ISTUNG

| 14. | Kui lepinguosalised ei lepi kokku teisiti, kohtuvad nad vahekohtuga seitsme päeva jooksul pärast vahekohtu moodustamist, et määrata kindlaks küsimused, mida lepinguosalised või vahekohus peavad asjakohaseks, sealhulgas:






  a) | vahekohtunikele makstav tasu ja hüvitatavad kulud, kui need ei ole juba varem kokku lepitud. Tasu peab olema kooskõlas WTO normidega; |
| --- | --- | --- |

14.

a)

vahekohtunikele makstav tasu ja hüvitatavad kulud, kui need ei ole juba varem kokku lepitud. Tasu peab olema kooskõlas WTO normidega;

| b) | assistentidele makstav tasu, kui see ei ole juba varem kokku lepitud. Ühegi vahekohtuniku assistendi või assistentide töötasu kogusumma ei tohi ületada 50 % asjaomase vahekohtuniku töötasust; |
| --- | --- |

b)

assistentidele makstav tasu, kui see ei ole juba varem kokku lepitud. Ühegi vahekohtuniku assistendi või assistentide töötasu kogusumma ei tohi ületada 50 % asjaomase vahekohtuniku töötasust;

| c) | menetluse ajakava ning |
| --- | --- |

c)

menetluse ajakava ning

| d) | sihtotstarbelised menetlused konfidentsiaalse teabe kaitsmiseks. |
| --- | --- |

d)

sihtotstarbelised menetlused konfidentsiaalse teabe kaitsmiseks.

| 15. | Vahekohtunikud ja lepinguosaliste esindajad võivad osaleda sellisel kohtumisel telefoni või videokonverentsi teel. |
| --- | --- |

15.

G.   KIRJALIKUD ESILDISED

| 16. | Kaebuse esitanud lepinguosaline esitab oma kirjaliku esildise hiljemalt 20 päeva jooksul pärast vahekohtu moodustamist. Lepinguosaline, kelle vastu kaebus esitati, esitab oma kirjaliku esildise hiljemalt 20 päeva jooksul pärast kaebuse esitanud lepinguosalise kirjaliku esildise kättetoimetamist. |
| --- | --- |

16.

H.   VAHEKOHTU TÖÖ

| 17. | Vahekohtu eesistuja juhatab kõiki selle istungeid. Vahekohus võib delegeerida eesistujale volitused teha haldus- ja menetlusotsuseid. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Kui lepingu 3. peatükis (Vaidluste lahendamise menetlus) või käesolevas töökorras ei ole sätestatud teisiti, võib vahekohus oma tegevuses kasutada kõiki sidevahendeid, sealhulgas telefoni, faksi ja arvutisidet. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Vahekohtu nõupidamistel võivad osaleda üksnes vahekohtunikud, kuid vahekohus võib lubada oma assistentidel nõupidamise juures viibida. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Mis tahes otsuse ja aruande koostamise eest vastutab üksnes vahekohus ja seda ülesannet ei tohi delegeerida. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Kui tekib menetlusküsimus, mis ei ole hõlmatud lepingu 3. peatükiga (Vaidluste lahendamise menetlus), võib vahekohus pärast lepinguosalistega konsulteerimist võtta kasutusele sobiva menetluse, mis on kooskõlas kõnealuste sätetega. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Kui vahekohus peab vajalikuks muuta mõnda menetluses rakendatavat tähtaega (v.a lepingu 3. peatükis (Vaidluste lahendamise menetlus) sätestatud tähtajad) või teha muid menetluslikke või halduslikke kohandusi, konsulteerib ta esmalt lepinguosalistega ja seejärel teatab neile kirjalikult muudatuse või kohanduse põhjustest, märkides ära vajaliku uue tähtaja või kohanduse. |
| --- | --- |

22.

I.   ASENDAMINE

| 23. | Kui lepinguosaline on arvamusel, et vahekohtunik ei vasta vahekohtunike ja vahendajate tegevusjuhendis (käesoleva töökorra lisa) esitatud nõuetele ja tuleks seetõttu asendada, teatab kõnealune lepinguosaline sellest teisele lepinguosalisele 15 päeva jooksul pärast piisavate tõendite saamisest selle kohta, et vahekohtunik ei vasta väidetavalt tegevusjuhendi nõuetele. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Lepinguosalised konsulteerivad omavahel 15 päeva jooksul pärast punktis 23 osutatud teate saamist. Nad teavitavad vahekohtunikku tema väidetavast puudusest ja võivad nõuda, et vahekohtunik astuks samme puuduse kõrvaldamiseks. Samuti võivad nad kokkuleppe korral asjaomase vahekohtuniku ametist vabastada ja valida uue vahekohtuniku vastavalt lepingu artiklile 50 (Vahekohtu moodustamine). |
| --- | --- |

24.

| 25. | Kui lepinguosalised ei jõua vahekohtuniku (välja arvatud eesistuja) asendamise küsimuses kokkuleppele, võib ükskõik kumb lepinguosaline taotleda, et sellest teavitataks vahekohtu eesistujat, kes teeb lõpliku otsuse.
  Kui vahekohtu eesistuja leiab, et vahekohtunik ei vasta vahekohtunike ja vahendajate tegevusjuhendis esitatud nõuetele, valitakse uus vahekohtunik vastavalt lepingu artiklile 50 (Vahekohtu moodustamine). |
| --- | --- |

25.

Kui vahekohtu eesistuja leiab, et vahekohtunik ei vasta vahekohtunike ja vahendajate tegevusjuhendis esitatud nõuetele, valitakse uus vahekohtunik vastavalt lepingu artiklile 50 (Vahekohtu moodustamine).

| 26. | Kui lepinguosalised ei jõua vahekohtu eesistuja väljavahetamise küsimuses kokkuleppele, võib ükskõik kumb lepinguosaline taotleda, et küsimus edastataks mõnele teisele isikule, kes on kantud lepingu artikli 64 (Vahekohtunike nimekiri) kohasesse eesistujate osanimekirja. Tema nime valib loosi teel taotluse esitanud poolt nimetatud lepinguosalise majanduspartnerluslepingu komitee kaaseesistuja või tema esindaja. Valitud isiku otsus eesistuja väljavahetamise vajalikkuse kohta on lõplik.
  Kui see isik leiab, et eesistuja ei vasta vahekohtunike ja vahendajate tegevusjuhendis esitatud nõuetele, valitakse uus eesistuja vastavalt lepingu artiklile 50 (Vahekohtu moodustamine). |
| --- | --- |

26.

Kui see isik leiab, et eesistuja ei vasta vahekohtunike ja vahendajate tegevusjuhendis esitatud nõuetele, valitakse uus eesistuja vastavalt lepingu artiklile 50 (Vahekohtu moodustamine).

| 27. | Aruande või otsuse esitamise tähtaega pikendatakse selle aja võrra, mis on vajalik uue vahekohtuniku nimetamiseks. |
| --- | --- |

27.

J.   PEATAMINE JA LÕPETAMINE

| 28. | Mõlema lepingupoole taotlusel peatab vahekohus oma töö poolte vahel kokku lepitud tähtajaks, kuid mitte kauemaks kui 12 järjestikuseks kuuks. Vahekohus alustab uuesti tööd enne peatamisaja möödumist mõlema lepinguosalise kirjaliku taotluse korral või peatamisaja möödumisel kummagi lepinguosalise kirjaliku taotluse korral. Taotluse esitanud lepinguosaline esitab vastava teate teisele lepinguosalisele. Kui lepinguosaline ei taotle vahekohtu töö peatamiseks ettenähtud tähtaja möödumisel vahekohtu töö jätkamist, kaotavad vahekohtu volitused kehtivuse ja vaidluse lahendamise menetlus lõpetatakse. Vahekohtu töö peatamise korral pikendatakse käesolevas jaos sätestatud tähtaegu sama aja võrra, mille jooksul vahekohtu töö oli peatatud. |
| --- | --- |

28.

K.   ISTUNGID

| 29. | Vastavalt punktis 14 kohaselt kindlaks määratud ajakavale ja pärast lepinguosaliste ja teiste vahekohtunikega konsulteerimist teatab vahekohtu eesistuja lepinguosalistele istungi kuupäeva, kellaaja ja toimumise koha. Selle teabe teeb avalikkusele kättesaadavaks see lepinguosaline, kelle territooriumil istung toimub, välja arvatud juhul, kui istung on kinnine. |
| --- | --- |

29.

| 30. | Kui lepinguosalised ei lepi kokku teisiti, toimub istung Brüsselis juhul, kui kaebuse esitanud lepinguosaline on Ghana, ja Accras, kui kaebuse esitanud lepinguosaline on Euroopa Liit. Lepinguosaline, kelle vastu kaebus esitati, kannab istungi logistilised halduskulud. |
| --- | --- |

30.

| 31. | Vahekohus võib kokku kutsuda täiendavad istungid, kui lepinguosalised selles kokku lepivad. |
| --- | --- |

31.

| 32. | Kõik vahekohtunikud peavad kogu istungi ajal kohal viibima. |
| --- | --- |

32.

| 33. | Kui pooled ei lepi kokku teisiti, võivad istungil osaleda järgmised isikud olenemata sellest, kas istung on avalik või kinnine:






  a) | lepinguosalise esindajad; |
| --- | --- | --- |

33.

a)

lepinguosalise esindajad;

| b) | nõustajad; |
| --- | --- |

b)

nõustajad;

| c) | assistendid ja haldustöötajad; |
| --- | --- |

c)

assistendid ja haldustöötajad;

| d) | vahekohtu tõlgid, tõlkijad ja protokollijad ning |
| --- | --- |

d)

vahekohtu tõlgid, tõlkijad ja protokollijad ning

| e) | eksperdid, kui vahekohus lepingu artikli 60 (Teave ja tehniline nõustamine) kohaselt nii otsustab. |
| --- | --- |

e)

eksperdid, kui vahekohus lepingu artikli 60 (Teave ja tehniline nõustamine) kohaselt nii otsustab.

| 34. | Kumbki lepinguosaline esitab hiljemalt viis päeva enne istungi toimumise kuupäeva vahekohtule ja teisele lepinguosalisele nimekirja isikute kohta, kes esitavad suulisi väiteid või selgitusi lepinguosalise nimel, ja teiste esindajate ja nõustajate kohta, kes osalevad istungil. |
| --- | --- |

34.

| 35. | Vahekohus korraldab istungi järgmisel viisil, tagades, et kaebuse esitanud lepinguosalisele ja lepinguosalisele, kelle vastu kaebus esitati, antakse võrdselt aega nii väidete kui ka vastuväidete esitamiseks. | Väited







  a) | kaebuse esitanud lepinguosalise väited; |
| --- | --- | --- | --- |

35.

Väited

a)

kaebuse esitanud lepinguosalise väited;

| b) | selle lepinguosalise väited, kelle vastu kaebus esitati. |
| --- | --- |

b)

selle lepinguosalise väited, kelle vastu kaebus esitati.

| | Vastuväited







  a) | kaebuse esitanud lepinguosalise repliik; |
| --- | --- | --- |

Vastuväited

a)

kaebuse esitanud lepinguosalise repliik;

| b) | selle lepinguosalise vasturepliik, kelle vastu kaebus esitati. |
| --- | --- |

b)

selle lepinguosalise vasturepliik, kelle vastu kaebus esitati.

| 36. | Vahekohus võib istungi jooksul esitada igal ajal mõlemale lepinguosalisele küsimusi. |
| --- | --- |

36.

| 37. | Vahekohus tagab, et iga istungi kohta koostatakse protokoll, mis edastatakse lepinguosalistele võimalikult kiiresti pärast istungit. Lepinguosalised võivad protokolli kohta märkusi esitada ning vahekohus võib neid märkusi arvesse võtta. |
| --- | --- |

37.

| 38. | Mõlemad lepinguosalised võivad 10 päeva jooksul pärast istungi kuupäeva esitada istungil tekkinud küsimuste kohta täiendavaid kirjalikke esildisi. |
| --- | --- |

38.

L.   KIRJALIKUD KÜSIMUSED

| 39. | Vahekohus võib menetluse käigus esitada igal ajal ühele või mõlemale lepinguosalisele kirjalikke küsimusi. Ühele lepinguosalisele esitatud küsimus edastatakse koopiana teisele lepinguosalisele. |
| --- | --- |

39.

| 40. | Kumbki lepinguosaline saadab teisele lepinguosalisele ka koopia oma vastustest vahekohtu küsimustele. Teisel lepinguosalisel on võimalus esitada asjaomase lepinguosalise vastuste kohta kirjalikke märkusi viie päeva jooksul pärast sellise koopia kättesaamist. |
| --- | --- |

40.

| 41. | Vahekohus võib lepinguosalise taotluse korral või omal algatusel nõuda lepinguosalistelt asjaomast teavet, mida ta peab vajalikuks ja asjakohaseks. Lepinguosalised vastavad vahekohtu teabenõudele kiiresti ja ammendavalt. |
| --- | --- |

41.

M.   KONFIDENTSIAALSUS

| 42. | Mõlemad lepinguosalised ja vahekohus käsitlevad teise lepinguosalise poolt vahekohtule esitatud ja konfidentsiaalsena märgitud teavet konfidentsiaalsena. Kui lepinguosaline esitab vahekohtule kirjaliku esildise, mis sisaldab konfidentsiaalset teavet, esitab ta 15 päeva jooksul ka konfidentsiaalse teabeta esildise, mis avalikustatakse. |
| --- | --- |

42.

| 43. | Miski käesolevas töökorras ei keela lepinguosalisel avaldada üldsusele oma seisukohti sellises ulatuses, et teise lepinguosalise esitatud teabele viidates ei avalda ta teise lepinguosalise poolt konfidentsiaalseks tunnistatud teavet. |
| --- | --- |

43.

| 44. | Kui lepinguosalise esildised ja argumendid sisaldavad konfidentsiaalset teavet, peab vahekohus istungi asjaomased osad kinniselt. Kui istung on kinnine, järgivad lepinguosalised vahekohtu istungite konfidentsiaalsuse nõuet. |
| --- | --- |

44.

N.   ÜHEPOOLSED KONTAKTID

| 45. | Vahekohus ei kohtu ega võta ühendust lepinguosalisega, kui teine lepinguosaline ei viibi kohal. |
| --- | --- |

45.

| 46. | Ükski vahekohtunik ei tohi arutada menetluse sisu ühe või mõlema lepinguosalisega, kui teised vahekohtunikud ei viibi kohal. |
| --- | --- |

46.

