# Uradni list L 151/2022

| | ISSN 1977-0804 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 151 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Letnik 652. junij 2022 |

ISSN 1977-0804

Uradni list

Evropske unije

L 151

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Letnik 652. junij 2022

---

| Vsebina | | I   Zakonodajni akti | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | * | Uredba (EU) 2022/858 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. maja 2022 o pilotni ureditvi za tržne infrastrukture na podlagi tehnologije razpršene evidence ter spremembi uredb (EU) št. 600/2014 in (EU) št. 909/2014 ter Direktive 2014/65/EU (
  1
  ) | 1 |

Vsebina

I   Zakonodajni akti

Stran

UREDBE

*

Uredba (EU) 2022/858 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. maja 2022 o pilotni ureditvi za tržne infrastrukture na podlagi tehnologije razpršene evidence ter spremembi uredb (EU) št. 600/2014 in (EU) št. 909/2014 ter Direktive 2014/65/EU (
  1
  )

1

1

| | | II   Nezakonodajni akti |
| --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2022/859 z dne 24. maja 2022 o spremembi Priloge I k Uredbi Sveta (EGS) št. 2658/87 o tarifni in statistični nomenklaturi ter skupni carinski tarifi | 34 |
| | * | Uredba Komisije (EU) 2022/860 z dne 1. junija 2022 o spremembi Priloge III k Uredbi (ES) št. 1925/2006 Evropskega parlamenta in Sveta glede monakolinov iz rdečega kvasnega riža (
  1
  ) | 37 |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2022/861 z dne 1. junija 2022 o določitvi izrednih pravil za druge zahtevke držav članic za pomoč Unije za šolsko sadje in zelenjavo ter za šolsko mleko in odstopanju od Izvedbene uredbe (EU) 2017/39 glede prerazporeditve pomoči Unije, za obdobje od 1. avgusta 2022 do 31. julija 2023 | 42 |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2022/862 z dne 1. junija 2022 o spremembi Uredbe (ES) št. 474/2006 glede seznama letalskih prevoznikov, za katere velja prepoved opravljanja letov ali omejitve opravljanja dejavnosti v Uniji (
  1
  ) | 45 |
| | | SKLEPI |
| | * | Sklep Sveta (EU) 2022/863 z dne 24. maja 2022 o stališču, ki se v imenu Evropske unije zastopa v Skupnem odboru EU-CTC, ustanovljenem s Konvencijo z dne 20. maja 1987 o skupnem tranzitnem postopku, glede sprememb navedene konvencije | 62 |
| | * | Sklep Sveta (EU) 2022/864 z dne 24. maja 2022 o spremembi Sklepa 1999/70/ES o zunanjih revizorjih nacionalnih centralnih bank glede zunanjega revizorja centralne banke Lietuvos bankas | 64 |
| | * | Izvedbeni sklep Sveta (EU) 2022/865 z dne 24. maja 2022 o dovoljenju Češki republiki, da uvede posebni ukrep, ki odstopa od člena 287 Direktive 2006/112/ES o skupnem sistemu davka na dodano vrednost | 66 |
| | * | Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2022/866 z dne 25. maja 2022 o nerešenih ugovorih glede pogojev za izdajo dovoljenja za biocidni proizvod Primer PIP v skladu z Uredbo (EU) št. 528/2012 Evropskega parlamenta in Sveta
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2022) 3318)

   (
  1
  ) | 68 |
| | | PRIPOROČILA |
| | * | Priporočilo Komisije (EU) 2022/867 z dne 1. junija 2022 o dajanju v promet varnostnih zalog nafte v državah članicah po invaziji na Ukrajino | 72 |

II   Nezakonodajni akti

UREDBE

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2022/859 z dne 24. maja 2022 o spremembi Priloge I k Uredbi Sveta (EGS) št. 2658/87 o tarifni in statistični nomenklaturi ter skupni carinski tarifi

34

*

Uredba Komisije (EU) 2022/860 z dne 1. junija 2022 o spremembi Priloge III k Uredbi (ES) št. 1925/2006 Evropskega parlamenta in Sveta glede monakolinov iz rdečega kvasnega riža (
  1
  )

1

37

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2022/861 z dne 1. junija 2022 o določitvi izrednih pravil za druge zahtevke držav članic za pomoč Unije za šolsko sadje in zelenjavo ter za šolsko mleko in odstopanju od Izvedbene uredbe (EU) 2017/39 glede prerazporeditve pomoči Unije, za obdobje od 1. avgusta 2022 do 31. julija 2023

42

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2022/862 z dne 1. junija 2022 o spremembi Uredbe (ES) št. 474/2006 glede seznama letalskih prevoznikov, za katere velja prepoved opravljanja letov ali omejitve opravljanja dejavnosti v Uniji (
  1
  )

1

45

SKLEPI

*

Sklep Sveta (EU) 2022/863 z dne 24. maja 2022 o stališču, ki se v imenu Evropske unije zastopa v Skupnem odboru EU-CTC, ustanovljenem s Konvencijo z dne 20. maja 1987 o skupnem tranzitnem postopku, glede sprememb navedene konvencije

62

*

Sklep Sveta (EU) 2022/864 z dne 24. maja 2022 o spremembi Sklepa 1999/70/ES o zunanjih revizorjih nacionalnih centralnih bank glede zunanjega revizorja centralne banke Lietuvos bankas

64

*

Izvedbeni sklep Sveta (EU) 2022/865 z dne 24. maja 2022 o dovoljenju Češki republiki, da uvede posebni ukrep, ki odstopa od člena 287 Direktive 2006/112/ES o skupnem sistemu davka na dodano vrednost

66

*

Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2022/866 z dne 25. maja 2022 o nerešenih ugovorih glede pogojev za izdajo dovoljenja za biocidni proizvod Primer PIP v skladu z Uredbo (EU) št. 528/2012 Evropskega parlamenta in Sveta
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2022) 3318)

   (
  1
  )

(notificirano pod dokumentarno številko C(2022) 3318)

1

68

PRIPOROČILA

*

Priporočilo Komisije (EU) 2022/867 z dne 1. junija 2022 o dajanju v promet varnostnih zalog nafte v državah članicah po invaziji na Ukrajino

72

| | | Popravki |
| --- | --- | --- |
| | * | Popravek Uredbe (EU) št. 528/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. maja 2012 o dostopnosti na trgu in uporabi biocidnih proizvodov ( UL L 167, 27.6.2012 ) | 74 |
| | * | Popravek Izvedbene uredbe Komisije (EU) 2021/1431 z dne 1. septembra 2021 o dovoljenju za muramidazo, ki jo proizvaja Trichoderma reesei DSM 32338, kot krmni dodatek za tekače (imetnik dovoljenja DSM Nutritional Products Ltd, ki ga v Uniji zastopa DSM Nutritional Products Sp. z o.o.) ( UL L 309, 2.9.2021 ) | 75 |
| | * | Popravek Izvedbene uredbe Komisije (EU) 2020/1376 z dne 1. oktobra 2020 o dovoljenju za pripravek iz 6-fitaze, ki jo proizvaja Komagataella phaffii (CGMCC 12056), kot krmni dodatek za pitovne purane, purane za razplod, pujske (sesne pujske in tekače) in manj pomembne vrste prašičev (imetnik dovoljenja Andrés Pintaluba S.A) ( UL L 319, 2.10.2020 ) | 76 |
| | * | Popravek Izvedbene uredbe Komisije (EU) 2021/2092 z dne 29. novembra 2021 o dovoljenju za kalijev diformat kot krmni dodatek za prašiče pitance in tekače ( UL L 427, 30.11.2021 ) | 77 |
| | * | Popravek Izvedbene uredbe Komisije (EU) 2022/272 z dne 23. februarja 2022 o dovoljenju za pripravek iz Saccharomyces cerevisiae MUCL 39885 kot krmni dodatek za vse prašiče, razen tekačev in svinj, ter pse (imetnik dovoljenja: Prosol S.p.A.) ( UL L 43, 24.2.2022 ) | 78 |
| | * | Popravek Izvedbene uredbe Komisije (EU) 2021/508 z dne 23. marca 2021 o podaljšanju dovoljenja za pripravek iz Saccharomyces cerevisiae MUCL 39885 kot krmni dodatek za tekače in razveljavitvi Uredbe (EU) št. 170/2011 (imetnik dovoljenja Prosol: S.p.A.) ( UL L 102, 24.3.2021 ) | 79 |
| | * | Popravek Izvedbene uredbe Komisije (EU) 2020/1378 z dne 1. oktobra 2020 o dovoljenju za bakrov kelat lizina in glutaminske kisline kot krmni dodatek za vse živalske vrste ( UL L 319, 2.10.2020 ) | 80 |
| | * | Popravek Izvedbene uredbe Komisije (EU) 2021/1411 z dne 27. avgusta 2021 o podaljšanju dovoljenja za Clostridium butyricum FERM BP-2789 kot krmni dodatek za piščance za nesenje jajc, pitovne purane, purane za razplod, manj pomembne aviarne vrste (razen nesnic), tekače in odstavljene manj pomembne vrste prašičev, o dovoljenju za pitovne piščance, sesne pujske in sesne manj pomembne vrste prašičev ter razveljavitvi izvedbenih uredb (EU) št. 373/2011, (EU) št. 374/2013 in (EU) št. 1108/2014 (imetnik dovoljenja Miyarisan Pharmaceutical Co. Ltd, ki ga zastopa Huvepharma NV Belgium) ( UL L 304, 30.8.2021 ) | 81 |
| | * | Popravek Izvedbene uredbe Komisije (EU) 2021/1412 z dne 27. avgusta 2021 o dovoljenju za železov(III) citrat kelat kot krmni dodatek za pujske in manj pomembne vrste prašičev (imetnik dovoljenja: Akeso Biomedical, Inc. USA, ki ga v Uniji zastopa Pen & Tec Consulting SLU) ( UL L 304, 30.8.2021 ) | 82 |
| | * | Popravek Izvedbene uredbe Komisije (EU) 2020/1370 z dne 1. oktobra 2020 o dovoljenju za pripravek iz lantanid citrata kot krmni dodatek za tekače (imetnik dovoljenja Treibacher Industrie AG) ( UL L 319, 2.10.2020 ) | 83 |

Popravki

*

Popravek Uredbe (EU) št. 528/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. maja 2012 o dostopnosti na trgu in uporabi biocidnih proizvodov ( UL L 167, 27.6.2012 )

( UL L 167, 27.6.2012 )

74

*

Popravek Izvedbene uredbe Komisije (EU) 2021/1431 z dne 1. septembra 2021 o dovoljenju za muramidazo, ki jo proizvaja Trichoderma reesei DSM 32338, kot krmni dodatek za tekače (imetnik dovoljenja DSM Nutritional Products Ltd, ki ga v Uniji zastopa DSM Nutritional Products Sp. z o.o.) ( UL L 309, 2.9.2021 )

Trichoderma reesei

( UL L 309, 2.9.2021 )

75

*

Popravek Izvedbene uredbe Komisije (EU) 2020/1376 z dne 1. oktobra 2020 o dovoljenju za pripravek iz 6-fitaze, ki jo proizvaja Komagataella phaffii (CGMCC 12056), kot krmni dodatek za pitovne purane, purane za razplod, pujske (sesne pujske in tekače) in manj pomembne vrste prašičev (imetnik dovoljenja Andrés Pintaluba S.A) ( UL L 319, 2.10.2020 )

Komagataella phaffii

( UL L 319, 2.10.2020 )

76

*

Popravek Izvedbene uredbe Komisije (EU) 2021/2092 z dne 29. novembra 2021 o dovoljenju za kalijev diformat kot krmni dodatek za prašiče pitance in tekače ( UL L 427, 30.11.2021 )

( UL L 427, 30.11.2021 )

77

*

Popravek Izvedbene uredbe Komisije (EU) 2022/272 z dne 23. februarja 2022 o dovoljenju za pripravek iz Saccharomyces cerevisiae MUCL 39885 kot krmni dodatek za vse prašiče, razen tekačev in svinj, ter pse (imetnik dovoljenja: Prosol S.p.A.) ( UL L 43, 24.2.2022 )

Saccharomyces cerevisiae

( UL L 43, 24.2.2022 )

78

*

Popravek Izvedbene uredbe Komisije (EU) 2021/508 z dne 23. marca 2021 o podaljšanju dovoljenja za pripravek iz Saccharomyces cerevisiae MUCL 39885 kot krmni dodatek za tekače in razveljavitvi Uredbe (EU) št. 170/2011 (imetnik dovoljenja Prosol: S.p.A.) ( UL L 102, 24.3.2021 )

Saccharomyces cerevisiae

( UL L 102, 24.3.2021 )

79

*

Popravek Izvedbene uredbe Komisije (EU) 2020/1378 z dne 1. oktobra 2020 o dovoljenju za bakrov kelat lizina in glutaminske kisline kot krmni dodatek za vse živalske vrste ( UL L 319, 2.10.2020 )

( UL L 319, 2.10.2020 )

80

*

Popravek Izvedbene uredbe Komisije (EU) 2021/1411 z dne 27. avgusta 2021 o podaljšanju dovoljenja za Clostridium butyricum FERM BP-2789 kot krmni dodatek za piščance za nesenje jajc, pitovne purane, purane za razplod, manj pomembne aviarne vrste (razen nesnic), tekače in odstavljene manj pomembne vrste prašičev, o dovoljenju za pitovne piščance, sesne pujske in sesne manj pomembne vrste prašičev ter razveljavitvi izvedbenih uredb (EU) št. 373/2011, (EU) št. 374/2013 in (EU) št. 1108/2014 (imetnik dovoljenja Miyarisan Pharmaceutical Co. Ltd, ki ga zastopa Huvepharma NV Belgium) ( UL L 304, 30.8.2021 )

Clostridium butyricum

( UL L 304, 30.8.2021 )

81

*

Popravek Izvedbene uredbe Komisije (EU) 2021/1412 z dne 27. avgusta 2021 o dovoljenju za železov(III) citrat kelat kot krmni dodatek za pujske in manj pomembne vrste prašičev (imetnik dovoljenja: Akeso Biomedical, Inc. USA, ki ga v Uniji zastopa Pen & Tec Consulting SLU) ( UL L 304, 30.8.2021 )

( UL L 304, 30.8.2021 )

82

*

Popravek Izvedbene uredbe Komisije (EU) 2020/1370 z dne 1. oktobra 2020 o dovoljenju za pripravek iz lantanid citrata kot krmni dodatek za tekače (imetnik dovoljenja Treibacher Industrie AG) ( UL L 319, 2.10.2020 )

( UL L 319, 2.10.2020 )

83

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP. |

---

(1)   Besedilo velja za EGP.

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

I Zakonodajni akti

UREDBE

| 2.6.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | L 151/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2.6.2022

SL

Uradni list Evropske unije

L 151/1

---

UREDBA (EU) 2022/858 EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

z dne 30. maja 2022

o pilotni ureditvi za tržne infrastrukture na podlagi tehnologije razpršene evidence ter spremembi uredb (EU) št. 600/2014 in (EU) št. 909/2014 ter Direktive 2014/65/EU

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 114 Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,

ob upoštevanju mnenja Evropske centralne banke (1),

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (2),

v skladu z rednim zakonodajnim postopkom (3),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Pomembno je zagotoviti, da je zakonodaja Unije o finančnih storitvah primerna za digitalno dobo in da prispeva h gospodarstvu, ki je pripravljeno na prihodnost in deluje za državljane, vključno z omogočanjem uporabe inovativnih tehnologij. Unija ima politični interes za raziskovanje, razvoj in spodbujanje uporabe preobrazbenih tehnologij v finančnem sektorju, vključno z uporabo tehnologije razpršene evidence (DLT). V finančnem sektorju so kriptosredstva eden od glavnih načinov uporabe tehnologije razpršene evidence. |
| --- | --- |

(1)

Pomembno je zagotoviti, da je zakonodaja Unije o finančnih storitvah primerna za digitalno dobo in da prispeva h gospodarstvu, ki je pripravljeno na prihodnost in deluje za državljane, vključno z omogočanjem uporabe inovativnih tehnologij. Unija ima politični interes za raziskovanje, razvoj in spodbujanje uporabe preobrazbenih tehnologij v finančnem sektorju, vključno z uporabo tehnologije razpršene evidence (DLT). V finančnem sektorju so kriptosredstva eden od glavnih načinov uporabe tehnologije razpršene evidence.

| (2) | Večina kriptosredstev ne spada na področje uporabe zakonodaje Unije o finančnih storitvah in prinaša izzive, med drugim v zvezi z zaščito vlagateljev, celovitostjo trga, porabo energije in finančno stabilnostjo. Zato je za taka kriptosredstva potreben temu namenjen regulativni okvir na ravni Unije. Nasprotno pa se druga kriptosredstva štejejo za finančne instrumente v smislu Direktive 2014/65/EU Evropskega parlamenta in Sveta (4). Če se kriptosredstva šteje za finančne instrumente v skladu z navedeno direktivo, bi se lahko za izdajatelje takih kriptosredstev in podjetja, ki izvajajo dejavnosti v zvezi s takimi kriptosredstvi, uporabljal celoten sklop zakonodaje Unije o finančnih storitvah, vključno z uredbami (EU) št. 236/2012 (5), (EU) št. 596/2014 (6), (EU) št. 909/2014 (7) in (EU) 2017/1129 (8) ter direktivama 98/26/ES (9) in 2013/50/EU (10) Evropskega parlamenta in Sveta. |
| --- | --- |

(2)

Večina kriptosredstev ne spada na področje uporabe zakonodaje Unije o finančnih storitvah in prinaša izzive, med drugim v zvezi z zaščito vlagateljev, celovitostjo trga, porabo energije in finančno stabilnostjo. Zato je za taka kriptosredstva potreben temu namenjen regulativni okvir na ravni Unije. Nasprotno pa se druga kriptosredstva štejejo za finančne instrumente v smislu Direktive 2014/65/EU Evropskega parlamenta in Sveta (4). Če se kriptosredstva šteje za finančne instrumente v skladu z navedeno direktivo, bi se lahko za izdajatelje takih kriptosredstev in podjetja, ki izvajajo dejavnosti v zvezi s takimi kriptosredstvi, uporabljal celoten sklop zakonodaje Unije o finančnih storitvah, vključno z uredbami (EU) št. 236/2012 (5), (EU) št. 596/2014 (6), (EU) št. 909/2014 (7) in (EU) 2017/1129 (8) ter direktivama 98/26/ES (9) in 2013/50/EU (10) Evropskega parlamenta in Sveta.

| (3) | Tako imenovana tokenizacija finančnih instrumentov, in sicer digitalna reprezentacija finančnih instrumentov v razpršeni evidenci ali izdaja tradicionalnih razredov sredstev v obliki žetonov, da se omogoči njihova izdaja, shranjevanje in prenos na podlagi razpršene evidence, naj bi po pričakovanjih ustvarila priložnosti za izboljšanje učinkovitosti v procesu trgovanja in potrgovanja. Ker pa temeljni kompromisi glede kreditnega tveganja in likvidnosti v tokeniziranem svetu ostajajo, bo uspeh sistemov, ki temeljijo na žetonih, odvisen od tega, kako dobro so povezani s tradicionalnimi sistemi, ki temeljijo na računih, vsaj v vmesnem obdobju. |
| --- | --- |

(3)

Tako imenovana tokenizacija finančnih instrumentov, in sicer digitalna reprezentacija finančnih instrumentov v razpršeni evidenci ali izdaja tradicionalnih razredov sredstev v obliki žetonov, da se omogoči njihova izdaja, shranjevanje in prenos na podlagi razpršene evidence, naj bi po pričakovanjih ustvarila priložnosti za izboljšanje učinkovitosti v procesu trgovanja in potrgovanja. Ker pa temeljni kompromisi glede kreditnega tveganja in likvidnosti v tokeniziranem svetu ostajajo, bo uspeh sistemov, ki temeljijo na žetonih, odvisen od tega, kako dobro so povezani s tradicionalnimi sistemi, ki temeljijo na računih, vsaj v vmesnem obdobju.

| (4) | Zakonodaja Unije o finančnih storitvah ni bila zasnovana ob upoštevanju tehnologije razpršene evidence in kriptosredstev ter vsebuje določbe, ki bi lahko preprečile ali omejile uporabo tehnologije razpršene evidence pri izdajanju kriptosredstev, ki se štejejo za finančne instrumente, trgovanju z njimi in njihovi poravnavi. Trenutno tudi ni dovolj infrastruktur finančnega trga z dovoljenjem, ki uporabljajo tehnologijo razpršene evidence za zagotavljanje storitev trgovanja ali poravnave ali združitve takih storitev za kriptosredstva, ki se štejejo za finančne instrumente. Razvoj sekundarnega trga za ta kriptosredstva bi lahko prinesel številne koristi, kot so večja učinkovitost, preglednost in konkurenca v zvezi s dejavnostmi trgovanja in poravnave. |
| --- | --- |

(4)

Zakonodaja Unije o finančnih storitvah ni bila zasnovana ob upoštevanju tehnologije razpršene evidence in kriptosredstev ter vsebuje določbe, ki bi lahko preprečile ali omejile uporabo tehnologije razpršene evidence pri izdajanju kriptosredstev, ki se štejejo za finančne instrumente, trgovanju z njimi in njihovi poravnavi. Trenutno tudi ni dovolj infrastruktur finančnega trga z dovoljenjem, ki uporabljajo tehnologijo razpršene evidence za zagotavljanje storitev trgovanja ali poravnave ali združitve takih storitev za kriptosredstva, ki se štejejo za finančne instrumente. Razvoj sekundarnega trga za ta kriptosredstva bi lahko prinesel številne koristi, kot so večja učinkovitost, preglednost in konkurenca v zvezi s dejavnostmi trgovanja in poravnave.

| (5) | Hkrati obstajajo regulativne vrzeli zaradi pravnih, tehnoloških in operativnih posebnosti, povezanih z uporabo tehnologije razpršene evidence in kriptosredstev, ki se štejejo za finančne instrumente. Na primer za protokole in pametne pogodbe na katerih temeljijo kriptosredstva, ki se štejejo za finančne instrumente, ni zahtev glede preglednosti, zanesljivosti ali varnosti. Tehnologija, na kateri temeljijo, bi lahko povzročila tudi nekaj novih oblik tveganj, ki jih obstoječa pravila ne obravnavajo ustrezno. V Uniji je bilo razvitih več projektov za trgovanje s kriptosredstvi, ki se štejejo za finančne instrumente, in povezane storitve in dejavnosti potrgovanja, vendar jih le malo že deluje, tisti, ki delujejo, pa imajo omejen obseg delovanja. Poleg tega bi, kot sta poudarili svetovalna skupina Evropske centralne banke (ECB) za tržne infrastrukture za vrednostne papirje in zavarovanje ter njena svetovalna skupina za tržne infrastrukture za plačila, uporaba tehnologije razpršene evidence prinesla izzive, podobne tistim, s katerimi se srečuje konvencionalna tehnologija, na primer vprašanja glede razdrobljenosti in interoperabilnosti, in bi lahko ustvarila tudi nove težave, na primer v zvezi s pravno veljavnostjo žetonov. Glede na te omejene izkušnje v zvezi s trgovanjem s kriptosredstvi, ki se štejejo za finančne instrumente, in povezanimi storitvami in dejavnostmi potrgovanja, je trenutno prezgodaj za bistveno spremembo zakonodaje Unije o finančnih storitvah, da se omogoči polna uporaba takih kriptosredstev in tehnologije, na kateri temeljijo. Hkrati je vzpostavitev infrastruktur finančnega trga za kriptosredstva, ki se štejejo za finančne instrumente, trenutno omejena z zahtevami iz zakonodaje Unije o finančnih storitvah, ki niso ustrezne za kriptosredstva, ki se štejejo za finančne instrumente, ali uporabo tehnologije razpršene evidence. Platforme za trgovanje s kriptosredstvi na primer običajno omogočajo neposreden dostop malim vlagateljem, medtem ko tradicionalna mesta trgovanja običajno omogočajo dostop malim vlagateljem samo prek finančnih posrednikov. |
| --- | --- |

(5)

Hkrati obstajajo regulativne vrzeli zaradi pravnih, tehnoloških in operativnih posebnosti, povezanih z uporabo tehnologije razpršene evidence in kriptosredstev, ki se štejejo za finančne instrumente. Na primer za protokole in pametne pogodbe na katerih temeljijo kriptosredstva, ki se štejejo za finančne instrumente, ni zahtev glede preglednosti, zanesljivosti ali varnosti. Tehnologija, na kateri temeljijo, bi lahko povzročila tudi nekaj novih oblik tveganj, ki jih obstoječa pravila ne obravnavajo ustrezno. V Uniji je bilo razvitih več projektov za trgovanje s kriptosredstvi, ki se štejejo za finančne instrumente, in povezane storitve in dejavnosti potrgovanja, vendar jih le malo že deluje, tisti, ki delujejo, pa imajo omejen obseg delovanja. Poleg tega bi, kot sta poudarili svetovalna skupina Evropske centralne banke (ECB) za tržne infrastrukture za vrednostne papirje in zavarovanje ter njena svetovalna skupina za tržne infrastrukture za plačila, uporaba tehnologije razpršene evidence prinesla izzive, podobne tistim, s katerimi se srečuje konvencionalna tehnologija, na primer vprašanja glede razdrobljenosti in interoperabilnosti, in bi lahko ustvarila tudi nove težave, na primer v zvezi s pravno veljavnostjo žetonov. Glede na te omejene izkušnje v zvezi s trgovanjem s kriptosredstvi, ki se štejejo za finančne instrumente, in povezanimi storitvami in dejavnostmi potrgovanja, je trenutno prezgodaj za bistveno spremembo zakonodaje Unije o finančnih storitvah, da se omogoči polna uporaba takih kriptosredstev in tehnologije, na kateri temeljijo. Hkrati je vzpostavitev infrastruktur finančnega trga za kriptosredstva, ki se štejejo za finančne instrumente, trenutno omejena z zahtevami iz zakonodaje Unije o finančnih storitvah, ki niso ustrezne za kriptosredstva, ki se štejejo za finančne instrumente, ali uporabo tehnologije razpršene evidence. Platforme za trgovanje s kriptosredstvi na primer običajno omogočajo neposreden dostop malim vlagateljem, medtem ko tradicionalna mesta trgovanja običajno omogočajo dostop malim vlagateljem samo prek finančnih posrednikov.

| (6) | Da bi omogočili razvoj kriptosredstev, ki se štejejo za finančne instrumente, in tehnologije razpršene evidence, hkrati pa ohranili visoko raven zaščite vlagateljev, celovitosti trga, finančne stabilnosti in preglednosti ter se izognili regulativni arbitraži in vrzelim, bi bilo koristno vzpostaviti pilotno ureditev za tržne infrastrukture na podlagi tehnologije razpršene evidence, da bi preizkusili take tržne infrastrukture DLT (v nadaljnjem besedilu: pilotna ureditev). Pilotna ureditev bi morala omogočati, da se nekatere tržne infrastrukture DLT začasno izvzamejo iz nekaterih posebnih zahtev zakonodaje Unije o finančnih storitvah, ki bi upravljavce sicer lahko ovirale pri razvoju rešitev za trgovanje s kriptosredstvi in poravnavo poslov s kriptosredstvi, ki se štejejo za finančne instrumente, ne da bi to oslabilo obstoječe zahteve ali zaščitne ukrepe, ki veljajo za tradicionalne tržne infrastrukture. Tržne infrastrukture DLT in njihovi upravljavci bi morali imeti vzpostavljene ustrezne zaščitne ukrepe, povezane z uporabo tehnologije razpršene evidence, da bi učinkovito zaščitili vlagatelje, vključno z jasno opredeljenimi verigami odgovornosti do strank za morebitne izgube zaradi operativnih napak. Pilotna ureditev bi morala Evropskemu nadzornemu organu (Evropski organ za vrednostne papirje in trge), ustanovljenemu z Uredbo (EU) št. 1095/2010 Evropskega parlamenta in Sveta (11) (ESMA), in pristojnim organom omogočiti tudi, da iz pilotne ureditve črpajo izkušnje ter pridobijo izkušnje o priložnostih in posebnih tveganjih v zvezi s kriptosredstvi, ki se štejejo za finančne instrumente, in z njimi povezanimi tehnologijami. Izkušnje, pridobljene v okviru pilotne ureditve, bi morale prispevati k oblikovanju morebitnih praktičnih predlogov za ustrezen regulativni okvir, da bi se lahko ciljno prilagodili pravu Unije, v zvezi z izdajanjem, hrambo in servisiranjem sredstev ter trgovanjem in poravnavo finančnih instrumentov DLT. |
| --- | --- |

(6)

Da bi omogočili razvoj kriptosredstev, ki se štejejo za finančne instrumente, in tehnologije razpršene evidence, hkrati pa ohranili visoko raven zaščite vlagateljev, celovitosti trga, finančne stabilnosti in preglednosti ter se izognili regulativni arbitraži in vrzelim, bi bilo koristno vzpostaviti pilotno ureditev za tržne infrastrukture na podlagi tehnologije razpršene evidence, da bi preizkusili take tržne infrastrukture DLT (v nadaljnjem besedilu: pilotna ureditev). Pilotna ureditev bi morala omogočati, da se nekatere tržne infrastrukture DLT začasno izvzamejo iz nekaterih posebnih zahtev zakonodaje Unije o finančnih storitvah, ki bi upravljavce sicer lahko ovirale pri razvoju rešitev za trgovanje s kriptosredstvi in poravnavo poslov s kriptosredstvi, ki se štejejo za finančne instrumente, ne da bi to oslabilo obstoječe zahteve ali zaščitne ukrepe, ki veljajo za tradicionalne tržne infrastrukture. Tržne infrastrukture DLT in njihovi upravljavci bi morali imeti vzpostavljene ustrezne zaščitne ukrepe, povezane z uporabo tehnologije razpršene evidence, da bi učinkovito zaščitili vlagatelje, vključno z jasno opredeljenimi verigami odgovornosti do strank za morebitne izgube zaradi operativnih napak. Pilotna ureditev bi morala Evropskemu nadzornemu organu (Evropski organ za vrednostne papirje in trge), ustanovljenemu z Uredbo (EU) št. 1095/2010 Evropskega parlamenta in Sveta (11) (ESMA), in pristojnim organom omogočiti tudi, da iz pilotne ureditve črpajo izkušnje ter pridobijo izkušnje o priložnostih in posebnih tveganjih v zvezi s kriptosredstvi, ki se štejejo za finančne instrumente, in z njimi povezanimi tehnologijami. Izkušnje, pridobljene v okviru pilotne ureditve, bi morale prispevati k oblikovanju morebitnih praktičnih predlogov za ustrezen regulativni okvir, da bi se lahko ciljno prilagodili pravu Unije, v zvezi z izdajanjem, hrambo in servisiranjem sredstev ter trgovanjem in poravnavo finančnih instrumentov DLT.