O.   KOLMANDA POOLE ESILDISED

| 47. | Kui lepinguosalised ei lepi viie päeva jooksul pärast vahekohtu moodustamise kuupäeva kokku teisiti, võib vahekohus võtta vastu kirjalikke esildisi, mille lepinguosalise territooriumil asuvad füüsilised või juriidilised isikud, kes on lepinguosaliste valitsustest sõltumatud, on esitanud omal algatusel, tingimusel et






  a) | vahekohus saab need kümne päeva jooksul pärast vahekohtu moodustamise kuupäeva; |
| --- | --- | --- |

47.

a)

vahekohus saab need kümne päeva jooksul pärast vahekohtu moodustamise kuupäeva;

| b) | need on lühikesed ja mitte mingil juhul pikemad kui 15 lehekülge (trükitud kahekordse reavahega), kaasa arvatud lisad; |
| --- | --- |

b)

need on lühikesed ja mitte mingil juhul pikemad kui 15 lehekülge (trükitud kahekordse reavahega), kaasa arvatud lisad;

| c) | need puudutavad otseselt vahekohtu käsitletavat faktilist või õiguslikku küsimust; |
| --- | --- |

c)

need puudutavad otseselt vahekohtu käsitletavat faktilist või õiguslikku küsimust;

| d) | need sisaldavad esildise esitanud isiku kirjeldust, sh füüsilise isiku puhul tema kodakondsust ja juriidilise isiku puhul tema asukohta, tegevuse laadi, õiguslikku seisundit, üldeesmärke ja rahastamisallikaid; |
| --- | --- |

d)

need sisaldavad esildise esitanud isiku kirjeldust, sh füüsilise isiku puhul tema kodakondsust ja juriidilise isiku puhul tema asukohta, tegevuse laadi, õiguslikku seisundit, üldeesmärke ja rahastamisallikaid;

| e) | nendes on märgitud, mis laadi huvi on asjaomasel isikul vahekohtumenetluse suhtes ning |
| --- | --- |

e)

nendes on märgitud, mis laadi huvi on asjaomasel isikul vahekohtumenetluse suhtes ning

| f) | need on koostatud vastavalt käesoleva töökorra punktidele 54 ja 55 lepinguosaliste valitud keeltes. |
| --- | --- |

f)

need on koostatud vastavalt käesoleva töökorra punktidele 54 ja 55 lepinguosaliste valitud keeltes.

| 48. | Esildised esitatakse lepinguosalistele märkuste tegemiseks. Lepinguosalised võivad vahekohtule märkusi esitada kümne päeva jooksul alates esildise edastamisest. |
| --- | --- |

48.

| 49. | Vahekohus loetleb oma aruandes kõik esildised, mille ta on saanud vastavalt punktile 47. Vahekohus ei pea oma aruandes käsitlema kõnealustes esildistes esitatud argumente, kui ta aga seda teeb, siis võtab ta arvesse ka kõiki märkusi, mis lepinguosalised on teinud punkti 48 kohaselt. |
| --- | --- |

49.

P.   KIIRELOOMULISED JUHTUMID

| 50. | Lepingu artikli 52 (Vahekohtu otsus) lõikes 2 osutatud kiireloomulistel juhtudel kohandab vahekohus pärast lepinguosalistega konsulteerimist vastavalt vajadusele käesolevas töökorras osutatud tähtaegu, välja arvatud punktis 10 osutatud tähtajad. Vahekohus teavitab lepinguosalisi sellistest kohandustest. |
| --- | --- |

50.

| 51. | Lepinguosalise taotluse korral otsustab vahekohus kümne päeva jooksul pärast vahekohtu moodustamist, kas juhtum on seotud kiireloomuliste küsimustega. |
| --- | --- |

51.

Q.   KULUD

| 52. | Mõlemad lepinguosalised kannavad oma vahekohtumenetluses osalemise kulud ise. |
| --- | --- |

52.

| 53. | Ilma et see piiraks punkti 30 kohaldamist, jagavad lepinguosalised ühiselt ja võrdselt korralduslike küsimustega seotud kulud, sealhulgas vahekohtunike ja nende assistentide töötasud ja kulud. |
| --- | --- |

53.

R.   KIRJALIK JA SUULINE TÕLGE

| 54. | Lepingu artiklis 47 (Konsulteerimine) osutatud konsulteerimise või artiklis 48 (Vahendamine) osutatud vahendamise jooksul ja hiljemalt käesoleva töökorra punktis 14 osutatud istungil püüavad lepinguosalised leppida kokku vahekohtu menetluse ühises töökeeles. |
| --- | --- |

54.

| 55. | Kui lepinguosalised ühises töökeeles kokku leppida ei suuda, esitab iga lepinguosaline kirjalikud esildised oma valitud keeles. Kumbki lepinguosaline esitab samal ajal tõlke teise lepinguosalise poolt valitud keeles, välja arvatud siis, kui tema esildised on kirjutatud ühes WTO töökeeles. Lepinguosaline, kelle vastu kaebus esitati, korraldab ütluste suulise tõlke lepinguosaliste valitud keeltesse. |
| --- | --- |

55.

| 56. | Vahekohtu aruanded ja otsused esitatakse lepinguosaliste valitud keeles või keeltes. Kui lepinguosalised ei ole ühises töökeeles kokku leppinud, esitatakse vahearuanne ja lõpparuanne ühes WTO töökeeles. |
| --- | --- |

56.

| 57. | Käesoleva töökorra kohaselt koostatud dokumentide tõlgete õigsuse kohta võivad mõlemad lepinguosalised märkusi esitada. |
| --- | --- |

57.

| 58. | Mõlemad lepinguosalised kannavad oma kirjalike esildiste tõlkimise kulud ise. Vahekohtu otsuse tõlkimise kulud kannavad lepinguosalised võrdselt. |
| --- | --- |

58.

S.   MUUD MENETLUSED

| 59. | Käesolevas töökorras sätestatud tähtaegu kohandatakse vastavalt eritähtaegadele, mis on ette nähtud vahekohtu aruande või otsuse vastuvõtmiseks lepingu artiklis 54 (Otsuse täitmise mõistlik tähtaeg), artiklis 55 (Vahekohtu otsuse täitmiseks võetud meetmete kontrollimine), artiklis 56 (Ajutised meetmed otsuse täitmata jätmise korral) ja artiklis 57 (Vahekohtu otsuse täitmiseks võetud meetmete kontrollimine pärast asjakohaste meetmete võtmist) sätestatud menetlustes. |
| --- | --- |

59.

---

LISA

TEGEVUSJUHEND

I.   MÕISTED

| 1. | Käesolevas tegevusjuhendis kasutatakse järgmisi mõisteid:






  a) | „haldustöötajad“ – vahekohtuniku puhul tema juhtimise ja kontrolli all olevad isikud, välja arvatud assistendid; |
| --- | --- | --- |

1.

a)

„haldustöötajad“ – vahekohtuniku puhul tema juhtimise ja kontrolli all olevad isikud, välja arvatud assistendid;

| b) | „assistent“ – isik, kes vahekohtuniku ametisse nimetamise tingimuste kohaselt teostab uurimisi või abistab vahekohtunikku; |
| --- | --- |

b)

„assistent“ – isik, kes vahekohtuniku ametisse nimetamise tingimuste kohaselt teostab uurimisi või abistab vahekohtunikku;

| c) | „kandidaat“ – isik, kelle nimi on kantud lepingu artiklis 64 (Vahekohtunike nimekiri) osutatud vahekohtunike nimekirja ja kelle valimist vahekohtunikuks kaalutakse lepingu artikli 50 (Vahekohtu moodustamine) alusel; |
| --- | --- |

c)

„kandidaat“ – isik, kelle nimi on kantud lepingu artiklis 64 (Vahekohtunike nimekiri) osutatud vahekohtunike nimekirja ja kelle valimist vahekohtunikuks kaalutakse lepingu artikli 50 (Vahekohtu moodustamine) alusel;

| d) | „vahendaja“ – isik, kes on vahendajaks valitud vastavalt lepingu artiklile 48 (Vahendamine); |
| --- | --- |

d)

„vahendaja“ – isik, kes on vahendajaks valitud vastavalt lepingu artiklile 48 (Vahendamine);

| e) | „vahekohtunik“ – vahekohtu liige. |
| --- | --- |

e)

„vahekohtunik“ – vahekohtu liige.

II.   JUHTPÕHIMÕTTED

| 2. | Et tagada vaidluste lahendamise mehhanismi usaldusväärsus ja erapooletus, peab iga kandidaat ja vahekohtunik






  a) | tutvuma käesoleva tegevusjuhendiga; |
| --- | --- | --- |

2.

a)

tutvuma käesoleva tegevusjuhendiga;

| b) | olema sõltumatu ja erapooletu; |
| --- | --- |

b)

olema sõltumatu ja erapooletu;

| c) | vältima otsest ja kaudset huvide konflikti; |
| --- | --- |

c)

vältima otsest ja kaudset huvide konflikti;

| d) | hoiduma ebasobivast või ebasobivana või erapoolikuna näivast käitumisest; |
| --- | --- |

d)

hoiduma ebasobivast või ebasobivana või erapoolikuna näivast käitumisest;

| e) | järgima rangeid käitumisnorme ning |
| --- | --- |

e)

järgima rangeid käitumisnorme ning

| f) | mitte laskma end mõjutada isiklikest huvidest, välisest survest, poliitilistest tõekspidamistest, avalikust kuulsusest, lojaalsusest lepinguosalisele või kriitikakartusest. |
| --- | --- |

f)

mitte laskma end mõjutada isiklikest huvidest, välisest survest, poliitilistest tõekspidamistest, avalikust kuulsusest, lojaalsusest lepinguosalisele või kriitikakartusest.

| 3. | Vahekohtunik ei võta kaudselt ega otseselt ühtegi kohustust ega võta vastu ühtegi hüve, mis võiks takistada või tunduda takistavat vahekohtuniku ülesannete nõuetekohast täitmist. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Vahekohtunik ei kasuta oma ametiseisundit vahekohtus isiklike või erahuvide edendamiseks. Vahekohtunik hoidub tegevusest, mis võib jätta mulje, et teised on tema suhtes eriseisundis, mis võiks teda mõjutada. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Vahekohtunik ei lase rahalistel, ärilistel, erialastel, isiklikel ega sotsiaalsetel suhetel või kohustustel mõjutada oma käitumist ega otsuseid. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Vahekohtunik väldib selliste suhete tekkimist või rahaliste huvide omandamist, mis võivad mõjutada tema erapooletust või mis võivad põhjendatult jätta ebasobiva käitumise või erapoolikuse mulje. |
| --- | --- |

6.

III.   AVALIKUSTAMISKOHUSTUSED

| 7. | Enne seda, kui vahekohtunikuks valitud kandidaat nõustub enda vahekohtunikuks nimetamisega lepingu artikli 50 (Vahekohtu moodustamine) kohaselt, avalikustab ta kõik huvid, suhted või küsimused, mis võivad mõjutada tema sõltumatust või erapooletust või mõistliku eelduse kohaselt tekitada menetluses ebasobiva käitumise või erapoolikuse mulje. Sel eesmärgil teeb kandidaat mõistlikes piirides kõik endast sõltuva, et selgitada välja kõik sellised huvid, suhted ja küsimused, sealhulgas finantshuvid, ameti- või tööalased või perekondlikud huvid. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Punkti 7 kohane avalikustamiskohustus on pidev ülesanne, mis nõuab vahekohtunikult kõikide selliste huvide, suhete ja küsimuste avalikustamist, mis võivad tekkida menetluse mis tahes etapis. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Kandidaat või vahekohtunik edastab kohe, kui ta sellest teada saab, teabe käesoleva tegevusjuhendi tegeliku või võimaliku rikkumise kohta majanduspartnerluslepingu komiteele, et lepinguosalised saaksid kõnealust teavet kaaluda. |
| --- | --- |

9.

IV.   VAHEKOHTUNIKE KOHUSTUSED

| 10. | Vahekohtunikuks nimetamisega nõustudes on vahekohtunik valmis oma ülesandeid täitma ja ta täidab neid põhjalikult, kiiresti, ausalt ja hoolikalt kogu menetluse jooksul. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Vahekohtunik käsitleb üksnes neid küsimusi, mis menetluses tõstatatakse ja mis on otsuse tegemisel vajalikud, ega delegeeri seda ülesannet ühelegi muule isikule. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Vahekohtunik võtab kõik vajalikud meetmed tagamaks, et tema assistendid ja haldustöötajad on teadlikud käesoleva tegevusjuhendi II, III, IV ja VI osa kohastest kohustustest ning täidavad neid. |
| --- | --- |

12.

V.   ENDISTE VAHEKOHTUNIKE KOHUSTUSED

| 13. | Kõik endised vahekohtunikud väldivad tegevust, mis võivad tekitada mulje, et nad olid oma ülesannete täitmisel erapoolikud või said kasu vahekohtu otsusest. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Kõik endised vahekohtunikud peavad täitma käesoleva tegevusjuhendi VI osas sätestatud kohustusi. |
| --- | --- |

14.

VI.   KONFIDENTSIAALSUS

| 15. | Vahekohtunik ei avalikusta ega kasuta kunagi talle määratud menetlusega seotud või sellise menetluse käigus saadud mitteavalikku teavet. Ta ei avalikusta ega kasuta mitte mingil juhul seda teavet selleks, et saada isiklikku kasu, tuua kasu kellelegi teisele või kahjustada teiste isikute huve. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Vahekohtunik ei avalikusta vahekohtu otsust ega selle osa enne selle avalikustamist vastavalt lepingu 3. peatükile (Vaidluste lahendamise menetlus). |
| --- | --- |

16.

| 17. | Vahekohtunik ei avalda kunagi teavet vahekohtu nõupidamiste ega ühegi vahekohtuniku seisukohtade kohta ega tee avaldusi talle määratud menetluse kohta või menetletavate vaidlusküsimuste kohta. |
| --- | --- |

17.

VII.   KULUD

| 18. | Iga vahekohtunik peab arvestust menetlusele kulunud aja ja oma kulude kohta ning esitab nende kohta lõpparuande, samuti peab ta arvestust oma assistentide ja haldustöötajate tööaja ja kulude kohta. |
| --- | --- |

18.

VIII.   VAHENDAJAD

| 19. | Käesolevat tegevusjuhendit kohaldatakse vahendajate suhtes mutatis mutandis. |
| --- | --- |

19.

---

| 27.6.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 168/77 |
| --- | --- | --- | --- |

27.6.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 168/77

---

NÕUKOGU OTSUS (EL) 2022/999,

21. juuni 2022,

millega nimetatakse ametisse Läti Vabariigi esitatud Regioonide Komitee asendusliige

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 305,

võttes arvesse nõukogu 21. mai 2019. aasta otsust (EL) 2019/852, millega määratakse kindlaks Regioonide Komitee koosseis (1),

võttes arvesse Läti valitsuse ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Aluslepingu artikli 300 lõike 3 kohaselt koosneb Regioonide Komitee piirkondlike ja kohalike organite esindajatest, kellel on piirkondlike või kohalike organite valimistel saadud mandaat või kes kannavad poliitilist vastutust valitud kogu ees. |
| --- | --- |

(1)

Aluslepingu artikli 300 lõike 3 kohaselt koosneb Regioonide Komitee piirkondlike ja kohalike organite esindajatest, kellel on piirkondlike või kohalike organite valimistel saadud mandaat või kes kannavad poliitilist vastutust valitud kogu ees.

| (2) | Nõukogu võttis 10. detsembril 2019 vastu otsuse (EL) 2019/2157, (2) millega nimetatakse ametisse Regioonide Komitee liikmed ja asendusliikmed ajavahemikuks 26. jaanuarist 2020 kuni 25. jaanuarini 2025. |
| --- | --- |

(2)

Nõukogu võttis 10. detsembril 2019 vastu otsuse (EL) 2019/2157, (2) millega nimetatakse ametisse Regioonide Komitee liikmed ja asendusliikmed ajavahemikuks 26. jaanuarist 2020 kuni 25. jaanuarini 2025.

| (3) | Seoses riiklike volituste lõppemisega, mille põhjal Olga VEIDIŅA asendusliikmeks esitati, on Regioonide Komitees vabanenud asendusliikme koht. |
| --- | --- |

(3)

Seoses riiklike volituste lõppemisega, mille põhjal Olga VEIDIŅA asendusliikmeks esitati, on Regioonide Komitees vabanenud asendusliikme koht.

| (4) | Läti valitsus tegi ettepaneku nimetada Regioonide Komitee asendusliikmeks järelejäänud ametiajaks kuni 25. jaanuarini 2025 kohaliku organi esindaja Justīne PANTEĻĒJEVA, kellel on kohalikel valimistel saadud mandaat, Deputāte, Rīgas dome (Riia linnavolikogu liige), |
| --- | --- |

(4)

Läti valitsus tegi ettepaneku nimetada Regioonide Komitee asendusliikmeks järelejäänud ametiajaks kuni 25. jaanuarini 2025 kohaliku organi esindaja Justīne PANTEĻĒJEVA, kellel on kohalikel valimistel saadud mandaat, Deputāte, Rīgas dome (Riia linnavolikogu liige),

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Regioonide Komitee asendusliikmeks nimetatakse järelejäänud ametiajaks kuni 25. jaanuarini 2025 kohaliku organi esindaja Justīne PANTEĻĒJEVA, kellel on valimistel saadud mandaat, Deputāte, Rīgas dome (Riia linnavolikogu liige).

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Luxembourg, 21. juuni 2022

Nõukogu nimel

eesistuja

C. BEAUNE

---

(1)  
  ELT L 139, 27.5.2019, lk 13.

1

(2)  Nõukogu 10. detsembri 2019. aasta otsus (EL) 2019/2157, millega nimetatakse ametisse Regioonide Komitee liikmed ja asendusliikmed ajavahemikuks 26. jaanuarist 2020 kuni 25. jaanuarini 2025 (ELT L 327, 17.12.2019, lk 78).

2

---

| 27.6.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 168/78 |
| --- | --- | --- | --- |

27.6.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 168/78

---

NÕUKOGU OTSUS (EL) 2022/1000,

21. juuni 2022,

millega nimetatakse ametisse Austria Vabariigi esitatud Regioonide Komitee liige

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 305,

võttes arvesse nõukogu 21. mai 2019. aasta otsust (EL) 2019/852, millega määratakse kindlaks Regioonide Komitee koosseis (1),

võttes arvesse Austria valitsuse ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Aluslepingu artikli 300 lõike 3 kohaselt koosneb Regioonide Komitee piirkondlike ja kohalike organite esindajatest, kellel on piirkondlike või kohalike organite valimistel saadud mandaat või kes kannavad poliitilist vastutust valitud kogu ees. |
| --- | --- |

(1)

Aluslepingu artikli 300 lõike 3 kohaselt koosneb Regioonide Komitee piirkondlike ja kohalike organite esindajatest, kellel on piirkondlike või kohalike organite valimistel saadud mandaat või kes kannavad poliitilist vastutust valitud kogu ees.

| (2) | Nõukogu võttis 9. novembril 2021 vastu otsuse (EL) 2021/1955, (2) millega nimetatakse ametisse Austria Vabariigi esitatud Regioonide Komitee liige. |
| --- | --- |

(2)

Nõukogu võttis 9. novembril 2021 vastu otsuse (EL) 2021/1955, (2) millega nimetatakse ametisse Austria Vabariigi esitatud Regioonide Komitee liige.

| (3) | Seoses riiklike volituste lõppemisega, mille põhjal Bernhard BAIER liikmeks esitati, on Regioonide Komitees vabanenud liikmekoht. |
| --- | --- |

(3)

Seoses riiklike volituste lõppemisega, mille põhjal Bernhard BAIER liikmeks esitati, on Regioonide Komitees vabanenud liikmekoht.

| (4) | Austria valitsus tegi ettepaneku nimetada Regioonide Komitee liikmeks järelejäänud ametiajaks kuni 25. jaanuarini 2025 kohaliku organi esindaja Hannes WENINGER, kellel on kohalikel valimistel saadud mandaat, Gemeinderat, Gemeinde Gießhübl (Gieβhübli vallavolikogu liige), |
| --- | --- |

(4)

Austria valitsus tegi ettepaneku nimetada Regioonide Komitee liikmeks järelejäänud ametiajaks kuni 25. jaanuarini 2025 kohaliku organi esindaja Hannes WENINGER, kellel on kohalikel valimistel saadud mandaat, Gemeinderat, Gemeinde Gießhübl (Gieβhübli vallavolikogu liige),

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Regioonide Komitee liikmeks nimetatakse järelejäänud ametiajaks kuni 25. jaanuarini 2025 kohaliku organi esindaja Hannes WENINGER, kellel on kohalikel valimistel saadud mandaat, Gemeinderat, Gemeinde Gießhübl (Gieβhübli vallavolikogu liige).

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Luxembourg, 21. juuni 2022

Nõukogu nimel

eesistuja

C. BEAUNE

---

(1)  
  ELT L 139, 27.5.2019, lk 13.

1

(2)  Nõukogu 9. novembri 2021. aasta otsus (EL) 2021/1955, millega nimetatakse ametisse Austria Vabariigi esitatud Regioonide Komitee liige (ELT L 398, 11.11.2021, lk 28).

2

---

| 27.6.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 168/79 |
| --- | --- | --- | --- |

27.6.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 168/79

---

NÕUKOGU OTSUS (EL) 2022/1001,

21. juuni 2022,

millega nimetatakse ametisse Madalmaade Kuningriigi esitatud Regioonide Komitee liige

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 305,

võttes arvesse nõukogu 21. mai 2019. aasta otsust (EL) 2019/852, millega määratakse kindlaks Regioonide Komitee koosseis (1),

võttes arvesse Madalmaade valitsuse ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Aluslepingu artikli 300 lõike 3 kohaselt koosneb Regioonide Komitee piirkondlike ja kohalike organite esindajatest, kellel on piirkondlike või kohalike organite valimistel saadud mandaat või kes kannavad poliitilist vastutust valitud kogu ees. |
| --- | --- |

(1)

Aluslepingu artikli 300 lõike 3 kohaselt koosneb Regioonide Komitee piirkondlike ja kohalike organite esindajatest, kellel on piirkondlike või kohalike organite valimistel saadud mandaat või kes kannavad poliitilist vastutust valitud kogu ees.

| (2) | Nõukogu võttis 20. detsembril 2021 vastu otsuse (EL) 2021/2294, (2) millega nimetatakse ametisse üks Madalmaade Kuningriigi esitatud Regioonide Komitee liige ja üks Madalmaade Kuningriigi esitatud asendusliige. |
| --- | --- |

(2)

Nõukogu võttis 20. detsembril 2021 vastu otsuse (EL) 2021/2294, (2) millega nimetatakse ametisse üks Madalmaade Kuningriigi esitatud Regioonide Komitee liige ja üks Madalmaade Kuningriigi esitatud asendusliige.

| (3) | Seoses Henk STAGHOUWERI tagasiastumisega on Regioonide Komitees vabanenud liikmekoht. |
| --- | --- |

(3)

Seoses Henk STAGHOUWERI tagasiastumisega on Regioonide Komitees vabanenud liikmekoht.

| (4) | Madalmaade valitsus tegi ettepaneku nimetada Regioonide Komitee liikmeks kuni 15. märtsini 2023 kohaliku organi esindaja Johan HAMSTERI, kes kannab poliitilist vastutust valitud kogu ees, Lid van de Gedeputeerde Staten van de provincie Groningen („Gedeputeerde“) (Groningeni provintsivalitsuse regionaalminister), |
| --- | --- |

(4)

Madalmaade valitsus tegi ettepaneku nimetada Regioonide Komitee liikmeks kuni 15. märtsini 2023 kohaliku organi esindaja Johan HAMSTERI, kes kannab poliitilist vastutust valitud kogu ees, Lid van de Gedeputeerde Staten van de provincie Groningen („Gedeputeerde“) (Groningeni provintsivalitsuse regionaalminister),

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Regioonide Komitee liikmeks nimetatakse kuni 15. märtsini 2023 kohaliku organi esindaja Johan HAMSTERI, kes kannab poliitilist vastutust valitud kogu ees, Lid van de Gedeputeerde Staten van de provincie Groningen („Gedeputeerde“) (Groningeni provintsivalitsuse regionaalminister).

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Luxembourg, 21. juuni 2022

Nõukogu nimel

eesistuja

C. BEAUNE

---

(1)  
  ELT L 139, 27.5.2019, lk 13.

1

(2)  Nõukogu 20. detsembri 2021. aasta otsus (EL) 2021/2294, millega nimetatakse ametisse üks Madalmaade Kuningriigi esitatud Regioonide Komitee liige ja üks Madalmaade Kuningriigi esitatud asendusliige (ELT L 458, 22.12.2021, lk 517).

2

---

| 27.6.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 168/80 |
| --- | --- | --- | --- |

27.6.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 168/80

---

NÕUKOGU OTSUS (EL) 2022/1002,

21. juuni 2022,

Euroopa Liidu nimel võetava seisukoha kohta energiaharta lepingu kohase energia konverentsi erakorralisel istungil 24. juunil 2022

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 194 koostoimes artikli 218 lõikega 9,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Liit sõlmis energiaharta lepingu nõukogu ja komisjoni otsusega 98/181/EÜ, ESTÜ, Euratom (1) ja see jõustus 16. aprillil 1998. aastal. |
| --- | --- |

(1)

Liit sõlmis energiaharta lepingu nõukogu ja komisjoni otsusega 98/181/EÜ, ESTÜ, Euratom (1) ja see jõustus 16. aprillil 1998. aastal.

| (2) | Energiaharta lepingu artikli 34 kohaselt tagab energiaharta konverents energiaharta lepingus sätestatud eesmärkide saavutamise. Vastavalt energiaharta lepingule ja selle protokollidele soodustab konverents energiaharta põhimõtete elluviimiseks vajalike asjakohaste üldmeetmete kooskõlastamist. |
| --- | --- |

(2)

Energiaharta lepingu artikli 34 kohaselt tagab energiaharta konverents energiaharta lepingus sätestatud eesmärkide saavutamise. Vastavalt energiaharta lepingule ja selle protokollidele soodustab konverents energiaharta põhimõtete elluviimiseks vajalike asjakohaste üldmeetmete kooskõlastamist.

| (3) | Energiaharta konverents võtab oma 24. juuni 2022. aasta erakorralisel istungil vastu: a) energiaharta konverentsi kodukorra muudatuse; b) otsuse Venemaa Föderatsioonilt energiaharta konverentsi vaatleja staatuse äravõtmise kohta ja c) otsuse energiaharta lepingu ajutise kohaldamise peatamise kohta Valgevene suhtes ja Valgevene energiaharta lepingus vaatlejana osalemise peatamise kohta, |
| --- | --- |

(3)

Energiaharta konverents võtab oma 24. juuni 2022. aasta erakorralisel istungil vastu: a) energiaharta konverentsi kodukorra muudatuse; b) otsuse Venemaa Föderatsioonilt energiaharta konverentsi vaatleja staatuse äravõtmise kohta ja c) otsuse energiaharta lepingu ajutise kohaldamise peatamise kohta Valgevene suhtes ja Valgevene energiaharta lepingus vaatlejana osalemise peatamise kohta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Seisukoht, mis võetakse liidu nimel energiaharta konverentsi erakorralisel istungil 24. juunil 2022 Brüsselis on järgmine:

| a) | kinnitada kodukorra artikli 7 muutmise ettepanek; |
| --- | --- |

a)

kinnitada kodukorra artikli 7 muutmise ettepanek;

| b) | kiita heaks nimetatud kodukorra artikli 7 muudatuse alusel Venemaa Föderatsioonilt vaatlejastaatuse äravõtmine, mis on põhjendatud mõlema selles artiklis nimetatud põhjusega (põhimõtete rikkumine ja rahaliste kohustuste täitmata jätmine); |
| --- | --- |

b)

kiita heaks nimetatud kodukorra artikli 7 muudatuse alusel Venemaa Föderatsioonilt vaatlejastaatuse äravõtmine, mis on põhjendatud mõlema selles artiklis nimetatud põhjusega (põhimõtete rikkumine ja rahaliste kohustuste täitmata jätmine);

| c) | kiita heaks energiaharta lepingu ajutise kohaldamise peatamine Valgevene suhtes ja Valgevene vaatlejastaatuse peatamine. |
| --- | --- |

c)

kiita heaks energiaharta lepingu ajutise kohaldamise peatamine Valgevene suhtes ja Valgevene vaatlejastaatuse peatamine.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Luxembourg, 21. juuni 2022

Nõukogu nimel

eesistuja

C. BEAUNE

---

(1)  Nõukogu ja komisjoni 23. septembri 1997. aasta otsus 98/181/EÜ, ESTÜ, Euratom, mis käsitleb energiaharta lepingu ning energiakasutuse tõhustamist ja sellega seotud keskkonnaküsimusi käsitleva energiaharta protokolli sõlmimist Euroopa ühenduste poolt (EÜT L 69, 9.3.1998, lk 1).

1

---

| 27.6.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 168/81 |
| --- | --- | --- | --- |

27.6.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 168/81

---

NÕUKOGU RAKENDUSOTSUS (EL) 2022/1003,

17. juuni 2022,

millega lubatakse Poola Vabariigil kohaldada erimeedet, millega tehakse erand direktiivi 2006/112/EÜ (mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi) artiklitest 218 ja 232

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 28. novembri 2006. aasta direktiivi 2006/112/EÜ, mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi, (1) eriti selle artikli 395 lõiget 1,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Kirjas, mille komisjon registreeris 5. augustil 2021, taotles Poola luba kehtestada erimeede, et teha erand direktiivi 2006/112/EÜ artiklitest 218, 226 ja 232 ning kehtestada kohustuslik e-arveldamine kõigi maksukohustuslaste tehtavate tehingute puhul, mille puhul on nõutav arve väljastamine (edaspidi „erimeede“). Luba kohaldada erimeedet taotleti ajavahemikuks 1. jaanuarist 2024 kuni 31. detsembrini 2026. |
| --- | --- |

(1)

Kirjas, mille komisjon registreeris 5. augustil 2021, taotles Poola luba kehtestada erimeede, et teha erand direktiivi 2006/112/EÜ artiklitest 218, 226 ja 232 ning kehtestada kohustuslik e-arveldamine kõigi maksukohustuslaste tehtavate tehingute puhul, mille puhul on nõutav arve väljastamine (edaspidi „erimeede“). Luba kohaldada erimeedet taotleti ajavahemikuks 1. jaanuarist 2024 kuni 31. detsembrini 2026.

| (2) | Direktiivi 2006/112/EÜ artikli 395 lõike 2 kohaselt edastas komisjon Poola taotluse teistele liikmesriikidele 21. oktoobri 2021. aasta kirjaga. Komisjon teatas 22. oktoobri 2021. aasta kirjas Poolale, et tal on taotluse hindamiseks kogu vajalik teave. |
| --- | --- |

(2)

Direktiivi 2006/112/EÜ artikli 395 lõike 2 kohaselt edastas komisjon Poola taotluse teistele liikmesriikidele 21. oktoobri 2021. aasta kirjaga. Komisjon teatas 22. oktoobri 2021. aasta kirjas Poolale, et tal on taotluse hindamiseks kogu vajalik teave.

| (3) | Poola teatas 8. veebruari 2022. aasta kirjas komisjonile, et erandit direktiivi 2006/112/EÜ artiklist 226 ei ole vaja teha ja et taotletava erimeetme kohaldamisala piirdub Poola territooriumil asuvate maksukohustuslastega. |
| --- | --- |

(3)

Poola teatas 8. veebruari 2022. aasta kirjas komisjonile, et erandit direktiivi 2006/112/EÜ artiklist 226 ei ole vaja teha ja et taotletava erimeetme kohaldamisala piirdub Poola territooriumil asuvate maksukohustuslastega.