| (7) | Za dosego cilja pilotne ureditve bi bilo treba vzpostaviti nov status Unije za tržno infrastrukturo DLT, da bo Unija lahko imela vodilno vlogo pri finančnih instrumentih v obliki žetonov in prispevala k razvoju sekundarnega trga za ta imetja. Status tržne infrastrukture DLT bi moral biti neobvezen in v skladu z obstoječo zakonodajo Unije o finančnih storitvah infrastrukturam finančnih trgov, kot so mesta trgovanja, centralne depotne družbe (CDD) in centralne nasprotne stranke (CNS), ne bi smel preprečevati razvoja trgovalnih in potrgovalnih storitev ter dejavnosti za kriptosredstva, ki se štejejo za finančne instrumente ali temeljijo na tehnologiji razpršene evidence. |
| --- | --- |

(7)

Za dosego cilja pilotne ureditve bi bilo treba vzpostaviti nov status Unije za tržno infrastrukturo DLT, da bo Unija lahko imela vodilno vlogo pri finančnih instrumentih v obliki žetonov in prispevala k razvoju sekundarnega trga za ta imetja. Status tržne infrastrukture DLT bi moral biti neobvezen in v skladu z obstoječo zakonodajo Unije o finančnih storitvah infrastrukturam finančnih trgov, kot so mesta trgovanja, centralne depotne družbe (CDD) in centralne nasprotne stranke (CNS), ne bi smel preprečevati razvoja trgovalnih in potrgovalnih storitev ter dejavnosti za kriptosredstva, ki se štejejo za finančne instrumente ali temeljijo na tehnologiji razpršene evidence.

| (8) | Tržne infrastrukture DLT bi morale finančne instrumente DLT uvrstiti v trgovanje ali evidentirati samo v okviru razpršene evidence. Finančni instrumenti DLT bi morali biti kriptosredstva, ki se štejejo za finančne instrumente ter so izdana, prenesena in shranjena v razpršeni evidenci. |
| --- | --- |

(8)

Tržne infrastrukture DLT bi morale finančne instrumente DLT uvrstiti v trgovanje ali evidentirati samo v okviru razpršene evidence. Finančni instrumenti DLT bi morali biti kriptosredstva, ki se štejejo za finančne instrumente ter so izdana, prenesena in shranjena v razpršeni evidenci.

| (9) | Zakonodaja Unije o finančnih storitvah naj bi bila nevtralna glede uporabe različnih tehnologij. Zato se je treba izogibati sklicevanju na specifično vrsto tehnologije razpršene evidence. Upravljavci tržnih infrastruktur DLT bi morali zagotoviti, da lahko izpolnijo vse veljavne zahteve, ne glede na to, katero tehnologijo uporabljajo. |
| --- | --- |

(9)

Zakonodaja Unije o finančnih storitvah naj bi bila nevtralna glede uporabe različnih tehnologij. Zato se je treba izogibati sklicevanju na specifično vrsto tehnologije razpršene evidence. Upravljavci tržnih infrastruktur DLT bi morali zagotoviti, da lahko izpolnijo vse veljavne zahteve, ne glede na to, katero tehnologijo uporabljajo.

| (10) | Pri uporabi te uredbe bi bilo treba upoštevati načela tehnološke nevtralnosti, sorazmernosti in enakih konkurenčnih pogojev ter načelo „enaka dejavnost, enaka tveganja, enaka pravila“, da se zagotovi, da bodo udeleženci na trgu imeli regulativni prostor za inovacije, da se ohranijo vrednote preglednosti, pravičnosti, stabilnosti, zaščite vlagateljev, odgovornosti in celovitosti trga ter da se zagotovi varstvo zasebnosti in osebnih podatkov, kot je določeno v členih 7 in 8 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah. |
| --- | --- |

(10)

Pri uporabi te uredbe bi bilo treba upoštevati načela tehnološke nevtralnosti, sorazmernosti in enakih konkurenčnih pogojev ter načelo „enaka dejavnost, enaka tveganja, enaka pravila“, da se zagotovi, da bodo udeleženci na trgu imeli regulativni prostor za inovacije, da se ohranijo vrednote preglednosti, pravičnosti, stabilnosti, zaščite vlagateljev, odgovornosti in celovitosti trga ter da se zagotovi varstvo zasebnosti in osebnih podatkov, kot je določeno v členih 7 in 8 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah.

| (11) | Dostop do pilotne ureditve ne bi smel biti omejen na uveljavljene subjekte, temveč bi moral biti odprt tudi za nove udeležence. Subjekt, ki nima dovoljenja v skladu z Uredbo (EU) št. 909/2014 ali Direktivo 2014/65/EU, bi lahko zaprosil zanj na podlagi navedene uredbe oziroma navedene direktive, istočasno pa za posebno dovoljenje v skladu s to uredbo. V teh primerih pristojni organ ne bi smel ocenjevati, ali tak subjekt izpolnjuje zahteve iz Uredbe (EU) št. 909/2014 ali Direktive 2014/65/EU, v zvezi s katerimi je bilo zaprošeno izvzetje v skladu s to uredbo. Ti subjekti bi smeli upravljati le tržne infrastrukture DLT v skladu s to uredbo, njihovo dovoljenje pa bi bilo treba po izteku njihovega posebnega dovoljenja preklicati, razen če subjekti predložijo popolno zahtevo za dovoljenje v skladu z Uredbo (EU) št. 909/2014 ali v skladu z Direktivo 2014/65/EU. |
| --- | --- |

(11)

Dostop do pilotne ureditve ne bi smel biti omejen na uveljavljene subjekte, temveč bi moral biti odprt tudi za nove udeležence. Subjekt, ki nima dovoljenja v skladu z Uredbo (EU) št. 909/2014 ali Direktivo 2014/65/EU, bi lahko zaprosil zanj na podlagi navedene uredbe oziroma navedene direktive, istočasno pa za posebno dovoljenje v skladu s to uredbo. V teh primerih pristojni organ ne bi smel ocenjevati, ali tak subjekt izpolnjuje zahteve iz Uredbe (EU) št. 909/2014 ali Direktive 2014/65/EU, v zvezi s katerimi je bilo zaprošeno izvzetje v skladu s to uredbo. Ti subjekti bi smeli upravljati le tržne infrastrukture DLT v skladu s to uredbo, njihovo dovoljenje pa bi bilo treba po izteku njihovega posebnega dovoljenja preklicati, razen če subjekti predložijo popolno zahtevo za dovoljenje v skladu z Uredbo (EU) št. 909/2014 ali v skladu z Direktivo 2014/65/EU.

| (12) | Koncept tržne infrastrukture DLT obsega večstranske sisteme trgovanja DLT (DLT MTF), sisteme poravnave vrednostnih papirjev DLT (DLT SS) in sisteme trgovanja in poravnave DLT (DLT TSS). Tržne infrastrukture DLT bi morale imeti možnost sodelovati z drugimi udeleženci na trgu, da bi preizkusile inovativne rešitve na podlagi tehnologije razpršene evidence v različnih segmentih vrednostne verige za finančne storitve. |
| --- | --- |

(12)

Koncept tržne infrastrukture DLT obsega večstranske sisteme trgovanja DLT (DLT MTF), sisteme poravnave vrednostnih papirjev DLT (DLT SS) in sisteme trgovanja in poravnave DLT (DLT TSS). Tržne infrastrukture DLT bi morale imeti možnost sodelovati z drugimi udeleženci na trgu, da bi preizkusile inovativne rešitve na podlagi tehnologije razpršene evidence v različnih segmentih vrednostne verige za finančne storitve.

| (13) | DLT MTF bi moral biti večstranski sistem trgovanja, ki ga upravlja investicijsko podjetje ali upravljavec trga z dovoljenjem v skladu z Direktivo 2014/65/EU in ki je pridobil posebno dovoljenje v skladu s to uredbo. Kreditni instituciji, pooblaščeni v skladu z Direktivo 2013/36/EU, ki zagotavlja investicijske storitve ali izvaja investicijske storitve, bi moralo biti dovoljeno upravljanje DLT MTF le, kadar je pooblaščena kot investicijsko podjetje ali upravljavec trga v skladu z Direktivo 2014/65/EU. Za DLT MTF in njihove upravljavce bi morale veljati vse zahteve, ki veljajo za večstranske sisteme trgovanja in njihove upravljavce v skladu z Uredbo (EU) št. 600/2014 Evropskega parlamenta in Sveta (12), Direktivo 2014/65/EU ali katero koli drugo veljavno zakonodajo Unije o finančnih storitvah, razen zahtev, v zvezi s katerimi je pristojni organ odobril izvzetje v skladu s to uredbo. |
| --- | --- |

(13)

DLT MTF bi moral biti večstranski sistem trgovanja, ki ga upravlja investicijsko podjetje ali upravljavec trga z dovoljenjem v skladu z Direktivo 2014/65/EU in ki je pridobil posebno dovoljenje v skladu s to uredbo. Kreditni instituciji, pooblaščeni v skladu z Direktivo 2013/36/EU, ki zagotavlja investicijske storitve ali izvaja investicijske storitve, bi moralo biti dovoljeno upravljanje DLT MTF le, kadar je pooblaščena kot investicijsko podjetje ali upravljavec trga v skladu z Direktivo 2014/65/EU. Za DLT MTF in njihove upravljavce bi morale veljati vse zahteve, ki veljajo za večstranske sisteme trgovanja in njihove upravljavce v skladu z Uredbo (EU) št. 600/2014 Evropskega parlamenta in Sveta (12), Direktivo 2014/65/EU ali katero koli drugo veljavno zakonodajo Unije o finančnih storitvah, razen zahtev, v zvezi s katerimi je pristojni organ odobril izvzetje v skladu s to uredbo.

| (14) | Uporaba tehnologije razpršene evidence, ko so vsi posli evidentirani v razpršeni evidenci, lahko pospeši in združi trgovanje in poravnavo na skoraj realni čas ter bi lahko omogočila združitev trgovalnih in potrgovalnih storitev in dejavnosti. Vendar obstoječa pravila ne predvidevajo združitve trgovalnih in potrgovalnih dejavnosti znotraj enega samega subjekta, ne glede na uporabljeno tehnologijo, in sicer zaradi političnih odločitev, povezanih s specializacijo tveganja in ločevanjem za namene spodbujanja konkurence. Pilotna ureditev ne bi smela biti precedens, ki bi upravičeval korenito preoblikovanje ločevanja dejavnosti trgovanja in potrgovanja ali področja infrastruktur finančnega trga. Vendar je glede na potencialne koristi tehnologije razpršene evidence v smislu združevanja trgovanja in poravnave v pilotni ureditvi upravičeno določiti namensko tržno infrastrukturo DLT, in sicer DLT TSS, ki bi združevala dejavnosti, ki jih običajno opravljajo večstranski sistemi trgovanja in sistemi poravnave vrednostnih papirjev. |
| --- | --- |

(14)

Uporaba tehnologije razpršene evidence, ko so vsi posli evidentirani v razpršeni evidenci, lahko pospeši in združi trgovanje in poravnavo na skoraj realni čas ter bi lahko omogočila združitev trgovalnih in potrgovalnih storitev in dejavnosti. Vendar obstoječa pravila ne predvidevajo združitve trgovalnih in potrgovalnih dejavnosti znotraj enega samega subjekta, ne glede na uporabljeno tehnologijo, in sicer zaradi političnih odločitev, povezanih s specializacijo tveganja in ločevanjem za namene spodbujanja konkurence. Pilotna ureditev ne bi smela biti precedens, ki bi upravičeval korenito preoblikovanje ločevanja dejavnosti trgovanja in potrgovanja ali področja infrastruktur finančnega trga. Vendar je glede na potencialne koristi tehnologije razpršene evidence v smislu združevanja trgovanja in poravnave v pilotni ureditvi upravičeno določiti namensko tržno infrastrukturo DLT, in sicer DLT TSS, ki bi združevala dejavnosti, ki jih običajno opravljajo večstranski sistemi trgovanja in sistemi poravnave vrednostnih papirjev.

| (15) | DLT TSS bi moral biti bodisi DLT MTF, ki združuje storitve DLT MTF in DLT SS, upravljati pa bi ga moralo investicijsko podjetje ali upravljavec trga, ki je pridobil posebno dovoljenje za upravljanje DLT TSS v skladu s to uredbo, bodisi DLT SS, ki združuje storitve DLT MTF in DLT SS ter bi ga morala upravljati CDD, ki je pridobila posebno dovoljenje za upravljanje DLT TSS v skladu s to uredbo. Kreditni instituciji, pooblaščeni v skladu z Direktivo 2013/36/EU, ki zagotavlja investicijske storitve ali izvaja investicijske storitve, bi moralo biti dovoljeno upravljanje DLT TSS le, kadar je pooblaščena kot investicijsko podjetje ali upravljavec trga v skladu z Direktivo 2014/65/EU. Za investicijsko podjetje ali upravljavca trga, ki upravlja DLT TSS, bi morale veljati zahteve, ki veljajo za DLT MTF, za CDD, ki upravlja DLT TSS, pa bi morale veljati zahteve, ki veljajo za DLT SS. Ker bi DLT TSS investicijskemu podjetju ali upravljavcu trga omogočila tudi opravljanje storitev poravnave, CDD pa bi omogočila tudi opravljanje storitev trgovanja, morajo investicijska podjetja ali upravljavci trga izpolnjevati tudi zahteve, ki veljajo za DLT SS, CDD pa zahteve, ki veljajo za DLT MTF. Ker za CDD pri opravljanju investicijskih storitev ali poslov v skladu z Uredbo (EU) št. 909/2014 ne veljajo nekatere zahteve glede dovoljenja in organizacijske zahteve iz Direktive 2014/65/EU, je primerno, da se v pilotni ureditvi uporabi podoben pristop tako za investicijska podjetja in upravljavce trga kot za CDD, ki upravljajo DLT TSS. Zato bi bilo treba investicijsko podjetje ali upravljavca trga, ki upravlja DLT TSS, izvzeti iz omejenega sklopa zahtev glede dovoljenja in organizacijskih zahtev iz Uredbe (EU) št. 909/2014, saj bo moralo investicijsko podjetje ali upravljavec trga izpolnjevati tovrstne zahteve iz Direktive 2014/65/EU. Na drugi strani pa bi morala biti CDD, ki upravlja DLT TSS, izvzeta iz omejenega sklopa zahtev glede dovoljenja in organizacijskih zahtev iz Direktive 2014/65/EU, saj bo morala izpolnjevati tovrstne zahteve iz Uredbe (EU) št. 909/2014. Ta izvzetja bi morala biti začasna in se ne bi smela uporabljati za tržno infrastrukturo DLT, ki deluje zunaj pilotne ureditve. ESMA bi moral imeti možnost oceniti tehnične standarde o vodenju evidenc in operativnih tveganjih, sprejete v skladu z Uredbo (EU) št. 909/2014, da bi zagotovil, da se uporabljajo sorazmerno za investicijska podjetja ali upravljavce trga, ki upravljajo DLT TSS. |
| --- | --- |

(15)

DLT TSS bi moral biti bodisi DLT MTF, ki združuje storitve DLT MTF in DLT SS, upravljati pa bi ga moralo investicijsko podjetje ali upravljavec trga, ki je pridobil posebno dovoljenje za upravljanje DLT TSS v skladu s to uredbo, bodisi DLT SS, ki združuje storitve DLT MTF in DLT SS ter bi ga morala upravljati CDD, ki je pridobila posebno dovoljenje za upravljanje DLT TSS v skladu s to uredbo. Kreditni instituciji, pooblaščeni v skladu z Direktivo 2013/36/EU, ki zagotavlja investicijske storitve ali izvaja investicijske storitve, bi moralo biti dovoljeno upravljanje DLT TSS le, kadar je pooblaščena kot investicijsko podjetje ali upravljavec trga v skladu z Direktivo 2014/65/EU. Za investicijsko podjetje ali upravljavca trga, ki upravlja DLT TSS, bi morale veljati zahteve, ki veljajo za DLT MTF, za CDD, ki upravlja DLT TSS, pa bi morale veljati zahteve, ki veljajo za DLT SS. Ker bi DLT TSS investicijskemu podjetju ali upravljavcu trga omogočila tudi opravljanje storitev poravnave, CDD pa bi omogočila tudi opravljanje storitev trgovanja, morajo investicijska podjetja ali upravljavci trga izpolnjevati tudi zahteve, ki veljajo za DLT SS, CDD pa zahteve, ki veljajo za DLT MTF. Ker za CDD pri opravljanju investicijskih storitev ali poslov v skladu z Uredbo (EU) št. 909/2014 ne veljajo nekatere zahteve glede dovoljenja in organizacijske zahteve iz Direktive 2014/65/EU, je primerno, da se v pilotni ureditvi uporabi podoben pristop tako za investicijska podjetja in upravljavce trga kot za CDD, ki upravljajo DLT TSS. Zato bi bilo treba investicijsko podjetje ali upravljavca trga, ki upravlja DLT TSS, izvzeti iz omejenega sklopa zahtev glede dovoljenja in organizacijskih zahtev iz Uredbe (EU) št. 909/2014, saj bo moralo investicijsko podjetje ali upravljavec trga izpolnjevati tovrstne zahteve iz Direktive 2014/65/EU. Na drugi strani pa bi morala biti CDD, ki upravlja DLT TSS, izvzeta iz omejenega sklopa zahtev glede dovoljenja in organizacijskih zahtev iz Direktive 2014/65/EU, saj bo morala izpolnjevati tovrstne zahteve iz Uredbe (EU) št. 909/2014. Ta izvzetja bi morala biti začasna in se ne bi smela uporabljati za tržno infrastrukturo DLT, ki deluje zunaj pilotne ureditve. ESMA bi moral imeti možnost oceniti tehnične standarde o vodenju evidenc in operativnih tveganjih, sprejete v skladu z Uredbo (EU) št. 909/2014, da bi zagotovil, da se uporabljajo sorazmerno za investicijska podjetja ali upravljavce trga, ki upravljajo DLT TSS.

| (16) | Upravljavci DLT TSS bi morali imeti možnost zaprositi za enaka izvzetja, kot so na voljo upravljavcem DLT MTF in DLT SS, če izpolnjujejo pogoje, povezane z izvzetji, in izvajajo izravnalne ukrepe, ki jih zahtevajo pristojni organi. Pomisleki, podobni tistim, ki veljajo za DLT MTF in DLT SS, bi morali veljati za izvzetja, ki so na razpolago DLT TSS, za vse pogoje, povezane s temi izvzetji ter za izravnalne ukrepe. |
| --- | --- |

(16)

Upravljavci DLT TSS bi morali imeti možnost zaprositi za enaka izvzetja, kot so na voljo upravljavcem DLT MTF in DLT SS, če izpolnjujejo pogoje, povezane z izvzetji, in izvajajo izravnalne ukrepe, ki jih zahtevajo pristojni organi. Pomisleki, podobni tistim, ki veljajo za DLT MTF in DLT SS, bi morali veljati za izvzetja, ki so na razpolago DLT TSS, za vse pogoje, povezane s temi izvzetji ter za izravnalne ukrepe.

| (17) | Da bi bilo za investicijska podjetja ali upravljavce trga, ki upravljajo DLT TSS, pri uporabi nekaterih zahtev iz Uredbe (EU) št. 909/2014 več prožnosti, obenem pa bi zanje veljali enaki konkurenčni pogoji kot za CDD, ki v okviru pilotne ureditve opravljajo storitve poravnave, bi morala biti CDD, ki upravljajo DLT SS ali DLT TSS, in investicijskim podjetjem ali upravljavcem trga, ki upravljajo DLT TSS, na voljo nekatera izvzetja iz zahtev iz navedene uredbe glede ukrepov za preprečevanje in obravnavanje neuspešnih poravnav in zahtev glede udeležbe in preglednosti ter zahtev glede uporabe nekaterih komunikacijskih postopkov z udeleženci in drugimi tržnimi infrastrukturami. Za navedena izvzetja bi morali veljati pogoji, povezani z njimi, vključno z nekaterimi minimalnimi zahtevami, in morebitni izravnalni ukrepi, ki jih zahteva pristojni organ, da se izpolnijo cilji določb Uredbe (EU) št. 909/2014, za katere se zaprosi izvzetje, ali da se ohranijo zaščita vlagateljev, celovitost trga ali finančna stabilnost. Upravljavec DLT TSS bi moral dokazati, da je zahtevano izvzetje sorazmerno in utemeljeno z uporabo tehnologije razpršene evidence. |
| --- | --- |

(17)

Da bi bilo za investicijska podjetja ali upravljavce trga, ki upravljajo DLT TSS, pri uporabi nekaterih zahtev iz Uredbe (EU) št. 909/2014 več prožnosti, obenem pa bi zanje veljali enaki konkurenčni pogoji kot za CDD, ki v okviru pilotne ureditve opravljajo storitve poravnave, bi morala biti CDD, ki upravljajo DLT SS ali DLT TSS, in investicijskim podjetjem ali upravljavcem trga, ki upravljajo DLT TSS, na voljo nekatera izvzetja iz zahtev iz navedene uredbe glede ukrepov za preprečevanje in obravnavanje neuspešnih poravnav in zahtev glede udeležbe in preglednosti ter zahtev glede uporabe nekaterih komunikacijskih postopkov z udeleženci in drugimi tržnimi infrastrukturami. Za navedena izvzetja bi morali veljati pogoji, povezani z njimi, vključno z nekaterimi minimalnimi zahtevami, in morebitni izravnalni ukrepi, ki jih zahteva pristojni organ, da se izpolnijo cilji določb Uredbe (EU) št. 909/2014, za katere se zaprosi izvzetje, ali da se ohranijo zaščita vlagateljev, celovitost trga ali finančna stabilnost. Upravljavec DLT TSS bi moral dokazati, da je zahtevano izvzetje sorazmerno in utemeljeno z uporabo tehnologije razpršene evidence.

| (18) | DLT SS bi moral biti sistem poravnave vrednostnih papirjev, ki ga upravlja CDD z dovoljenjem v skladu z Uredbo (EU) št. 909/2014, ki je v skladu s to uredbo prejel posebno dovoljenje za upravljanje DLT SS. Za DLT SS in CDD, ki ga upravlja, bi morale veljati vse ustrezne zahteve iz Uredbe (EU) št. 909/2014 in druga veljavna zakonodaja Unije o finančnih storitvah, razen zahtev, v zvezi s katerimi je bilo odobreno izvzetje v skladu s to uredbo. |
| --- | --- |

(18)

DLT SS bi moral biti sistem poravnave vrednostnih papirjev, ki ga upravlja CDD z dovoljenjem v skladu z Uredbo (EU) št. 909/2014, ki je v skladu s to uredbo prejel posebno dovoljenje za upravljanje DLT SS. Za DLT SS in CDD, ki ga upravlja, bi morale veljati vse ustrezne zahteve iz Uredbe (EU) št. 909/2014 in druga veljavna zakonodaja Unije o finančnih storitvah, razen zahtev, v zvezi s katerimi je bilo odobreno izvzetje v skladu s to uredbo.

| (19) | Kadar ECB in nacionalne centralne banke ali druge institucije, ki jih upravljajo države članice in ki opravljajo podobne funkcije, ali drugi javni organi, ki so zadolženi za upravljanje javnega dolga v Uniji ali pri tem upravljanju posredujejo, upravljajo DLT SS, se od njih ne bi smelo zahtevati, da zaprosijo za posebno dovoljenje pristojnega organa, da bi bili upravičeni do izvzetja v skladu s to uredbo, saj tem subjektom ni treba poročati pristojnim organom ali ravnati v skladu z njihovimi navodili, zanje pa tudi velja omejen sklop zahtev iz Uredbe (EU) št. 909/2014. |
| --- | --- |

(19)

Kadar ECB in nacionalne centralne banke ali druge institucije, ki jih upravljajo države članice in ki opravljajo podobne funkcije, ali drugi javni organi, ki so zadolženi za upravljanje javnega dolga v Uniji ali pri tem upravljanju posredujejo, upravljajo DLT SS, se od njih ne bi smelo zahtevati, da zaprosijo za posebno dovoljenje pristojnega organa, da bi bili upravičeni do izvzetja v skladu s to uredbo, saj tem subjektom ni treba poročati pristojnim organom ali ravnati v skladu z njihovimi navodili, zanje pa tudi velja omejen sklop zahtev iz Uredbe (EU) št. 909/2014.

| (20) | Vzpostavitev pilotne ureditve ne bi smela posegati v naloge in pristojnosti ECB in nacionalnih centralnih bank v Evropskem sistemu centralnih bank, določene v Pogodbi o delovanju Evropske unije in Protokolu št. 4 o Statutu Evropskega sistema centralnih bank in Evropske centralne banke, da bi tako spodbujali nemoteno delovanje plačilnih sistemov ter zagotovili učinkovite in zanesljive klirinške in plačilne sisteme v Uniji in s tretjimi državami. |
| --- | --- |

(20)

Vzpostavitev pilotne ureditve ne bi smela posegati v naloge in pristojnosti ECB in nacionalnih centralnih bank v Evropskem sistemu centralnih bank, določene v Pogodbi o delovanju Evropske unije in Protokolu št. 4 o Statutu Evropskega sistema centralnih bank in Evropske centralne banke, da bi tako spodbujali nemoteno delovanje plačilnih sistemov ter zagotovili učinkovite in zanesljive klirinške in plačilne sisteme v Uniji in s tretjimi državami.

| (21) | Nadzorne pristojnosti iz te uredbe so podeljene na podlagi posebnih značilnosti in tveganj pilotne ureditve. Zato nadzorne strukture pilotne ureditve ne bi smeli razumeti kot precedens za kateri koli prihodnji zakonodajni akt o finančnih storitvah Unije. |
| --- | --- |

(21)

Nadzorne pristojnosti iz te uredbe so podeljene na podlagi posebnih značilnosti in tveganj pilotne ureditve. Zato nadzorne strukture pilotne ureditve ne bi smeli razumeti kot precedens za kateri koli prihodnji zakonodajni akt o finančnih storitvah Unije.

| (22) | Upravljavci tržnih infrastruktur na podlagi DLT bi morali biti odgovorni v primeru izgube sredstev, zavarovanja s premoženjem ali finančnega instrumenta DLT. Odgovornost upravljavca tržne infrastrukture DLT bi morala biti omejena do zneska, ki ne presega tržne vrednosti izgubljenih sredstev v trenutku, ko je izguba nastala. Upravljavec tržne infrastrukture DLT ne bi smel biti odgovoren za dogodke, ki jih ni mogel povzročiti, zlasti za vsakršne dogodke, za katere lahko upravljavec dokaže, da so se zgodili neodvisno od njegovega delovanja, vključno s težavami, ki nastanejo zaradi zunanjega dogodka, na katerega razumno ni mogel vplivati. |
| --- | --- |

(22)

Upravljavci tržnih infrastruktur na podlagi DLT bi morali biti odgovorni v primeru izgube sredstev, zavarovanja s premoženjem ali finančnega instrumenta DLT. Odgovornost upravljavca tržne infrastrukture DLT bi morala biti omejena do zneska, ki ne presega tržne vrednosti izgubljenih sredstev v trenutku, ko je izguba nastala. Upravljavec tržne infrastrukture DLT ne bi smel biti odgovoren za dogodke, ki jih ni mogel povzročiti, zlasti za vsakršne dogodke, za katere lahko upravljavec dokaže, da so se zgodili neodvisno od njegovega delovanja, vključno s težavami, ki nastanejo zaradi zunanjega dogodka, na katerega razumno ni mogel vplivati.

| (23) | Da bi omogočili inovacije in preizkušanje v trdnem regulativnem okolju in hkrati ohranili zaščito vlagateljev, celovitost trga in finančno stabilnost, bi morale biti vrste finančnih instrumentov, ki so uvrščene v trgovanje ali evidentirane v tržno infrastrukturo DLT, omejene na delnice, obveznice in enote v kolektivnih naložbenih podjemih, ki so upravičeni do izvzetja, ki velja samo za storitve izvrševanja, v skladu z Direktivo 2014/65/EU. Ta uredba bi morala določiti mejne vrednosti, ki bi jih bilo mogoče v nekaterih primerih znižati. Da bi se izognili tveganju za finančno stabilnost, bi bilo treba zlasti omejiti skupno tržno vrednost finančnih instrumentov DLT, uvrščenih v trgovanje ali evidentiranih v tržni infrastrukturi na podlagi DLT. |
| --- | --- |

(23)

Da bi omogočili inovacije in preizkušanje v trdnem regulativnem okolju in hkrati ohranili zaščito vlagateljev, celovitost trga in finančno stabilnost, bi morale biti vrste finančnih instrumentov, ki so uvrščene v trgovanje ali evidentirane v tržno infrastrukturo DLT, omejene na delnice, obveznice in enote v kolektivnih naložbenih podjemih, ki so upravičeni do izvzetja, ki velja samo za storitve izvrševanja, v skladu z Direktivo 2014/65/EU. Ta uredba bi morala določiti mejne vrednosti, ki bi jih bilo mogoče v nekaterih primerih znižati. Da bi se izognili tveganju za finančno stabilnost, bi bilo treba zlasti omejiti skupno tržno vrednost finančnih instrumentov DLT, uvrščenih v trgovanje ali evidentiranih v tržni infrastrukturi na podlagi DLT.

| (24) | Da bi se bolj približali enakim konkurenčnim pogojem za finančne instrumente, uvrščene v trgovanje na tradicionalnih mestih trgovanja v smislu Direktive 2014/65/EU, in zagotovili visoko raven zaščite vlagateljev, celovitosti trga in finančne stabilnosti, bi morale za finančne instrumente DLT, uvrščene v trgovanje v DLT MTF ali v DLT TSS, veljati določbe, ki prepovedujejo zlorabo trga iz Uredbe (EU) št. 596/2014. |
| --- | --- |

(24)

Da bi se bolj približali enakim konkurenčnim pogojem za finančne instrumente, uvrščene v trgovanje na tradicionalnih mestih trgovanja v smislu Direktive 2014/65/EU, in zagotovili visoko raven zaščite vlagateljev, celovitosti trga in finančne stabilnosti, bi morale za finančne instrumente DLT, uvrščene v trgovanje v DLT MTF ali v DLT TSS, veljati določbe, ki prepovedujejo zlorabo trga iz Uredbe (EU) št. 596/2014.