| (4) | Poola väidab, et erimeede aitaks võidelda käibemaksupettuste ja maksudest kõrvalehoidmise vastu. Erimeede koos täiendavate tehinguandmete edastamisega parandaks märkimisväärselt Poola maksuhalduri analüüsivõimet, võimaldades tal automaatselt kontrollida deklareeritud ja tasutud käibemaksu vastavust ning täpsemalt kontrollida maksumaksjate esitatud käibemaksu tagastamise taotlusi. Lisaks täiendaks see muid meetmeid, mida on võetud käibemaksupettuste ja maksudest kõrvalehoidmise vastu võitlemiseks ning käibemaksusüsteemi ajakohastamiseks, nagu käibemaksu ühtne audititoimik, jagatud maksmise mehhanism, rahavoogude elektroonilise analüüsi süsteem ja veebipõhine maksuregistri süsteem jaemüügisektori jälgimiseks. |
| --- | --- |

(4)

Poola väidab, et erimeede aitaks võidelda käibemaksupettuste ja maksudest kõrvalehoidmise vastu. Erimeede koos täiendavate tehinguandmete edastamisega parandaks märkimisväärselt Poola maksuhalduri analüüsivõimet, võimaldades tal automaatselt kontrollida deklareeritud ja tasutud käibemaksu vastavust ning täpsemalt kontrollida maksumaksjate esitatud käibemaksu tagastamise taotlusi. Lisaks täiendaks see muid meetmeid, mida on võetud käibemaksupettuste ja maksudest kõrvalehoidmise vastu võitlemiseks ning käibemaksusüsteemi ajakohastamiseks, nagu käibemaksu ühtne audititoimik, jagatud maksmise mehhanism, rahavoogude elektroonilise analüüsi süsteem ja veebipõhine maksuregistri süsteem jaemüügisektori jälgimiseks.

| (5) | Poola leiab, et erimeede võimaldaks maksukohustuslaste jaoks lihtsustada kohustuste täitmist, näiteks eeltäidetud käibedeklaratsioonide ja koondaruannete või käibemaksu kiirendatud tagastamise abil. Erimeede annaks maksukohustuslastele eeliseid, näiteks maksuhalduri pakutav arvete säilitamise ja arhiveerimise teenus ning raamatupidamisprotsesside automatiseerimine. Poola sõnul ei ole kulud, mida maksukohustuslased peaksid kandma oma süsteemide erimeetmega kohandamisel, eeldatavasti märkimisväärsed, eriti võrreldes kasuga, mida nad saaksid erimeetmest. Kõnealuste kohanemiste hõlbustamiseks on Poola kehtestanud enne erimeetme kasutuselevõttu vabatahtliku e-arveldamise. Lisaks sellele pakutakse tasuta vahendeid erimeetme täitmiseks ning korraldatakse ulatuslik teavituskampaania, millega tutvustatakse maksumaksjatele uusi käibemaksueeskirju seoses erimeetmega. |
| --- | --- |

(5)

Poola leiab, et erimeede võimaldaks maksukohustuslaste jaoks lihtsustada kohustuste täitmist, näiteks eeltäidetud käibedeklaratsioonide ja koondaruannete või käibemaksu kiirendatud tagastamise abil. Erimeede annaks maksukohustuslastele eeliseid, näiteks maksuhalduri pakutav arvete säilitamise ja arhiveerimise teenus ning raamatupidamisprotsesside automatiseerimine. Poola sõnul ei ole kulud, mida maksukohustuslased peaksid kandma oma süsteemide erimeetmega kohandamisel, eeldatavasti märkimisväärsed, eriti võrreldes kasuga, mida nad saaksid erimeetmest. Kõnealuste kohanemiste hõlbustamiseks on Poola kehtestanud enne erimeetme kasutuselevõttu vabatahtliku e-arveldamise. Lisaks sellele pakutakse tasuta vahendeid erimeetme täitmiseks ning korraldatakse ulatuslik teavituskampaania, millega tutvustatakse maksumaksjatele uusi käibemaksueeskirju seoses erimeetmega.

| (6) | Arvestades laia kohaldamisala ja uudsust, on oluline hinnata erimeetme mõju käibemaksupettustega ja käibemaksu maksmisest kõrvalehoidmisega võitlemisele ning maksukohustuslastele. Seega juhul, kui Poola peab vajalikuks erimeetme kehtivusaega pikendada, peaks ta esitama komisjonile koos pikendamise taotlusega aruande, milles hinnatakse erimeetme tõhusust käibemaksupettustega ja käibemaksu maksmisest kõrvalehoidmisega võitlemisel ning käibemaksu kogumise lihtsustamisel. |
| --- | --- |

(6)

Arvestades laia kohaldamisala ja uudsust, on oluline hinnata erimeetme mõju käibemaksupettustega ja käibemaksu maksmisest kõrvalehoidmisega võitlemisele ning maksukohustuslastele. Seega juhul, kui Poola peab vajalikuks erimeetme kehtivusaega pikendada, peaks ta esitama komisjonile koos pikendamise taotlusega aruande, milles hinnatakse erimeetme tõhusust käibemaksupettustega ja käibemaksu maksmisest kõrvalehoidmisega võitlemisel ning käibemaksu kogumise lihtsustamisel.

| (7) | Erimeede ei tohiks mõjutada tarbija õigust saada ühendusesiseste tehingute kohta paberarveid. |
| --- | --- |

(7)

Erimeede ei tohiks mõjutada tarbija õigust saada ühendusesiseste tehingute kohta paberarveid.

| (8) | Erimeede peaks olema ajaliselt piiratud, et oleks võimalik hinnata, kas erimeede on selle eesmärkide seisukohast kohane ja tõhus. |
| --- | --- |

(8)

Erimeede peaks olema ajaliselt piiratud, et oleks võimalik hinnata, kas erimeede on selle eesmärkide seisukohast kohane ja tõhus.

| (9) | Erimeede on proportsionaalne taotletavate eesmärkidega, kuna see on ajaliselt ja ulatuselt piiratud. Lisaks sellele ei kaasne erimeetmega ohtu, et pettus võiks üle kanduda teistesse sektoritesse või liikmesriikidesse. |
| --- | --- |

(9)

Erimeede on proportsionaalne taotletavate eesmärkidega, kuna see on ajaliselt ja ulatuselt piiratud. Lisaks sellele ei kaasne erimeetmega ohtu, et pettus võiks üle kanduda teistesse sektoritesse või liikmesriikidesse.

| (10) | Erimeetme kohaldamine ei mõjuta negatiivselt lõpptarbimisetapis kogutava maksutulu kogusummat ega mõjuta ebasoodsalt käibemaksupõhiselt laekuvaid liidu omavahendeid, |
| --- | --- |

(10)

Erimeetme kohaldamine ei mõjuta negatiivselt lõpptarbimisetapis kogutava maksutulu kogusummat ega mõjuta ebasoodsalt käibemaksupõhiselt laekuvaid liidu omavahendeid,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Erandina direktiivi 2006/112/EÜ artiklist 218 lubatakse Poolal tunnustada ainult selliseid arveid, mille on väljastanud Poola territooriumil asuvad maksukohustuslased elektrooniliselt dokumentide või sõnumite kujul.

Artikkel 2

Erandina direktiivi 2006/112/EÜ artiklist 232 lubatakse Poolal sätestada, et Poola territooriumil väljastatud e-arvete kasutamiseks ei nõuta arve saaja nõusolekut.

Artikkel 3

Poola teavitab komisjoni riiklikest meetmetest, millega rakendatakse artiklites 1 ja 2 sätestatud erimeedet.

Artikkel 4

1.   Käesolev otsus jõustub selle teatavakstegemise päeval.

2.   Seda kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2024 kuni 31. detsembrini 2026.

3.   Kui Poola peab vajalikuks artiklites 1 ja 2 sätestatud erimeetme kohaldamisaega pikendada, esitab ta komisjonile koos pikendamise taotlusega aruande, milles hinnatakse artiklis 3 osutatud riiklike meetmete tõhusust käibemaksupettustega ja käibemaksu maksmisest kõrvalehoidmisega võitlemisel ning käibemaksu kogumise lihtsustamisel. Aruandes hinnatakse ka kõnealuste meetmete mõju maksukohustuslastele, eelkõige seda, kas kõnealused meetmed suurendavad nende halduskoormust ja kulusid.

Artikkel 5

Käesolev otsus on adresseeritud Poola Vabariigile.

Luxembourg, 17. juuni 2022

Nõukogu nimel

eesistuja

B. LE MAIRE

---

(1)  
  ELT L 347, 11.12.2006, lk 1.

1

---

| 27.6.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 168/84 |
| --- | --- | --- | --- |

27.6.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 168/84

---

NÕUKOGU RAKENDUSOTSUS (EL) 2022/1004,

17. juuni 2022,

millega lubatakse Soomel kohaldada vähendatud maksumäära teatavate soojuspumpade, elektrikatelde ja vee retsirkulatsioonipumpade suhtes kooskõlas direktiivi 2003/96/EÜ artikliga 19

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 27. oktoobri 2003. aasta direktiivi 2003/96/EÜ, millega korraldatakse ümber energiatoodete ja elektrienergia maksustamise ühenduse raamistik, (1) eriti selle artiklit 19,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Kooskõlas direktiivi 2003/96/EÜ artiklis 19 sätestatud korraga taotles Soome 6. augusti 2021. aasta kirjaga luba kohaldada vähendatud maksumäära elektrienergia suhtes, mida tarnitakse soojuspumpadele ja elektrikateldele, mis toodavad soojust kaugküttevõrgus, soojuspumpadele nimisoojusvõimsusega vähemalt 0,5 MW, mis ei ole ühendatud kaugküttevõrguga, ning vee retsirkulatsioonipumpadele geotermilistes küttejaamades. Soome ametiasutused esitasid taotluse juurde lisateavet ja selgitusi 4. novembril 2021, 26. jaanuaril 2022 ja 16. veebruaril 2022. |
| --- | --- |

(1)

Kooskõlas direktiivi 2003/96/EÜ artiklis 19 sätestatud korraga taotles Soome 6. augusti 2021. aasta kirjaga luba kohaldada vähendatud maksumäära elektrienergia suhtes, mida tarnitakse soojuspumpadele ja elektrikateldele, mis toodavad soojust kaugküttevõrgus, soojuspumpadele nimisoojusvõimsusega vähemalt 0,5 MW, mis ei ole ühendatud kaugküttevõrguga, ning vee retsirkulatsioonipumpadele geotermilistes küttejaamades. Soome ametiasutused esitasid taotluse juurde lisateavet ja selgitusi 4. novembril 2021, 26. jaanuaril 2022 ja 16. veebruaril 2022.

| (2) | Soome eesmärk on kavandatava vähendatud määra abil suurendada kütte lõppkasutuse sektori elektrifitseerimist ja edendada põletamisega mitteseotud soojuse tootmist, et vähendada heitkoguseid. Elektrikütteseadmete laialdasem kasutamine toob eeldatavasti kasu keskkonnale ja kliimale. |
| --- | --- |

(2)

Soome eesmärk on kavandatava vähendatud määra abil suurendada kütte lõppkasutuse sektori elektrifitseerimist ja edendada põletamisega mitteseotud soojuse tootmist, et vähendada heitkoguseid. Elektrikütteseadmete laialdasem kasutamine toob eeldatavasti kasu keskkonnale ja kliimale.

| (3) | Kui Soomel lubatakse kohaldada vähendatud maksumäära elektrienergia suhtes, mida tarnitakse kaugküttevõrgus soojust tootvatele soojuspumpadele ja elektrikateldele, vähemalt 0,5 MW nimisoojusvõimsusega soojuspumpadele, mis ei ole ühendatud kaugküttevõrguga, ning geotermilistes küttejaamades vee retsirkulatsioonipumpadele, ei lähe see kaugemale sellest, mis on vajalik kütte lõppkasutuse sektori elektrifitseerimise suurendamiseks. Sellised kütteseadmed edendavad rohepööret ja vähendavad kütuste põletamisel põhinevat soojuse tootmist. Need käitised ei ole turul veel konkurentsivõimelised ja vähendatud maksumäära kohaldamine, mida Soome taotleb, vähendaks halduskoormust. Seetõttu ei too meede oma kehtivuse ajal tõenäoliselt kaasa märkimisväärseid konkurentsimoonutusi ega mõjuta seega negatiivselt siseturu nõuetekohast toimimist. |
| --- | --- |

(3)

Kui Soomel lubatakse kohaldada vähendatud maksumäära elektrienergia suhtes, mida tarnitakse kaugküttevõrgus soojust tootvatele soojuspumpadele ja elektrikateldele, vähemalt 0,5 MW nimisoojusvõimsusega soojuspumpadele, mis ei ole ühendatud kaugküttevõrguga, ning geotermilistes küttejaamades vee retsirkulatsioonipumpadele, ei lähe see kaugemale sellest, mis on vajalik kütte lõppkasutuse sektori elektrifitseerimise suurendamiseks. Sellised kütteseadmed edendavad rohepööret ja vähendavad kütuste põletamisel põhinevat soojuse tootmist. Need käitised ei ole turul veel konkurentsivõimelised ja vähendatud maksumäära kohaldamine, mida Soome taotleb, vähendaks halduskoormust. Seetõttu ei too meede oma kehtivuse ajal tõenäoliselt kaasa märkimisväärseid konkurentsimoonutusi ega mõjuta seega negatiivselt siseturu nõuetekohast toimimist.

| (4) | Kooskõlas direktiivi 2003/96/EÜ artikli 19 lõikega 2 tuleb kõiki kõnealuse direktiivi artikli 19 lõike 1 alusel antavaid lube ajaliselt rangelt piiritleda. Tagamaks, et loa kehtivusaeg on piisavalt pikk, et see ei takistaks asjaomastel ettevõtjatel vajalike investeeringute tegemist, on asjakohane anda luba alates 1. jaanuarist 2022 kuni 31. detsembrini 2027. Kuid selleks, et mitte kahjustada kehtiva õigusraamistiku üldist arengut tulevikus, on asjakohane sätestada, et kui nõukogu kehtestab Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 113 või muude asjakohaste sätete alusel üldise muudetud süsteemi energiatoodete ja elektrienergia maksustamiseks ning kui luba ei ole sellega kooskõlas, peaks luba kaotama kehtivuse päeval, mil hakatakse kohaldama kõnealust üldist muudetud süsteemi. |
| --- | --- |

(4)

Kooskõlas direktiivi 2003/96/EÜ artikli 19 lõikega 2 tuleb kõiki kõnealuse direktiivi artikli 19 lõike 1 alusel antavaid lube ajaliselt rangelt piiritleda. Tagamaks, et loa kehtivusaeg on piisavalt pikk, et see ei takistaks asjaomastel ettevõtjatel vajalike investeeringute tegemist, on asjakohane anda luba alates 1. jaanuarist 2022 kuni 31. detsembrini 2027. Kuid selleks, et mitte kahjustada kehtiva õigusraamistiku üldist arengut tulevikus, on asjakohane sätestada, et kui nõukogu kehtestab Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 113 või muude asjakohaste sätete alusel üldise muudetud süsteemi energiatoodete ja elektrienergia maksustamiseks ning kui luba ei ole sellega kooskõlas, peaks luba kaotama kehtivuse päeval, mil hakatakse kohaldama kõnealust üldist muudetud süsteemi.

| (5) | Selleks et võimaldada käitiste käitajatel edendada soojuspumpasid ja elektrikatlaid, mis toodavad soojust kaugküttevõrgus, soojuspumpasid, mille nimisoojusvõimsus on vähemalt 0,5 MW ja mis ei ole ühendatud kaugküttevõrguga, ning geotermilistes küttejaamades vee retsirkulatsioonipumpade kasutamist, tuleks tagada, et Soome saab taotletud maksuvähendust kohaldada alates 1. jaanuarist 2022. Nähes ette, et loa andmist kohaldatakse loa jõustumisest varasemast kuupäevast, austatakse ettevõtjate õiguspäraseid ootusi, kuna kõnealune loa andmine ei riiva nende õigusi ja kohustusi. |
| --- | --- |