| (25) | Na zaprosilo upravljavca DLT MTF bi moralo biti pristojnim organom dovoljeno, da začasno odobrijo enega ali več izvzetij, če upravljavec izpolnjuje pogoje, povezane s takšnimi izvzetji, in vse dodatne zahteve iz te uredbe za obravnavanje novih oblik tveganj, ki jih povzroča uporaba tehnologije razpršene evidence. Upravljavec DLT MTF bi moral tudi izpolnjevati vse izravnalne ukrepe, ki jih zahteva pristojni organ, da bi bili izpolnjeni cilji določbe, iz katere je bilo zaprošeno izvzetje, ali da bi ohranili zaščito vlagateljev, celovitost trgov ali finančno stabilnost. |
| --- | --- |

(25)

Na zaprosilo upravljavca DLT MTF bi moralo biti pristojnim organom dovoljeno, da začasno odobrijo enega ali več izvzetij, če upravljavec izpolnjuje pogoje, povezane s takšnimi izvzetji, in vse dodatne zahteve iz te uredbe za obravnavanje novih oblik tveganj, ki jih povzroča uporaba tehnologije razpršene evidence. Upravljavec DLT MTF bi moral tudi izpolnjevati vse izravnalne ukrepe, ki jih zahteva pristojni organ, da bi bili izpolnjeni cilji določbe, iz katere je bilo zaprošeno izvzetje, ali da bi ohranili zaščito vlagateljev, celovitost trgov ali finančno stabilnost.

| (26) | Na zaprosilo upravljavca DLT MTF bi moralo biti pristojnim organom dovoljeno, da odobrijo izvzetje iz obveznosti posredovanja v skladu z Direktivo 2014/65/EU. Trenutno smejo tradicionalni večstranski sistemi trgovanja kot člane ali udeležence uvrstiti samo investicijska podjetja, kreditne institucije in druge osebe z zadostno sposobnostjo trgovanja in usposobljenostjo ter vzdrževanimi ustreznimi organizacijskimi ureditvami in viri. Nasprotno pa številne platforme za trgovanje s kriptosredstvi ponujajo dostop brez posrednika in malim vlagateljem zagotavljajo neposreden dostop. Zato bi lahko bila ena od možnih regulativnih ovir za razvoj večstranskega sistema trgovanja za finančne instrumente DLT obveznost uporabe posrednikov iz Direktive 2014/65/EU. Na zaprosilo upravljavca DLT MTF bi zato moralo biti pristojnemu organu dovoljeno, da odobri začasno izvzetje iz te obveznosti posredovanja, da bi malim vlagateljem zagotovil neposreden dostop in jim omogočil poslovanje za svoj račun, pod pogojem, da so vzpostavljeni ustrezni zaščitni ukrepi glede zaščite vlagateljev, da mali vlagatelji izpolnjujejo določene pogoje ter da upravljavec izpolnjuje morebitne dodatne ukrepe za zaščito vlagateljev, ki jih naloži pristojni organ. Mali vlagatelji, ki imajo neposreden dostop do DLT MTF kot člani ali udeleženci na podlagi izvzetja iz obveznosti posredovanja, se ne bi smeli šteti za investicijska podjetja v smislu Direktive 2014/65/EU zgolj zato, ker so člani ali udeleženci DLT MTF. |
| --- | --- |

(26)

Na zaprosilo upravljavca DLT MTF bi moralo biti pristojnim organom dovoljeno, da odobrijo izvzetje iz obveznosti posredovanja v skladu z Direktivo 2014/65/EU. Trenutno smejo tradicionalni večstranski sistemi trgovanja kot člane ali udeležence uvrstiti samo investicijska podjetja, kreditne institucije in druge osebe z zadostno sposobnostjo trgovanja in usposobljenostjo ter vzdrževanimi ustreznimi organizacijskimi ureditvami in viri. Nasprotno pa številne platforme za trgovanje s kriptosredstvi ponujajo dostop brez posrednika in malim vlagateljem zagotavljajo neposreden dostop. Zato bi lahko bila ena od možnih regulativnih ovir za razvoj večstranskega sistema trgovanja za finančne instrumente DLT obveznost uporabe posrednikov iz Direktive 2014/65/EU. Na zaprosilo upravljavca DLT MTF bi zato moralo biti pristojnemu organu dovoljeno, da odobri začasno izvzetje iz te obveznosti posredovanja, da bi malim vlagateljem zagotovil neposreden dostop in jim omogočil poslovanje za svoj račun, pod pogojem, da so vzpostavljeni ustrezni zaščitni ukrepi glede zaščite vlagateljev, da mali vlagatelji izpolnjujejo določene pogoje ter da upravljavec izpolnjuje morebitne dodatne ukrepe za zaščito vlagateljev, ki jih naloži pristojni organ. Mali vlagatelji, ki imajo neposreden dostop do DLT MTF kot člani ali udeleženci na podlagi izvzetja iz obveznosti posredovanja, se ne bi smeli šteti za investicijska podjetja v smislu Direktive 2014/65/EU zgolj zato, ker so člani ali udeleženci DLT MTF.

| (27) | Na zaprosilo upravljavcev DLT MTF bi moralo biti pristojnim organom dovoljeno tudi, da odobrijo izvzetje iz zahtev glede poročanja o poslih v skladu z Uredbo (EU) št. 600/2014, če DLT MTF izpolnjuje določene pogoje. |
| --- | --- |

(27)

Na zaprosilo upravljavcev DLT MTF bi moralo biti pristojnim organom dovoljeno tudi, da odobrijo izvzetje iz zahtev glede poročanja o poslih v skladu z Uredbo (EU) št. 600/2014, če DLT MTF izpolnjuje določene pogoje.

| (28) | Za odobritev izvzetja v skladu s to uredbo bi moral upravljavec DLT MTF dokazati, da je zaprošeno izvzetje sorazmerno in omejeno na uporabo tehnologije razpršene evidence, kot je opisano v njegovem poslovnem načrtu, ter da je zaprošeno izvzetje omejeno na DLT MTF in se ne širi na noben drug večstranski sistem trgovanja, ki ga upravlja isto investicijsko podjetje ali upravljavec trga. |
| --- | --- |

(28)

Za odobritev izvzetja v skladu s to uredbo bi moral upravljavec DLT MTF dokazati, da je zaprošeno izvzetje sorazmerno in omejeno na uporabo tehnologije razpršene evidence, kot je opisano v njegovem poslovnem načrtu, ter da je zaprošeno izvzetje omejeno na DLT MTF in se ne širi na noben drug večstranski sistem trgovanja, ki ga upravlja isto investicijsko podjetje ali upravljavec trga.

| (29) | Na zaprosilo CDD, ki upravlja DLT SS, bi morali pristojni organi imeti možnost odobritve več začasnih izvzetij, če ta izpolnjuje pogoje, povezane s takimi izvzetji, in vse dodatne zahteve iz te uredbe za obravnavanje novih oblik tveganj, ki jih povzroča uporaba tehnologije razpršene evidence. CDD, ki upravlja DLT SS, bi morala tudi izpolnjevati vse izravnalne ukrepe, ki jih zahteva pristojni organ, da bi bili izpolnjeni cilji določbe, iz katere je bilo zaprošeno izvzetje, ali da bi ohranili zaščito vlagateljev, celovitost trgov ali finančno stabilnost. |
| --- | --- |

(29)

Na zaprosilo CDD, ki upravlja DLT SS, bi morali pristojni organi imeti možnost odobritve več začasnih izvzetij, če ta izpolnjuje pogoje, povezane s takimi izvzetji, in vse dodatne zahteve iz te uredbe za obravnavanje novih oblik tveganj, ki jih povzroča uporaba tehnologije razpršene evidence. CDD, ki upravlja DLT SS, bi morala tudi izpolnjevati vse izravnalne ukrepe, ki jih zahteva pristojni organ, da bi bili izpolnjeni cilji določbe, iz katere je bilo zaprošeno izvzetje, ali da bi ohranili zaščito vlagateljev, celovitost trgov ali finančno stabilnost.

| (30) | Dovoljeno bi moralo biti, da se CDD, ki upravljajo DLT SS, izvzame iz nekaterih določb Uredbe (EU) št. 909/2014, ki bi verjetno ustvarile regulativne ovire za razvoj DLT SS. Izvzetje bi na primer moralo biti možno v obsegu, da se pravila iz navedene uredbe, ki se uporabljajo za CDD in ki se nanašajo na pojme „dematerializirana oblika“, „račun vrednostnih papirjev“ ali „prenosni nalogi“, ne uporabljajo za CDD, ki upravljajo DLT SS, z izjemo zahtev za povezave CDD, ki bi se morale uporabljati smiselno. Kar zadeva pojem „račun vrednostnih papirjev“, bi izvzetje zajelo pravila o evidentiranju vrednostnih papirjev, celoti izdaje in ločevanju računov. CDD sicer upravljajo sisteme poravnave vrednostnih papirjev tako, da knjižijo v dobro in bremenijo račune vrednostnih papirjev svojih udeležencev, vendar dvostavno ali večstavno knjigovodstvo računov vrednostnih papirjev v DLT SS morda ni vedno izvedljivo. Zato bi moralo biti možno izvzetje tudi za CDD, ki upravlja DLT SS, iz pravil iz Uredbe (EU) št. 909/2014, ki se nanašajo na pojem ali „nematerializirana oblika“, kadar bi bilo tako izvzetje potrebno, da se omogoči evidentiranje finančnih instrumentov DLT v razpršeni evidenci. Vendar bi morala CDD, ki upravlja DLT SS, še vedno zagotoviti celovitost izdaje finančnih instrumentov DLT v razpršeni evidenci in ločevanje finančnih instrumentov DLT, ki pripadajo različnim udeležencem. |
| --- | --- |

(30)

Dovoljeno bi moralo biti, da se CDD, ki upravljajo DLT SS, izvzame iz nekaterih določb Uredbe (EU) št. 909/2014, ki bi verjetno ustvarile regulativne ovire za razvoj DLT SS. Izvzetje bi na primer moralo biti možno v obsegu, da se pravila iz navedene uredbe, ki se uporabljajo za CDD in ki se nanašajo na pojme „dematerializirana oblika“, „račun vrednostnih papirjev“ ali „prenosni nalogi“, ne uporabljajo za CDD, ki upravljajo DLT SS, z izjemo zahtev za povezave CDD, ki bi se morale uporabljati smiselno. Kar zadeva pojem „račun vrednostnih papirjev“, bi izvzetje zajelo pravila o evidentiranju vrednostnih papirjev, celoti izdaje in ločevanju računov. CDD sicer upravljajo sisteme poravnave vrednostnih papirjev tako, da knjižijo v dobro in bremenijo račune vrednostnih papirjev svojih udeležencev, vendar dvostavno ali večstavno knjigovodstvo računov vrednostnih papirjev v DLT SS morda ni vedno izvedljivo. Zato bi moralo biti možno izvzetje tudi za CDD, ki upravlja DLT SS, iz pravil iz Uredbe (EU) št. 909/2014, ki se nanašajo na pojem ali „nematerializirana oblika“, kadar bi bilo tako izvzetje potrebno, da se omogoči evidentiranje finančnih instrumentov DLT v razpršeni evidenci. Vendar bi morala CDD, ki upravlja DLT SS, še vedno zagotoviti celovitost izdaje finančnih instrumentov DLT v razpršeni evidenci in ločevanje finančnih instrumentov DLT, ki pripadajo različnim udeležencem.

| (31) | Za CDD, ki upravlja DLT SS, bi morale vedno veljati določbe Uredbe (EU) št. 909/2014, v skladu s katerimi je CDD, ki storitve ali dejavnosti odda v zunanje izvajanje tretji osebi, še naprej v celoti odgovorna za izpolnjevanje vseh svojih obveznosti iz navedene uredbe in mora zagotoviti, da zunanje izvajanje ne povzroči prenosa njene odgovornosti. Uredba (EU) št. 909/2014 CDD, ki upravljajo DLT SS, dovoljuje samo, da osnovno storitev ali dejavnost oddajo v zunanje izvajanje šele po prejemu dovoljenja pristojnega organa. CDD, ki upravlja DLT SS, bi zato morala imeti možnost, da zaprosi za izvzetje iz te zahteve za dovoljenje, kadar CDD dokaže, da zahteva ni združljiva z uporabo tehnologije razpršene evidence, kot je predvidena v njenem poslovnem načrtu. Prenos nalog v zvezi z delovanjem DLT SS ali uporabo tehnologije razpršene evidence za izvedbo poravnave se ne bi smel šteti za zunanje izvajanje v smislu Uredbe (EU) št. 909/2014. |
| --- | --- |

(31)

Za CDD, ki upravlja DLT SS, bi morale vedno veljati določbe Uredbe (EU) št. 909/2014, v skladu s katerimi je CDD, ki storitve ali dejavnosti odda v zunanje izvajanje tretji osebi, še naprej v celoti odgovorna za izpolnjevanje vseh svojih obveznosti iz navedene uredbe in mora zagotoviti, da zunanje izvajanje ne povzroči prenosa njene odgovornosti. Uredba (EU) št. 909/2014 CDD, ki upravljajo DLT SS, dovoljuje samo, da osnovno storitev ali dejavnost oddajo v zunanje izvajanje šele po prejemu dovoljenja pristojnega organa. CDD, ki upravlja DLT SS, bi zato morala imeti možnost, da zaprosi za izvzetje iz te zahteve za dovoljenje, kadar CDD dokaže, da zahteva ni združljiva z uporabo tehnologije razpršene evidence, kot je predvidena v njenem poslovnem načrtu. Prenos nalog v zvezi z delovanjem DLT SS ali uporabo tehnologije razpršene evidence za izvedbo poravnave se ne bi smel šteti za zunanje izvajanje v smislu Uredbe (EU) št. 909/2014.

| (32) | Obveznost posredovanja prek kreditne institucije ali investicijskega podjetja, da se malim vlagateljem prepreči, da bi pridobili neposredni dostop do sistemov poravnave in dostave, ki jih upravlja CDD, bi lahko ustvarila regulativno oviro za razvoj alternativnih modelov poravnave na podlagi tehnologije razpršene evidence, ki malim vlagateljem omogočajo neposreden dostop. Zato bi bilo treba CDD, ki upravljajo DLT SS, dovoliti izvzetje v smislu, da se šteje, da pojem „udeleženec“ iz Direktive 98/26/ES vključuje, pod določenimi pogoji, druge osebe kot tiste iz navedene direktive. Ko CDD, ki upravlja DLT SS, zaprosi za izvzetje iz obveznosti posredovanja v skladu z Uredbo (EU) št. 909/2014, bi morala zagotoviti, da osebe, ki bodo uvrščene kot udeleženci, izpolnjujejo določene pogoje. CDD, ki upravlja DLT SS, bi morala zagotoviti, da imajo njeni udeleženci zadostno raven sposobnosti, usposobljenosti, izkušenj in znanja na področju dejavnosti potrgovanja in delovanja tehnologije razpršene evidence. |
| --- | --- |

(32)

Obveznost posredovanja prek kreditne institucije ali investicijskega podjetja, da se malim vlagateljem prepreči, da bi pridobili neposredni dostop do sistemov poravnave in dostave, ki jih upravlja CDD, bi lahko ustvarila regulativno oviro za razvoj alternativnih modelov poravnave na podlagi tehnologije razpršene evidence, ki malim vlagateljem omogočajo neposreden dostop. Zato bi bilo treba CDD, ki upravljajo DLT SS, dovoliti izvzetje v smislu, da se šteje, da pojem „udeleženec“ iz Direktive 98/26/ES vključuje, pod določenimi pogoji, druge osebe kot tiste iz navedene direktive. Ko CDD, ki upravlja DLT SS, zaprosi za izvzetje iz obveznosti posredovanja v skladu z Uredbo (EU) št. 909/2014, bi morala zagotoviti, da osebe, ki bodo uvrščene kot udeleženci, izpolnjujejo določene pogoje. CDD, ki upravlja DLT SS, bi morala zagotoviti, da imajo njeni udeleženci zadostno raven sposobnosti, usposobljenosti, izkušenj in znanja na področju dejavnosti potrgovanja in delovanja tehnologije razpršene evidence.

| (33) | Subjekti, ki so upravičeni do sodelovanja v CDD v skladu z Uredbo (EU) št. 909/2014 ustrezajo subjektom, ki so upravičeni do sodelovanja v sistemu poravnave vrednostnih papirjev, ki je določen in priglašen v skladu z Direktivo 98/26/ES, saj Uredba (EU) št. 909/2014 zahteva, da so sistemi poravnave vrednostnih papirjev, ki jih upravljajo CDD, določeni in priglašeni v skladu z Direktivo 98/26/ES. Zato upravljavec sistema poravnave vrednostnih papirjev na podlagi tehnologije razpršene evidence, ki želi biti izvzet iz zahtev glede udeležbe iz Uredbe (EU) št. 909/2014, ne bi izpolnjeval zahtev glede udeležbe iz Direktive 98/26/ES. Zato takega sistema poravnave vrednostnih papirjev ni mogoče določiti in priglasiti v skladu z navedeno direktivo in iz tega razloga se v tej uredbi ne navaja kot „sistem poravnave vrednostnih papirjev DLT“, temveč kot DLT SS. Ta uredba bi morala CDD omogočati, da upravlja DLT SS, ki se ne šteje za sistem poravnave vrednostnih papirjev, določen v skladu z Direktivo 98/26/ES, in na voljo bi moralo biti izvzetje iz pravil o dokončnosti poravnave iz Uredbe (EU) št. 909/2014 ob upoštevanju določenih izravnalnih ukrepov, vključno s posebnimi izravnalnimi ukrepi za zmanjšanje tveganj v zvezi z insolventnostjo, saj se zaščitni ukrepi v primeru insolventnosti v skladu z Direktivo 98/26/ES ne uporabljajo. Vendar tako izvzetje ne bi preprečilo določitve in priglasitve DLT SS, ki izpolnjuje vse zahteve iz Direktive 98/26/ES, kot sistema poravnave vrednostnih papirjev v skladu z navedeno direktivo. |
| --- | --- |

(33)

Subjekti, ki so upravičeni do sodelovanja v CDD v skladu z Uredbo (EU) št. 909/2014 ustrezajo subjektom, ki so upravičeni do sodelovanja v sistemu poravnave vrednostnih papirjev, ki je določen in priglašen v skladu z Direktivo 98/26/ES, saj Uredba (EU) št. 909/2014 zahteva, da so sistemi poravnave vrednostnih papirjev, ki jih upravljajo CDD, določeni in priglašeni v skladu z Direktivo 98/26/ES. Zato upravljavec sistema poravnave vrednostnih papirjev na podlagi tehnologije razpršene evidence, ki želi biti izvzet iz zahtev glede udeležbe iz Uredbe (EU) št. 909/2014, ne bi izpolnjeval zahtev glede udeležbe iz Direktive 98/26/ES. Zato takega sistema poravnave vrednostnih papirjev ni mogoče določiti in priglasiti v skladu z navedeno direktivo in iz tega razloga se v tej uredbi ne navaja kot „sistem poravnave vrednostnih papirjev DLT“, temveč kot DLT SS. Ta uredba bi morala CDD omogočati, da upravlja DLT SS, ki se ne šteje za sistem poravnave vrednostnih papirjev, določen v skladu z Direktivo 98/26/ES, in na voljo bi moralo biti izvzetje iz pravil o dokončnosti poravnave iz Uredbe (EU) št. 909/2014 ob upoštevanju določenih izravnalnih ukrepov, vključno s posebnimi izravnalnimi ukrepi za zmanjšanje tveganj v zvezi z insolventnostjo, saj se zaščitni ukrepi v primeru insolventnosti v skladu z Direktivo 98/26/ES ne uporabljajo. Vendar tako izvzetje ne bi preprečilo določitve in priglasitve DLT SS, ki izpolnjuje vse zahteve iz Direktive 98/26/ES, kot sistema poravnave vrednostnih papirjev v skladu z navedeno direktivo.

| (34) | Uredba (EU) št. 909/2014 spodbuja poravnavo poslov v centralnobančnem denarju. Kadar poravnava gotovinskih plačil v centralnobančnem denarju ni praktična in ni na voljo, bi moralo biti mogoče, da se poravnava izvede prek lastnih računov CDD v skladu z navedeno uredbo ali prek računov, odprtih pri kreditni instituciji (v nadaljnjem besedilu: denar komercialnih bank). Navedeno pravilo je morda težko uporabljati za DLT SS, saj bi morala CDD izvesti premike na denarnih računih hkrati z dostavo vrednostnih papirjev evidentiranih v razpršeni evidenci. Zato bi bilo treba CDD, ki upravljajo DLT SS, dovoliti začasno izvzetje iz določbe navedene uredbe o denarni poravnavi, da bi razvili inovativne rešitve v okviru pilotne ureditve z olajšanjem dostopa do denarja komercialnih bank ali uporabo „e-denarnih žetonov“. Za poravnavo v centralnobančnem denarju bi se lahko štelo, da ni praktična in da ni na voljo, če poravnava v centralnobančnem denarju v razpršeni evidenci ni na voljo. |
| --- | --- |

(34)

Uredba (EU) št. 909/2014 spodbuja poravnavo poslov v centralnobančnem denarju. Kadar poravnava gotovinskih plačil v centralnobančnem denarju ni praktična in ni na voljo, bi moralo biti mogoče, da se poravnava izvede prek lastnih računov CDD v skladu z navedeno uredbo ali prek računov, odprtih pri kreditni instituciji (v nadaljnjem besedilu: denar komercialnih bank). Navedeno pravilo je morda težko uporabljati za DLT SS, saj bi morala CDD izvesti premike na denarnih računih hkrati z dostavo vrednostnih papirjev evidentiranih v razpršeni evidenci. Zato bi bilo treba CDD, ki upravljajo DLT SS, dovoliti začasno izvzetje iz določbe navedene uredbe o denarni poravnavi, da bi razvili inovativne rešitve v okviru pilotne ureditve z olajšanjem dostopa do denarja komercialnih bank ali uporabo „e-denarnih žetonov“. Za poravnavo v centralnobančnem denarju bi se lahko štelo, da ni praktična in da ni na voljo, če poravnava v centralnobančnem denarju v razpršeni evidenci ni na voljo.

| (35) | Zahteve, povezane z denarno poravnavo v skladu z Uredbo (EU) št. 909/2014, se še naprej uporabljajo zunaj pilotne ureditve, razen zahtev, ki se izkažejo za nepraktične v tehnološkem okolju razpršene evidence. Upravljavci tržnih infrastruktur DLT bi zato morali v svojih poslovnih načrtih opisati, kako nameravajo doseči skladnost z naslovom IV Uredbe (EU) št. 909/2014 v primeru, da bi pozneje izstopili iz pilotne ureditve. |
| --- | --- |

(35)

Zahteve, povezane z denarno poravnavo v skladu z Uredbo (EU) št. 909/2014, se še naprej uporabljajo zunaj pilotne ureditve, razen zahtev, ki se izkažejo za nepraktične v tehnološkem okolju razpršene evidence. Upravljavci tržnih infrastruktur DLT bi zato morali v svojih poslovnih načrtih opisati, kako nameravajo doseči skladnost z naslovom IV Uredbe (EU) št. 909/2014 v primeru, da bi pozneje izstopili iz pilotne ureditve.

| (36) | Uredba (EU) št. 909/2014 zahteva, da CDD omogoči dostop do druge CDD ali drugih tržnih infrastruktur na nediskriminatoren in pregleden način. Omogočanje dostopa do CDD, ki upravlja DLT SS, je lahko tehnično zahtevnejše, obremenjujoče ali težko dosegljivo, saj interoperabilnost tradicionalnih sistemov s tehnologijo razpršene evidence še ni bila preizkušena. Zato bi morala obstajati tudi možnost, da se DLT SS odobri izvzetje iz te zahteve, če dokaže, da je uporaba te zahteve nesorazmerna z obsegom dejavnosti DLT SS. |
| --- | --- |

(36)

Uredba (EU) št. 909/2014 zahteva, da CDD omogoči dostop do druge CDD ali drugih tržnih infrastruktur na nediskriminatoren in pregleden način. Omogočanje dostopa do CDD, ki upravlja DLT SS, je lahko tehnično zahtevnejše, obremenjujoče ali težko dosegljivo, saj interoperabilnost tradicionalnih sistemov s tehnologijo razpršene evidence še ni bila preizkušena. Zato bi morala obstajati tudi možnost, da se DLT SS odobri izvzetje iz te zahteve, če dokaže, da je uporaba te zahteve nesorazmerna z obsegom dejavnosti DLT SS.

| (37) | Ne glede na zahtevo, iz katere se zahteva izvzetje, bi morala CDD, ki upravlja DLT SS, dokazati, da je zahtevano izvzetje sorazmerno in upravičeno z uporabo tehnologije razpršene evidence. Izvzetje bi moralo biti omejeno na DLT SS in ne bi smelo zajemati drugih sistemov poravnave, ki jih upravlja ista CDD. |
| --- | --- |

(37)

Ne glede na zahtevo, iz katere se zahteva izvzetje, bi morala CDD, ki upravlja DLT SS, dokazati, da je zahtevano izvzetje sorazmerno in upravičeno z uporabo tehnologije razpršene evidence. Izvzetje bi moralo biti omejeno na DLT SS in ne bi smelo zajemati drugih sistemov poravnave, ki jih upravlja ista CDD.

| (38) | Za tržne infrastrukture DLT in njihove upravljavce bi morale v primerjavi s tradicionalnimi tržnimi infrastrukturami veljati tudi dodatne zahteve. Dodatne zahteve so potrebne, da se preprečijo tveganja, povezana z uporabo tehnologije razpršene evidence ali načinom delovanja tržne infrastrukture DLT. Zato bi moral upravljavec tržne infrastrukture DLT izdelati jasen poslovni načrt, v katerem bi bilo podrobno opisano, kako se bo DLT uporabljala in kakšni so veljavni pravni pogoji. |
| --- | --- |

(38)

Za tržne infrastrukture DLT in njihove upravljavce bi morale v primerjavi s tradicionalnimi tržnimi infrastrukturami veljati tudi dodatne zahteve. Dodatne zahteve so potrebne, da se preprečijo tveganja, povezana z uporabo tehnologije razpršene evidence ali načinom delovanja tržne infrastrukture DLT. Zato bi moral upravljavec tržne infrastrukture DLT izdelati jasen poslovni načrt, v katerem bi bilo podrobno opisano, kako se bo DLT uporabljala in kakšni so veljavni pravni pogoji.

| (39) | Upravljavci tržnih infrastruktur DLT bi morali določiti ali po potrebi dokumentirati pravila o delovanju tehnologije razpršene evidence, ki jo uporabljajo, vključno s pravili za dostop do razpršene evidence in uvrstitev v trgovanje v njej, pravili o udeležbi validacijskih vozlišč in pravili za obravnavanje morebitnih nasprotij interesov ter ukrepi za upravljanje tveganj. |
| --- | --- |

(39)

Upravljavci tržnih infrastruktur DLT bi morali določiti ali po potrebi dokumentirati pravila o delovanju tehnologije razpršene evidence, ki jo uporabljajo, vključno s pravili za dostop do razpršene evidence in uvrstitev v trgovanje v njej, pravili o udeležbi validacijskih vozlišč in pravili za obravnavanje morebitnih nasprotij interesov ter ukrepi za upravljanje tveganj.

| (40) | Od upravljavca tržne infrastrukture DLT bi bilo treba zahtevati, da člane, udeležence, izdajatelje in stranke obvesti o tem, kako namerava opravljati svoje dejavnosti in kako bo uporaba tehnologije razpršene evidence odstopala od načina, na katerega tradicionalni večstranski sistem trgovanja ali CDD, ki upravlja sistem poravnave vrednostnih papirjev, storitve običajno opravljajo. |
| --- | --- |

(40)

Od upravljavca tržne infrastrukture DLT bi bilo treba zahtevati, da člane, udeležence, izdajatelje in stranke obvesti o tem, kako namerava opravljati svoje dejavnosti in kako bo uporaba tehnologije razpršene evidence odstopala od načina, na katerega tradicionalni večstranski sistem trgovanja ali CDD, ki upravlja sistem poravnave vrednostnih papirjev, storitve običajno opravljajo.

| (41) | Tržne infrastrukture DLT bi morale imeti vzpostavljene posebne in zanesljive ureditve IT in kibernetske ureditve v zvezi z uporabo tehnologije razpršene evidence. Takšne ureditve bi morale biti sorazmerne z naravo, obsegom in kompleksnostjo poslovnega načrta upravljavca tržne infrastrukture DLT. Te ureditve bi morale zagotavljati tudi kontinuiteto in stalno preglednost, razpoložljivost, zanesljivost in varnost zagotovljenih storitev, vključno z zanesljivostjo vseh uporabljenih pametnih pogodb, ne glede na to, ali te pametne pogodbe ustvari sama tržna infrastruktura DLT ali tretja oseba po postopku zunanjega izvajanja. Tržne infrastrukture DLT bi morale zagotavljati tudi celovitost, varnost, zaupnost, razpoložljivost in dostopnost podatkov, shranjenih v razpršeni evidenci. Pristojni organ tržne infrastrukture DLT bi moral imeti možnost zahtevati revizijo, s katero bi bilo zagotovljeno, da splošne ureditve IT in kibernetske ureditve tržne infrastrukture DLT ustrezajo svojemu namenu. Stroške takšne revizije bi moral kriti upravljavec tržne infrastrukture DLT. |
| --- | --- |

(41)

Tržne infrastrukture DLT bi morale imeti vzpostavljene posebne in zanesljive ureditve IT in kibernetske ureditve v zvezi z uporabo tehnologije razpršene evidence. Takšne ureditve bi morale biti sorazmerne z naravo, obsegom in kompleksnostjo poslovnega načrta upravljavca tržne infrastrukture DLT. Te ureditve bi morale zagotavljati tudi kontinuiteto in stalno preglednost, razpoložljivost, zanesljivost in varnost zagotovljenih storitev, vključno z zanesljivostjo vseh uporabljenih pametnih pogodb, ne glede na to, ali te pametne pogodbe ustvari sama tržna infrastruktura DLT ali tretja oseba po postopku zunanjega izvajanja. Tržne infrastrukture DLT bi morale zagotavljati tudi celovitost, varnost, zaupnost, razpoložljivost in dostopnost podatkov, shranjenih v razpršeni evidenci. Pristojni organ tržne infrastrukture DLT bi moral imeti možnost zahtevati revizijo, s katero bi bilo zagotovljeno, da splošne ureditve IT in kibernetske ureditve tržne infrastrukture DLT ustrezajo svojemu namenu. Stroške takšne revizije bi moral kriti upravljavec tržne infrastrukture DLT.