(5)

Selleks et võimaldada käitiste käitajatel edendada soojuspumpasid ja elektrikatlaid, mis toodavad soojust kaugküttevõrgus, soojuspumpasid, mille nimisoojusvõimsus on vähemalt 0,5 MW ja mis ei ole ühendatud kaugküttevõrguga, ning geotermilistes küttejaamades vee retsirkulatsioonipumpade kasutamist, tuleks tagada, et Soome saab taotletud maksuvähendust kohaldada alates 1. jaanuarist 2022. Nähes ette, et loa andmist kohaldatakse loa jõustumisest varasemast kuupäevast, austatakse ettevõtjate õiguspäraseid ootusi, kuna kõnealune loa andmine ei riiva nende õigusi ja kohustusi.

| (6) | Käesolev otsus ei piira liidu riigiabi eeskirjade kohaldamist, |
| --- | --- |

(6)

Käesolev otsus ei piira liidu riigiabi eeskirjade kohaldamist,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Tingimusel et järgitakse direktiivi 2003/96/EÜ artiklis 10 osutatud madalaimat maksustamistaset, nagu on sätestatud kõnealuse direktiivi I lisa tabelis C äriotstarbeliseks kasutuseks, lubatakse Soomel kohaldada vähendatud maksumäära elektrienergia suhtes, mida tarnitakse järgmiste seadmete jaoks:

| a) | soojuspumbad ja elektrikatlad, mis toodavad soojust kaugküttevõrgu jaoks; |
| --- | --- |

a)

soojuspumbad ja elektrikatlad, mis toodavad soojust kaugküttevõrgu jaoks;

| b) | soojuspumbad nimisoojusvõimsusega vähemalt 0,5 MW, mis ei ole ühendatud kaugküttevõrku; |
| --- | --- |

b)

soojuspumbad nimisoojusvõimsusega vähemalt 0,5 MW, mis ei ole ühendatud kaugküttevõrku;

| c) | vee retsirkulatsioonipumbad geotermilistes küttejaamades. |
| --- | --- |

c)

vee retsirkulatsioonipumbad geotermilistes küttejaamades.

Artikkel 2

Käesolevat otsust kohaldatakse 1. jaanuarist 2022 kuni 31. detsembrini 2027.

Kui nõukogu peaks aluslepingu artikli 113 või Euroopa Liidu toimimise lepingu mõne muu asjakohase sätte alusel kehtestama üldise muudetud süsteemi energiatoodete ja elektrienergia maksustamiseks ning käesoleva otsuse artiklis 1 antud luba ei oleks sellega kooskõlas, kaotab käesolev otsus kehtivuse päeval, mil hakatakse kohaldama kõnealuseid üldreegleid.

Artikkel 3

Käesolev otsus on adresseeritud Soome Vabariigile.

Luxembourg, 17. juuni 2022

Nõukogu nimel

eesistuja

B. LE MAIRE

---

(1)  
  ELT L 283, 31.10.2003, lk 51.

1

---

| 27.6.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 168/86 |
| --- | --- | --- | --- |

27.6.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 168/86

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS (EL) 2022/1005,

23. juuni 2022,

milles käsitletakse Prantsusmaa ja Rootsi esitatud lahendamata vastuväiteid biotsiidiperele Alphachloralose Grain loa andmise tingimuste kohta vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) nr 528/2012

(teatavaks tehtud numbri C(2022) 4193 all)

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. mai 2012. aasta määrust (EL) nr 528/2012, milles käsitletakse biotsiidide turul kättesaadavaks tegemist ja kasutamist, (1) eriti selle artikli 36 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | 26. märtsil 2013 anti Prantsusmaal ja Rootsis Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 98/8/EÜ (2) kohaselt luba biotsiididele Black Pearl Grain ja Souricide Foudroyant. 26. märtsil 2018 andsid Prantsusmaa ja Rootsi loa biotsiidiperele Alphachloralose Grain, mis sisaldab tooteid Black Pearl Grain ja Souricide Foudroyant. Biotsiidipere Alphachloralose Grain sisaldab rodentitsiide, mis kuuluvad määruse (EL) nr 528/2012 V lisa kohaselt tooteliiki 14 ning mida väljaõppe saanud kutselised kasutajad kasutavad sisetingimustes hiirte tõrjeks rikkumiskindlates söödakastides või kaetud söödamajades ja muud kui kutselised kasutajad rikkumiskindlates söödakastides, ning mis sisaldavad toimeainena alfakloraloosi (edaspidi „biotsiididepere“). Biotsiidipere loa hoidja on LODI S.A.S. |
| --- | --- |

(1)

26. märtsil 2013 anti Prantsusmaal ja Rootsis Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 98/8/EÜ (2) kohaselt luba biotsiididele Black Pearl Grain ja Souricide Foudroyant. 26. märtsil 2018 andsid Prantsusmaa ja Rootsi loa biotsiidiperele Alphachloralose Grain, mis sisaldab tooteid Black Pearl Grain ja Souricide Foudroyant. Biotsiidipere Alphachloralose Grain sisaldab rodentitsiide, mis kuuluvad määruse (EL) nr 528/2012 V lisa kohaselt tooteliiki 14 ning mida väljaõppe saanud kutselised kasutajad kasutavad sisetingimustes hiirte tõrjeks rikkumiskindlates söödakastides või kaetud söödamajades ja muud kui kutselised kasutajad rikkumiskindlates söödakastides, ning mis sisaldavad toimeainena alfakloraloosi (edaspidi „biotsiididepere“). Biotsiidipere loa hoidja on LODI S.A.S.

| (2) | 2019. aastal teatasid Madalmaad ja Soome Prantsusmaale, et mürgistusteabekeskused, lemmikloomaomanikud ja loomakliinikud teatasid 2018. aastal kasside ja koerte alfakloraloosimürgistuse sümptomitega esmase ja teisese mürgistuse juhtumite sagenemisest. Ka Prantsusmaal teatasid veterinaarmürgistusteabekeskused alfakloraloosi põhjustatud lemmikloomade mürgistusjuhtumite sagenemisest (peamiselt koerte esmased mürgistused aastatel 2017–2018). |
| --- | --- |

(2)

2019. aastal teatasid Madalmaad ja Soome Prantsusmaale, et mürgistusteabekeskused, lemmikloomaomanikud ja loomakliinikud teatasid 2018. aastal kasside ja koerte alfakloraloosimürgistuse sümptomitega esmase ja teisese mürgistuse juhtumite sagenemisest. Ka Prantsusmaal teatasid veterinaarmürgistusteabekeskused alfakloraloosi põhjustatud lemmikloomade mürgistusjuhtumite sagenemisest (peamiselt koerte esmased mürgistused aastatel 2017–2018).

| (3) | 2019. aastal sai Rootsi loomakliinikutelt teavet selle kohta, et alfakloraloosi sisaldavad rodentitsiidid on põhjustanud kasside teiseseid mürgistusjuhtumeid. Põllumajandusülikooli väikeloomakliinik teatas, et Rootsi ja mitmete teiste riikide veterinaarsektoris on viimastel aastatel olnud arvukamalt teateid kassidel esinenud alfakloraloosimürgistuse kahtluse kohta. |
| --- | --- |

(3)

2019. aastal sai Rootsi loomakliinikutelt teavet selle kohta, et alfakloraloosi sisaldavad rodentitsiidid on põhjustanud kasside teiseseid mürgistusjuhtumeid. Põllumajandusülikooli väikeloomakliinik teatas, et Rootsi ja mitmete teiste riikide veterinaarsektoris on viimastel aastatel olnud arvukamalt teateid kassidel esinenud alfakloraloosimürgistuse kahtluse kohta.

| (4) | 30. oktoobril ja 17. detsembril 2019 muutsid Prantsusmaa ja Rootsi kooskõlas määruse (EL) nr 528/2012 artikli 48 lõike 1 punktiga a biotsiidipere Alphachloralose Grain lube, et reageerida koertega seotud esmase ja kassidega seotud teisese mürgistuse juhtumitele. |
| --- | --- |

(4)

30. oktoobril ja 17. detsembril 2019 muutsid Prantsusmaa ja Rootsi kooskõlas määruse (EL) nr 528/2012 artikli 48 lõike 1 punktiga a biotsiidipere Alphachloralose Grain lube, et reageerida koertega seotud esmase ja kassidega seotud teisese mürgistuse juhtumitele.

| (5) | Prantsusmaa loa muudatusega kehtestati nõue tooteid täiendavalt märgistada, et selgelt näidata ohtu inimestele ja muudele organismidele kui sihtorganismidele, ning märkida pakendil kohustus kasutada biotsiidiperet üksnes söödakastides. |
| --- | --- |

(5)

Prantsusmaa loa muudatusega kehtestati nõue tooteid täiendavalt märgistada, et selgelt näidata ohtu inimestele ja muudele organismidele kui sihtorganismidele, ning märkida pakendil kohustus kasutada biotsiidiperet üksnes söödakastides.

| (6) | Rootsi, võttes arvesse oma riigi kemikaaliametilt saadud teavet, muutis toote kasutusluba selliselt, et piirata kasutamist üksnes väljaõppe saanud kutseliste kasutajatega, ning lisas tingimused, et biotsiidi ei tohi kasutada keskkonnas, kus eeldatavasti liigub kasse, ning et pärast biotsiidi kasutamist tuleb surnud hiired ära korjata. Loa hoidja vaidlustas Rootsi tehtud muudatuse ning Rootsi maa- ja keskkonnakohus jõudis järeldusele, et Rootsi kemikaaliameti otsus muuta alfakloraloosi sisaldavate toodete kasutusluba ja kehtestada nende toodete suhtes piirang on põhjendatud ning vaie jäeti rahuldamata. |
| --- | --- |

(6)

Rootsi, võttes arvesse oma riigi kemikaaliametilt saadud teavet, muutis toote kasutusluba selliselt, et piirata kasutamist üksnes väljaõppe saanud kutseliste kasutajatega, ning lisas tingimused, et biotsiidi ei tohi kasutada keskkonnas, kus eeldatavasti liigub kasse, ning et pärast biotsiidi kasutamist tuleb surnud hiired ära korjata. Loa hoidja vaidlustas Rootsi tehtud muudatuse ning Rootsi maa- ja keskkonnakohus jõudis järeldusele, et Rootsi kemikaaliameti otsus muuta alfakloraloosi sisaldavate toodete kasutusluba ja kehtestada nende toodete suhtes piirang on põhjendatud ning vaie jäeti rahuldamata.

| (7) | Saksamaa ja Taani esitasid vastavalt määruse (EL) nr 528/2012 artikli 48 lõikele 3 15. aprillil 2020 koordineerimisrühmale vastuväited Prantsusmaa ja Rootsi tehtud biotsiidipere loa muudatuste kohta. |
| --- | --- |

(7)

Saksamaa ja Taani esitasid vastavalt määruse (EL) nr 528/2012 artikli 48 lõikele 3 15. aprillil 2020 koordineerimisrühmale vastuväited Prantsusmaa ja Rootsi tehtud biotsiidipere loa muudatuste kohta.

| (8) | Saksamaa vastuväide oli seotud Prantsusmaa kehtestatud meetmetega, mis nende arvates ei olnud piisavad. Saksamaa leidis, et teisese mürgistuse juhtumitele reageerimiseks peaks biotsiidipere kasutamine piirduma väljaõppe saanud kutseliste kasutajatega. |
| --- | --- |

(8)

Saksamaa vastuväide oli seotud Prantsusmaa kehtestatud meetmetega, mis nende arvates ei olnud piisavad. Saksamaa leidis, et teisese mürgistuse juhtumitele reageerimiseks peaks biotsiidipere kasutamine piirduma väljaõppe saanud kutseliste kasutajatega.

| (9) | Taani vastuväide oli seotud asjaoluga, et Rootsi piiras biotsiidipere kasutamist üksnes väljaõppe saanud kutseliste kasutajatega. Taani sõnul ei olnud nende territooriumil kasutamise piiramine üksnes väljaõppe saanud kutseliste kasutajatega põhjendatud. Taani teatas, et nad ei ole teadlikud nende riigis esinenud teisese mürgistuse juhtumitest ning et nende siseriiklikes õigusaktides puudub seoses hiirte keemilise tõrjega määratlus „väljaõppe saanud kutseliste kasutajate“ kohta. |
| --- | --- |

(9)

Taani vastuväide oli seotud asjaoluga, et Rootsi piiras biotsiidipere kasutamist üksnes väljaõppe saanud kutseliste kasutajatega. Taani sõnul ei olnud nende territooriumil kasutamise piiramine üksnes väljaõppe saanud kutseliste kasutajatega põhjendatud. Taani teatas, et nad ei ole teadlikud nende riigis esinenud teisese mürgistuse juhtumitest ning et nende siseriiklikes õigusaktides puudub seoses hiirte keemilise tõrjega määratlus „väljaõppe saanud kutseliste kasutajate“ kohta.

| (10) | Koordineerimisrühma sekretariaat palus 6. juunil 2020 teistel asjaomastel liikmesriikidel ja loa hoidjal esitada esildise kohta kirjalikke märkusi. Loa hoidja esitas kirjalikud märkused 30. juunil 2020, 6. juulil 2020 ja 23. juulil 2020. Koordineerimisrühm arutas esildist 6. ja 23. juulil 2020 loa hoidja osavõtul. |
| --- | --- |

(10)

Koordineerimisrühma sekretariaat palus 6. juunil 2020 teistel asjaomastel liikmesriikidel ja loa hoidjal esitada esildise kohta kirjalikke märkusi. Loa hoidja esitas kirjalikud märkused 30. juunil 2020, 6. juulil 2020 ja 23. juulil 2020. Koordineerimisrühm arutas esildist 6. ja 23. juulil 2020 loa hoidja osavõtul.

| (11) | Kuna koordineerimisrühmas kokkuleppele ei jõutud, edastas Prantsusmaa 21. oktoobril 2020 ja Rootsi 7. augustil 2020 lahendamata vastuväited komisjonile vastavalt määruse (EL) nr 528/2012 artikli 36 lõikele 1 ning esitas komisjonile üksikasjaliku ülevaate küsimusest, milles liikmesriigid ei suutnud kokkuleppele jõuda, ja nende erimeelsuste põhjused. |
| --- | --- |

(11)

Kuna koordineerimisrühmas kokkuleppele ei jõutud, edastas Prantsusmaa 21. oktoobril 2020 ja Rootsi 7. augustil 2020 lahendamata vastuväited komisjonile vastavalt määruse (EL) nr 528/2012 artikli 36 lõikele 1 ning esitas komisjonile üksikasjaliku ülevaate küsimusest, milles liikmesriigid ei suutnud kokkuleppele jõuda, ja nende erimeelsuste põhjused.