| (42) | Kadar poslovni načrt upravljavca tržne infrastrukture DLT vključuje hrambo denarnih sredstev strank, kot so denar ali njegovi ustrezniki, finančnih instrumentov DLT ali načinov za dostop do takih finančnih instrumentov DLT, tudi v obliki kriptografskih ključev, bi morala imeti tržna infrastruktura na podlagi DLT vzpostavljene ustrezne ureditve za hrambo teh sredstev. Upravljavci tržnih infrastruktur DLT sredstev strank ne bi smeli uporabljati za svoj lastni račun, razen s predhodnim izrecnim pisnim soglasjem svojih strank. Tržna infrastruktura DLT bi morala ločiti denarna sredstva strank in finančne instrumente DLT ter načine za dostop do takih sredstev, od njihovih lastnih sredstev ali od sredstev drugih strank. Splošne ureditve IT in kibernetske ureditve tržnih infrastruktur na podlagi DLT bi morale zagotoviti, da so sredstva strank zaščitena pred goljufijami, kibernetskimi napadi in drugimi resnimi operativnimi nepravilnostmi. |
| --- | --- |

(42)

Kadar poslovni načrt upravljavca tržne infrastrukture DLT vključuje hrambo denarnih sredstev strank, kot so denar ali njegovi ustrezniki, finančnih instrumentov DLT ali načinov za dostop do takih finančnih instrumentov DLT, tudi v obliki kriptografskih ključev, bi morala imeti tržna infrastruktura na podlagi DLT vzpostavljene ustrezne ureditve za hrambo teh sredstev. Upravljavci tržnih infrastruktur DLT sredstev strank ne bi smeli uporabljati za svoj lastni račun, razen s predhodnim izrecnim pisnim soglasjem svojih strank. Tržna infrastruktura DLT bi morala ločiti denarna sredstva strank in finančne instrumente DLT ter načine za dostop do takih sredstev, od njihovih lastnih sredstev ali od sredstev drugih strank. Splošne ureditve IT in kibernetske ureditve tržnih infrastruktur na podlagi DLT bi morale zagotoviti, da so sredstva strank zaščitena pred goljufijami, kibernetskimi napadi in drugimi resnimi operativnimi nepravilnostmi.

| (43) | V času izdaje posebnega dovoljenja bi morali imeti upravljavci tržnih infrastruktur DLT vzpostavljeno tudi verodostojno izhodno strategijo v primeru ukinitve pilotne ureditve ali odvzema posebnega dovoljenja ali preklica nekaterih odobrenih izvzetij ali preseganja mejnih vrednosti, določenih v tej uredbi. Ta strategija bi morala vključevati prehod ali vrnitev njihovih operacij na podlagi tehnologije razpršene evidence v tradicionalne tržne infrastrukture. V ta namen bi si morali novi udeleženci ali upravljavci DLT TSS, ki ne upravljajo tradicionalne tržne infrastrukture, na katero bi lahko prenesli finančne instrumente DLT, prizadevati za sklenitev dogovorov z upravljavci tradicionalnih tržnih infrastruktur. To je zlasti pomembno za evidentiranje finančnih instrumentov DLT. Zato bi morale za CDD veljati nekatere zahteve za vzpostavitev tovrstnih ureditev. Poleg tega bi morale CDD te dogovore skleniti na nediskriminatoren način in bi morale imeti možnost zaračunati razumno komercialno pristojbino na podlagi dejanskih stroškov. |
| --- | --- |

(43)

V času izdaje posebnega dovoljenja bi morali imeti upravljavci tržnih infrastruktur DLT vzpostavljeno tudi verodostojno izhodno strategijo v primeru ukinitve pilotne ureditve ali odvzema posebnega dovoljenja ali preklica nekaterih odobrenih izvzetij ali preseganja mejnih vrednosti, določenih v tej uredbi. Ta strategija bi morala vključevati prehod ali vrnitev njihovih operacij na podlagi tehnologije razpršene evidence v tradicionalne tržne infrastrukture. V ta namen bi si morali novi udeleženci ali upravljavci DLT TSS, ki ne upravljajo tradicionalne tržne infrastrukture, na katero bi lahko prenesli finančne instrumente DLT, prizadevati za sklenitev dogovorov z upravljavci tradicionalnih tržnih infrastruktur. To je zlasti pomembno za evidentiranje finančnih instrumentov DLT. Zato bi morale za CDD veljati nekatere zahteve za vzpostavitev tovrstnih ureditev. Poleg tega bi morale CDD te dogovore skleniti na nediskriminatoren način in bi morale imeti možnost zaračunati razumno komercialno pristojbino na podlagi dejanskih stroškov.

| (44) | Posebno dovoljenje, izdano upravljavcu tržne infrastrukture DLT, bi moralo na splošno slediti istim postopkom kot so tisti za dovoljenje v skladu z Uredbo (EU) št. 909/2014 ali Direktivo 2014/65/EU. Vendar bi moral prosilec pri vložitvi vloge za posebno dovoljenje v skladu s to uredbo navesti izvzetja, za katera zaproša. Pristojni organ bi moral pred izdajo posebnega dovoljenja tržni infrastrukturi DLT zagotoviti ESMA vse ustrezne informacije. ESMA bi moral po potrebi izdati nezavezujoče mnenje o zaprošenih izvzetjih ali ustreznosti tehnologije razpršene evidence za namene te uredbe. To nezavezujoče mnenje se ne bi smelo šteti za mnenje v smislu Uredbe (EU) št. 1095/2010. ESMA bi se moral pri pripravi mnenja posvetovati s pristojnimi organi drugih držav članic. ESMA bi si moral v svojem nezavezujočem mnenju prizadevati za zaščito vlagateljev, celovitost trga in finančno stabilnost. Da bi zagotovili enake konkurenčne pogoje in pošteno konkurenco na celotnem notranjem trgu, bi moral biti cilj nezavezujočega mnenja in smernic ESMA zagotoviti skladnost in sorazmernost izvzetij, ki jih odobrijo različni pristojni organi v Uniji, tudi pri ocenjevanju ustreznosti različnih vrst tehnologije razpršene evidence, ki jih uporabljajo upravljavci za namene te uredbe. |
| --- | --- |

(44)

Posebno dovoljenje, izdano upravljavcu tržne infrastrukture DLT, bi moralo na splošno slediti istim postopkom kot so tisti za dovoljenje v skladu z Uredbo (EU) št. 909/2014 ali Direktivo 2014/65/EU. Vendar bi moral prosilec pri vložitvi vloge za posebno dovoljenje v skladu s to uredbo navesti izvzetja, za katera zaproša. Pristojni organ bi moral pred izdajo posebnega dovoljenja tržni infrastrukturi DLT zagotoviti ESMA vse ustrezne informacije. ESMA bi moral po potrebi izdati nezavezujoče mnenje o zaprošenih izvzetjih ali ustreznosti tehnologije razpršene evidence za namene te uredbe. To nezavezujoče mnenje se ne bi smelo šteti za mnenje v smislu Uredbe (EU) št. 1095/2010. ESMA bi se moral pri pripravi mnenja posvetovati s pristojnimi organi drugih držav članic. ESMA bi si moral v svojem nezavezujočem mnenju prizadevati za zaščito vlagateljev, celovitost trga in finančno stabilnost. Da bi zagotovili enake konkurenčne pogoje in pošteno konkurenco na celotnem notranjem trgu, bi moral biti cilj nezavezujočega mnenja in smernic ESMA zagotoviti skladnost in sorazmernost izvzetij, ki jih odobrijo različni pristojni organi v Uniji, tudi pri ocenjevanju ustreznosti različnih vrst tehnologije razpršene evidence, ki jih uporabljajo upravljavci za namene te uredbe.

| (45) | Evidentiranje vrednostnih papirjev, vodenje računov vrednostnih papirjev in upravljanje sistemov poravnave so dejavnosti, ki so zajete tudi v neharmoniziranih določbah nacionalnega prava, kot je pravo gospodarskih družb in vrednostnih papirjev. Zato je pomembno, da upravljavci tržnih infrastruktur DLT upoštevajo vsa veljavna pravila in to omogočajo tudi svojim uporabnikom. |
| --- | --- |

(45)

Evidentiranje vrednostnih papirjev, vodenje računov vrednostnih papirjev in upravljanje sistemov poravnave so dejavnosti, ki so zajete tudi v neharmoniziranih določbah nacionalnega prava, kot je pravo gospodarskih družb in vrednostnih papirjev. Zato je pomembno, da upravljavci tržnih infrastruktur DLT upoštevajo vsa veljavna pravila in to omogočajo tudi svojim uporabnikom.

| (46) | Pristojni organ, ki obravnava vlogo upravljavca tržne infrastrukture DLT, bi moral imeti možnost, da zavrne izdajo posebnega dovoljenja, če obstajajo razlogi za domnevo, da tržna infrastruktura DLT ne bi mogla izpolnjevati veljavnih določb prava Unije ali določb nacionalnega prava, ki ne spadajo na področje uporabe prava Unije, če obstajajo razlogi za domnevo, da bi tržna infrastruktura DLT pomenila tveganje za zaščito vlagateljev, celovitost trga ali finančno stabilnost, ali če je vloga poskus izogibanja obstoječim zahtevam. |
| --- | --- |

(46)

Pristojni organ, ki obravnava vlogo upravljavca tržne infrastrukture DLT, bi moral imeti možnost, da zavrne izdajo posebnega dovoljenja, če obstajajo razlogi za domnevo, da tržna infrastruktura DLT ne bi mogla izpolnjevati veljavnih določb prava Unije ali določb nacionalnega prava, ki ne spadajo na področje uporabe prava Unije, če obstajajo razlogi za domnevo, da bi tržna infrastruktura DLT pomenila tveganje za zaščito vlagateljev, celovitost trga ali finančno stabilnost, ali če je vloga poskus izogibanja obstoječim zahtevam.

| (47) | V posebnem dovoljenju, ki ga pristojni organ izda upravljavcu tržne infrastrukture DLT, bi morala biti navedena izvzetja, odobrena navedeni tržni infrastrukturi DLT. Veljati bi moralo po vsej Uniji, vendar le za čas pilotnega režima. ESMA bi moral na svojem spletišču objaviti seznam tržnih infrastruktur DLT in seznam izvzetij, odobrenih vsaki od njih. |
| --- | --- |

(47)

V posebnem dovoljenju, ki ga pristojni organ izda upravljavcu tržne infrastrukture DLT, bi morala biti navedena izvzetja, odobrena navedeni tržni infrastrukturi DLT. Veljati bi moralo po vsej Uniji, vendar le za čas pilotnega režima. ESMA bi moral na svojem spletišču objaviti seznam tržnih infrastruktur DLT in seznam izvzetij, odobrenih vsaki od njih.

| (48) | Posebna dovoljenja in izvzetja bi bilo treba izdati začasno za obdobje največ šestih let od datuma izdaje posebnega dovoljenja in bi morala veljati le za čas pilotnega režima. Navedeno šestletno obdobje bi moralo upravljavcem tržnih infrastruktur DLT zagotoviti dovolj časa, da svoje poslovne modele prilagodijo kakršnim koli spremembam pilotne ureditve in da v okviru pilotne ureditve delujejo na tržno donosen način. To bi ESMA in Komisiji tudi omogočilo zbiranje koristnih podatkov o delovanju pilotne ureditve po dodelitvi kritične mase posebnih dovoljenj in s tem povezanih izvzetij, ter poročanje o tem. Prav tako bi upravljavcem tržnih infrastruktur DLT omogočilo, da sprejmejo potrebne ukrepe za prenehanje svojih dejavnosti ali za prehod na nov regulativni okvir na podlagi poročil ESMA in Komisije. |
| --- | --- |

(48)

Posebna dovoljenja in izvzetja bi bilo treba izdati začasno za obdobje največ šestih let od datuma izdaje posebnega dovoljenja in bi morala veljati le za čas pilotnega režima. Navedeno šestletno obdobje bi moralo upravljavcem tržnih infrastruktur DLT zagotoviti dovolj časa, da svoje poslovne modele prilagodijo kakršnim koli spremembam pilotne ureditve in da v okviru pilotne ureditve delujejo na tržno donosen način. To bi ESMA in Komisiji tudi omogočilo zbiranje koristnih podatkov o delovanju pilotne ureditve po dodelitvi kritične mase posebnih dovoljenj in s tem povezanih izvzetij, ter poročanje o tem. Prav tako bi upravljavcem tržnih infrastruktur DLT omogočilo, da sprejmejo potrebne ukrepe za prenehanje svojih dejavnosti ali za prehod na nov regulativni okvir na podlagi poročil ESMA in Komisije.

| (49) | Brez poseganja v Uredbo (EU) št. 909/2014 in Direktivo 2014/65/EU bi morali biti pristojni organi pooblaščeni, da odvzamejo posebno dovoljenje ali prekličejo kakršno koli izvzetje, odobreno tržni infrastrukturi DLT, kadar je bila ugotovljena pomanjkljivost v tehnologiji, na kateri temelji infrastruktura, ali storitvah in dejavnostih, ki jih zagotavlja upravljavec tržne infrastrukture DLT, če ta pomanjkljivost prevlada nad koristmi te storitve in dejavnosti, ali kadar je upravljavec tržne infrastrukture DLT kršil kakršne koli obveznosti, povezane z dovoljenji ali izvzetji, ki jih je odobril pristojni organ, ali kadar je upravljavec tržne infrastrukture DLT evidentiral finančne instrumente, ki presegajo mejne vrednosti, določene v tej uredbi, ali ne izpolnjujejo drugih pogojev, ki veljajo za finančne instrumente DLT v skladu s to uredbo. V okviru svoje dejavnosti bi moral imeti upravljavec tržne infrastrukture DLT možnost, da zaprosi za dodatna izvzetja poleg tistih, za katere je bilo zaprošeno ob prvotni vlogi za izdajo dovoljenja. V takem primeru bi bilo treba za posebna izvzetja zaprositi pristojni organ, in sicer na enak način, kot ob prvotni vlogi za izdajo dovoljenja tržni infrastrukturi DLT. |
| --- | --- |

(49)

Brez poseganja v Uredbo (EU) št. 909/2014 in Direktivo 2014/65/EU bi morali biti pristojni organi pooblaščeni, da odvzamejo posebno dovoljenje ali prekličejo kakršno koli izvzetje, odobreno tržni infrastrukturi DLT, kadar je bila ugotovljena pomanjkljivost v tehnologiji, na kateri temelji infrastruktura, ali storitvah in dejavnostih, ki jih zagotavlja upravljavec tržne infrastrukture DLT, če ta pomanjkljivost prevlada nad koristmi te storitve in dejavnosti, ali kadar je upravljavec tržne infrastrukture DLT kršil kakršne koli obveznosti, povezane z dovoljenji ali izvzetji, ki jih je odobril pristojni organ, ali kadar je upravljavec tržne infrastrukture DLT evidentiral finančne instrumente, ki presegajo mejne vrednosti, določene v tej uredbi, ali ne izpolnjujejo drugih pogojev, ki veljajo za finančne instrumente DLT v skladu s to uredbo. V okviru svoje dejavnosti bi moral imeti upravljavec tržne infrastrukture DLT možnost, da zaprosi za dodatna izvzetja poleg tistih, za katere je bilo zaprošeno ob prvotni vlogi za izdajo dovoljenja. V takem primeru bi bilo treba za posebna izvzetja zaprositi pristojni organ, in sicer na enak način, kot ob prvotni vlogi za izdajo dovoljenja tržni infrastrukturi DLT.

| (50) | Ker bi lahko upravljavcem tržnih infrastruktur DLT v skladu s pilotno ureditvijo začasno odobrili izvzetja iz nekaterih določb obstoječe zakonodaje Unije, bi morali v obdobju veljavnosti svojega posebnega dovoljenja tesno sodelovati s pristojnimi organi in ESMA. Upravljavci tržnih infrastruktur DLT bi morali pristojne organe obvestiti o vseh bistvenih spremembah svojih poslovnih načrtov ali svojega kritičnega osebja, vseh dokazih o kibernetskih napadih ali drugih kibernetskih grožnjah, goljufijah ali resnih zlorabah, vseh spremembah informacij, zagotovljenih v času prvotne vloge za posebno dovoljenje, vseh tehničnih ali operativnih težavah, zlasti tistih, povezanih z uporabo tehnologije razpršene evidence, ter kakršnih koli novih tveganjih glede zaščite vlagateljev, celovitosti trga ali finančne stabilnosti, ki niso bila predvidena v času izdaje posebnega dovoljenja. Da se zagotovijo zaščita vlagateljev, celovitost trga in finančna stabilnost, bi moral pristojni organ, ko je bil obveščen o takšni bistveni spremembi, imeti možnost, da od tržne infrastrukture DLT zahteva, naj zaprosi za novo posebno dovoljenje ali izvzetje, ali pa sprejme kakršne koli korektivne ukrepe, ki se mu zdijo primerni. Upravljavci tržnih infrastruktur DLT bi morali pristojnemu organu na zahtevo zagotoviti tudi vse ustrezne informacije. Pristojni organi bi morali informacije, ki jih prejmejo od upravljavcev tržnih infrastruktur DLT, in informacije o korektivnih ukrepih posredovati ESMA. |
| --- | --- |

(50)

Ker bi lahko upravljavcem tržnih infrastruktur DLT v skladu s pilotno ureditvijo začasno odobrili izvzetja iz nekaterih določb obstoječe zakonodaje Unije, bi morali v obdobju veljavnosti svojega posebnega dovoljenja tesno sodelovati s pristojnimi organi in ESMA. Upravljavci tržnih infrastruktur DLT bi morali pristojne organe obvestiti o vseh bistvenih spremembah svojih poslovnih načrtov ali svojega kritičnega osebja, vseh dokazih o kibernetskih napadih ali drugih kibernetskih grožnjah, goljufijah ali resnih zlorabah, vseh spremembah informacij, zagotovljenih v času prvotne vloge za posebno dovoljenje, vseh tehničnih ali operativnih težavah, zlasti tistih, povezanih z uporabo tehnologije razpršene evidence, ter kakršnih koli novih tveganjih glede zaščite vlagateljev, celovitosti trga ali finančne stabilnosti, ki niso bila predvidena v času izdaje posebnega dovoljenja. Da se zagotovijo zaščita vlagateljev, celovitost trga in finančna stabilnost, bi moral pristojni organ, ko je bil obveščen o takšni bistveni spremembi, imeti možnost, da od tržne infrastrukture DLT zahteva, naj zaprosi za novo posebno dovoljenje ali izvzetje, ali pa sprejme kakršne koli korektivne ukrepe, ki se mu zdijo primerni. Upravljavci tržnih infrastruktur DLT bi morali pristojnemu organu na zahtevo zagotoviti tudi vse ustrezne informacije. Pristojni organi bi morali informacije, ki jih prejmejo od upravljavcev tržnih infrastruktur DLT, in informacije o korektivnih ukrepih posredovati ESMA.

| (51) | Upravljavci tržnih infrastruktur DLT bi morali predložiti redna poročila svojim pristojnim organom. ESMA bi moral organizirati razprave o teh poročilih, da bi vsem pristojnim organom po vsej Uniji omogočila pridobivanje izkušenj o učinku tehnologije razpršene evidence in ugotavljanje, ali bi bilo treba spremeniti zakonodajo Unije o finančnih storitvah, da bi se omogočila uporaba tehnologije razpršene evidence v večjem obsegu. |
| --- | --- |

(51)

Upravljavci tržnih infrastruktur DLT bi morali predložiti redna poročila svojim pristojnim organom. ESMA bi moral organizirati razprave o teh poročilih, da bi vsem pristojnim organom po vsej Uniji omogočila pridobivanje izkušenj o učinku tehnologije razpršene evidence in ugotavljanje, ali bi bilo treba spremeniti zakonodajo Unije o finančnih storitvah, da bi se omogočila uporaba tehnologije razpršene evidence v večjem obsegu.

| (52) | Pomembno je, da se v času delovanja pilotne ureditve pogosto spremlja in ocenjuje njen okvir in delovanje, da bi upravljavcem tržnih infrastruktur DLT priskrbeli čim več informacij. ESMA bi moral objavljati letna poročila, da bi udeleženci na trgu bolje razumeli delovanje in razvoj trgov ter da bi jim pojasnil uporabo pilotne ureditve. Ta letna poročila bi morala vključevati najnovejše informacije o najpomembnejših trendih in tveganjih. Ta letna poročila bi bilo treba predložiti Evropskemu parlamentu, Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

(52)

Pomembno je, da se v času delovanja pilotne ureditve pogosto spremlja in ocenjuje njen okvir in delovanje, da bi upravljavcem tržnih infrastruktur DLT priskrbeli čim več informacij. ESMA bi moral objavljati letna poročila, da bi udeleženci na trgu bolje razumeli delovanje in razvoj trgov ter da bi jim pojasnil uporabo pilotne ureditve. Ta letna poročila bi morala vključevati najnovejše informacije o najpomembnejših trendih in tveganjih. Ta letna poročila bi bilo treba predložiti Evropskemu parlamentu, Svetu in Komisiji.

| (53) | Tri leta po datumu začetka uporabe te uredbe bi moral ESMA Komisiji predstaviti poročilo, ki vsebuje njegovo oceno pilotne ureditve. Komisija bi morala na podlagi poročila ESMA poročati Evropskemu parlamentu in Svetu. V tem poročilu bi bilo treba oceniti stroške in koristi podaljšanja pilotne ureditve za nadaljnje obdobje, razširitve pilotne ureditve na druge vrste finančnih instrumentov, drugačne spremembe pilotne ureditve, vzpostavitve stalne pilotne ureditve s predlaganjem ustreznih sprememb zakonodaje Unije o finančnih storitvah ali ukinitve pilotne ureditve. Izogniti bi se bilo treba temu, da bi imeli dve vzporedni ureditvi za tržne infrastrukture, ki temeljijo na DLT, in tržne infrastrukture, ki ne temeljijo na DLT. Če bo pilotna ureditev uspešna, bi lahko s spremembo ustrezne zakonodaje Unije o finančnih storitvah, s katero bi se vzpostavil enoten skladen okvir, postala stalna. |
| --- | --- |

(53)

Tri leta po datumu začetka uporabe te uredbe bi moral ESMA Komisiji predstaviti poročilo, ki vsebuje njegovo oceno pilotne ureditve. Komisija bi morala na podlagi poročila ESMA poročati Evropskemu parlamentu in Svetu. V tem poročilu bi bilo treba oceniti stroške in koristi podaljšanja pilotne ureditve za nadaljnje obdobje, razširitve pilotne ureditve na druge vrste finančnih instrumentov, drugačne spremembe pilotne ureditve, vzpostavitve stalne pilotne ureditve s predlaganjem ustreznih sprememb zakonodaje Unije o finančnih storitvah ali ukinitve pilotne ureditve. Izogniti bi se bilo treba temu, da bi imeli dve vzporedni ureditvi za tržne infrastrukture, ki temeljijo na DLT, in tržne infrastrukture, ki ne temeljijo na DLT. Če bo pilotna ureditev uspešna, bi lahko s spremembo ustrezne zakonodaje Unije o finančnih storitvah, s katero bi se vzpostavil enoten skladen okvir, postala stalna.

| (54) | V obstoječi zakonodaji Unije o finančnih storitvah so bile ugotovljene nekatere potencialne vrzeli, kar zadeva njeno uporabo za kriptosredstva, ki se štejejo za finančne instrumente. Zlasti regulativni tehnični standardi iz Uredbe (EU) št. 600/2014 v zvezi z nekaterimi zahtevami glede sporočanja podatkov ter zahtevami glede preglednosti pred trgovanjem in po njem niso dobro prilagojeni finančnim instrumentom, izdanim na podlagi tehnologije razpršene evidence. Sekundarni trgi finančnih instrumentov, ki se izdajajo na podlagi tehnologije razpršene evidence ali podobne tehnologije, so še vedno v nastajanju, zato bi se lahko njihove značilnosti razlikovale od trgov finančnih instrumentov, ki uporabljajo tradicionalno tehnologijo. Pravila iz teh regulativnih tehničnih standardov bi se morala uporabljati za vse finančne instrumente, ne glede na uporabljeno tehnologijo. Zato bi moral ESMA v skladu z obstoječimi mandati iz Uredbe (EU) št. 600/2014 za pripravo osnutkov regulativnih tehničnih standardov izvesti celovito oceno teh regulativnih tehničnih standardov in predlagati vse potrebne spremembe, da se zagotovi učinkovita uporaba pravil iz navedene uredbe za finančne instrumente DLT. ESMA bi moral pri izvajanju te ocene upoštevati posebnosti finančnih instrumentov DLT in ali potrebujejo prilagoditev standardov, ki bi omogočali razvoj teh finančnih instrumentov, ne da bi bili ogroženi cilji pravil iz regulativnih tehničnih standardov, sprejetih na podlagi Uredbe (EU) št. 600/2014. |
| --- | --- |

(54)

V obstoječi zakonodaji Unije o finančnih storitvah so bile ugotovljene nekatere potencialne vrzeli, kar zadeva njeno uporabo za kriptosredstva, ki se štejejo za finančne instrumente. Zlasti regulativni tehnični standardi iz Uredbe (EU) št. 600/2014 v zvezi z nekaterimi zahtevami glede sporočanja podatkov ter zahtevami glede preglednosti pred trgovanjem in po njem niso dobro prilagojeni finančnim instrumentom, izdanim na podlagi tehnologije razpršene evidence. Sekundarni trgi finančnih instrumentov, ki se izdajajo na podlagi tehnologije razpršene evidence ali podobne tehnologije, so še vedno v nastajanju, zato bi se lahko njihove značilnosti razlikovale od trgov finančnih instrumentov, ki uporabljajo tradicionalno tehnologijo. Pravila iz teh regulativnih tehničnih standardov bi se morala uporabljati za vse finančne instrumente, ne glede na uporabljeno tehnologijo. Zato bi moral ESMA v skladu z obstoječimi mandati iz Uredbe (EU) št. 600/2014 za pripravo osnutkov regulativnih tehničnih standardov izvesti celovito oceno teh regulativnih tehničnih standardov in predlagati vse potrebne spremembe, da se zagotovi učinkovita uporaba pravil iz navedene uredbe za finančne instrumente DLT. ESMA bi moral pri izvajanju te ocene upoštevati posebnosti finančnih instrumentov DLT in ali potrebujejo prilagoditev standardov, ki bi omogočali razvoj teh finančnih instrumentov, ne da bi bili ogroženi cilji pravil iz regulativnih tehničnih standardov, sprejetih na podlagi Uredbe (EU) št. 600/2014.

| (55) | Ker ciljev te uredbe države članice ne morejo zadovoljivo doseči, temveč se zaradi regulativnih ovir pri razvoju tržnih infrastruktur DLT za kriptosredstva, ki se štejejo za finančne instrumente, ki izhajajo iz zakonodaje Unije o finančnih storitvah, lažje dosežejo na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenih ciljev. |
| --- | --- |

(55)

Ker ciljev te uredbe države članice ne morejo zadovoljivo doseči, temveč se zaradi regulativnih ovir pri razvoju tržnih infrastruktur DLT za kriptosredstva, ki se štejejo za finančne instrumente, ki izhajajo iz zakonodaje Unije o finančnih storitvah, lažje dosežejo na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenih ciljev.

| (56) | Ta uredba ne posega v Direktivo (EU) 2019/1937 Evropskega parlamenta in Sveta (13). Istočasno bi bilo treba v zvezi s subjekti z dovoljenjem v skladu z Direktivo 2014/65/EU uporabiti mehanizme za poročanje o kršitvah Uredbe (EU) št. 600/2014 ali Direktive 2014/65/EU, ki so vzpostavljeni v skladu z navedeno direktivo. V zvezi s subjekti z dovoljenjem v skladu z Uredbo (EU) št. 909/2014 bi bilo treba uporabiti mehanizme za poročanje o kršitvah navedene uredbe, ki so vzpostavljeni v skladu z navedeno uredbo. |
| --- | --- |

(56)

Ta uredba ne posega v Direktivo (EU) 2019/1937 Evropskega parlamenta in Sveta (13). Istočasno bi bilo treba v zvezi s subjekti z dovoljenjem v skladu z Direktivo 2014/65/EU uporabiti mehanizme za poročanje o kršitvah Uredbe (EU) št. 600/2014 ali Direktive 2014/65/EU, ki so vzpostavljeni v skladu z navedeno direktivo. V zvezi s subjekti z dovoljenjem v skladu z Uredbo (EU) št. 909/2014 bi bilo treba uporabiti mehanizme za poročanje o kršitvah navedene uredbe, ki so vzpostavljeni v skladu z navedeno uredbo.

| (57) | Delovanje tržnih infrastruktur DLT bi lahko vključevalo obdelavo osebnih podatkov. Kadar je za namene te uredbe potrebna obdelava osebnih podatkov, bi se ta obdelava morala izvesti v skladu z veljavnim pravom Unije o varstvu osebnih podatkov. Ta uredba ne posega v uredbi (EU) 2016/679 (14) in (EU) 2018/1725 (15) Evropskega parlamenta in Sveta. V skladu s členom 42(1) Uredbe (EU) 2018/1725 je bilo opravljeno posvetovanje z Evropskim nadzornikom za varstvo podatkov, ki je mnenje podal 23. aprila 2021. |
| --- | --- |

(57)

Delovanje tržnih infrastruktur DLT bi lahko vključevalo obdelavo osebnih podatkov. Kadar je za namene te uredbe potrebna obdelava osebnih podatkov, bi se ta obdelava morala izvesti v skladu z veljavnim pravom Unije o varstvu osebnih podatkov. Ta uredba ne posega v uredbi (EU) 2016/679 (14) in (EU) 2018/1725 (15) Evropskega parlamenta in Sveta. V skladu s členom 42(1) Uredbe (EU) 2018/1725 je bilo opravljeno posvetovanje z Evropskim nadzornikom za varstvo podatkov, ki je mnenje podal 23. aprila 2021.

| (58) | Uredba (EU) št. 600/2014 določa prehodno obdobje, v katerem nediskriminatoren dostop do CNS ali mesta trgovanja iz navedene uredbe ne velja za CNS ali mesta trgovanja, ki so pri svojih pristojnih organih zaprosila za uporabo prehodne ureditve v zvezi z izvedenimi finančnimi instrumenti, s katerimi se trguje na borzi. Obdobje, v katerem bi lahko pristojni organ CNS ali mesto trgovanja v zvezi z izvedenimi finančnimi instrumenti, s katerimi se trguje na borzi, izvzel iz pravil o nediskriminatornem dostopu, se je izteklo 3. julija 2020. Večja negotovost in nestanovitnost trgov sta negativno vplivali na operativna tveganja CNS in mest trgovanja, zato je bil datum začetka uporabe nove ureditve odprtega dostopa za CNS in mesta trgovanja, ki ponujajo storitve trgovanja in kliringa v zvezi z izvedenimi finančnimi instrumenti, s katerimi se trguje na borzi, s členom 95 Uredbe (EU) 2021/23 Evropskega parlamenta in Sveta (16) preložen za eno leto, in sicer na 3. julij 2021. Razlogi za preložitev datuma začetka uporabe nove ureditve odprtega dostopa so še vedno prisotni. Poleg tega bi lahko bila ureditev odprtega dostopa v nasprotju z vzporednimi cilji politike spodbujanja trgovanja in inovacij v Uniji, saj bi lahko odvračala od inovacij na področju izvedenih finančnih instrumentov, s katerimi se trguje na borzi, ker bi konkurentom, ki so upravičenci do odprtega dostopa, omogočila uporabo infrastrukture in naložb uveljavljenih podjetij, da bi ponudili konkurenčne proizvode z nizkimi vnaprejšnjimi stroški. Vzdrževanje sistema, po katerem se kliring in trgovanje z izvedenimi finančnimi instrumenti opravljata v vertikalno integriranem subjektu, je tudi v skladu z dolgoletnimi mednarodnimi trendi. Datum začetka uporabe nove ureditve odprtega dostopa bi bilo zato treba preložiti še za dve leti, in sicer na 3. julij 2023. |
| --- | --- |

(58)

Uredba (EU) št. 600/2014 določa prehodno obdobje, v katerem nediskriminatoren dostop do CNS ali mesta trgovanja iz navedene uredbe ne velja za CNS ali mesta trgovanja, ki so pri svojih pristojnih organih zaprosila za uporabo prehodne ureditve v zvezi z izvedenimi finančnimi instrumenti, s katerimi se trguje na borzi. Obdobje, v katerem bi lahko pristojni organ CNS ali mesto trgovanja v zvezi z izvedenimi finančnimi instrumenti, s katerimi se trguje na borzi, izvzel iz pravil o nediskriminatornem dostopu, se je izteklo 3. julija 2020. Večja negotovost in nestanovitnost trgov sta negativno vplivali na operativna tveganja CNS in mest trgovanja, zato je bil datum začetka uporabe nove ureditve odprtega dostopa za CNS in mesta trgovanja, ki ponujajo storitve trgovanja in kliringa v zvezi z izvedenimi finančnimi instrumenti, s katerimi se trguje na borzi, s členom 95 Uredbe (EU) 2021/23 Evropskega parlamenta in Sveta (16) preložen za eno leto, in sicer na 3. julij 2021. Razlogi za preložitev datuma začetka uporabe nove ureditve odprtega dostopa so še vedno prisotni. Poleg tega bi lahko bila ureditev odprtega dostopa v nasprotju z vzporednimi cilji politike spodbujanja trgovanja in inovacij v Uniji, saj bi lahko odvračala od inovacij na področju izvedenih finančnih instrumentov, s katerimi se trguje na borzi, ker bi konkurentom, ki so upravičenci do odprtega dostopa, omogočila uporabo infrastrukture in naložb uveljavljenih podjetij, da bi ponudili konkurenčne proizvode z nizkimi vnaprejšnjimi stroški. Vzdrževanje sistema, po katerem se kliring in trgovanje z izvedenimi finančnimi instrumenti opravljata v vertikalno integriranem subjektu, je tudi v skladu z dolgoletnimi mednarodnimi trendi. Datum začetka uporabe nove ureditve odprtega dostopa bi bilo zato treba preložiti še za dve leti, in sicer na 3. julij 2023.

| (59) | Trenutna opredelitev pojma finančni instrument v Direktivi 2014/65/EU izrecno ne vključuje finančnih instrumentov, izdanih z uporabo vrste tehnologij, ki podpira razpršeno evidentiranje šifriranih podatkov, in sicer tehnologije razpršene evidence. Da bi s tovrstnimi finančnimi instrumenti lahko trgovali na trgu v skladu z obstoječim pravnim okvirom, bi bilo treba opredelitev finančnih instrumentov iz Direktive 2014/65/EU spremeniti, da bi jih vključevala. |
| --- | --- |

(59)

Trenutna opredelitev pojma finančni instrument v Direktivi 2014/65/EU izrecno ne vključuje finančnih instrumentov, izdanih z uporabo vrste tehnologij, ki podpira razpršeno evidentiranje šifriranih podatkov, in sicer tehnologije razpršene evidence. Da bi s tovrstnimi finančnimi instrumenti lahko trgovali na trgu v skladu z obstoječim pravnim okvirom, bi bilo treba opredelitev finančnih instrumentov iz Direktive 2014/65/EU spremeniti, da bi jih vključevala.

| (60) | Ta uredba določa regulativni okvir za tržne infrastrukture DLT, vključno s tistimi, ki izvajajo storitve poravnave, splošni regulativni okvir za sisteme poravnave vrednostnih papirjev, ki jih upravljajo CDD, pa je določen v Uredbi (EU) št. 909/2014, ki vključuje tudi določbe o disciplini pri poravnavi. Ureditev glede discipline pri poravnavi zajema pravila za poročanje o neuspešnih poravnavah, pobiranje in razdelitev denarnih kazni ter obvezne kritne nakupe. V skladu z regulativnimi tehničnimi standardi, sprejetimi v skladu z Uredbo (EU) št. 909/2014, se določbe o disciplini pri poravnavi uporabljajo od 1. februarja 2022. Vendar so deležniki predložili dokaze, da bi obvezni kritni nakupi lahko povečali likvidnostni pritisk in stroške vrednostnih papirjev, pri katerih obstaja tveganje, da bodo predmet kritnega nakupa. Tak učinek bi se lahko še povečal v primeru nestanovitnosti trga. Iz vseh teh razlogov bi lahko uporaba pravil o obveznih kritnih nakupih, kot so določena v Uredbi (EU) št. 909/2014, negativno vplivala na učinkovitost in konkurenčnost kapitalskih trgov v Uniji. To bi lahko povzročilo večje cenovne razpone med ponudbo in povpraševanjem, manjšo učinkovitost trga in zmanjšane spodbud za posojanje vrednostnih papirjev na trgih posoje vrednostnih papirjev in repo poslov ter za poravnavo transakcij s CDD s sedežem v Uniji. Zato se pričakuje, da bi stroški uporabe pravil o obveznih kritnih nakupih prevladali nad morebitnimi koristmi. Ob upoštevanju takšnega morebitnega negativnega učinka bi bilo treba Uredbo (EU) št. 909/2014 spremeniti, da se za vsak ukrep discipline pri poravnavi omogoči drugačen datum začetka uporabe, s čimer bi lahko datum začetka uporabe pravil o obveznih kritnih nakupih znova preložili. Ta preložitev bi Komisiji omogočila, da v okviru prihodnjega zakonodajnega predloga o pregledu Uredbe (EU) št. 909/2014 oceni, kako bi bilo treba spremeniti okvir discipline pri poravnavi, zlasti pravila o obveznih kritnih nakupih, da bi se upoštevali in obravnavali navedeni pomisleki. Poleg tega bi s tako preložitvijo zagotovili, da udeleženci na trgu, vključno s tistimi tržnimi infrastrukturami DLT, za katere bi veljala ureditev discipline pri poravnavi, ne bi imeli dvakratnih stroškov izvajanja, če bi se ta pravila spremenila zaradi pregleda Uredbe (EU) št. 909/2014. |
| --- | --- |

(60)

Ta uredba določa regulativni okvir za tržne infrastrukture DLT, vključno s tistimi, ki izvajajo storitve poravnave, splošni regulativni okvir za sisteme poravnave vrednostnih papirjev, ki jih upravljajo CDD, pa je določen v Uredbi (EU) št. 909/2014, ki vključuje tudi določbe o disciplini pri poravnavi. Ureditev glede discipline pri poravnavi zajema pravila za poročanje o neuspešnih poravnavah, pobiranje in razdelitev denarnih kazni ter obvezne kritne nakupe. V skladu z regulativnimi tehničnimi standardi, sprejetimi v skladu z Uredbo (EU) št. 909/2014, se določbe o disciplini pri poravnavi uporabljajo od 1. februarja 2022. Vendar so deležniki predložili dokaze, da bi obvezni kritni nakupi lahko povečali likvidnostni pritisk in stroške vrednostnih papirjev, pri katerih obstaja tveganje, da bodo predmet kritnega nakupa. Tak učinek bi se lahko še povečal v primeru nestanovitnosti trga. Iz vseh teh razlogov bi lahko uporaba pravil o obveznih kritnih nakupih, kot so določena v Uredbi (EU) št. 909/2014, negativno vplivala na učinkovitost in konkurenčnost kapitalskih trgov v Uniji. To bi lahko povzročilo večje cenovne razpone med ponudbo in povpraševanjem, manjšo učinkovitost trga in zmanjšane spodbud za posojanje vrednostnih papirjev na trgih posoje vrednostnih papirjev in repo poslov ter za poravnavo transakcij s CDD s sedežem v Uniji. Zato se pričakuje, da bi stroški uporabe pravil o obveznih kritnih nakupih prevladali nad morebitnimi koristmi. Ob upoštevanju takšnega morebitnega negativnega učinka bi bilo treba Uredbo (EU) št. 909/2014 spremeniti, da se za vsak ukrep discipline pri poravnavi omogoči drugačen datum začetka uporabe, s čimer bi lahko datum začetka uporabe pravil o obveznih kritnih nakupih znova preložili. Ta preložitev bi Komisiji omogočila, da v okviru prihodnjega zakonodajnega predloga o pregledu Uredbe (EU) št. 909/2014 oceni, kako bi bilo treba spremeniti okvir discipline pri poravnavi, zlasti pravila o obveznih kritnih nakupih, da bi se upoštevali in obravnavali navedeni pomisleki. Poleg tega bi s tako preložitvijo zagotovili, da udeleženci na trgu, vključno s tistimi tržnimi infrastrukturami DLT, za katere bi veljala ureditev discipline pri poravnavi, ne bi imeli dvakratnih stroškov izvajanja, če bi se ta pravila spremenila zaradi pregleda Uredbe (EU) št. 909/2014.

| (61) | Delovanje tržne infrastrukture DLT ne bi smelo spodkopavati podnebnih politik držav članic. Zato je pomembno še naprej spodbujati razvoj nizkoemisijskih oziroma brezemisijskih tehnologij razpršene evidence in naložbe vanje – |
| --- | --- |

(61)

Delovanje tržne infrastrukture DLT ne bi smelo spodkopavati podnebnih politik držav članic. Zato je pomembno še naprej spodbujati razvoj nizkoemisijskih oziroma brezemisijskih tehnologij razpršene evidence in naložbe vanje –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Predmet urejanja in področje uporabe

Ta uredba določa zahteve za tržne infrastrukture DLT in njihove upravljavce v zvezi z:

| (a) | izdajo in odvzemom posebnih dovoljenj za delovanje tržnih infrastruktur DLT v skladu s to uredbo; |
| --- | --- |

(a)

izdajo in odvzemom posebnih dovoljenj za delovanje tržnih infrastruktur DLT v skladu s to uredbo;

| (b) | odobritvijo, spremembo in preklicem izvzetij, povezanih s posebnimi dovoljenji; |
| --- | --- |

(b)

odobritvijo, spremembo in preklicem izvzetij, povezanih s posebnimi dovoljenji;

| (c) | pooblaščanjem, spreminjanjem in preklicem pogojev, povezanih z izvzetji, ter v zvezi s pooblaščanjem, spreminjanjem in preklicem izravnalnih ali korektivnih ukrepov; |
| --- | --- |

(c)

pooblaščanjem, spreminjanjem in preklicem pogojev, povezanih z izvzetji, ter v zvezi s pooblaščanjem, spreminjanjem in preklicem izravnalnih ali korektivnih ukrepov;

| (d) | upravljanjem tržnih infrastruktur DLT; |
| --- | --- |

(d)

upravljanjem tržnih infrastruktur DLT;

| (e) | nadzorom nad tržnimi infrastrukturami DLT ter |
| --- | --- |

(e)

nadzorom nad tržnimi infrastrukturami DLT ter

| (f) | sodelovanjem med upravljavci tržnih infrastruktur DLT, pristojnimi organi in Evropskim nadzornim organom (Evropski organ za vrednostne papirje in trge), ustanovljenim z Uredbo (EU) št. 1095/2010 (ESMA). |
| --- | --- |

(f)

sodelovanjem med upravljavci tržnih infrastruktur DLT, pristojnimi organi in Evropskim nadzornim organom (Evropski organ za vrednostne papirje in trge), ustanovljenim z Uredbo (EU) št. 1095/2010 (ESMA).

Člen 2

Opredelitve pojmov

V tej uredbi se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

| (1) | „tehnologija razpršene evidence“ ali „DLT“ pomeni tehnologijo, ki omogoča delovanje in uporabo razpršenih evidenc; |
| --- | --- |

(1)

„tehnologija razpršene evidence“ ali „DLT“ pomeni tehnologijo, ki omogoča delovanje in uporabo razpršenih evidenc;

| (2) | „razpršena evidenca“ pomeni repozitorij informacij, ki hrani evidence poslov in ki je skupen sklopu omrežnih vozlišč DLT ter sinhroniziran med njimi na podlagi mehanizma soglasja; |
| --- | --- |

(2)

„razpršena evidenca“ pomeni repozitorij informacij, ki hrani evidence poslov in ki je skupen sklopu omrežnih vozlišč DLT ter sinhroniziran med njimi na podlagi mehanizma soglasja;

| (3) | „mehanizem soglasja“ pomeni pravila in postopke, s katerimi omrežna vozlišča DLT dosežejo dogovor o potrditvi posla; |
| --- | --- |

(3)

„mehanizem soglasja“ pomeni pravila in postopke, s katerimi omrežna vozlišča DLT dosežejo dogovor o potrditvi posla;

| (4) | „omrežno vozlišče DLT“ pomeni napravo ali proces, ki je del omrežja in ima popolno ali delno kopijo evidenc o vseh poslih, opravljenih v razpršeni evidenci; |
| --- | --- |

(4)

„omrežno vozlišče DLT“ pomeni napravo ali proces, ki je del omrežja in ima popolno ali delno kopijo evidenc o vseh poslih, opravljenih v razpršeni evidenci;

| (5) | „tržna infrastruktura DLT“ pomeni večstranski sistem trgovanja DLT, sistem poravnave DLT ali sistem trgovanja in poravnave DLT; |
| --- | --- |

(5)

„tržna infrastruktura DLT“ pomeni večstranski sistem trgovanja DLT, sistem poravnave DLT ali sistem trgovanja in poravnave DLT;

| (6) | „večstranski sistem trgovanja DLT“ ali „DLT MTF“ pomeni večstranski sistem trgovanja, ki v trgovanje uvršča samo finančne instrumente DLT; |
| --- | --- |

(6)

„večstranski sistem trgovanja DLT“ ali „DLT MTF“ pomeni večstranski sistem trgovanja, ki v trgovanje uvršča samo finančne instrumente DLT;

| (7) | „sistem poravnave DLT“ ali „DLT SS“ pomeni sistem poravnave, ki proti plačilu ali izročitvi poravna posle s finančnimi instrumenti DLT, ne glede na to, ali je bil ta sistem poravnave določen in priglašen v skladu z Direktivo 98/26/ES, in ki omogoča začetno evidentiranje finančnih instrumentov DLT ali opravljanje storitev hrambe v zvezi s finančnimi instrumenti DLT; |
| --- | --- |

(7)

„sistem poravnave DLT“ ali „DLT SS“ pomeni sistem poravnave, ki proti plačilu ali izročitvi poravna posle s finančnimi instrumenti DLT, ne glede na to, ali je bil ta sistem poravnave določen in priglašen v skladu z Direktivo 98/26/ES, in ki omogoča začetno evidentiranje finančnih instrumentov DLT ali opravljanje storitev hrambe v zvezi s finančnimi instrumenti DLT;

| (8) | „poravnava“ pomeni poravnavo, kakor je opredeljena v členu 2(1), točka 7, Uredbe (EU) št. 909/2014; |
| --- | --- |

(8)

„poravnava“ pomeni poravnavo, kakor je opredeljena v členu 2(1), točka 7, Uredbe (EU) št. 909/2014;

| (9) | „neuspešna poravnava“ pomeni neuspešno poravnavo, kakor je opredeljena v členu 2(1), točka 15, Uredbe (EU) št. 909/2014; |
| --- | --- |

(9)

„neuspešna poravnava“ pomeni neuspešno poravnavo, kakor je opredeljena v členu 2(1), točka 15, Uredbe (EU) št. 909/2014;

| (10) | „sistem trgovanja in poravnave DLT“ ali „DLT TSS“ pomeni DLT MTF ali DLT SS, ki združuje storitve DLT MTF in DLT SS; |
| --- | --- |

(10)

„sistem trgovanja in poravnave DLT“ ali „DLT TSS“ pomeni DLT MTF ali DLT SS, ki združuje storitve DLT MTF in DLT SS;

| (11) | „finančni instrument DLT“ pomeni finančni instrument, ki se izda, evidentira, prenese in shrani z uporabo tehnologije razpršene evidence; |
| --- | --- |

(11)

„finančni instrument DLT“ pomeni finančni instrument, ki se izda, evidentira, prenese in shrani z uporabo tehnologije razpršene evidence;

| (12) | „finančni instrument“ pomeni finančni instrument, kakor je opredeljen v členu 4(1), točka 15, Direktive 2014/65/EU; |
| --- | --- |

(12)

„finančni instrument“ pomeni finančni instrument, kakor je opredeljen v členu 4(1), točka 15, Direktive 2014/65/EU;

| (13) | „večstranski sistem trgovanja“ pomeni večstranski sistem trgovanja, kakor je opredeljen v členu 4(1), točka 22, Direktive 2014/65/EU; |
| --- | --- |

(13)

„večstranski sistem trgovanja“ pomeni večstranski sistem trgovanja, kakor je opredeljen v členu 4(1), točka 22, Direktive 2014/65/EU;

| (14) | „centralna depotna družba“ ali „CDD“ pomeni centralno depotno družbo, kakor je opredeljena v členu 2(1), točka 1, Uredbe (EU) št. 909/2014; |
| --- | --- |

(14)

„centralna depotna družba“ ali „CDD“ pomeni centralno depotno družbo, kakor je opredeljena v členu 2(1), točka 1, Uredbe (EU) št. 909/2014;

| (15) | „sistem poravnave vrednostnih papirjev “ pomeni sistem poravnave vrednostnih papirjev, kakor je opredeljen v členu 2(1), točka 10, Uredbe (EU) št. 909/2014; |
| --- | --- |

(15)

„sistem poravnave vrednostnih papirjev “ pomeni sistem poravnave vrednostnih papirjev, kakor je opredeljen v členu 2(1), točka 10, Uredbe (EU) št. 909/2014;

| (16) | „delovni dan“ pomeni delovni dan, kakor je opredeljen v členu 2(1), točka 14, Uredbe (EU) št. 909/2014; |
| --- | --- |

(16)

„delovni dan“ pomeni delovni dan, kakor je opredeljen v členu 2(1), točka 14, Uredbe (EU) št. 909/2014;

| (17) | „dostava proti plačilu“ pomeni dostavo proti plačilu, kakor je opredeljena v členu 2(1), točka 27, Uredbe (EU) št. 909/2014; |
| --- | --- |

(17)

„dostava proti plačilu“ pomeni dostavo proti plačilu, kakor je opredeljena v členu 2(1), točka 27, Uredbe (EU) št. 909/2014;

| (18) | „kreditna institucija“ pomeni kreditno institucijo, kakor je opredeljena v členu 4(1), točka 1, Uredbe (EU) št. 575/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (17); |
| --- | --- |

(18)

„kreditna institucija“ pomeni kreditno institucijo, kakor je opredeljena v členu 4(1), točka 1, Uredbe (EU) št. 575/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (17);

17

| (19) | „investicijsko podjetje“ pomeni investicijsko podjetje, kakor je opredeljeno v členu 4(1), točka 1, Direktive 2014/65/EU; |
| --- | --- |

(19)

„investicijsko podjetje“ pomeni investicijsko podjetje, kakor je opredeljeno v členu 4(1), točka 1, Direktive 2014/65/EU;

| (20) | „upravljavec trga“ pomeni upravljavca trga, kakor je opredeljen v členu 4(1), točka 18, Direktive 2014/65/EU; |
| --- | --- |

(20)

„upravljavec trga“ pomeni upravljavca trga, kakor je opredeljen v členu 4(1), točka 18, Direktive 2014/65/EU;

| (21) | „pristojni organ“ pomeni enega ali več pristojnih organov:






  (a) | imenovanih v skladu s členom 67 Direktive 2014/65/EU, |
| --- | --- | --- |

(21)

„pristojni organ“ pomeni enega ali več pristojnih organov:

(a)

imenovanih v skladu s členom 67 Direktive 2014/65/EU,

| (b) | imenovanih v skladu s členom 11 Uredbe (EU) št. 909/2014 ali |
| --- | --- |

(b)

imenovanih v skladu s členom 11 Uredbe (EU) št. 909/2014 ali

| (c) | ki jih država članica imenuje na drugačen način, da nadzorujejo uporabo te uredbe. |
| --- | --- |

(c)

ki jih država članica imenuje na drugačen način, da nadzorujejo uporabo te uredbe.

Člen 3

Omejitve finančnih instrumentov, ki so uvrščeni v trgovanje ali evidentirani v tržni infrastrukturi DLT

1.   Finančni instrumenti DLT se uvrstijo v trgovanje ali evidentirajo v tržni infrastrukturi DLT le, če so ti finančni instrumenti DLT ob uvrstitvi v trgovanje ali ob evidentiranju v razpršeni evidenci:

| (a) | delnice, katerih tržna kapitalizacija ali okvirna tržna kapitalizacija izdajatelja znaša manj kot 500 milijonov EUR, |
| --- | --- |

(a)

delnice, katerih tržna kapitalizacija ali okvirna tržna kapitalizacija izdajatelja znaša manj kot 500 milijonov EUR,

| (b) | obveznice, druge vrste listinjenega dolga, vključno s potrdili o lastništvu v zvezi s takimi vrednostnimi papirji ali instrumenti denarnega trga z obsegom izdaje manj kot 1 milijarda EUR, razen tistih, ki zajemajo izvedeni finančni instrument ali vključujejo strukturo, zaradi katere stranka težko razume zadevno tveganje, ali |
| --- | --- |

(b)

obveznice, druge vrste listinjenega dolga, vključno s potrdili o lastništvu v zvezi s takimi vrednostnimi papirji ali instrumenti denarnega trga z obsegom izdaje manj kot 1 milijarda EUR, razen tistih, ki zajemajo izvedeni finančni instrument ali vključujejo strukturo, zaradi katere stranka težko razume zadevno tveganje, ali

| (c) | enote v kolektivnih naložbenih podjemih iz člena 25(4), točka (a)(iv), Direktive 2014/65/EU, katerih tržna vrednost upravljanih sredstev je nižja od 500 milijonov EUR. |
| --- | --- |

(c)

enote v kolektivnih naložbenih podjemih iz člena 25(4), točka (a)(iv), Direktive 2014/65/EU, katerih tržna vrednost upravljanih sredstev je nižja od 500 milijonov EUR.

Podjetniške obveznice, ki jih izdajo izdajatelji, katerih tržna kapitalizacija ob izdaji ni presegla 200 milijonov EUR, se izključijo iz izračuna mejne vrednosti iz prvega pododstavka, točka (b).

2.   Skupna tržna vrednost vseh finančnih instrumentov DLT, ki se uvrstijo v trgovanje v tržni infrastrukturi DLT ali se v tržni infrastrukturi DLT evidentirajo, ob uvrstitvi v trgovanje novega finančnega instrumenta DLT ali ob njegovem začetnem evidentiranju ne presega 6 milijard EUR.

Kadar bi zaradi uvrstitve v trgovanje ali začetnega evidentiranja novega finančnega instrumenta DLT skupna tržna vrednost iz prvega pododstavka dosegla 6 milijard EUR, tržna infrastruktura DLT tega finančnega instrumenta DLT ne uvrsti v trgovanje in ga ne evidentira.

3.   Kadar skupna tržna vrednost vseh finančnih instrumentov DLT, ki se uvrstijo v trgovanje v tržni infrastrukturi DLT ali se v tržni infrastrukturi DLT evidentirajo, ob uvrstitvi v trgovanje presega 9 milijard EUR, upravljavec tržne strukture DLT aktivira strategijo prehoda iz člena 7(7). Upravljavec tržne infrastrukture DLT v mesečnem poročilu iz odstavka 5 pristojni organ uradno obvesti o aktivaciji svoje strategije prehoda in o časovnem okviru za prehod.

4.   Upravljavec tržne infrastrukture DLT izračuna mesečno povprečno skupno tržno vrednost finančnih instrumentov DLT, s katerimi se trguje ali so evidentirani v tej tržni infrastrukturi DLT. To mesečno povprečje se izračuna kot povprečje dnevnih končnih cen vsakega finančnega instrumenta DLT, pomnoženega s številom finančnih instrumentov DLT s katerimi se trguje ali ki so v navedeni tržni infrastrukturi DLT evidentirani z isto mednarodno identifikacijsko številko vrednostnega papirja (ISIN).

Upravljavec tržne infrastrukture DLT to mesečno povprečje uporabi:

| (a) | pri ocenjevanju, ali bi uvrstitev v trgovanje ali evidentiranje novega finančnega instrumenta DLT v naslednjem mesecu povzročilo, da bi skupna tržna vrednost finančnih instrumentov DLT dosegla mejno vrednost iz odstavka 2 tega člena in |
| --- | --- |

(a)

pri ocenjevanju, ali bi uvrstitev v trgovanje ali evidentiranje novega finančnega instrumenta DLT v naslednjem mesecu povzročilo, da bi skupna tržna vrednost finančnih instrumentov DLT dosegla mejno vrednost iz odstavka 2 tega člena in

| (b) | ko se odloča o aktivaciji prehodne strategije iz člena 7(7). |
| --- | --- |

(b)

ko se odloča o aktivaciji prehodne strategije iz člena 7(7).

5.   Upravljavec tržne infrastrukture DLT svojemu pristojnemu organu vsak mesec predloži poročilo, s katerim dokaže, da vsi finančni instrumenti DLT, ki so uvrščeni v trgovanje ali evidentirani v tržni infrastrukturi DLT, ne presegajo mejnih vrednosti določenih v odstavkih 2 in 3.

6.   Pristojni organ lahko določi mejne vrednosti, ki so nižje od mejnih vrednosti določenih, v odstavkih 1 in 2. Če pristojni organ zniža mejno vrednost iz odstavka 2, se šteje, da je mejna vrednost iz odstavka 3 sorazmerno znižana.

Za namene prvega pododstavka tega odstavka pristojni organ upošteva velikost trga in povprečno kapitalizacijo določene vrste finančnih instrumentov DLT, ki so bili uvrščeni na platforme za trgovanje v državah članicah, v katerih se bodo storitve in dejavnosti izvajale, poleg tega pa upošteva tveganja, povezana z izdajatelji, vrsto uporabljene tehnologije razpršene evidence ter storitvami in dejavnostmi tržne infrastrukture DLT.

7.   Uredba (EU) št. 596/2014 se uporablja za finančne instrumente DLT, uvrščene v trgovanje v DLT MTF ali v DLT TSS.

Člen 4

Zahteve in izvzetja v zvezi z DLT MTF

1.   Za DLT MTF veljajo zahteve, ki se uporabljajo za večstranski sistem trgovanja v skladu z Uredbo (EU) št. 600/2014 in Direktivo 2014/65/EU.

Prvi pododstavek se ne uporablja za tiste zahteve, iz katerih je investicijsko podjetje ali upravljavec trga, ki upravlja DLT MTF, izvzet, kot je določeno v odstavkih 2 in 3 tega člena, če investicijsko podjetje ali upravljavec trga izpolnjuje:

| (a) | člen 7; |
| --- | --- |

(a)

člen 7;

| (b) | odstavke 2, 3 in 4 tega člena ter |
| --- | --- |

(b)

odstavke 2, 3 in 4 tega člena ter

| (c) | vse izravnalne ukrepe, za katere pristojni organ meni, da so primerni za doseganje ciljev določb, iz katerih je bilo zahtevano izvzetje, ali za zagotovitev zaščite vlagateljev, celovitosti trga ali finančne stabilnosti. |
| --- | --- |

(c)

vse izravnalne ukrepe, za katere pristojni organ meni, da so primerni za doseganje ciljev določb, iz katerih je bilo zahtevano izvzetje, ali za zagotovitev zaščite vlagateljev, celovitosti trga ali finančne stabilnosti.

2.   Poleg oseb iz člena 53(3) Direktive 2014/65/EU lahko pristojni organ upravljavcu DLT MTF na njegovo zaprosilo dovoli, da fizične in pravne osebe uvrsti, da kot člani ali udeleženci poslujejo za svoj račun, če te osebe izpolnjujejo naslednje zahteve:

| (a) | imajo zadosten ugled, |
| --- | --- |

(a)

imajo zadosten ugled,

| (b) | imajo zadostno raven sposobnosti, kompetenc in izkušenj o trgovanju, vključno z znanjem o delovanju tehnologije razpršene evidence, |
| --- | --- |

(b)

imajo zadostno raven sposobnosti, kompetenc in izkušenj o trgovanju, vključno z znanjem o delovanju tehnologije razpršene evidence,

| (c) | v DLT MTF niso vzdrževalci trga, |
| --- | --- |

(c)

v DLT MTF niso vzdrževalci trga,

| (d) | v DLT MTF ne uporabljajo tehnike visokofrekvenčnega algoritemskega trgovanja, |
| --- | --- |

(d)

v DLT MTF ne uporabljajo tehnike visokofrekvenčnega algoritemskega trgovanja,

| (e) | drugim osebam ne omogočajo neposrednega elektronskega dostopa do DLT MTF, |
| --- | --- |

(e)

drugim osebam ne omogočajo neposrednega elektronskega dostopa do DLT MTF,

| (f) | ne poslujejo za svoj račun pri opravljanju naročil strank v tržni infrastrukturi DLT in |
| --- | --- |

(f)

ne poslujejo za svoj račun pri opravljanju naročil strank v tržni infrastrukturi DLT in

| (g) | so dale informirano privolitev za trgovanje v DLT MTF kot člani ali udeleženci, DLT MTF pa jih je obvestil o morebitnih tveganjih uporabe njegovih sistemov za trgovanje s finančnimi instrumenti DLT. |
| --- | --- |

(g)

so dale informirano privolitev za trgovanje v DLT MTF kot člani ali udeleženci, DLT MTF pa jih je obvestil o morebitnih tveganjih uporabe njegovih sistemov za trgovanje s finančnimi instrumenti DLT.