| (12) | Pärast seda, kui Prantsusmaa ja Rootsi olid esitanud määruse (EL) nr 528/2012 artikli 36 lõike 1 kohased esildised, palus Soome ohutus- ja kemikaaliamet (Tukes) 2021. aasta mais Soome toiduametilt ja Soome Veterinaariaühingult arvamust alfakloraloositoodete mõju kohta lemmikloomadele ja vajaduse kohta piirata alfakloraloosi kasutamist. Kõnealuses arvamuses, mida Soome jagas komisjoniga, märgiti, et alfakloraloosi sisaldavad biotsiidid põhjustavad märkimisväärset kahju ja kannatusi nii lemmikloomadele kui ka metsloomadele, et Tukesile ja Soome toiduametile teatatud lemmikloomade mürgistusjuhtumite arv on märkimisväärne ning et 2019. aastal määruse (EL) nr 528/2012 artikli 37 lõike 1 punktide a ja c kohaselt lubades tehtud erandid, mis seisnesid biotsiidide turustamise ja kasutamise piiramises muude kui kutseliste kasutajate puhul üksnes eeltäidetud söödakastidega, ning mis Soomes on juba kehtestatud, ei ole juhtumite arvu vähendanud. Seepärast soovitas Soome toiduamet, et alfakloraloosi sisaldavate toodete kasutamine ja kättesaadavus peaks piirduma väljaõppe saanud kutseliste kasutajatega. 8. detsembril 2021 muutis Soome määruse (EL) nr 528/2012 artikli 48 lõike 1 kohaselt lubasid, et piirata alfakloraloosi sisaldavate rodentitsiidide kasutamist kutselise kasutamisega. |
| --- | --- |

(12)

Pärast seda, kui Prantsusmaa ja Rootsi olid esitanud määruse (EL) nr 528/2012 artikli 36 lõike 1 kohased esildised, palus Soome ohutus- ja kemikaaliamet (Tukes) 2021. aasta mais Soome toiduametilt ja Soome Veterinaariaühingult arvamust alfakloraloositoodete mõju kohta lemmikloomadele ja vajaduse kohta piirata alfakloraloosi kasutamist. Kõnealuses arvamuses, mida Soome jagas komisjoniga, märgiti, et alfakloraloosi sisaldavad biotsiidid põhjustavad märkimisväärset kahju ja kannatusi nii lemmikloomadele kui ka metsloomadele, et Tukesile ja Soome toiduametile teatatud lemmikloomade mürgistusjuhtumite arv on märkimisväärne ning et 2019. aastal määruse (EL) nr 528/2012 artikli 37 lõike 1 punktide a ja c kohaselt lubades tehtud erandid, mis seisnesid biotsiidide turustamise ja kasutamise piiramises muude kui kutseliste kasutajate puhul üksnes eeltäidetud söödakastidega, ning mis Soomes on juba kehtestatud, ei ole juhtumite arvu vähendanud. Seepärast soovitas Soome toiduamet, et alfakloraloosi sisaldavate toodete kasutamine ja kättesaadavus peaks piirduma väljaõppe saanud kutseliste kasutajatega. 8. detsembril 2021 muutis Soome määruse (EL) nr 528/2012 artikli 48 lõike 1 kohaselt lubasid, et piirata alfakloraloosi sisaldavate rodentitsiidide kasutamist kutselise kasutamisega.

| (13) | Lisaks sai Rootsi keemiaamet Rootsi Uppsala ülikooli loomakliinikult täiendavat teavet vereproovide analüüside kujul, millega kinnitati alfakloraloosi esinemist mürgitatud loomade veres. |
| --- | --- |

(13)

Lisaks sai Rootsi keemiaamet Rootsi Uppsala ülikooli loomakliinikult täiendavat teavet vereproovide analüüside kujul, millega kinnitati alfakloraloosi esinemist mürgitatud loomade veres.

| (14) | Määruse (EL) nr 528/2012 artikli 19 lõike 1 punkti b alapunkti iii kohaselt on loa andmise tingimuseks, et biotsiid ei avalda otseselt ega oma jääkide kaudu kohest või hilisemat vastuvõetamatut mõju loomade tervisele vahetult või joogivee, toidu, sööda, õhu või muu kaudse mõju kaudu. |
| --- | --- |

(14)

Määruse (EL) nr 528/2012 artikli 19 lõike 1 punkti b alapunkti iii kohaselt on loa andmise tingimuseks, et biotsiid ei avalda otseselt ega oma jääkide kaudu kohest või hilisemat vastuvõetamatut mõju loomade tervisele vahetult või joogivee, toidu, sööda, õhu või muu kaudse mõju kaudu.

| (15) | Määruse (EL) nr 528/2012 artikli 19 lõike 5 esimeses lõigus on sätestatud, et biotsiidile võib anda loa, kui artikli 19 lõike 1 punkti b alapunktis iii sätestatud tingimused ei ole täielikult täidetud, kui biotsiidile loa andmata jätmine avaldaks ühiskonnale ebaproportsionaalset negatiivset mõju võrreldes ohuga inimeste ja loomade tervisele või keskkonnale, mis tuleneb biotsiidi kasutamisest loas sätestatud tingimustel. Lisaks on artikli 19 lõike 5 teises lõigus täpsustatud, et selle sätte kohaselt loa saanud biotsiidi kasutamise suhtes kohaldatakse asjakohaseid riskimaandamismeetmeid tagamaks, et selle biotsiidi kokkupuude inimeste ja keskkonnaga oleks viidud miinimumini. Kõnealuse lõike kohaselt loa saanud biotsiidi kasutamine peab piirduma liikmesriikidega, kus on täidetud esimese lõigu tingimused. |
| --- | --- |

(15)

Määruse (EL) nr 528/2012 artikli 19 lõike 5 esimeses lõigus on sätestatud, et biotsiidile võib anda loa, kui artikli 19 lõike 1 punkti b alapunktis iii sätestatud tingimused ei ole täielikult täidetud, kui biotsiidile loa andmata jätmine avaldaks ühiskonnale ebaproportsionaalset negatiivset mõju võrreldes ohuga inimeste ja loomade tervisele või keskkonnale, mis tuleneb biotsiidi kasutamisest loas sätestatud tingimustel. Lisaks on artikli 19 lõike 5 teises lõigus täpsustatud, et selle sätte kohaselt loa saanud biotsiidi kasutamise suhtes kohaldatakse asjakohaseid riskimaandamismeetmeid tagamaks, et selle biotsiidi kokkupuude inimeste ja keskkonnaga oleks viidud miinimumini. Kõnealuse lõike kohaselt loa saanud biotsiidi kasutamine peab piirduma liikmesriikidega, kus on täidetud esimese lõigu tingimused.

| (16) | Olles hoolikalt läbi vaadanud liikmesriikide ja biotsiidipere loa hoidja esitatud teabe, leiab komisjon, et biotsiidipere ei vasta täielikult määruse (EL) nr 528/2012 artikli 19 lõike 1 punkti b alapunktis iii sätestatud tingimustele, võttes arvesse Soome toiduameti ja Soome veterinaaride ühenduse arvamust ning Uppsala Ülikooli loomakliiniku ja Rootsi veterinaaride ühenduse aruandeid, milles märgiti, et biotsiidiperel on lubamatu mõju loomade tervisele, ning kinnitati mürgitatud loomadel tehtud analüüsidega, et on esinenud märkimisväärne arv alfakloraloosiga seotud mürgistusjuhtumeid kassidel. |
| --- | --- |

(16)

Olles hoolikalt läbi vaadanud liikmesriikide ja biotsiidipere loa hoidja esitatud teabe, leiab komisjon, et biotsiidipere ei vasta täielikult määruse (EL) nr 528/2012 artikli 19 lõike 1 punkti b alapunktis iii sätestatud tingimustele, võttes arvesse Soome toiduameti ja Soome veterinaaride ühenduse arvamust ning Uppsala Ülikooli loomakliiniku ja Rootsi veterinaaride ühenduse aruandeid, milles märgiti, et biotsiidiperel on lubamatu mõju loomade tervisele, ning kinnitati mürgitatud loomadel tehtud analüüsidega, et on esinenud märkimisväärne arv alfakloraloosiga seotud mürgistusjuhtumeid kassidel.

| (17) | Seepärast võib kooskõlas määruse (EL) nr 528/2012 artikli 19 lõikega 5 anda biotsiidiperele loa üksnes liikmesriikides, kes leiavad, et biotsiidiperele loa andmata jätmine avaldaks ühiskonnale ebaproportsionaalset negatiivset mõju võrreldes ohuga inimeste ja loomade tervisele või keskkonnale, mis tuleneb biotsiidi kasutamisest loas sätestatud tingimustel. |
| --- | --- |

(17)

Seepärast võib kooskõlas määruse (EL) nr 528/2012 artikli 19 lõikega 5 anda biotsiidiperele loa üksnes liikmesriikides, kes leiavad, et biotsiidiperele loa andmata jätmine avaldaks ühiskonnale ebaproportsionaalset negatiivset mõju võrreldes ohuga inimeste ja loomade tervisele või keskkonnale, mis tuleneb biotsiidi kasutamisest loas sätestatud tingimustel.

| (18) | Samuti tuleb vastavalt määruse (EL) nr 528/2012 artikli 19 lõikele 5 biotsiidi kasutamisel kohaldada asjakohaseid riskimaandamismeetmeid, millega tagatakse, et inimeste ja keskkonna kokkupuude biotsiidiga oleks viidud miinimumini. |
| --- | --- |

(18)

Samuti tuleb vastavalt määruse (EL) nr 528/2012 artikli 19 lõikele 5 biotsiidi kasutamisel kohaldada asjakohaseid riskimaandamismeetmeid, millega tagatakse, et inimeste ja keskkonna kokkupuude biotsiidiga oleks viidud miinimumini.

| (19) | Toimeaine alfakloraloos on kantud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 98/8/EÜ I lisasse kasutamiseks tooteliiki 14 kuuluvates biotsiidides ning kooskõlas määruse (EL) nr 528/2012 artikliga 86 loetakse see toimeaine kõnealuse määruse alusel heakskiidetuks, kui on täidetud kõnealuse direktiivi I lisas kehtestatud nõuded ja tingimused. |
| --- | --- |

(19)

Toimeaine alfakloraloos on kantud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 98/8/EÜ I lisasse kasutamiseks tooteliiki 14 kuuluvates biotsiidides ning kooskõlas määruse (EL) nr 528/2012 artikliga 86 loetakse see toimeaine kõnealuse määruse alusel heakskiidetuks, kui on täidetud kõnealuse direktiivi I lisas kehtestatud nõuded ja tingimused.

| (20) | 24. detsembril 2019 esitati Euroopa Kemikaaliametile määruse (EL) nr 528/2012 artikli 13 lõike 1 kohaselt taotlus toimeaine alfakloraloosi heakskiitmise uuendamiseks. 15. oktoobril 2020 teatas Poola hindav pädev asutus komisjonile, et kooskõlas kõnealuse määruse artikli 14 lõikega 1 jõudis ta otsusele, et uuendamistaotlust oli vaja täielikult hinnata. |
| --- | --- |

(20)

24. detsembril 2019 esitati Euroopa Kemikaaliametile määruse (EL) nr 528/2012 artikli 13 lõike 1 kohaselt taotlus toimeaine alfakloraloosi heakskiitmise uuendamiseks. 15. oktoobril 2020 teatas Poola hindav pädev asutus komisjonile, et kooskõlas kõnealuse määruse artikli 14 lõikega 1 jõudis ta otsusele, et uuendamistaotlust oli vaja täielikult hinnata.

| (21) | Sellest tulenevalt oleks tooteliiki 14 kuuluvates biotsiidides alfakloraloosi kasutamise heakskiit aegunud taotlejast sõltumata põhjustel 30. juunil 2021, enne seda, kui oleks võetud vastu otsus heakskiidu pikendamise kohta. Selleks et võimaldada taotluse läbivaatamist, lükati alfakloraloosi kasutamise heakskiidu aegumiskuupäev komisjoni rakendusotsusega (EL) 2021/333 (3) edasi kuni 31. detsembrini 2023. |
| --- | --- |

(21)

Sellest tulenevalt oleks tooteliiki 14 kuuluvates biotsiidides alfakloraloosi kasutamise heakskiit aegunud taotlejast sõltumata põhjustel 30. juunil 2021, enne seda, kui oleks võetud vastu otsus heakskiidu pikendamise kohta. Selleks et võimaldada taotluse läbivaatamist, lükati alfakloraloosi kasutamise heakskiidu aegumiskuupäev komisjoni rakendusotsusega (EL) 2021/333 (3) edasi kuni 31. detsembrini 2023.

| (22) | Alfakloraloosi sisaldavate biotsiidide kasutamisest tulenevat loomade teisese mürgistuse ohtu ja vajalikke riskivähendamismeetmeid, mida tuleb rakendada ohu vähendamiseks vastuvõetava tasemeni, tuleks hinnata alfakloraloosi heakskiidu pikendamise taotluse hindamise raames, mida liikmesriigid peaksid seejärel alfakloraloosi sisaldavatele biotsiididele loa andmisel nõuetekohaselt arvesse võtma. |
| --- | --- |

(22)

Alfakloraloosi sisaldavate biotsiidide kasutamisest tulenevat loomade teisese mürgistuse ohtu ja vajalikke riskivähendamismeetmeid, mida tuleb rakendada ohu vähendamiseks vastuvõetava tasemeni, tuleks hinnata alfakloraloosi heakskiidu pikendamise taotluse hindamise raames, mida liikmesriigid peaksid seejärel alfakloraloosi sisaldavatele biotsiididele loa andmisel nõuetekohaselt arvesse võtma.

| (23) | Eespool esitatud kaalutlusi arvesse võttes leiab komisjon, et alfakloraloosi sisaldavate toodete kasutamisest tulenevate esmaste ja teiseste mürgistuste ohu vähendamiseks võetavad riskimaandamismeetmed peaksid erandkorras, kuni alfakloraloosi hindamise järelduseni, sõltuma konkreetsetest asjaoludest ja kättesaadavatest tõenditest teiseste mürgistusjuhtumite esinemise kohta vastavates liikmesriikides. Mõned liikmesriigid võivad näiteks pidada vajalikuks piirata kasutamist väljaõppe saanud kutseliste kasutajatega, samas kui teised liikmesriigid võivad pidada piisavaks täiendavaid märgistamisnõudeid. |
| --- | --- |

(23)

Eespool esitatud kaalutlusi arvesse võttes leiab komisjon, et alfakloraloosi sisaldavate toodete kasutamisest tulenevate esmaste ja teiseste mürgistuste ohu vähendamiseks võetavad riskimaandamismeetmed peaksid erandkorras, kuni alfakloraloosi hindamise järelduseni, sõltuma konkreetsetest asjaoludest ja kättesaadavatest tõenditest teiseste mürgistusjuhtumite esinemise kohta vastavates liikmesriikides. Mõned liikmesriigid võivad näiteks pidada vajalikuks piirata kasutamist väljaõppe saanud kutseliste kasutajatega, samas kui teised liikmesriigid võivad pidada piisavaks täiendavaid märgistamisnõudeid.

| (24) | Komisjon andis 14. veebruaril 2022 loa hoidjale võimaluse esitada kirjalikke märkusi kooskõlas määruse (EL) nr 528/2012 artikli 36 lõikega 2. Loa hoidja esitas märkused, mida komisjon hiljem arvesse võttis. |
| --- | --- |

(24)

Komisjon andis 14. veebruaril 2022 loa hoidjale võimaluse esitada kirjalikke märkusi kooskõlas määruse (EL) nr 528/2012 artikli 36 lõikega 2. Loa hoidja esitas märkused, mida komisjon hiljem arvesse võttis.

| (25) | Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise biotsiidikomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(25)

Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise biotsiidikomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Biotsiidipere, mille identifitseerimisnumber biotsiidiregistris on FR-0019764-0000, ei vasta täielikult määruse (EL) nr 528/2012 artikli 19 lõike 1 punkti b alapunktis iii sätestatud tingimustele.