Kadar pristojni organ odobri izvzetje iz prvega pododstavka, lahko naloži dodatne ukrepe za varstvo fizičnih oseb, ki so uvrščene v DLT MTF kot člani ali udeleženci. Ti ukrepi so sorazmerni s profilom tveganja teh članov ali udeležencev.

3.   Pristojni organ lahko upravljavca DLT MTF oziroma njegove člane ali udeležence na njegovo zaprosilo izvzame iz člena 26 Uredbe (EU) št. 600/2014.

Kadar pristojni organ odobri izvzetje iz prvega pododstavka tega odstavka, DLT MTF hrani evidenco o vseh poslih, opravljenih prek njegovih sistemov. Te evidence vsebujejo vse podrobnosti iz člena 26(3) Uredbe (EU) št. 600/2014 v zvezi s sistemom, ki ga uporablja DLT MTF, in članom ali udeležencem, ki posel opravi. DLT MTF tudi zagotovi, da imajo pristojni organi, ki so upravičeni do prejemanja podatkov neposredno iz večstranskega sistema trgovanja v skladu s členom 26 navedene uredbe, neposreden in takojšen dostop do teh podrobnosti. Da bi lahko pristojni organ dostopal do teh evidenc, je v DLT MTF uvrščen kot udeleženec – regulativni opazovalec.

Pristojni organ da vse informacije, do katerih je dostopil v skladu s tem členom, brez nepotrebnega odlašanja na voljo ESMA.

4.   Kadar upravljavec DLT MTF zaprosi za izvzetje iz odstavka 2 ali 3, dokaže, da je zaprošeno izvzetje:

| (a) | sorazmerno in upravičeno z uporabo tehnologije razpršene evidence ter |
| --- | --- |

(a)

sorazmerno in upravičeno z uporabo tehnologije razpršene evidence ter

| (b) | omejeno na DLT MTF in ne zajema nobenega drugega večstranskega sistema trgovanja, ki ga upravlja ta upravljavec. |
| --- | --- |

(b)

omejeno na DLT MTF in ne zajema nobenega drugega večstranskega sistema trgovanja, ki ga upravlja ta upravljavec.

5.   Odstavki 2, 3 in 4 tega člena se smiselno uporabljajo za CDD, ki upravlja DLT TSS v skladu s členom 6(2).

6.   ESMA pripravi smernice o izravnalnih ukrepih iz odstavka 1, drugi pododstavek, točka (c).

Člen 5

Zahteve in izvzetja v zvezi z DLT SS

1.   Za CDD, ki upravlja DLT SS, veljajo zahteve, ki se uporabljajo za CDD, ki upravlja sistem poravnave vrednostnih papirjev v skladu z Uredbo (EU) št. 909/2014.

Prvi pododstavek se ne uporablja za tiste zahteve, iz katerih je CDD, ki upravlja DLT SS, izvzet, kot je določeno v odstavkih 2 do 9 tega člena, če CDD izpolnjuje:

| (a) | člen 7; |
| --- | --- |

(a)

člen 7;

| (b) | odstavke 2 do 10 tega člena in |
| --- | --- |

(b)

odstavke 2 do 10 tega člena in

| (c) | vse izravnalne ukrepe, za katere pristojni organ meni, da so primerni za doseganje ciljev določb, iz katerih se je zahtevalo izvzetje, ali za zagotovitev zaščite vlagateljev, celovitosti trga ali finančne stabilnosti. |
| --- | --- |

(c)

vse izravnalne ukrepe, za katere pristojni organ meni, da so primerni za doseganje ciljev določb, iz katerih se je zahtevalo izvzetje, ali za zagotovitev zaščite vlagateljev, celovitosti trga ali finančne stabilnosti.

2.   Pristojni organ lahko CDD, ki upravlja DLT SS, na njeno zaprosilo izvzame iz člena 2(1), točke 4, 9 ali 28, ali člena 3, 37 ali 38 Uredbe (EU) št. 909/2014, če ta CDD:

| (a) | dokaže, da uporaba „računa vrednostnih papirjev“, kot je opredeljen v členu 2(1), točka 28, navedene uredbe, ali uporaba nematerializirane oblike iz člena 3 navedene uredbe ni združljiva z uporabo določene tehnologije razpršene evidence; |
| --- | --- |

(a)

dokaže, da uporaba „računa vrednostnih papirjev“, kot je opredeljen v členu 2(1), točka 28, navedene uredbe, ali uporaba nematerializirane oblike iz člena 3 navedene uredbe ni združljiva z uporabo določene tehnologije razpršene evidence;

| (b) | predlaga izravnalne ukrepe za doseganje ciljev določb, v zvezi s katerimi je bilo zaprošeno izvzetje, in zagotovi vsaj:






  (i) | da so finančni instrumenti DLT evidentirani v razpršeni evidenci; |
| --- | --- | --- |

(b)

predlaga izravnalne ukrepe za doseganje ciljev določb, v zvezi s katerimi je bilo zaprošeno izvzetje, in zagotovi vsaj:

(i)

da so finančni instrumenti DLT evidentirani v razpršeni evidenci;

| (ii) | da je število finančnih instrumentov DLT v izdaji ali delu izdaje, ki jih evidentira CDD, ki upravlja DLT SS, v katerem koli trenutku enako skupnemu številu finančnih instrumentov DLT, ki sestavljajo to izdajo ali del izdaje in so evidentirani v razpršeni evidenci; |
| --- | --- |

(ii)

da je število finančnih instrumentov DLT v izdaji ali delu izdaje, ki jih evidentira CDD, ki upravlja DLT SS, v katerem koli trenutku enako skupnemu številu finančnih instrumentov DLT, ki sestavljajo to izdajo ali del izdaje in so evidentirani v razpršeni evidenci;

| (iii) | vodi evidence, ki CDD, ki upravlja DLT SS, omogočajo, da finančne instrumente DLT člana, udeleženca, izdajatelja ali stranke v katerem koli trenutku brez odlašanja loči od tovrstnih vrednostnih papirjev katerega koli drugega člana, udeleženca, izdajatelja ali stranke, in |
| --- | --- |

(iii)

vodi evidence, ki CDD, ki upravlja DLT SS, omogočajo, da finančne instrumente DLT člana, udeleženca, izdajatelja ali stranke v katerem koli trenutku brez odlašanja loči od tovrstnih vrednostnih papirjev katerega koli drugega člana, udeleženca, izdajatelja ali stranke, in

| (iv) | ne dovoljuje prekoračitev stanj na računih vrednostnih papirjev, negativnih stanj ali nepravilnega ustvarjanja ali izbrisa vrednostnih papirjev. |
| --- | --- |

(iv)

ne dovoljuje prekoračitev stanj na računih vrednostnih papirjev, negativnih stanj ali nepravilnega ustvarjanja ali izbrisa vrednostnih papirjev.

3.   Pristojni organ lahko CDD, ki upravlja DLT SS, na njeno zaprosilo izvzame iz člena 6 ali 7 Uredbe (EU) št. 909/2014, če navedena CDD z zanesljivimi postopki in ureditvijo zagotovi vsaj, da DLT SS:

| (a) | omogoča jasno, natančno in pravočasno potrditev podrobnosti o poslih s finančnimi instrumenti DLT, vključno z vsemi plačili, izvedenimi v zvezi s finančnimi instrumenti DLT, pa tudi o poravnavi v zvezi z navedenimi instrumenti ali pozivu k zavarovanju s premoženjem v zvezi s finančnimi instrumenti DLT in |
| --- | --- |

(a)

omogoča jasno, natančno in pravočasno potrditev podrobnosti o poslih s finančnimi instrumenti DLT, vključno z vsemi plačili, izvedenimi v zvezi s finančnimi instrumenti DLT, pa tudi o poravnavi v zvezi z navedenimi instrumenti ali pozivu k zavarovanju s premoženjem v zvezi s finančnimi instrumenti DLT in

| (b) | prepreči neuspešne poravnave ali jih obravnava, če jih ni mogoče preprečiti. |
| --- | --- |

(b)

prepreči neuspešne poravnave ali jih obravnava, če jih ni mogoče preprečiti.

4.   Pristojni organ lahko CDD, ki upravlja DLT SS, na njeno zaprosilo izvzame iz člena 19 Uredbe (EU) št. 909/2014 samo v zvezi z oddajo osnovne storitve v zunanje izvajanje tretji strani, če je uporaba navedenega člena nezdružljiva z uporabo tehnologije razpršene evidence, na kateri je zasnovan DLT SS, ki ga ta CDD upravlja.

5.   Pristojni organ lahko CDD, ki upravlja DLT SS, na njeno zaprosilo dovoli, da kot udeležence uvrsti fizične in pravne osebe, poleg tistih, ki so navedene v členu 2, točka (f), Direktive 98/26/ES, če imajo te osebe:

| (a) | zadosten ugled;; |
| --- | --- |

(a)

zadosten ugled;;

| (b) | zadostno raven sposobnosti, kompetenc, izkušenj in znanja v zvezi s poravnavo, delovanjem tehnologije razpršene evidence in oceno tveganja ter |
| --- | --- |

(b)

zadostno raven sposobnosti, kompetenc, izkušenj in znanja v zvezi s poravnavo, delovanjem tehnologije razpršene evidence in oceno tveganja ter

| (c) | so dale informirano privolitev za vključitev v pilotno ureditev iz te uredbe ter so ustrezno seznanjene z njeno eksperimentalno naravo in potencialnimi tveganji, ki so z njo povezana. |
| --- | --- |

(c)

so dale informirano privolitev za vključitev v pilotno ureditev iz te uredbe ter so ustrezno seznanjene z njeno eksperimentalno naravo in potencialnimi tveganji, ki so z njo povezana.

6.   Pristojni organ lahko CDD, ki upravlja DLT SS, na njeno zaprosilo izvzame iz člena 33, 34 ali 35 Uredbe (EU) št. 909/2014, če ta CDD predlaga izravnalne ukrepe za doseganje ciljev iz teh členov in zagotovi vsaj:

| (a) | da DLT SS javno razkrije merila za udeležbo, ki omogočajo pravičen in odprt dostop za vse osebe, ki nameravajo postati udeleženci, ter da so ta merila pregledna, objektivna in nediskriminatorna, ter |
| --- | --- |

(a)

da DLT SS javno razkrije merila za udeležbo, ki omogočajo pravičen in odprt dostop za vse osebe, ki nameravajo postati udeleženci, ter da so ta merila pregledna, objektivna in nediskriminatorna, ter

| (b) | da DLT SS javno razkrije cene in pristojbine za svoje storitve poravnave. |
| --- | --- |

(b)

da DLT SS javno razkrije cene in pristojbine za svoje storitve poravnave.

7.   Pristojni organ lahko CDD, ki upravlja DLT SS, na njeno zaprosilo izvzame iz člena 39 Uredbe (EU) št. 909/2014, če ta CDD predlaga izravnalne ukrepe za doseganje ciljev iz tega člena in z zanesljivimi postopki in ureditvijo zagotovi vsaj, da:

| (a) | DLT SS poravna posle s finančnimi instrumenti DLT v času, ki je blizu realnemu, ali znotraj dneva, v vsakem primeru pa najpozneje drugi delovni dan po zaključku trgovanja, |
| --- | --- |

(a)

DLT SS poravna posle s finančnimi instrumenti DLT v času, ki je blizu realnemu, ali znotraj dneva, v vsakem primeru pa najpozneje drugi delovni dan po zaključku trgovanja,

| (b) | DLT SS javno razkrije pravila, ki urejajo sistem poravnave, in |
| --- | --- |

(b)

DLT SS javno razkrije pravila, ki urejajo sistem poravnave, in

| (c) | DLT SS zmanjša vsa tveganja, ki izhajajo iz neimenovanja DLT SS kot sistema za namene Direktive 98/26/ES, zlasti v zvezi s postopki v primeru insolventnosti. |
| --- | --- |

(c)

DLT SS zmanjša vsa tveganja, ki izhajajo iz neimenovanja DLT SS kot sistema za namene Direktive 98/26/ES, zlasti v zvezi s postopki v primeru insolventnosti.

Za namene upravljanja DLT SS opredelitev CDD v Uredbi (EU) št. 909/2014 kot pravne osebe, ki upravlja sistem poravnave vrednostnih papirjev, ne pomeni, da morajo države članice določiti in priglasiti DLT SS kot sistem poravnave vrednostnih papirjev v skladu z Direktivo 98/26/ES. Ne glede na to lahko države članice določijo in priglasijo DLT SS kot sistem poravnave vrednostnih papirjev v skladu z Direktivo 98/26/ES, kadar DLT SS izpolnjuje zahteve iz navedene direktive.

Kadar DLT SS ni določen in priglašen kot sistem poravnave vrednostnih papirjev v skladu z Direktivo 98/26/ES, CDD, ki upravlja ta DLT SS, predlaga izravnalne ukrepe za zmanjšanje tveganj v zvezi z insolventnostjo.

8.   Pristojni organ lahko CDD, ki upravlja DLT SS, na njeno zaprosilo izvzame iz člena 40 Uredbe (EU) št. 909/2014, če se ta CDD poravna na podlagi dostave proti plačilu.

Poravnava plačil se izvede s centralnobančnim denarjem, tudi v obliki žetonov, kadar je to praktično in na voljo, ali, kadar to ni praktično in na voljo, prek računa CDD v skladu z naslovom IV Uredbe (EU) št. 909/2014 ali z denarjem komercialnih bank, tudi v obliki žetonov, v skladu z navedenim naslovom, ali z uporabo „e-denarnih žetonov“.

Z odstopanjem od drugega pododstavka tega odstavka se naslov IV Uredbe (EU) št. 909/2014 ne uporablja za kreditno institucijo, kadar opravlja poravnavo plačil z uporabo denarja komercialnih bank v tržni infrastrukturi DLT, ki evidentira finančne instrumente DLT, katerih skupna tržna vrednost ob začetnem evidentiranju novega finančnega instrumenta DLT ne presega 6 milijard EUR, kar je izračunano v skladu s členom 3(4) te uredbe.

Kadar se poravnava izvede z uporabo denarja komercialnih bank, ki ga zagotovi kreditna institucija, za katero se na podlagi tretjega pododstavka tega odstavka naslov IV Uredbe (EU) št. 909/2014 ne uporablja, ali kadar se poravnava plačil izvede z uporabo „e-denarnih žetonov“, CDD, ki upravlja DLT SS, ugotovi, izmeri, spremlja, upravlja in čim bolj zmanjša vsa tveganja, ki izhajajo iz uporabe teh sredstev.

Storitve, povezane z „e-denarnimi žetoni“, ki so enakovredne storitvam iz oddelka C, točki (b) in (c), Priloge k Uredbi (EU) št. 909/2014, opravlja CDD, ki upravlja DLT SS, v skladu z naslovom IV Uredbe (EU) št. 909/2014 ali kreditna institucija.

9.   Pristojni organ lahko CDD, ki upravlja DLT SS, na njeno zaprosilo izvzame iz uporabe člena 50, 51 ali 53 Uredbe (EU) št. 909/2014, če ta CDD dokaže, da uporaba tehnologije razpršene evidence ni združljiva s tradicionalnimi sistemi drugih CDD ali drugimi tržnimi infrastrukturami ali da bi zagotovitev dostopa do druge CDD ali dostopa do druge tržne infrastrukture, ki uporablja tradicionalne sisteme, povzročila nesorazmerne stroške glede na obseg dejavnosti DLT SS.

Kadar za CDD, ki upravlja DLT SS, velja izvzetje v skladu s prvim pododstavkom tega odstavka, drugim upravljavcem DLT SS ali DLT TSS omogoči dostop do svojega DLT SS. CDD, ki upravlja DLT SS, pristojni organ obvesti o svoji nameri, da vzpostavi ta dostop. Pristojni organ lahko ta dostop prepove, če bi dostop škodoval stabilnosti finančnega sistema Unije ali zadevne države članice.

10.   Kadar CDD, ki upravlja DLT SS, zaprosi za izvzetje iz odstavkov 2 do 9, dokaže, da je zaprošeno izvzetje:

| (a) | sorazmerno in upravičeno z uporabo tehnologije razpršene evidence ter |
| --- | --- |

(a)

sorazmerno in upravičeno z uporabo tehnologije razpršene evidence ter

| (b) | omejeno na DLT SS in ne zajema sistema poravnave vrednostnih papirjev, ki ga upravlja ta CDD. |
| --- | --- |

(b)

omejeno na DLT SS in ne zajema sistema poravnave vrednostnih papirjev, ki ga upravlja ta CDD.

11.   Odstavki 2 do 10 tega člena se smiselno uporabljajo za investicijsko podjetje ali upravljavca trga, ki upravlja DLT TSS, v skladu s členom 6(1).

12.   ESMA pripravi smernice o izravnalnih ukrepih iz odstavka 1, drugi pododstavek, točka (c), tega člena.

Člen 6

Zahteve in izvzetja v zvezi z DLT TSS

1.   Za investicijsko podjetje ali upravljavca trga, ki upravlja DLT TSS, veljajo:

| (a) | zahteve, ki se uporabljajo za večstranski sistem trgovanja v skladu z Uredbo (EU) št. 600/2014 in Direktivo 2014/65/EU, ter |
| --- | --- |

(a)

zahteve, ki se uporabljajo za večstranski sistem trgovanja v skladu z Uredbo (EU) št. 600/2014 in Direktivo 2014/65/EU, ter

| (b) | smiselno, zahteve, ki se uporabljajo za CDD v skladu z Uredbo (EU) št. 909/2014, z izjemo členov 9, 16, 17, 18, 20, 26, 27, 28, 31, 42, 43, 44, 46 in 47 navedene uredbe. |
| --- | --- |

(b)

smiselno, zahteve, ki se uporabljajo za CDD v skladu z Uredbo (EU) št. 909/2014, z izjemo členov 9, 16, 17, 18, 20, 26, 27, 28, 31, 42, 43, 44, 46 in 47 navedene uredbe.

Prvi pododstavek se ne uporablja za tiste zahteve, iz katerih je investicijsko podjetje ali upravljavec trga, ki upravlja DLT TSS, izvzet v skladu s členom 4(2) in (3) ter členom 5(2) do (9), če to investicijsko podjetje ali upravljavec trga izpolnjuje:

| (a) | člen 7; |
| --- | --- |

(a)

člen 7;

| (b) | člen 4(2), (3) in (4) ter člen 5(2) do (10) ter |
| --- | --- |

(b)

člen 4(2), (3) in (4) ter člen 5(2) do (10) ter

| (c) | vse izravnalne ukrepe, za katere pristojni organ meni, da so primerni za doseganje ciljev določb, iz katerih je bilo zahtevano izvzetje, ali za zagotovitev zaščite vlagateljev, celovitosti trga ali finančne stabilnosti. |
| --- | --- |

(c)

vse izravnalne ukrepe, za katere pristojni organ meni, da so primerni za doseganje ciljev določb, iz katerih je bilo zahtevano izvzetje, ali za zagotovitev zaščite vlagateljev, celovitosti trga ali finančne stabilnosti.

2.   CDD, ki upravlja DLT TSS, veljajo:

| (a) | zahteve, ki se uporabljajo za CDD v skladu z Uredbo (EU) št. 909/2014, in |
| --- | --- |

(a)

zahteve, ki se uporabljajo za CDD v skladu z Uredbo (EU) št. 909/2014, in

| (b) | smiselno, zahteve, ki se uporabljajo za večstranski sistem trgovanja v skladu z Uredbo (EU) št. 600/2014 in Direktivo 2014/65/EU, z izjemo členov 5 do 13 navedene direktive. |
| --- | --- |

(b)

smiselno, zahteve, ki se uporabljajo za večstranski sistem trgovanja v skladu z Uredbo (EU) št. 600/2014 in Direktivo 2014/65/EU, z izjemo členov 5 do 13 navedene direktive.

Prvi pododstavek se ne uporablja za tiste zahteve, iz katerih je CDD, ki upravlja DLT TSS, izvzeta v skladu s členom 4(2) in (3) ter členom 5(2) do (9), če ta CDD izpolnjuje:

| (a) | člen 7; |
| --- | --- |

(a)

člen 7;

| (b) | člen 4(2), (3) in (4) ter člen 5(2) do (10) ter |
| --- | --- |

(b)

člen 4(2), (3) in (4) ter člen 5(2) do (10) ter

| (c) | vse izravnalne ukrepe, za katere pristojni organ meni, da so primerni za doseganje ciljev določb, v zvezi s katerimi je bilo zaprošeno izvzetje, ali za zagotovitev zaščite vlagateljev, celovitosti trga ali finančne stabilnosti. |
| --- | --- |

(c)

vse izravnalne ukrepe, za katere pristojni organ meni, da so primerni za doseganje ciljev določb, v zvezi s katerimi je bilo zaprošeno izvzetje, ali za zagotovitev zaščite vlagateljev, celovitosti trga ali finančne stabilnosti.

Člen 7

Dodatne zahteve za tržno infrastrukturo DLT

1.   Upravljavci tržnih infrastruktur DLT pripravijo jasne in podrobne poslovne načrte, v katerih opišejo, kako nameravajo izvajati svoje storitve in dejavnosti, vključno z opisom kritičnega osebja, tehničnimi vidiki, uporabo tehnologije razpršene evidence in informacijami, zahtevanimi v skladu z odstavkom 3.

Upravljavci tržnih infrastruktur DLT prav tako javno objavijo posodobljeno, jasno in podrobno pisno dokumentacijo, ki določa pravila, v skladu s katerimi naj bi delovale tržne infrastrukture DLT in njihovi upravljavci, vključno s pravnimi pogoji, ki določajo pravice, obveznosti, odgovornosti in obveznosti upravljavcev tržnih infrastruktur DLT ter članov, udeležencev, izdajateljev in strank, ki uporabljajo njihove tržne infrastrukture DLT. Ti pravni pogoji določajo pravo, ki se uporablja, morebitne mehanizme predhodnega reševanja sporov, morebitne zaščitne ukrepe v primeru insolventnosti v skladu z Direktivo 98/26/ES in jurisdikcije, v kateri se lahko sproži sodni postopek. Upravljavci tržnih infrastruktur DLT lahko svojo pisno dokumentacijo objavijo v elektronski obliki.

2.   Upravljavci tržnih infrastruktur na podlagi DLT določijo oziroma dokumentirajo, kakor je ustrezno, pravila o delovanju tehnologije razpršene evidence, ki jo uporabljajo, vključno s pravili za dostop do razpršene evidence, udeležbo validacijskih vozlišč, obravnavanje morebitnih nasprotij interesov in upravljanje tveganja, vključno z morebitnimi ukrepi za njegovo zmanjšanje, s katerimi bi zagotovili zaščito vlagateljev, celovitost trga in finančno stabilnost.

3.   Upravljavci tržnih infrastruktur DLT svojim članom, udeležencem, izdajateljem in strankam na svojem spletišču zagotovijo jasne in nedvoumne informacije o tem, kako opravljajo svoje funkcije, storitve in dejavnosti ter kako njihovo izvajanje funkcij, storitev in dejavnosti odstopa od tistih, ki jih izvajata večstranski sistem trgovanja ali sistem poravnave vrednostnih papirjev, ki ne temelji na tehnologiji razpršene evidence. To vključuje tudi informacije o vrsti tehnologije razpršene evidence, ki jo uporabljajo.

4.   Upravljavci tržnih infrastruktur DLT zagotovijo, da so splošne ureditve IT in kibernetske ureditve, povezane z uporabo njihove tehnologije razpršene evidence, sorazmerne z naravo, obsegom in kompleksnostjo njihovega poslovanja. Te ureditve zagotavljajo neprekinjenost, stalno preglednost, razpoložljivost, zanesljivost in varnost njihovih storitev in dejavnosti, vključno z zanesljivostjo pametnih pogodb, ki se uporabljajo na tržni infrastrukturi DLT. Te ureditve zagotavljajo tudi celovitost, varnost in zaupnost vseh podatkov, ki jih ti upravljavci hranijo, ter razpoložljivost in dostopnost teh podatkov.

Upravljavci tržnih infrastruktur DLT morajo imeti vzpostavljene posebne postopke za upravljanje operativnega tveganja, namenjene tveganjem, ki jih predstavlja uporaba tehnologije razpršene evidence in kriptosredstev, ter temu, kako bi se ta tveganja obravnavala, če bi se pojavila.

Pristojni organ lahko za oceno zanesljivosti splošne ureditve IT in kibernetske ureditve tržne infrastrukture DLT zahteva revizijo te ureditve. Če pristojni organ zahteva revizijo, za njeno izvedbo imenuje neodvisnega revizorja. Stroške revizije krije tržna infrastruktura DLT.

5.   Kadar upravljavec tržne infrastrukture DLT zagotovi hrambo denarnih sredstev članov, udeležencev, izdajateljev ali strank, zavarovanja s premoženjem ali finančnih instrumentov DLT ter zagotovi načine za dostop do teh sredstev, tudi v obliki kriptografskih ključev, ima ta upravljavec vzpostavljene ustrezne ureditve, ki preprečujejo uporabo teh sredstev na lastnem računu upravljavca, razen s predhodnim izrecnim pisnim soglasjem zadevnega člana, udeleženca, izdajatelja ali stranke, ki je lahko podano z elektronskimi sredstvi.

Upravljavec tržne infrastrukture DLT vodi varne, natančne, zanesljive in dostopne evidence o denarnih sredstvih, zavarovanju s premoženjem in finančnih instrumentih DLT, ki jih hrani njegova tržna infrastruktura DLT za svoje člane, udeležence, izdajatelje ali stranke, ter o načinih za dostop do teh denarnih sredstvih, zavarovanja s premoženjem in finančnih instrumentov DLT.

Upravljavec tržne infrastrukture DLT denarna sredstva, zavarovanje s premoženjem in finančne instrumente, ki so last članov, udeležencev, izdajateljev ali strank, ki uporabljajo tržno infrastrukturo DLT, ter načine za dostop do teh sredstev, loči od svojih lastnih sredstev in od sredstev drugih članov, udeležencev, izdajateljev in strank.

Splošne ureditve IT in kibernetske ureditve iz odstavka 4 zagotavljajo, da so ta denarna sredstva, zavarovanje s premoženjem in finančni instrumenti DLT ter načini za dostop do njih zaščiteni pred tveganji nedovoljenega dostopa, vdora v računalniški sistem, razvrednotenja, izgube, kibernetskega napada kraje, goljufije, malomarnosti in drugih resnih operativnih nepravilnosti.

6.   Če tržna infrastruktura DLT izgubi sredstva, zavarovanje s premoženjem ali finančni instrument DLT, je upravljavec tržne infrastrukture DLT, ki je izgubila sredstva, zavarovanje s premoženjem ali finančni instrument DLT, za izgubo odgovoren do tržne vrednosti izgubljenih sredstev. Upravljavec tržne infrastrukture DLT ni odgovoren za izgubo, kadar dokaže, da je izguba nastala zaradi zunanjega dogodka, na katerega razumno ni mogel vplivati in katerega posledice so bile kljub vsem razumnim prizadevanjem neizogibne.

Upravljavci tržne infrastrukture DLT vzpostavijo pregledne in ustrezne ureditve za zaščito vlagateljev ter mehanizme za obravnavanje pritožb strank in postopke za odškodnino ali pravno varstvo, če so vlagatelji utrpeli izgubo zaradi katere od okoliščin iz prvega pododstavka tega odstavka ali zaradi prenehanja poslovanja, ki je posledica katere od okoliščin iz členov 8(13), 9(11) in 10(10).

Da bi zagotovili zaščito vlagateljev, lahko pristojni organ za vsak primer posebej odloči, da od upravljavca tržne infrastrukture DLT zahteva dodatno bonitetno zaščito v obliki kapitala ali zavarovalne police, če pristojni organ ugotovi, da odgovornost za morebitno škodo, povzročeno strankam upravljavca tržne infrastrukture DLT zaradi katere od okoliščin iz prvega pododstavka tega odstavka, ni ustrezno krita z bonitetnimi zahtevami iz Uredbe (EU) št. 909/2014, Uredbe (EU) 2019/2033 Evropskega parlamenta in Sveta (18), Direktive 2014/65/EU ali Direktive (EU) 2019/2034 Evropskega parlamenta in Sveta (19).

7.   Upravljavec tržne infrastrukture DLT vzpostavi in javno objavi jasno in podrobno strategijo za zmanjšanje dejavnosti določene tržne infrastrukture DLT, za prehod iz nje ali za njeno prenehanje (v nadaljnjem besedilu: strategija prehoda), kar vključuje prehod ali vrnitev njegovih operacij s tehnologije razpršene evidence na tradicionalne tržne infrastrukture, v primeru da:

| (a) | je bila presežena mejna vrednost iz člena 3(3); |
| --- | --- |

(a)

je bila presežena mejna vrednost iz člena 3(3);

| (b) | se posebno dovoljenje ali izvzetje, izdano oziroma odobreno v skladu s to uredbo, odvzame oziroma prekliče ali kako drugače prekine, tudi kadar se posebno dovoljenje ali izvzetje prekine zaradi dogodkov, predvidenih v členu 14(2), ali |
| --- | --- |

(b)

se posebno dovoljenje ali izvzetje, izdano oziroma odobreno v skladu s to uredbo, odvzame oziroma prekliče ali kako drugače prekine, tudi kadar se posebno dovoljenje ali izvzetje prekine zaradi dogodkov, predvidenih v členu 14(2), ali

| (c) | pride do prostovoljnega ali neprostovoljnega prenehanja poslovanja tržne infrastrukture DLT. |
| --- | --- |

(c)

pride do prostovoljnega ali neprostovoljnega prenehanja poslovanja tržne infrastrukture DLT.

Strategija prehoda se pripravi tako, da se lahko pravočasno uporabi.

Strategija prehoda določi, kako se v primeru odvzema ali prekinitve posebnega dovoljenja ali prenehanja poslovanja obravnavajo člani, udeleženci, izdajatelji in stranke, kakor je določeno v prvem pododstavku tega odstavka. Strategija prehoda določi, kako je treba stranke, zlasti male vlagatelje, zaščititi pred vsakim nesorazmernim učinkom odvzema ali prekinitve posebnega dovoljenja ali prenehanja poslovanja. Strategija prehoda se redno posodablja po predhodni odobritvi pristojnega organa.

Strategija prehoda podrobno določi, kaj je treba storiti v primeru prekoračitve mejne vrednosti iz člena 3(3).

8.   Investicijska podjetja ali upravljavci trga, ki smejo DLT MTF upravljati le na podlagi člena 8(2) te uredbe in ki v svojih strategijah prehoda ne navedejo, da nameravajo pridobiti dovoljenje za upravljanje večstranskega sistema trgovanja na podlagi Direktive 2014/65/EU, ter CDD, ki upravljajo DLT TSS, si po najboljših močeh prizadevajo za sklenitev dogovorov z investicijskimi podjetji ali upravljavci trga, ki upravljajo večstranski sistem trgovanja v skladu z Direktivo 2014/65/EU, da prevzamejo njihove dejavnosti, in te dogovore opišejo v svojih strategijah prehoda.

9.   CDD, ki upravljajo DLT SS, ki smejo DLT SS upravljati le na podlagi člena 9(2) te uredbe ter ki v svojih strategijah prehoda ne navedejo, da nameravajo pridobiti dovoljenje za upravljanje sistema poravnave vrednostnih papirjev na podlagi Uredbe (EU) št. 909/2014, ter investicijska podjetja ali upravljavci trga, ki upravljajo DLT TSS, si po najboljših močeh prizadevajo skleniti dogovore s CDD, ki upravljajo sistem poravnave vrednostnih papirjev, da prevzamejo njihove dejavnosti, in te dogovore opišejo v svojih strategijah prehoda.

CDD, ki upravljajo sistem poravnave vrednostnih papirjev, ki prejmejo zahtevo za sklenitev dogovora iz prvega pododstavka tega odstavka, odgovorijo v treh mesecih od datuma prejema zahteve. CDD, ki upravlja sistem poravnave vrednostnih papirjev, sklepa dogovore na nediskriminatoren način in sme zaračunati razumno komercialno pristojbino na podlagi dejanskih stroškov. Zahtevo zavrne le, kadar meni, da bi dogovor vplival na nemoteno in urejeno delovanje finančnih trgov ali predstavljal sistemsko tveganje. Zahteve ne sme zavrniti na podlagi izgube tržnega deleža. Če zahtevo zavrne, upravljavca tržne infrastrukture DLT, ki jo je vložil, pisno obvesti o svojih razlogih za to.

10.   Dogovori iz odstavkov 8 in 9 se sklenejo najpozneje pet let po datumu izdaje posebnega dovoljenja ali prej, če to zahteva pristojni organ, da bi se izognili tveganjem v zvezi s predčasno prekinitvijo posebnega dovoljenja.

Člen 8

Posebno dovoljenje za upravljanje DLT MTF

1.   Pravna oseba, ki ima v skladu z Direktivo 2014/65/EU dovoljenje kot investicijsko podjetje ali dovoljenje, da upravlja regulirani trg, lahko zaprosi za posebno dovoljenje za upravljanje DLT MTF v skladu s to uredbo.

2.   Kadar pravna oseba zaprosi za dovoljenje kot investicijsko podjetje ali za dovoljenje za upravljanje regulativnega trga v skladu z Direktivo 2014/65/EU in istočasno zaprosi za posebno dovoljenje v skladu s tem členom izključno za namene upravljanja DLT MTF, pristojni organ ne oceni, ali prosilec izpolnjuje zahteve iz Direktive 2014/65/EU, v zvezi s katerimi je prosilec zaprosil za izvzetje v skladu s členom 4 te uredbe.

3.   Kadar, kakor je določeno v odstavku 2 tega člena, pravna oseba istočasno zaprosi za dovoljenje kot investicijsko podjetje ali za dovoljenje za upravljanje reguliranega trga ter za posebno dovoljenje, v svoji vlogi predloži informacije, zahtevane v skladu s členom 7 Direktive 2014/65/EU, razen informacij, ki bi bile potrebne, da bi dokazale skladnost z zahtevami, glede katerih je prosilec zaprosil za izvzetje v skladu s členom 4 te uredbe.

4.   Vloga za posebno dovoljenje za upravljanje DLT MTF v skladu s to uredbo vsebuje naslednje informacije:

| (a) | poslovni načrt prosilca, pravila DLT MTF in vse pravne pogoje iz člena 7(1) ter informacije o delovanju, storitvah in dejavnostih DLT MTF iz člena 7(3); |
| --- | --- |

(a)

poslovni načrt prosilca, pravila DLT MTF in vse pravne pogoje iz člena 7(1) ter informacije o delovanju, storitvah in dejavnostih DLT MTF iz člena 7(3);

| (b) | opis delovanja tehnologije razpršene evidence, ki se uporablja, iz člena 7(2); |
| --- | --- |

(b)

opis delovanja tehnologije razpršene evidence, ki se uporablja, iz člena 7(2);

| (c) | opis prosilčeve splošne ureditve IT in kibernetske ureditve iz člena 7(4); |
| --- | --- |

(c)

opis prosilčeve splošne ureditve IT in kibernetske ureditve iz člena 7(4);

| (d) | dokazilo, da ima prosilec vzpostavljeno zadostno bonitetno zaščito za izpolnitev svojih obveznosti in povračilo strankam, kakor je določeno v členu 7(6), tretji pododstavek; |
| --- | --- |

(d)

dokazilo, da ima prosilec vzpostavljeno zadostno bonitetno zaščito za izpolnitev svojih obveznosti in povračilo strankam, kakor je določeno v členu 7(6), tretji pododstavek;

| (e) | po potrebi, opis ureditev hrambe finančnih instrumentov DLT, ki so v lasti strank, iz člena 7(5); |
| --- | --- |

(e)

po potrebi, opis ureditev hrambe finančnih instrumentov DLT, ki so v lasti strank, iz člena 7(5);

| (f) | opis ureditev za zagotavljanje zaščite vlagateljev ter opis mehanizmov za obravnavanje pritožb strank in pravno varstvo iz člena 7(6), drugi pododstavek; |
| --- | --- |

(f)

opis ureditev za zagotavljanje zaščite vlagateljev ter opis mehanizmov za obravnavanje pritožb strank in pravno varstvo iz člena 7(6), drugi pododstavek;

| (g) | prosilčevo strategijo prehoda ter |
| --- | --- |

(g)

prosilčevo strategijo prehoda ter

| (h) | izvzetja, za katera prosilec zaprosi v skladu s členom 4, utemeljitev za vsako zaprošeno izvzetje ter vse predlagane izravnalne ukrepe in načine, s katerimi namerava izpolnjevati pogoje, povezane s temi izvzetji. |
| --- | --- |

(h)

izvzetja, za katera prosilec zaprosi v skladu s členom 4, utemeljitev za vsako zaprošeno izvzetje ter vse predlagane izravnalne ukrepe in načine, s katerimi namerava izpolnjevati pogoje, povezane s temi izvzetji.

5.   ESMA do 23. marca 2023 pripravi smernice za oblikovanje standardnih obrazcev, oblik in predlog za namene odstavka 4.

6.   Pristojni organ v 30 delovnih dneh od datuma prejema vloge za posebno dovoljenje za upravljanje DLT MTF oceni, ali je vloga popolna. Če vloga ni popolna, pristojni organ določi rok, v katerem mora prosilec predložiti manjkajoče ali morebitne dodatne informacije. Ko pristojni organ oceni, da je vloga popolna, o tem obvesti prosilca.

Kakor hitro pristojni organ oceni, da je vloga popolna, pošlje kopijo te vloge ESMA.

7.   Kadar je potrebno za spodbujanje doslednosti in sorazmernosti izvzetij ali za zagotovitev zaščite vlagateljev, celovitosti trga in finančne stabilnosti, ESMA v 30 koledarskih dneh od prejema kopije vloge pristojnemu organu predloži nezavezujoče mnenje o zaprošenih izvzetjih ali o ustreznosti tehnologije razpršene evidence, ki se uporablja za namene te uredbe.

Preden ESMA izda nezavezujoče mnenje, se posvetuje s pristojnimi organi drugih držav članic in v svojem mnenju v največji možni meri upošteva njihova stališča.

Kadar ESMA izda nezavezujoče mnenje, ga pristojni organ ustrezno upošteva in organu ESMA na zahtevo predloži izjavo o vseh bistvenih odstopanjih od njega. Mnenje ESMA in izjava pristojnega organa se ne objavita.

8.   ESMA do 24. marca 2025 pripravi smernice za spodbujanje doslednosti in sorazmernosti:

| (a) | izvzetij, ki se odobrijo upravljavcem DLT MTF po Uniji, tudi pri ocenjevanju ustreznosti različnih vrst tehnologije razpršene evidence, ki jih uporabljajo upravljavci DLT MTF za namene te uredbe in |
| --- | --- |

(a)

izvzetij, ki se odobrijo upravljavcem DLT MTF po Uniji, tudi pri ocenjevanju ustreznosti različnih vrst tehnologije razpršene evidence, ki jih uporabljajo upravljavci DLT MTF za namene te uredbe in

| (b) | uporabe možnosti iz člena 3(6). |
| --- | --- |

(b)

uporabe možnosti iz člena 3(6).

Te smernice zagotovijo zaščito vlagateljev, celovitost trga in finančno stabilnost.

ESMA te smernice redno posodablja.

9.   Pristojni organ v 90 delovnih dneh od datuma prejema popolne vloge za posebno dovoljenje za upravljanje DLT MTF oceni vlogo in odloči, ali bo izdal posebno dovoljenje. Kadar prosilec istočasno zaprosi za dovoljenje v skladu z Direktivo 2014/65/EU in za posebno dovoljenje v skladu s to uredbo, se lahko obdobje ocenjevanja podaljša za čas, ki je določen v členu 7(3) Direktive 2014/65/EU.

10.   Brez poseganja v člena 7 in 44 Direktive 2014/65/EU pristojni organ zavrne izdajo posebnega dovoljenja za upravljanje DLT MTF, če obstajajo razlogi za domnevo, da:

| (a) | prosilec ne obravnava ustrezno znatnih tveganj za zaščito vlagateljev, celovitost trga ali finančno stabilnost in jih ne blaži; |
| --- | --- |

(a)

prosilec ne obravnava ustrezno znatnih tveganj za zaščito vlagateljev, celovitost trga ali finančno stabilnost in jih ne blaži;

| (b) | je namen posebnega dovoljenja za upravljanje DLT MTF in zaprošenih izvzetij izogibanje pravnim ali regulativnim zahtevam ali |
| --- | --- |

(b)

je namen posebnega dovoljenja za upravljanje DLT MTF in zaprošenih izvzetij izogibanje pravnim ali regulativnim zahtevam ali

| (c) | upravljavec DLT MTF ne bo mogel izpolnjevati veljavnih določb prava Unije ali določb nacionalnega prava, ki ne spadajo na področje uporabe prava Unije, ali pa tega ne bo dovolil svojim uporabnikom. |
| --- | --- |

(c)

upravljavec DLT MTF ne bo mogel izpolnjevati veljavnih določb prava Unije ali določb nacionalnega prava, ki ne spadajo na področje uporabe prava Unije, ali pa tega ne bo dovolil svojim uporabnikom.

11.   Posebno dovoljenje velja po vsej Uniji za obdobje največ šest let od datuma njegove izdaje. V posebnem dovoljenju so navedena izvzetja, ki se odobrijo v skladu s členom 4, vsi izravnalni ukrepi in vse nižje mejne vrednosti, ki jih je določil pristojni organ v skladu s členom 3(6).

Pristojni organ brez odlašanja obvesti ESMA o izdaji, zavrnitvi ali odvzemu posebnega dovoljenja na podlagi tega člena, vključno z vsemi informacijami, določenimi v prvem pododstavku tega odstavka.

ESMA na svojem spletišču objavi:

| (a) | seznam DLT MTF, datum začetka in konca veljavnosti njihovih posebnih dovoljenj, seznam izvzetij, odobrenih vsakemu od njih, ter vse nižje mejne vrednosti, ki jih je za vsakega od njih določil pristojni organ, in |
| --- | --- |

(a)

seznam DLT MTF, datum začetka in konca veljavnosti njihovih posebnih dovoljenj, seznam izvzetij, odobrenih vsakemu od njih, ter vse nižje mejne vrednosti, ki jih je za vsakega od njih določil pristojni organ, in

| (b) | skupno število prošenj za izvzetje, ki so bile vložene v skladu s členom 4, z navedbo števila in vrst izvzetij, ki so bila odobrena ali zavrnjena, skupaj z utemeljitvami za morebitne zavrnitve. |
| --- | --- |

(b)

skupno število prošenj za izvzetje, ki so bile vložene v skladu s členom 4, z navedbo števila in vrst izvzetij, ki so bila odobrena ali zavrnjena, skupaj z utemeljitvami za morebitne zavrnitve.

Informacije iz tretjega pododstavka, točka (b), se objavijo na anonimni podlagi.

12.   Brez poseganja v člena 8 in 44 Direktive 2014/65/EU pristojni organ odvzame posebno dovoljenje ali prekliče katero koli povezano izvzetje, kadar je:

| (a) | bila odkrita pomanjkljivost v delovanju tehnologije razpršene evidence, ki se uporablja, ali pri storitvah in dejavnostih, ki jih zagotavlja upravljavec DLT MTF, in pomeni tveganje za zaščito vlagateljev, celovitost trga ali finančno stabilnost ter tveganje prevlada nad koristmi storitev in dejavnosti, ki se preizkušajo; |
| --- | --- |

(a)

bila odkrita pomanjkljivost v delovanju tehnologije razpršene evidence, ki se uporablja, ali pri storitvah in dejavnostih, ki jih zagotavlja upravljavec DLT MTF, in pomeni tveganje za zaščito vlagateljev, celovitost trga ali finančno stabilnost ter tveganje prevlada nad koristmi storitev in dejavnosti, ki se preizkušajo;

| (b) | upravljavec DLT MTF kršil pogoje, povezane z izvzetji; |
| --- | --- |

(b)

upravljavec DLT MTF kršil pogoje, povezane z izvzetji;

| (c) | upravljavec DLT MTF uvrstil v trgovanje finančne instrumente, ki ne izpolnjujejo pogojev iz člena 3(1); |
| --- | --- |

(c)

upravljavec DLT MTF uvrstil v trgovanje finančne instrumente, ki ne izpolnjujejo pogojev iz člena 3(1);

| (d) | upravljavec DLT MTF presegel mejno vrednost iz člena 3(2); |
| --- | --- |

(d)

upravljavec DLT MTF presegel mejno vrednost iz člena 3(2);

| (e) | upravljavec DLT MTF presegel mejno vrednost iz člena 3(3) in ni aktiviral strategije prehoda ali |
| --- | --- |

(e)

upravljavec DLT MTF presegel mejno vrednost iz člena 3(3) in ni aktiviral strategije prehoda ali

| (f) | upravljavec DLT MTF pridobil posebno dovoljenje ali so mu bila odobrena s tem povezana izvzetja na podlagi zavajajočih informacij ali pomembne opustitve. |
| --- | --- |

(f)

upravljavec DLT MTF pridobil posebno dovoljenje ali so mu bila odobrena s tem povezana izvzetja na podlagi zavajajočih informacij ali pomembne opustitve.

13.   Kadar namerava upravljavec DLT MTF uvesti bistveno spremembo delovanja vrste tehnologije razpršene evidence, ki se uporablja, ali svojih storitev ali dejavnosti, in je za to bistveno spremembo potrebno novo posebno dovoljenje, novo izvzetje ali sprememba enega ali več upravljavčevih obstoječih izvzetij ali pogojev, povezanih z izvzetjem, upravljavec DLT MTF zaprosi za novo posebno dovoljenje, izvzetje ali spremembo.

Kadar upravljavec DLT MTF zaprosi za novo posebno dovoljenje, izvzetje ali spremembo, se uporabi postopek iz člena 4. To prošnjo obravnava pristojni organ v skladu s tem členom.

Člen 9

Posebno dovoljenje za upravljanje DLT SS

1.   Pravna oseba, ki ima dovoljenje kot CDD v skladu z Uredbo (EU) št. 909/2014, lahko zaprosi za posebno dovoljenje za upravljanje DLT SS v skladu s to uredbo.

2.   Kadar pravna oseba zaprosi za dovoljenje kot CDD v skladu z Uredbo (EU) št. 909/2014 in istočasno zaprosi za posebno dovoljenje v skladu s tem členom izključno za namene upravljanja DLT SS, pristojni organ ne oceni, ali prosilec izpolnjuje zahteve iz Uredbe (EU) št. 909/2014, v zvezi s katerimi je prosilec zaprosil za izvzetje v skladu s členom 5 te uredbe.

3.   Kadar, kakor je določeno v odstavku 2 tega člena, pravna oseba istočasno zaprosi za dovoljenje kot CDD in za posebno dovoljenje, v svoji vlogi predloži informacije iz člena 17(2) Uredbe (EU) št. 909/2014, razen informacij, ki bi bile potrebne, da bi dokazale skladnost z zahtevami, v zvezi s katerimi je prosilec zaprosil za izvzetje v skladu s členom 5 te uredbe.

4.   Vloga za posebno dovoljenje za upravljanje DLT SS v skladu s to uredbo vsebuje naslednje informacije:

| (a) | poslovni načrt prosilca, pravila DLT SS in vse pravne pogoje iz člena 7(1) ter informacije o delovanju, storitvah in dejavnostih DLT SS iz člena 7(3), |
| --- | --- |

(a)

poslovni načrt prosilca, pravila DLT SS in vse pravne pogoje iz člena 7(1) ter informacije o delovanju, storitvah in dejavnostih DLT SS iz člena 7(3),

| (b) | opis delovanja tehnologije razpršene evidence, ki se uporablja, iz člena 7(2), |
| --- | --- |

(b)

opis delovanja tehnologije razpršene evidence, ki se uporablja, iz člena 7(2),

| (c) | opis prosilčeve splošne ureditve IT in kibernetske ureditve iz člena 7(4), |
| --- | --- |

(c)

opis prosilčeve splošne ureditve IT in kibernetske ureditve iz člena 7(4),

| (d) | dokazilo, da ima prosilec vzpostavljeno zadostno bonitetno zaščito za izpolnitev svojih obveznosti in povračilo strankam, kakor je določeno v členu 7(6), tretji pododstavek, |
| --- | --- |

(d)

dokazilo, da ima prosilec vzpostavljeno zadostno bonitetno zaščito za izpolnitev svojih obveznosti in povračilo strankam, kakor je določeno v členu 7(6), tretji pododstavek,

| (e) | po potrebi, opis ureditev hrambe finančnih instrumentov DLT, ki so v lasti strank, iz člena 7(5), |
| --- | --- |

(e)

po potrebi, opis ureditev hrambe finančnih instrumentov DLT, ki so v lasti strank, iz člena 7(5),

| (f) | opis ureditev za zagotavljanje zaščite vlagateljev ter opis mehanizmov za obravnavanje pritožb strank in pravno varstvo iz člena 7(6), drugi pododstavek, |
| --- | --- |

(f)

opis ureditev za zagotavljanje zaščite vlagateljev ter opis mehanizmov za obravnavanje pritožb strank in pravno varstvo iz člena 7(6), drugi pododstavek,

| (g) | prosilčevo strategijo prehoda, in |
| --- | --- |

(g)

prosilčevo strategijo prehoda, in

| (h) | izvzetja, za katera prosilec zaprosi v skladu s členom 5, utemeljitve za vsako zaprošeno izvzetje ter vse predlagane izravnalne ukrepe in načine, s katerimi namerava izpolnjevati pogoje, povezane s temi izvzetji. |
| --- | --- |

(h)

izvzetja, za katera prosilec zaprosi v skladu s členom 5, utemeljitve za vsako zaprošeno izvzetje ter vse predlagane izravnalne ukrepe in načine, s katerimi namerava izpolnjevati pogoje, povezane s temi izvzetji.

5.   ESMA do 23. marca 2023 pripravi smernice za oblikovanje standardnih obrazcev, oblik in predlog za namene iz odstavka 4.

6.   Pristojni organ v 30 delovnih dneh od datuma prejema vloge za posebno dovoljenje za upravljanje DLT SS oceni, ali je vloga popolna. Če vloga ni popolna, pristojni organ določi rok, v katerem mora prosilec predložiti manjkajoče ali morebitne dodatne informacije. Ko pristojni organ oceni, da je vloga popolna, o tem obvesti prosilca.

Kakor hitro pristojni organ oceni, da je vloga popolna, pošlje kopijo te vloge:

| (a) | ESMA in |
| --- | --- |

(a)

ESMA in

| (b) | ustreznim organom iz člena 12 Uredbe (EU) št. 909/2014. |
| --- | --- |

(b)

ustreznim organom iz člena 12 Uredbe (EU) št. 909/2014.

7.   Kadar je to potrebno za spodbujanje doslednosti in sorazmernosti izvzetij ali za zagotovitev zaščite vlagateljev, celovitosti trga in finančne stabilnosti, ESMA v 30 koledarskih dneh od prejema kopije vloge pristojnemu organu predloži nezavezujoče mnenje o zaprošenih izvzetjih ali o ustreznosti tehnologije razpršene evidence, ki se uporablja za namene te uredbe.

Preden ESMA izda nezavezujoče mnenje, se posvetuje s pristojnimi organi drugih držav članic in v svojem mnenju v največji možni meri upošteva njihova stališča.

Kadar ESMA izda nezavezujoče mnenje, ga pristojni organ ustrezno upošteva in organu ESMA na zahtevo predloži izjavo o vseh bistvenih odstopanjih od njega. Mnenje ESMA in izjava pristojnega organa se ne objavita.

Ustrezni organi, določeni v členu 12 Uredbe (EU) št. 909/2014, v 30 koledarskih dneh od prejema kopije vloge pristojnemu organu predložijo nezavezujoče mnenje o značilnostih DLT SS, ki ga upravlja prosilec.

8.   ESMA do 24. marca 2025 pripravi smernice za spodbujanje doslednosti in sorazmernosti:

| (a) | izvzetij, ki se odobrijo CDD, ki upravljajo DLT SS po Uniji, tudi pri ocenjevanju ustreznosti različnih vrst tehnologije razpršene evidence, ki jih uporabljajo upravljavci trga za namene te uredbe, in |
| --- | --- |

(a)

izvzetij, ki se odobrijo CDD, ki upravljajo DLT SS po Uniji, tudi pri ocenjevanju ustreznosti različnih vrst tehnologije razpršene evidence, ki jih uporabljajo upravljavci trga za namene te uredbe, in

| (b) | uporabe možnosti iz člena 3(6). |
| --- | --- |

(b)

uporabe možnosti iz člena 3(6).

Te smernice zagotovijo zaščito vlagateljev, celovitost trga in finančno stabilnost.

ESMA te smernice redno posodablja.

9.   Pristojni organ v 90 delovnih dneh od datuma prejema popolne vloge za posebno dovoljenje za upravljanje DLT SS oceni vlogo in odloči, ali bo izdal posebno dovoljenje. Kadar prosilec istočasno zaprosi za dovoljenje kot CDD v skladu z Uredbo (EU) št. 909/2014 in za posebno dovoljenje v skladu s to uredbo, se lahko obdobje ocenjevanja podaljša za čas, ki je določen v členu 17(8) Uredbe (EU) št. 909/2014.

10.   Brez poseganja v člen 17 Uredbe (EU) št. 909/2014 pristojni organ zavrne izdajo posebnega dovoljenja za upravljanje DLT SS, če obstajajo razlogi za domnevo, da:

| (a) | prosilec ne obravnava ustrezno znatnih tveganj za zaščito vlagateljev, celovitost trga ali finančno stabilnost in jih ne blaži, |
| --- | --- |

(a)

prosilec ne obravnava ustrezno znatnih tveganj za zaščito vlagateljev, celovitost trga ali finančno stabilnost in jih ne blaži,

| (b) | je namen posebnega dovoljenja za upravljanje DLT SS in zaprošenih izvzetij izogibanje pravnim ali regulativnim zahtevam ali |
| --- | --- |

(b)

je namen posebnega dovoljenja za upravljanje DLT SS in zaprošenih izvzetij izogibanje pravnim ali regulativnim zahtevam ali

| (c) | CDD ne bo mogla izpolnjevati veljavnih določb prava Unije ali določb nacionalnega prava, ki ne spadajo na področje uporabe prava Unije, ali pa tega ne bo dovolila svojim uporabnikom. |
| --- | --- |

(c)

CDD ne bo mogla izpolnjevati veljavnih določb prava Unije ali določb nacionalnega prava, ki ne spadajo na področje uporabe prava Unije, ali pa tega ne bo dovolila svojim uporabnikom.

11.   Posebno dovoljenje velja po vsej Uniji za obdobje največ šest let od datuma njegove izdaje. V posebnem dovoljenje so navedena izvzetja, ki se odobrijo v skladu s členom 5, vsi izravnalni ukrepi in vse nižje mejne vrednosti, ki jih je določil pristojni organ v skladu s členom 3(6).

Pristojni organ brez odlašanja obvesti ESMA in ustrezne organe, določene v odstavku 7 tega člena, o izdaji, zavrnitvi ali odvzemu posebnega dovoljenja na podlagi tega člena, vključno z vsemi informacijami, določenimi v prvem pododstavku tega odstavka.

ESMA na svojem spletišču objavi:

| (a) | seznam DLT SS, datum začetka in konca veljavnosti njihovih posebnih dovoljenj, seznam izvzetij, odobrenih vsakemu od njih, ter vse nižje mejne vrednosti, ki jih je za vsakega od njih določil pristojni organ, in |
| --- | --- |

(a)

seznam DLT SS, datum začetka in konca veljavnosti njihovih posebnih dovoljenj, seznam izvzetij, odobrenih vsakemu od njih, ter vse nižje mejne vrednosti, ki jih je za vsakega od njih določil pristojni organ, in

| (b) | skupno število prošenj za izvzetje, ki so bile vložene v skladu s členom 5, z navedbo števila in vrst izvzetij, ki so bila odobrena ali zavrnjena, skupaj z utemeljitvami za morebitne zavrnitve. |
| --- | --- |

(b)

skupno število prošenj za izvzetje, ki so bile vložene v skladu s členom 5, z navedbo števila in vrst izvzetij, ki so bila odobrena ali zavrnjena, skupaj z utemeljitvami za morebitne zavrnitve.

Informacije iz tretjega pododstavka, točka (b), se objavijo na anonimni podlagi.

12.   Brez poseganja v člen 20 Uredbe (EU) št. 909/2014 pristojni organ odvzame posebno dovoljenje ali prekliče katero koli povezano izvzetje, kadar je:

| (a) | bila odkrita pomanjkljivost v delovanju tehnologije razpršene evidence, ki se uporablja, ali pri storitvah in dejavnostih, ki jih zagotavlja CDD, ki upravlja DLT SS, in pomeni tveganje za zaščito vlagateljev, celovitost trga ali finančno stabilnost ter tveganje prevlada nad koristmi storitev in dejavnosti, ki se preizkušajo, |
| --- | --- |

(a)

bila odkrita pomanjkljivost v delovanju tehnologije razpršene evidence, ki se uporablja, ali pri storitvah in dejavnostih, ki jih zagotavlja CDD, ki upravlja DLT SS, in pomeni tveganje za zaščito vlagateljev, celovitost trga ali finančno stabilnost ter tveganje prevlada nad koristmi storitev in dejavnosti, ki se preizkušajo,

| (b) | CDD, ki upravlja DLT SS, kršila pogoje, povezane z izvzetji, |
| --- | --- |

(b)

CDD, ki upravlja DLT SS, kršila pogoje, povezane z izvzetji,

| (c) | CDD, ki upravlja DLT SS, evidentirala finančne instrumente, ki ne izpolnjujejo pogojev iz člena 3(1), |
| --- | --- |

(c)

CDD, ki upravlja DLT SS, evidentirala finančne instrumente, ki ne izpolnjujejo pogojev iz člena 3(1),

| (d) | CDD, ki upravlja DLT SS, presegla mejne vrednosti iz člena 3(2), |
| --- | --- |

(d)

CDD, ki upravlja DLT SS, presegla mejne vrednosti iz člena 3(2),

| (e) | CDD, ki upravlja DLT SS, presegla mejno vrednost iz člena 3(3) in ni aktivirala strategije prehoda ali |
| --- | --- |

(e)

CDD, ki upravlja DLT SS, presegla mejno vrednost iz člena 3(3) in ni aktivirala strategije prehoda ali

| (f) | CDD, ki upravlja DLT SS, pridobila posebno dovoljenje ali so ji bila odobrena s tem povezana izvzetja na podlagi zavajajočih informacij ali pomembne opustitve. |
| --- | --- |

(f)

CDD, ki upravlja DLT SS, pridobila posebno dovoljenje ali so ji bila odobrena s tem povezana izvzetja na podlagi zavajajočih informacij ali pomembne opustitve.

13.   Kadar namerava CDD, ki upravlja DLT SS, uvesti bistveno spremembo delovanja tehnologije razpršene evidence, ki se uporablja, ali svojih storitev ali dejavnosti, in je za to bistveno spremembo potrebno novo posebno dovoljenje, novo izvzetje ali sprememba enega ali več njenih obstoječih izvzetij ali pogojev, povezanih z izvzetjem, CDD, ki upravlja DLT SS, zaprosi za novo posebno dovoljenje, izvzetje ali spremembo.

Kadar CDD, ki upravlja DLT SS, zaprosi za novo posebno dovoljenje, izvzetje ali spremembo, se uporabi postopek iz člena 5. To prošnjo obravnava pristojni organ v skladu s tem členom.

Člen 10

Posebno dovoljenje za upravljanje DLT TSS

1.   Pravna oseba, ki ima dovoljenje kot investicijsko podjetje ali dovoljenje za upravljanje reguliranega trga v skladu z Direktivo 2014/65/EU ali dovoljenje kot CDD v skladu z Uredbo (EU) št. 909/2014, lahko zaprosi za posebno dovoljenje za upravljanje DLT TSS v skladu s to uredbo.