Biotsiidiperele, mille identifitseerimisnumber biotsiidiregistris on FR-0019764-0000, võib anda loa üksnes liikmesriikides, kes leiavad, et biotsiidiperele loa andmata jätmine avaldaks ühiskonnale ebaproportsionaalset negatiivset mõju võrreldes ohuga inimeste ja loomade tervisele või keskkonnale, mis tuleneb biotsiidi kasutamisest loas sätestatud tingimustel.

Biotsiidi kasutamise suhtes kohaldatakse määruse (EL) nr 528/2012 artikli 19 lõikes 5 osutatud asjakohaseid riskimaandamismeetmeid, mis võetakse igas liikmesriigis vastu konkreetsete asjaolude ja kättesaadavate tõendite alusel teiseste mürgistusjuhtumite esinemise kohta kõnealuses liikmesriigis.

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 23. juuni 2022

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Stella KYRIAKIDES

---

(1)  
  ELT L 167, 27.6.2012, lk 1.

1

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 1998. aasta direktiiv 98/8/EÜ, mis käsitleb biotsiidide turuleviimist (EÜT L 123, 24.4.1998, lk 1).

2

(3)  Komisjoni 24. veebruari 2021. aasta rakendusotsus (EL) 2021/333, millega lükatakse edasi tooteliiki 14 kuuluvates biotsiidides alfakloraloosi kasutamise heakskiidu aegumiskuupäeva (ELT L 65, 25.2.2021, lk 58).

3

---

| 27.6.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 168/90 |
| --- | --- | --- | --- |

27.6.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 168/90

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS (EL) 2022/1006,

24. juuni 2022,

milles käsitletakse Prantsusmaa ja Rootsi esitatud lahendamata vastuväiteid biotsiidiperele „Alphachloralose Pasta“ loa andmise tingimuste kohta vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) nr 528/2012

(teatavaks tehtud numbri C(2022) 4226 all)

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. mai 2012. aasta määrust (EL) nr 528/2012, milles käsitletakse biotsiidide turul kättesaadavaks tegemist ja kasutamist, (1) eriti selle artikli 36 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | 19. märtsil 2013 anti Prantsusmaal ja Rootsis luba biotsiidile „Black Pearl Pasta“ ja 27. augustil 2013 biotsiidile „Le Foudrayant Souris Pate Rouge“ vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 98/8/EÜ (2). 9. oktoobril 2013 tunnustas seejärel Rootsi vastastikku biotsiidi „Black Pearl Paste“ kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 528/2012. 21. oktoobril 2019 ja 5. märtsil 2018 anti vastavalt Prantsusmaal ja Rootsis luba biotsiidiperele „Alphachloralose Pasta“, kuhu kuuluvad ka tooted „Black Pearl Pasta“ ja „Le Foudroyant Souris Pate Rouge“ (edaspidi „biotsiidipere“). Biotsiidipere hõlmab määruse (EL) nr 528/2012 V lisa kohaselt tooteliiki 14 kuuluvaid rodentitsiide. Biotsiidid lastakse turule taastäidetavates kaetud söödakastides, mida võivad kasutada kutselised kasutajad, ja eelnevalt täidetud rikkumiskindlates söödakastides, mida võivad kasutada muud kui kutselised kasutajad. Biotsiidid sisaldavad heakskiidetud toimeainet alfakloraloosi. Biotsiidide loa hoidja on LODI S.A.S. |
| --- | --- |

(1)

19. märtsil 2013 anti Prantsusmaal ja Rootsis luba biotsiidile „Black Pearl Pasta“ ja 27. augustil 2013 biotsiidile „Le Foudrayant Souris Pate Rouge“ vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 98/8/EÜ (2). 9. oktoobril 2013 tunnustas seejärel Rootsi vastastikku biotsiidi „Black Pearl Paste“ kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 528/2012. 21. oktoobril 2019 ja 5. märtsil 2018 anti vastavalt Prantsusmaal ja Rootsis luba biotsiidiperele „Alphachloralose Pasta“, kuhu kuuluvad ka tooted „Black Pearl Pasta“ ja „Le Foudroyant Souris Pate Rouge“ (edaspidi „biotsiidipere“). Biotsiidipere hõlmab määruse (EL) nr 528/2012 V lisa kohaselt tooteliiki 14 kuuluvaid rodentitsiide. Biotsiidid lastakse turule taastäidetavates kaetud söödakastides, mida võivad kasutada kutselised kasutajad, ja eelnevalt täidetud rikkumiskindlates söödakastides, mida võivad kasutada muud kui kutselised kasutajad. Biotsiidid sisaldavad heakskiidetud toimeainet alfakloraloosi. Biotsiidide loa hoidja on LODI S.A.S.

| (2) | 2019. aastal teatasid Madalmaad ja Soome Prantsusmaale, et mürgistusteabekeskused, lemmikloomaomanikud ja loomakliinikud teatasid 2018. aastal kasside ja koerte alfakloraloosimürgistuse sümptomitega esmase ja teisese mürgistuse juhtumite sagenemisest. Ka Prantsusmaal teatasid veterinaarmürgistusteabekeskused lemmikloomade alfakloraloosimürgistuste (peamiselt koerte esmased mürgistusjuhud) sagenemisest aastatel 2017–2018. |
| --- | --- |

(2)

2019. aastal teatasid Madalmaad ja Soome Prantsusmaale, et mürgistusteabekeskused, lemmikloomaomanikud ja loomakliinikud teatasid 2018. aastal kasside ja koerte alfakloraloosimürgistuse sümptomitega esmase ja teisese mürgistuse juhtumite sagenemisest. Ka Prantsusmaal teatasid veterinaarmürgistusteabekeskused lemmikloomade alfakloraloosimürgistuste (peamiselt koerte esmased mürgistusjuhud) sagenemisest aastatel 2017–2018.

| (3) | 2019. aastal sai Rootsi loomakliinikutelt teavet selle kohta, et alfakloraloosi sisaldavad rodentitsiidid on põhjustanud kassidel teiseseid mürgistusjuhtumeid. Rootsi Põllumajandusülikooli väikeloomakliinik märkis, et viimastel aastatel on kasside puhul järjest rohkem teatatud alfakloraloosi mürgistuse kahtlusest. |
| --- | --- |

(3)

2019. aastal sai Rootsi loomakliinikutelt teavet selle kohta, et alfakloraloosi sisaldavad rodentitsiidid on põhjustanud kassidel teiseseid mürgistusjuhtumeid. Rootsi Põllumajandusülikooli väikeloomakliinik märkis, et viimastel aastatel on kasside puhul järjest rohkem teatatud alfakloraloosi mürgistuse kahtlusest.

| (4) | 30. oktoobril ja 17. detsembril 2019 muutsid Prantsusmaa ja Rootsi kooskõlas määruse (EL) nr 528/2012 artikli 48 lõike 1 punktiga a biotsiidipere Alphachloralose Pasta lube, et reageerida koertega seotud esmase ja kassidega seotud teisese mürgistuse juhtumitele. |
| --- | --- |

(4)

30. oktoobril ja 17. detsembril 2019 muutsid Prantsusmaa ja Rootsi kooskõlas määruse (EL) nr 528/2012 artikli 48 lõike 1 punktiga a biotsiidipere Alphachloralose Pasta lube, et reageerida koertega seotud esmase ja kassidega seotud teisese mürgistuse juhtumitele.

| (5) | Prantsusmaa muutis luba, et nõuda biotsiidipere täiendavat märgistamist, näitamaks selgelt ohtu inimestele ja muudele organismidele kui sihtorganismid, ning märkida pakendil kohustus kasutada biotsiidiperet ainult söödakastides. |
| --- | --- |

(5)

Prantsusmaa muutis luba, et nõuda biotsiidipere täiendavat märgistamist, näitamaks selgelt ohtu inimestele ja muudele organismidele kui sihtorganismid, ning märkida pakendil kohustus kasutada biotsiidiperet ainult söödakastides.

| (6) | Rootsi, võttes arvesse oma riigi kemikaaliametilt saadud teavet, muutis toote kasutusluba selliselt, et piirata kasutamist üksnes väljaõppe saanud kutseliste kasutajatega, ning lisas tingimused, et biotsiidi ei tohi kasutada keskkonnas, kus eeldatavasti liigub kasse, ning et pärast biotsiidi kasutamist tuleb surnud hiired ära korjata. Loa hoidja vaidlustas Rootsi tehtud muudatuse ning Rootsi maa- ja keskkonnakohus jõudis järeldusele, et Rootsi kemikaaliameti otsus muuta alfakloraloosi sisaldavate toodete kasutusluba ja kehtestada nende toodete suhtes piirang on põhjendatud ning vaie jäeti rahuldamata. |
| --- | --- |

(6)

Rootsi, võttes arvesse oma riigi kemikaaliametilt saadud teavet, muutis toote kasutusluba selliselt, et piirata kasutamist üksnes väljaõppe saanud kutseliste kasutajatega, ning lisas tingimused, et biotsiidi ei tohi kasutada keskkonnas, kus eeldatavasti liigub kasse, ning et pärast biotsiidi kasutamist tuleb surnud hiired ära korjata. Loa hoidja vaidlustas Rootsi tehtud muudatuse ning Rootsi maa- ja keskkonnakohus jõudis järeldusele, et Rootsi kemikaaliameti otsus muuta alfakloraloosi sisaldavate toodete kasutusluba ja kehtestada nende toodete suhtes piirang on põhjendatud ning vaie jäeti rahuldamata.

| (7) | Saksamaa ja Taani esitasid 15. aprillil 2020 vastavalt määruse (EL) nr 528/2012 artikli 48 lõikele 3 koordineerimisrühmale vastuväited Prantsusmaa ja Rootsi tehtud muudatuste kohta biotsiidipere loas. |
| --- | --- |

(7)

Saksamaa ja Taani esitasid 15. aprillil 2020 vastavalt määruse (EL) nr 528/2012 artikli 48 lõikele 3 koordineerimisrühmale vastuväited Prantsusmaa ja Rootsi tehtud muudatuste kohta biotsiidipere loas.

| (8) | Saksamaa vastuväide oli seotud Prantsusmaa kehtestatud meetmetega, mis nende arvates ei olnud piisavad. Saksamaa leidis, et teisese mürgistuse juhtumitega tegelemiseks peaks biotsiidipere kasutamine piirduma väljaõppe saanud kutseliste kasutajatega. |
| --- | --- |

(8)

Saksamaa vastuväide oli seotud Prantsusmaa kehtestatud meetmetega, mis nende arvates ei olnud piisavad. Saksamaa leidis, et teisese mürgistuse juhtumitega tegelemiseks peaks biotsiidipere kasutamine piirduma väljaõppe saanud kutseliste kasutajatega.

| (9) | Taani vastuväide oli seotud sellega, et Rootsi piiras biotsiidipere kasutamist üksnes väljaõppe saanud kutseliste kasutajatega. Taani sõnul ei oleks nende territooriumil kasutamise piiramine üksnes väljaõppe saanud kutseliste kasutajatega põhjendatud. Taani teatas, et ta ei ole teadlik sellest, et Taanis oleks toimunud teiseseid mürgistusi ja et tema riiklikes õigusaktides puudub seoses hiirte keemilise tõrjega määratlus „väljaõppe saanud kutseliste kasutajate“ kohta. |
| --- | --- |

(9)

Taani vastuväide oli seotud sellega, et Rootsi piiras biotsiidipere kasutamist üksnes väljaõppe saanud kutseliste kasutajatega. Taani sõnul ei oleks nende territooriumil kasutamise piiramine üksnes väljaõppe saanud kutseliste kasutajatega põhjendatud. Taani teatas, et ta ei ole teadlik sellest, et Taanis oleks toimunud teiseseid mürgistusi ja et tema riiklikes õigusaktides puudub seoses hiirte keemilise tõrjega määratlus „väljaõppe saanud kutseliste kasutajate“ kohta.

| (10) | Koordineerimisrühma sekretariaat palus 6. juunil 2020 teistel asjaomastel liikmesriikidel ja loa hoidjal esitada esildise kohta kirjalikud märkused. Loa hoidja esitas kirjalikud märkused 30. juunil 2020, 6. juulil 2020 ja 23. juulil 2020. Koordineerimisrühm arutas esildist 6. ja 23. juulil 2020 loa hoidja osavõtul. |
| --- | --- |

(10)

Koordineerimisrühma sekretariaat palus 6. juunil 2020 teistel asjaomastel liikmesriikidel ja loa hoidjal esitada esildise kohta kirjalikud märkused. Loa hoidja esitas kirjalikud märkused 30. juunil 2020, 6. juulil 2020 ja 23. juulil 2020. Koordineerimisrühm arutas esildist 6. ja 23. juulil 2020 loa hoidja osavõtul.

| (11) | Kuna koordineerimisrühm kokkuleppele ei jõudnud, edastas Prantsusmaa 21. oktoobril 2020 ja Rootsi 7. augustil 2020 lahendamata vastuväited komisjonile vastavalt määruse (EL) nr 528/2012 artikli 36 lõikele 1 ning esitas komisjonile üksikasjaliku ülevaate küsimusest, milles liikmesriigid ei suutnud kokkuleppele jõuda, ja oma erimeelsuse põhjused. |
| --- | --- |

(11)

Kuna koordineerimisrühm kokkuleppele ei jõudnud, edastas Prantsusmaa 21. oktoobril 2020 ja Rootsi 7. augustil 2020 lahendamata vastuväited komisjonile vastavalt määruse (EL) nr 528/2012 artikli 36 lõikele 1 ning esitas komisjonile üksikasjaliku ülevaate küsimusest, milles liikmesriigid ei suutnud kokkuleppele jõuda, ja oma erimeelsuse põhjused.

| (12) | Pärast seda, kui Prantsusmaa ja Rootsi olid esitanud määruse (EL) nr 528/2012 artikli 36 lõike 1 kohased esildised, palus Soome ohutus- ja kemikaaliamet (Tukes) 2021. aasta mais Soome toiduametilt ja Soome Veterinaariaühingult arvamust alfakloraloositoodete mõju kohta lemmikloomadele ja vajaduse kohta piirata alfakloraloosi kasutamist. Kõnealuses arvamuses, mida Soome jagas komisjoniga, märgiti, et alfakloraloosi sisaldavad biotsiidid põhjustavad märkimisväärset kahju ja kannatusi nii lemmikloomadele kui ka metsloomadele, et Tukesile ja Soome toiduametile teatatud lemmikloomade mürgistusjuhtumite arv on märkimisväärne ning et 2019. aastal määruse (EL) nr 528/2012 artikli 37 lõike 1 punktide a ja c kohaselt lubades tehtud erandid, mis seisnesid biotsiidide turustamise ja kasutamise piiramises muude kui kutseliste kasutajate puhul üksnes eeltäidetud söödakastidega, ning mis Soomes on juba kehtestatud, ei ole juhtumite arvu vähendanud. Seetõttu soovitas Soome toiduamet, et alfakloraloosi sisaldavate toodete kasutamine ja kättesaadavus peaks piirduma väljaõppe saanud kutseliste kasutajatega. 8. detsembril 2021 muutis Soome määruse (EL) nr 528/2012 artikli 48 lõike 1 kohaselt lubasid, et piirata alfakloraloosi sisaldavate rodentitsiidide kasutamist kutselise kasutamisega. |
| --- | --- |

(12)

Pärast seda, kui Prantsusmaa ja Rootsi olid esitanud määruse (EL) nr 528/2012 artikli 36 lõike 1 kohased esildised, palus Soome ohutus- ja kemikaaliamet (Tukes) 2021. aasta mais Soome toiduametilt ja Soome Veterinaariaühingult arvamust alfakloraloositoodete mõju kohta lemmikloomadele ja vajaduse kohta piirata alfakloraloosi kasutamist. Kõnealuses arvamuses, mida Soome jagas komisjoniga, märgiti, et alfakloraloosi sisaldavad biotsiidid põhjustavad märkimisväärset kahju ja kannatusi nii lemmikloomadele kui ka metsloomadele, et Tukesile ja Soome toiduametile teatatud lemmikloomade mürgistusjuhtumite arv on märkimisväärne ning et 2019. aastal määruse (EL) nr 528/2012 artikli 37 lõike 1 punktide a ja c kohaselt lubades tehtud erandid, mis seisnesid biotsiidide turustamise ja kasutamise piiramises muude kui kutseliste kasutajate puhul üksnes eeltäidetud söödakastidega, ning mis Soomes on juba kehtestatud, ei ole juhtumite arvu vähendanud. Seetõttu soovitas Soome toiduamet, et alfakloraloosi sisaldavate toodete kasutamine ja kättesaadavus peaks piirduma väljaõppe saanud kutseliste kasutajatega. 8. detsembril 2021 muutis Soome määruse (EL) nr 528/2012 artikli 48 lõike 1 kohaselt lubasid, et piirata alfakloraloosi sisaldavate rodentitsiidide kasutamist kutselise kasutamisega.

| (13) | Lisaks sellele sai Rootsi kemikaaliamet lisateavet Uppsala Ülikooli loomakliinikult vereproovide analüüside näol, mis kinnitasid alfakloraloosi olemasolu mürgitatud loomade veres. |
| --- | --- |

(13)

Lisaks sellele sai Rootsi kemikaaliamet lisateavet Uppsala Ülikooli loomakliinikult vereproovide analüüside näol, mis kinnitasid alfakloraloosi olemasolu mürgitatud loomade veres.

| (14) | Määruse (EL) nr 528/2012 artikli 19 lõike 1 punkti b alapunkti iii kohaselt on loa andmise tingimuseks, et biotsiid ei avalda otseselt ega oma jääkide kaudu kohest või hilisemat vastuvõetamatut mõju inimeste, sealhulgas haavatavate elanikkonnarühmade, või loomade tervisele vahetult või joogivee, toidu, sööda, õhu või muu kaudse mõju kaudu. |
| --- | --- |

(14)

Määruse (EL) nr 528/2012 artikli 19 lõike 1 punkti b alapunkti iii kohaselt on loa andmise tingimuseks, et biotsiid ei avalda otseselt ega oma jääkide kaudu kohest või hilisemat vastuvõetamatut mõju inimeste, sealhulgas haavatavate elanikkonnarühmade, või loomade tervisele vahetult või joogivee, toidu, sööda, õhu või muu kaudse mõju kaudu.

| (15) | Määruse (EL) nr 528/2012 artikli 19 lõike 5 esimeses lõigus on sätestatud, et biotsiidile võib anda loa, kui lõike 1 punkti b alapunktis iii sätestatud tingimused ei ole täielikult täidetud, kui vastasel juhul avaldaks biotsiidile loa mitteandmine ühiskonnale ebaproportsionaalset negatiivset mõju võrreldes ohuga inimeste ja loomade tervisele või keskkonnale, mis tuleneb biotsiidi kasutamisest loas sätestatud tingimustel. Lisaks on artikli 19 lõike 5 teises lõigus täpsustatud, et kõnealuse lõike kohaselt loa saanud biotsiidide kasutamisel kohaldatakse asjakohaseid riskivähendamismeetmeid tagamaks, et selle biotsiidi kokkupuude inimeste ja keskkonnaga oleks viidud miinimumini. Kõnealuse lõike kohaselt loa saanud biotsiidi kasutamine piirdub liikmesriikidega, kus esimese lõigu tingimused on täidetud. |
| --- | --- |

(15)

Määruse (EL) nr 528/2012 artikli 19 lõike 5 esimeses lõigus on sätestatud, et biotsiidile võib anda loa, kui lõike 1 punkti b alapunktis iii sätestatud tingimused ei ole täielikult täidetud, kui vastasel juhul avaldaks biotsiidile loa mitteandmine ühiskonnale ebaproportsionaalset negatiivset mõju võrreldes ohuga inimeste ja loomade tervisele või keskkonnale, mis tuleneb biotsiidi kasutamisest loas sätestatud tingimustel. Lisaks on artikli 19 lõike 5 teises lõigus täpsustatud, et kõnealuse lõike kohaselt loa saanud biotsiidide kasutamisel kohaldatakse asjakohaseid riskivähendamismeetmeid tagamaks, et selle biotsiidi kokkupuude inimeste ja keskkonnaga oleks viidud miinimumini. Kõnealuse lõike kohaselt loa saanud biotsiidi kasutamine piirdub liikmesriikidega, kus esimese lõigu tingimused on täidetud.

| (16) | Olles hoolikalt läbi vaadanud liikmesriikide ja biotsiidipere loa hoidja esitatud teabe, leiab komisjon, et biotsiidipere ei vasta täielikult määruse (EL) nr 528/2012 artikli 19 lõike 1 punkti b alapunktis iii sätestatud tingimustele, võttes arvesse Soome toiduameti ja Soome veterinaarühingu arvamust ning Uppsala Ülikooli loomakliiniku ja Rootsi veterinaarühingu aruandeid, milles on märgitud, et biotsiidiperel on vastuvõetamatu mõju loomade tervisele, ning kinnitatud mürgitatud loomadel tehtud analüüsidega, et on esinenud märkimisväärne arv alfakloraloosiga seotud mürgistusjuhtumeid kassidel. |
| --- | --- |

(16)

Olles hoolikalt läbi vaadanud liikmesriikide ja biotsiidipere loa hoidja esitatud teabe, leiab komisjon, et biotsiidipere ei vasta täielikult määruse (EL) nr 528/2012 artikli 19 lõike 1 punkti b alapunktis iii sätestatud tingimustele, võttes arvesse Soome toiduameti ja Soome veterinaarühingu arvamust ning Uppsala Ülikooli loomakliiniku ja Rootsi veterinaarühingu aruandeid, milles on märgitud, et biotsiidiperel on vastuvõetamatu mõju loomade tervisele, ning kinnitatud mürgitatud loomadel tehtud analüüsidega, et on esinenud märkimisväärne arv alfakloraloosiga seotud mürgistusjuhtumeid kassidel.

| (17) | Seepärast võib kooskõlas määruse (EL) nr 528/2012 artikli 19 lõikega 5 biotsiidiperele loa anda üksnes liikmesriikides, kes leiavad, et biotsiidile loa andmata jätmine avaldaks ühiskonnale ebaproportsionaalset negatiivset mõju võrreldes ohuga inimeste ja loomade tervisele või keskkonnale, mis tuleneb biotsiidi kasutamisest loas sätestatud tingimustel. |
| --- | --- |

(17)

Seepärast võib kooskõlas määruse (EL) nr 528/2012 artikli 19 lõikega 5 biotsiidiperele loa anda üksnes liikmesriikides, kes leiavad, et biotsiidile loa andmata jätmine avaldaks ühiskonnale ebaproportsionaalset negatiivset mõju võrreldes ohuga inimeste ja loomade tervisele või keskkonnale, mis tuleneb biotsiidi kasutamisest loas sätestatud tingimustel.

| (18) | Samuti tuleb vastavalt määruse (EL) nr 528/2012 artikli 19 lõikele 5 biotsiidi kasutamisel kohaldada asjakohaseid riskivähendamismeetmeid tagamaks, et selle biotsiidi kokkupuude loomade ja keskkonnaga oleks viidud miinimumini. |
| --- | --- |

(18)

Samuti tuleb vastavalt määruse (EL) nr 528/2012 artikli 19 lõikele 5 biotsiidi kasutamisel kohaldada asjakohaseid riskivähendamismeetmeid tagamaks, et selle biotsiidi kokkupuude loomade ja keskkonnaga oleks viidud miinimumini.

| (19) | Toimeaine alfakloraloos on kantud direktiivi 98/8/EÜ I lisasse kasutamiseks tooteliiki 14 kuuluvates biotsiidides ning kooskõlas määruse (EL) nr 528/2012 artikliga 86 käsitatakse seda sama määruse alusel heaks kiidetuna, kui on täidetud kõnealuse direktiivi I lisas kehtestatud nõuded ja tingimused. |
| --- | --- |

(19)

Toimeaine alfakloraloos on kantud direktiivi 98/8/EÜ I lisasse kasutamiseks tooteliiki 14 kuuluvates biotsiidides ning kooskõlas määruse (EL) nr 528/2012 artikliga 86 käsitatakse seda sama määruse alusel heaks kiidetuna, kui on täidetud kõnealuse direktiivi I lisas kehtestatud nõuded ja tingimused.

| (20) | 24. detsembril 2019 esitati kemikaaliametile määruse (EL) nr 528/2012 artikli 13 lõike 1 kohaselt taotlus toimeaine alfakloraloosi heakskiitmise uuendamiseks. 15. oktoobril 2020 teatas Poola hindav pädev asutus komisjonile, et kooskõlas nimetatud määruse artikli 14 lõikega 1 on ta jõudnud otsusele, et uuendamistaotlust on vaja täielikult hinnata. |
| --- | --- |

(20)

24. detsembril 2019 esitati kemikaaliametile määruse (EL) nr 528/2012 artikli 13 lõike 1 kohaselt taotlus toimeaine alfakloraloosi heakskiitmise uuendamiseks. 15. oktoobril 2020 teatas Poola hindav pädev asutus komisjonile, et kooskõlas nimetatud määruse artikli 14 lõikega 1 on ta jõudnud otsusele, et uuendamistaotlust on vaja täielikult hinnata.

| (21) | Sellest tulenevalt oleks tooteliiki 14 kuuluvates biotsiidides alfakloraloosi kasutamise heakskiit aegunud taotlejast sõltumatutel põhjustel 30. juunil 2021, enne, kui oleks vastu võetud otsus heakskiidu pikendamise kohta. Seepärast lükati alfakloraloosi heakskiidu aegumiskuupäev komisjoni rakendusotsusega (EL) 2021/333 (3) edasi kuni 31. detsembrini 2023, et võimaldada taotluse läbivaatamist. |
| --- | --- |

(21)

Sellest tulenevalt oleks tooteliiki 14 kuuluvates biotsiidides alfakloraloosi kasutamise heakskiit aegunud taotlejast sõltumatutel põhjustel 30. juunil 2021, enne, kui oleks vastu võetud otsus heakskiidu pikendamise kohta. Seepärast lükati alfakloraloosi heakskiidu aegumiskuupäev komisjoni rakendusotsusega (EL) 2021/333 (3) edasi kuni 31. detsembrini 2023, et võimaldada taotluse läbivaatamist.

| (22) | Alfakloraloosi sisaldavate biotsiidide kasutamisest tulenevat loomade teisese mürgistuse ohtu ja vajalikke riskivähendamismeetmeid, mida tuleb rakendada ohu vähendamiseks vastuvõetava tasemeni, tuleks hinnata alfakloraloosi heakskiidu pikendamise taotluse hindamise raames, mida liikmesriigid peaksid seejärel alfakloraloosi sisaldavatele biotsiididele loa andmisel nõuetekohaselt arvesse võtma. |
| --- | --- |

(22)

Alfakloraloosi sisaldavate biotsiidide kasutamisest tulenevat loomade teisese mürgistuse ohtu ja vajalikke riskivähendamismeetmeid, mida tuleb rakendada ohu vähendamiseks vastuvõetava tasemeni, tuleks hinnata alfakloraloosi heakskiidu pikendamise taotluse hindamise raames, mida liikmesriigid peaksid seejärel alfakloraloosi sisaldavatele biotsiididele loa andmisel nõuetekohaselt arvesse võtma.

| (23) | Eespool esitatud kaalutlusi arvesse võttes leiab komisjon, et alfakloraloosi sisaldavate toodete kasutamisest tulenevate esmaste ja teiseste mürgistuste ohu vähendamiseks võetavad riskivähendamismeetmed peaksid erandkorras, kuni alfakloraloosi hindamise järelduseni, sõltuma konkreetsetest asjaoludest ja kättesaadavatest tõenditest teiseste mürgistusjuhtumite esinemise kohta vastavates liikmesriikides. Mõned liikmesriigid võivad näiteks pidada vajalikuks piirata kasutamist väljaõppe saanud kutseliste kasutajatega, samas kui teised liikmesriigid võivad pidada piisavaks täiendavaid märgistamisnõudeid. |
| --- | --- |

(23)

Eespool esitatud kaalutlusi arvesse võttes leiab komisjon, et alfakloraloosi sisaldavate toodete kasutamisest tulenevate esmaste ja teiseste mürgistuste ohu vähendamiseks võetavad riskivähendamismeetmed peaksid erandkorras, kuni alfakloraloosi hindamise järelduseni, sõltuma konkreetsetest asjaoludest ja kättesaadavatest tõenditest teiseste mürgistusjuhtumite esinemise kohta vastavates liikmesriikides. Mõned liikmesriigid võivad näiteks pidada vajalikuks piirata kasutamist väljaõppe saanud kutseliste kasutajatega, samas kui teised liikmesriigid võivad pidada piisavaks täiendavaid märgistamisnõudeid.

| (24) | 14. veebruaril 2022 andis komisjon loa hoidjale võimaluse esitada kirjalikke märkusi kooskõlas määruse (EL) nr 528/2012 artikli 36 lõikega 2. Loa hoidja esitas märkused, mida komisjon hiljem arvesse võttis. |
| --- | --- |

(24)

14. veebruaril 2022 andis komisjon loa hoidjale võimaluse esitada kirjalikke märkusi kooskõlas määruse (EL) nr 528/2012 artikli 36 lõikega 2. Loa hoidja esitas märkused, mida komisjon hiljem arvesse võttis.

| (25) | Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise biotsiidikomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(25)

Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise biotsiidikomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Biotsiidipere, mille identifitseerimisnumber biotsiidiregistris on FR-0018427-0000, ei vasta täielikult määruse (EL) nr 528/2012 artikli 19 lõike 1 punkti b alapunktis iii sätestatud tingimustele.

Biotsiidiperele, mille identifitseerimisnumber biotsiidiregistris on FR-0018427-0000, võib loa anda üksnes liikmesriikides, kes leiavad, et biotsiidile loa andmata jätmine avaldaks ühiskonnale ebaproportsionaalset negatiivset mõju võrreldes ohuga inimeste ja loomade tervisele või keskkonnale, mis tuleneb biotsiidi kasutamisest loas sätestatud tingimustel.

Biotsiidi kasutamise suhtes kohaldatakse määruse (EL) nr 528/2012 artikli 19 lõikes 5 osutatud asjakohaseid riskivähendamismeetmeid, mis võetakse igas liikmesriigis vastu konkreetsete asjaolude ja kättesaadavate tõendite alusel teiseste mürgistusjuhtumite esinemise kohta selles liikmesriigis.

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 24. juuni 2022

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Stella KYRIAKIDES

---

(1)  
  ELT L 167, 27.6.2012, lk 1.

1

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 1998. aasta direktiiv 98/8/EÜ, mis käsitleb biotsiidide turuleviimist (EÜT L 123, 24.4.1998, lk 1).

2

(3)  Komisjoni 24. veebruari 2021. aasta rakendusotsus (EL) 2021/333, millega lükatakse edasi tooteliiki 14 kuuluvates biotsiidides alfakloraloosi kasutamise heakskiidu aegumiskuupäeva (ELT L 65, 25.2.2021, lk 58).

3

---