2.   Kadar pravna oseba zaprosi za dovoljenje kot investicijsko podjetje ali za dovoljenje za upravljanje reguliranega trga v skladu z Direktivo 2014/65/EU ali kot CDD v skladu z Uredbo (EU) št. 909/2014 in istočasno zaprosi za posebno dovoljenje v skladu s tem členom izključno za namene upravljanja DLT TSS, pristojni organ ne oceni, ali prosilec izpolnjuje zahteve iz Direktive 2014/65/EU oziroma iz Uredbe (EU) št. 909/2014, v zvezi s katerimi je prosilec zaprosil za izvzetje v skladu s členom 6 te uredbe.

3.   Kadar, kakor je določeno v odstavku 2 tega člena, pravna oseba istočasno zaprosi za dovoljenje kot investicijsko podjetje ali za dovoljenje za upravljanje reguliranega trga ali za dovoljenje kot CDD in za posebno dovoljenje, v svoji vlogi predloži informacije, zahtevane v skladu s členom 7 Direktive 2014/65/EU oziroma členom 17 Uredbe (EU) št. 909/2014, razen informacij, ki bi bile potrebne, da bi se dokazala skladnost z zahtevami, v zvezi s katerimi je prosilec zaprosil za izvzetje v skladu s členom 6 te uredbe.

4.   Vloga za posebno dovoljenje za upravljanje DLT TSS v skladu s to uredbo vsebuje naslednje informacije:

| (a) | poslovni načrt prosilca, pravila DLT TSS in vse pravne pogoje iz člena 7(1) ter informacije o delovanju, storitvah in dejavnostih DLT TSS iz člena 7(3), |
| --- | --- |

(a)

poslovni načrt prosilca, pravila DLT TSS in vse pravne pogoje iz člena 7(1) ter informacije o delovanju, storitvah in dejavnostih DLT TSS iz člena 7(3),

| (b) | opis delovanja tehnologije razpršene evidence, ki se uporablja, iz člena 7(2), |
| --- | --- |

(b)

opis delovanja tehnologije razpršene evidence, ki se uporablja, iz člena 7(2),

| (c) | opis prosilčeve splošne ureditve IT in kibernetske ureditve iz člena 7(4), |
| --- | --- |

(c)

opis prosilčeve splošne ureditve IT in kibernetske ureditve iz člena 7(4),

| (d) | dokazilo, da ima prosilec vzpostavljeno zadostno bonitetno zaščito za izpolnitev svojih obveznosti in povračilo strankam, kakor je določeno v členu 7(6), tretji pododstavek, |
| --- | --- |

(d)

dokazilo, da ima prosilec vzpostavljeno zadostno bonitetno zaščito za izpolnitev svojih obveznosti in povračilo strankam, kakor je določeno v členu 7(6), tretji pododstavek,

| (e) | po potrebi, opis ureditev hrambe finančnih instrumentov strank na podlagi DLT iz člena 7(5), |
| --- | --- |

(e)

po potrebi, opis ureditev hrambe finančnih instrumentov strank na podlagi DLT iz člena 7(5),

| (f) | opis ureditev za zagotavljanje zaščite vlagateljev ter opis mehanizmov za obravnavanje pritožb strank in pravno varstvo iz člena 7(6), drugi pododstavek, |
| --- | --- |

(f)

opis ureditev za zagotavljanje zaščite vlagateljev ter opis mehanizmov za obravnavanje pritožb strank in pravno varstvo iz člena 7(6), drugi pododstavek,

| (g) | prosilčevo strategijo prehoda ter |
| --- | --- |

(g)

prosilčevo strategijo prehoda ter

| (h) | izvzetja, za katera prosilec zaprosi v skladu s členom 6, utemeljitve za vsako zaprošeno izvzetje ter vse predlagane izravnalne ukrepe in načine, s katerimi namerava izpolnjevati pogoje, povezane s temi izvzetji. |
| --- | --- |

(h)

izvzetja, za katera prosilec zaprosi v skladu s členom 6, utemeljitve za vsako zaprošeno izvzetje ter vse predlagane izravnalne ukrepe in načine, s katerimi namerava izpolnjevati pogoje, povezane s temi izvzetji.

5.   Prosilec, ki namerava upravljati DLT TSS kot investicijsko podjetje ali upravljavec trga, poleg informacij iz odstavka 4 tega člena predloži informacije o tem, kako namerava izpolnjevati veljavne zahteve iz Uredbe (EU) št. 909/2014, kakor je določeno v členu 6(1) te uredbe, razen informacij, ki bi bile potrebne, da bi se dokazala skladnost z zahtevami, v zvezi s katerimi je prosilec zaprosil za izvzetje v skladu z navedenim členom.

Prosilec, ki namerava upravljati DLT TSS kot CDD poleg informacij iz odstavka 4 tega člena predloži informacije o tem, kako namerava izpolnjevati veljavne zahteve iz Direktive 2014/65/EU, kakor je določeno v členu 6(2) te uredbe, razen informacij, ki bi bile potrebne, da bi se dokazala skladnost z zahtevami, v zvezi s katerimi je prosilec zaprosil za izvzetje v skladu z navedenim členom.

6.   ESMA do 23. marca 2023 pripravi smernice za oblikovanje standardnih obrazcev, oblik in predlog za namene odstavka 4.

7.   Pristojni organ v 30 delovnih dneh od datuma prejema vloge za posebno dovoljenje za upravljanje DLT TSS oceni, ali je vloga popolna. Če vloga ni popolna, pristojni organ določi rok, v katerem mora prosilec predložiti manjkajoče ali morebitne dodatne informacije. Ko pristojni organ oceni, da je vloga popolna, o tem obvesti prosilca.

Kakor hitro pristojni organ matične države članice oceni, da je vloga popolna, pošlje kopijo te vloge:

| (a) | ESMA in |
| --- | --- |

(a)

ESMA in

| (b) | ustreznim organom iz člena 12 Uredbe (EU) št. 909/2014. |
| --- | --- |

(b)

ustreznim organom iz člena 12 Uredbe (EU) št. 909/2014.

8.   Kadar je potrebno za spodbujanje doslednosti in sorazmernosti izvzetij ali za zagotovitev zaščite vlagateljev, celovitosti trga in finančne stabilnosti, ESMA v 30 koledarskih dneh od prejema kopije vloge pristojnemu organu predloži nezavezujoče mnenje o zaprošenih izvzetjih ali o ustreznosti tehnologije razpršene evidence, ki se uporablja za namene te uredbe.

Preden ESMA izda nezavezujoče mnenje, se posvetuje s pristojnimi organi drugih držav članic in v svojem mnenju v največji možni meri upošteva njihova stališča.

Kadar ESMA izda nezavezujoče mnenje, ga pristojni organ ustrezno upošteva in organu ESMA na zahtevo predloži izjavo o vseh bistvenih odstopanjih od njega. Mnenje ESMA in izjava pristojnega organa se ne objavita.

Ustrezni organi, določeni v členu 12 Uredbe (EU) št. 909/2014, v 30 koledarskih dneh od prejema kopije vloge pristojnemu organu predložijo nezavezujoče mnenje o značilnostih DLT TSS, ki ga upravlja prosilec.

9.   Pristojni organ v 90 delovnih dneh od datuma prejema popolne vloge za posebno dovoljenje za upravljanje DLT TSS oceni vlogo in odloči, ali bo izdal posebno dovoljenje. Kadar prosilec istočasno zaprosi za dovoljenje v skladu z Direktivo 2014/65/EU ali Uredbo (EU) št. 909/2014 in za posebno dovoljenje v skladu s tem členom, se lahko obdobje ocenjevanja podaljša za čas, ki je določen v členu 7(3) Direktive 2014/65/EU oziroma členu 17(8) Uredbe (EU) št. 909/2014.

10.   Brez poseganja v člena 7 in 44 Direktive 2014/65/EU in člen 17 Uredbe (EU) št. 909/2014 pristojni organ zavrne izdajo posebnega dovoljenja za upravljanje DLT SS, če obstajajo razlogi za domnevo, da:

| (a) | prosilec ne obravnava ustrezno znatnih tveganj za zaščito vlagateljev, celovitost trga ali finančno stabilnost in jih ne blaži, |
| --- | --- |

(a)

prosilec ne obravnava ustrezno znatnih tveganj za zaščito vlagateljev, celovitost trga ali finančno stabilnost in jih ne blaži,

| (b) | je namen posebnega dovoljenja za upravljanje DLT TSS in zaprošenih izvzetij izogibanje pravnim ali regulativnim zahtevam ali |
| --- | --- |

(b)

je namen posebnega dovoljenja za upravljanje DLT TSS in zaprošenih izvzetij izogibanje pravnim ali regulativnim zahtevam ali

| (c) | upravljavec DLT TSS ne bo mogel izpolnjevati veljavnih določb prava Unije ali določb nacionalnega prava, ki ne spadajo na področje uporabe prava Unije, ali pa tega ne bo dovolil svojim uporabnikom. |
| --- | --- |

(c)

upravljavec DLT TSS ne bo mogel izpolnjevati veljavnih določb prava Unije ali določb nacionalnega prava, ki ne spadajo na področje uporabe prava Unije, ali pa tega ne bo dovolil svojim uporabnikom.

11.   Posebno dovoljenje velja po vsej Uniji za obdobje največ šest let od datuma njegove izdaje. V posebnem dovoljenju so navedena izvzetja, ki se odobrijo v skladu s členom 6, vsi izravnalni ukrepi in vse nižje mejne vrednosti, ki jih je določil pristojni organ v skladu s členom 3(6).

Pristojni organ brez odlašanja obvesti ESMA in ustrezne organe, določene v členu 12 Uredbe (EU) št. 909/2014, o izdaji, zavrnitvi ali odvzemu posebnega dovoljenja na podlagi tega člena, vključno z vsemi informacijami, določenimi v prvem pododstavku tega odstavka.

ESMA na svojem spletišču objavi:

| (a) | seznam DLT TSS, datum začetka in konca veljavnosti njihovih posebnih dovoljenj, seznam izvzetij, odobrenih vsakemu od njih ter vse nižje mejne vrednosti, ki jih je za vsakega od njih določil pristojni organ, in |
| --- | --- |

(a)

seznam DLT TSS, datum začetka in konca veljavnosti njihovih posebnih dovoljenj, seznam izvzetij, odobrenih vsakemu od njih ter vse nižje mejne vrednosti, ki jih je za vsakega od njih določil pristojni organ, in

| (b) | skupno število prošenj za izvzetje, ki so bile predložene v skladu s členom 6, z navedbo števila in vrst izvzetij, ki so bila odobrena ali zavrnjena, skupaj z ustreznimi utemeljitvami za morebitne zavrnitve. |
| --- | --- |

(b)

skupno število prošenj za izvzetje, ki so bile predložene v skladu s členom 6, z navedbo števila in vrst izvzetij, ki so bila odobrena ali zavrnjena, skupaj z ustreznimi utemeljitvami za morebitne zavrnitve.

Informacije iz tretjega pododstavka, točka (b), se objavijo na anonimni podlagi.

12.   Brez poseganja v člena 8 in 44 Direktive 2014/65/EU in člen 20 Uredbe (EU) št. 909/2014 pristojni organ odvzame posebno dovoljenje ali prekliče katero koli povezano izvzetje, kadar je:

| (a) | bila odkrita pomanjkljivost v delovanju tehnologije razpršene evidence, ki se uporablja, ali pri storitvah in dejavnostih, ki jih zagotavlja upravljavec DLT TSS, in pomeni tveganje za zaščito vlagateljev, celovitost trga ali finančno stabilnost ter tveganje prevlada nad koristmi storitev in dejavnosti, ki se preizkušajo, |
| --- | --- |

(a)

bila odkrita pomanjkljivost v delovanju tehnologije razpršene evidence, ki se uporablja, ali pri storitvah in dejavnostih, ki jih zagotavlja upravljavec DLT TSS, in pomeni tveganje za zaščito vlagateljev, celovitost trga ali finančno stabilnost ter tveganje prevlada nad koristmi storitev in dejavnosti, ki se preizkušajo,

| (b) | upravljavec DLT TSS kršil pogoje, povezane z izvzetji, |
| --- | --- |

(b)

upravljavec DLT TSS kršil pogoje, povezane z izvzetji,

| (c) | upravljavec DLT TSS uvrstil v trgovanje ali evidentiral finančne instrumente, ki ne izpolnjujejo pogojev iz člena 3(1), |
| --- | --- |

(c)

upravljavec DLT TSS uvrstil v trgovanje ali evidentiral finančne instrumente, ki ne izpolnjujejo pogojev iz člena 3(1),

| (d) | upravljavec DLT TSS presegel mejno vrednost iz člena 3(2), |
| --- | --- |

(d)

upravljavec DLT TSS presegel mejno vrednost iz člena 3(2),

| (e) | upravljavec DLT TSS presegel mejno vrednost iz člena 3(3) in ni aktiviral strategije prehoda ali |
| --- | --- |

(e)

upravljavec DLT TSS presegel mejno vrednost iz člena 3(3) in ni aktiviral strategije prehoda ali

| (f) | je upravljavec DLT TSS pridobil posebno dovoljenje ali so mu bila odobrena s tem povezana izvzetja na podlagi zavajajočih informacij ali pomembne opustitve. |
| --- | --- |

(f)

je upravljavec DLT TSS pridobil posebno dovoljenje ali so mu bila odobrena s tem povezana izvzetja na podlagi zavajajočih informacij ali pomembne opustitve.

13.   Kadar namerava upravljavec DLT TSS uvesti bistveno spremembo delovanja tehnologije razpršene evidence, ki se uporablja, ali svojih storitev ali dejavnosti, in je za to bistveno spremembo potrebno novo posebno dovoljenje, novo izvzetje ali sprememba enega ali več upravljavčevih obstoječih izvzetij ali pogojev, povezanih z izvzetjem, upravljavec DLT TSS zaprosi za novo posebno dovoljenje, izvzetje ali spremembo.

Kadar upravljavec DLT TSS zaprosi za novo posebno dovoljenje, izvzetje ali spremembo, se uporabi postopek iz člena 6. To prošnjo obravnava pristojni organ v skladu s tem členom.

Člen 11

Sodelovanje med upravljavci tržnih infrastruktur DLT, pristojnimi organi in ESMA

1.   Brez poseganja v Uredbo (EU) št. 909/2014 in Direktivo 2014/65/EU upravljavci tržnih infrastruktur DLT sodelujejo s pristojnimi organi.

Upravljavci tržnih infrastruktur DLT zlasti, takoj ko izvejo za katero od naslednjih zadev, o tem brez odlašanja obvestijo svoje pristojne organe:

| (a) | vsako predlagano bistveno spremembo njihovega poslovnega načrta, vključno v zvezi s kritičnim osebjem, pravili tržne infrastrukture DLT in pravnimi pogoji, |
| --- | --- |

(a)

vsako predlagano bistveno spremembo njihovega poslovnega načrta, vključno v zvezi s kritičnim osebjem, pravili tržne infrastrukture DLT in pravnimi pogoji,

| (b) | vse dokaze o nedovoljenem dostopu, pomembnem nepravilnem delovanju, izgubi, kibernetskih napadih ali drugih kibernetskih grožnjah, goljufijah, kraji ali drugih resnih zlorabah, ki jih je utrpel upravljavec tržne infrastrukture DLT, |
| --- | --- |

(b)

vse dokaze o nedovoljenem dostopu, pomembnem nepravilnem delovanju, izgubi, kibernetskih napadih ali drugih kibernetskih grožnjah, goljufijah, kraji ali drugih resnih zlorabah, ki jih je utrpel upravljavec tržne infrastrukture DLT,

| (c) | vse bistvene spremembe informacij, predloženih pristojnemu organu, |
| --- | --- |

(c)

vse bistvene spremembe informacij, predloženih pristojnemu organu,

| (d) | vse tehnične ali operativne težave pri opravljanju dejavnosti ali zagotavljanju storitev, za katere je potrebno posebno dovoljenje, vključno s težavami, povezanimi z razvojem ali uporabo tehnologije razpršene evidence in finančnimi instrumenti DLT, ali |
| --- | --- |

(d)

vse tehnične ali operativne težave pri opravljanju dejavnosti ali zagotavljanju storitev, za katere je potrebno posebno dovoljenje, vključno s težavami, povezanimi z razvojem ali uporabo tehnologije razpršene evidence in finančnimi instrumenti DLT, ali

| (e) | vsa tveganja glede zaščite vlagateljev, celovitosti trga ali finančne stabilnosti, ki so nastala in niso bila predvidena v vlogi za posebno dovoljenje ali niso bila predvidena v času, ko je bilo izdano posebno dovoljenje. |
| --- | --- |

(e)

vsa tveganja glede zaščite vlagateljev, celovitosti trga ali finančne stabilnosti, ki so nastala in niso bila predvidena v vlogi za posebno dovoljenje ali niso bila predvidena v času, ko je bilo izdano posebno dovoljenje.

Spremembe iz drugega pododstavka, točka (a), se priglasijo vsaj štiri mesece pred načrtovano spremembo, ne glede na to, ali predlagana bistvena sprememba zahteva spremembo posebnega dovoljenja ali z njim povezanih izvzetij ali pogojev v skladu s členom 8, 9 ali 10.

Kadar je pristojni organ obveščen o zadevah iz drugega pododstavka, točke (a) do (e), lahko od upravljavca tržne infrastrukture DLT zahteva, da predloži vlogo v skladu s členom 8(13), členom 9(13) ali členom 10(13), ali da sprejme kakršne koli potrebne korektivne ukrepe iz odstavka 3 tega člena.

2.   Upravljavec tržne infrastrukture DLT pristojnemu organu zagotovi vse ustrezne informacije, ki jih potrebuje.

3.   Pristojni organ lahko zahteva korektivne ukrepe v zvezi s poslovnim načrtom upravljavca tržne infrastrukture DLT, pravili tržne infrastrukture DLT in pravnimi pogoji, da se zagotovi zaščita vlagateljev, celovitost trga ali finančna stabilnost. Upravljavec tržne infrastrukture DLT v svojih poročilih iz odstavka 4 poroča o izvajanju korektivnih ukrepov, ki jih zahteva pristojni organ.

4.   Upravljavec tržne infrastrukture DLT vsakih šest mesecev od datuma posebnega dovoljenja pristojnemu organu predloži poročilo. To poročilo vključuje:

| (a) | povzetek informacij iz odstavka 1, drugi pododstavek, |
| --- | --- |

(a)

povzetek informacij iz odstavka 1, drugi pododstavek,

| (b) | število in vrednost finančnih instrumentov DLT, uvrščenih v trgovanje v DLT MTF ali DLT TSS, ter število in vrednost finančnih instrumentov DLT, ki jih evidentira upravljavec DLT SS ali DLT TSS, |
| --- | --- |

(b)

število in vrednost finančnih instrumentov DLT, uvrščenih v trgovanje v DLT MTF ali DLT TSS, ter število in vrednost finančnih instrumentov DLT, ki jih evidentira upravljavec DLT SS ali DLT TSS,

| (c) | število in vrednost poslov, opravljenih v DLT MTF ali DLT TSS, ki jih poravna bodisi upravljavec DLT SSS ali upravljavec DLT TSS, |
| --- | --- |

(c)

število in vrednost poslov, opravljenih v DLT MTF ali DLT TSS, ki jih poravna bodisi upravljavec DLT SSS ali upravljavec DLT TSS,

| (d) | utemeljeno oceno morebitnih težav pri uporabi zakonodaje Unije o finančnih storitvah ali nacionalnega prava ter |
| --- | --- |

(d)

utemeljeno oceno morebitnih težav pri uporabi zakonodaje Unije o finančnih storitvah ali nacionalnega prava ter

| (e) | vse ukrepe, sprejete za izvajanje pogojev, povezanih z izvzetji, ali za izvajanje kakršnih koli izravnalnih ali korektivnih ukrepov, ki jih zahteva pristojni organ. |
| --- | --- |

(e)

vse ukrepe, sprejete za izvajanje pogojev, povezanih z izvzetji, ali za izvajanje kakršnih koli izravnalnih ali korektivnih ukrepov, ki jih zahteva pristojni organ.

5.   ESMA opravlja usklajevalno vlogo v zvezi s pristojnimi organi z namenom oblikovanja skupnega razumevanja tehnologije razpršene evidence in tržne infrastrukture DLT, pa tudi za vzpostavitev skupne kulture na področju nadzora in zbliževanja nadzornih praks, pri čemer zagotavlja usklajene pristope in konvergenco rezultatov pri nadzoru.

Pristojni organi organu ESMA pravočasno posredujejo informacije in poročila, ki jih prejmejo od upravljavcev tržnih infrastruktur DLT v skladu z odstavki 1, 2 in 4 tega člena ter ESMA obvestijo o vseh ukrepih, sprejetih v skladu z odstavkom 3 tega člena.

ESMA redno obvešča vse pristojne organe o:

| (a) | vseh poročilih, predloženih v skladu z odstavkom 4 tega člena, |
| --- | --- |

(a)

vseh poročilih, predloženih v skladu z odstavkom 4 tega člena,

| (b) | vseh posebnih dovoljenjih in izvzetjih, ki so bili odobreni v skladu s to uredbo, ter pogojih, povezanih s temi izvzetji, |
| --- | --- |

(b)

vseh posebnih dovoljenjih in izvzetjih, ki so bili odobreni v skladu s to uredbo, ter pogojih, povezanih s temi izvzetji,

| (c) | vsaki zavrnitvi pristojnega organa, da izda posebno dovoljenje ali odobri izvzetje, vsakem odvzemu posebnega dovoljenja ali preklicu izvzetja in vsakem prenehanju poslovanja tržne infrastrukture DLT. |
| --- | --- |

(c)

vsaki zavrnitvi pristojnega organa, da izda posebno dovoljenje ali odobri izvzetje, vsakem odvzemu posebnega dovoljenja ali preklicu izvzetja in vsakem prenehanju poslovanja tržne infrastrukture DLT.

6.   ESMA spremlja uporabo posebnih dovoljenj in vseh z njimi povezanih izvzetij in pogojev ter vse potrebne izravnalne ali korektivne ukrepe, ki jih zahtevajo pristojni organi. ESMA Komisiji predloži letno poročilo o tem, kako se posebna dovoljenja, izvzetja, pogoji in izravnalni ali korektivni ukrepi uporabljajo v praksi.

Člen 12

Imenovanje pristojnih organov

1.   Pristojni organ za investicijsko podjetje, ki upravlja DLT MTF ali DLT TSS, je pristojni organ, ki ga imenuje država članica, določena v skladu s členom 4(1), točki 55(a)(ii) in (iii), Direktive 2014/65/EU.

2.   Pristojni organ za investicijsko podjetje, ki upravlja DLT MTF ali DLT TSS, je pristojni organ, ki ga imenuje država članica, v kateri se nahaja registrirani sedež upravljavca trga DLT MTF ali DLT TSS, ali, če v skladu s pravom te države članice upravljavec trga nima registriranega sedeža, državo članico, v kateri se nahaja glavni sedež upravljavca trga, ki upravlja DLT MTF ali DLT TSS.

3.   Pristojni organ za investicijsko podjetje, ki upravlja DLT SS ali DLT TSS, je pristojni organ, ki ga imenuje država članica, določena v skladu s členom 2(1), točka 23, Uredbe (EU) št. 909/2014.

Člen 13

Obveščanje o pristojnih organih

Države članice vse pristojne organe v smislu člena 2, točka 21(c), priglasijo ESMA in Komisiji. ESMA objavi seznam teh pristojnih organov na svojem spletišču.

Člen 14

Poročilo in pregled

1.   ESMA do 24. marca 2026 Komisiji predloži poročilo o:

| (a) | delovanju tržnih infrastruktur DLT po vsej Uniji, |
| --- | --- |

(a)

delovanju tržnih infrastruktur DLT po vsej Uniji,

| (b) | številu tržnih infrastruktur DLT, |
| --- | --- |

(b)

številu tržnih infrastruktur DLT,

| (c) | vrstah izvzetij, za katere zaprosijo tržne infrastrukture DLT, in vrstah odobrenih izvzetij, |
| --- | --- |

(c)

vrstah izvzetij, za katere zaprosijo tržne infrastrukture DLT, in vrstah odobrenih izvzetij,

| (d) | številu in vrednosti finančnih instrumentov DLT, uvrščenih v trgovanje, ki so evidentirani v tržnih infrastrukturah DLT, |
| --- | --- |

(d)

številu in vrednosti finančnih instrumentov DLT, uvrščenih v trgovanje, ki so evidentirani v tržnih infrastrukturah DLT,

| (e) | številu in vrednosti poslov, opravljenih ali poravnanih v tržnih infrastrukturah DLT, |
| --- | --- |

(e)

številu in vrednosti poslov, opravljenih ali poravnanih v tržnih infrastrukturah DLT,

| (f) | vrstah uporabljene tehnologije razpršene evidence in tehničnih vprašanjih v zvezi z uporabo tehnologije razpršene evidence, vključno z zadevami iz člena 11(1), drugi pododstavek, točka (b), ter vplivu uporabe tehnologije razpršene evidence na cilje podnebne politike Unije, |
| --- | --- |

(f)

vrstah uporabljene tehnologije razpršene evidence in tehničnih vprašanjih v zvezi z uporabo tehnologije razpršene evidence, vključno z zadevami iz člena 11(1), drugi pododstavek, točka (b), ter vplivu uporabe tehnologije razpršene evidence na cilje podnebne politike Unije,

| (g) | postopkih, ki jih v skladu s členom 5(3), točka (b), vzpostavijo upravljavci DLT SS ali DLT TSS, |
| --- | --- |

(g)

postopkih, ki jih v skladu s členom 5(3), točka (b), vzpostavijo upravljavci DLT SS ali DLT TSS,

| (h) | vseh tveganjih, ranljivostih ali neučinkovitostih, ki jih predstavlja uporaba tehnologije razpršene evidence za zaščito vlagateljev, celovitost trga ali finančno stabilnost, vključno z novimi vrstami pravnih, sistemskih in operativnih tveganj, ki niso zadostno obravnavana v zakonodaji Unije o finančnih storitvah, in vsemi drugimi nenamernimi učinki na likvidnost, volatilnost, zaščito vlagateljev, celovitost trga ali finančno stabilnost, |
| --- | --- |

(h)

vseh tveganjih, ranljivostih ali neučinkovitostih, ki jih predstavlja uporaba tehnologije razpršene evidence za zaščito vlagateljev, celovitost trga ali finančno stabilnost, vključno z novimi vrstami pravnih, sistemskih in operativnih tveganj, ki niso zadostno obravnavana v zakonodaji Unije o finančnih storitvah, in vsemi drugimi nenamernimi učinki na likvidnost, volatilnost, zaščito vlagateljev, celovitost trga ali finančno stabilnost,

| (i) | vseh tveganjih regulativne arbitraže ali vprašanjih, povezanih z enakimi konkurenčnimi pogoji, med tržnimi infrastrukturami DLT v okviru pilotne ureditve iz te uredbe na eni strani ter med tržnimi infrastrukturami DLT in drugimi tržnimi infrastrukturami, ki uporabljajo tradicionalne sisteme, na drugi strani, |
| --- | --- |

(i)

vseh tveganjih regulativne arbitraže ali vprašanjih, povezanih z enakimi konkurenčnimi pogoji, med tržnimi infrastrukturami DLT v okviru pilotne ureditve iz te uredbe na eni strani ter med tržnimi infrastrukturami DLT in drugimi tržnimi infrastrukturami, ki uporabljajo tradicionalne sisteme, na drugi strani,

| (j) | vseh vprašanjih v zvezi z interoperabilnostjo med tržnimi infrastrukturami DLT in drugimi infrastrukturami, ki uporabljajo tradicionalne sisteme, |
| --- | --- |

(j)

vseh vprašanjih v zvezi z interoperabilnostjo med tržnimi infrastrukturami DLT in drugimi infrastrukturami, ki uporabljajo tradicionalne sisteme,

| (k) | vseh koristih in stroških, ki izhajajo iz uporabe posamezne tehnologije razpršene evidence, v smislu dodatne likvidnosti in financiranja zagonskih podjetij ter malih in srednjih podjetij, izboljšav glede varnosti in učinkovitosti, porabe energije in zmanjšanja tveganja v celotni trgovalni in potrgovalni verigi, vključno v zvezi z evidentiranjem in hrambo finančnih instrumentov DLT, sledljivostjo poslov in večjo skladnostjo s postopki poznavanja stranke in preprečevanja pranja denarja, korporacijskimi dejanji in neposrednim uresničevanjem pravic vlagateljev prek pametnih pogodb, ter poročanjem in funkcijami nadzora na ravni tržne infrastrukture DLT, |
| --- | --- |

(k)

vseh koristih in stroških, ki izhajajo iz uporabe posamezne tehnologije razpršene evidence, v smislu dodatne likvidnosti in financiranja zagonskih podjetij ter malih in srednjih podjetij, izboljšav glede varnosti in učinkovitosti, porabe energije in zmanjšanja tveganja v celotni trgovalni in potrgovalni verigi, vključno v zvezi z evidentiranjem in hrambo finančnih instrumentov DLT, sledljivostjo poslov in večjo skladnostjo s postopki poznavanja stranke in preprečevanja pranja denarja, korporacijskimi dejanji in neposrednim uresničevanjem pravic vlagateljev prek pametnih pogodb, ter poročanjem in funkcijami nadzora na ravni tržne infrastrukture DLT,

| (l) | vsaki zavrnitvi, da se izda posebna dovoljenja ali odobri izvzetja, vseh spremembah ali odvzemih takih posebnih dovoljenj ali preklicih izvzetij ter vseh izravnalnih ali korektivnih ukrepih, |
| --- | --- |

(l)

vsaki zavrnitvi, da se izda posebna dovoljenja ali odobri izvzetja, vseh spremembah ali odvzemih takih posebnih dovoljenj ali preklicih izvzetij ter vseh izravnalnih ali korektivnih ukrepih,

| (m) | vsakem prenehanju poslovanja tržne infrastrukture DLT in razlogih za takšno prenehanje poslovanja, |
| --- | --- |

(m)

vsakem prenehanju poslovanja tržne infrastrukture DLT in razlogih za takšno prenehanje poslovanja,

| (n) | ustreznosti mejnih vrednosti iz člena 3 in člena 5(8), vključno z morebitnimi posledicami zvišanja teh mejnih vrednosti, pri čemer se upoštevajo zlasti sistemski pomisleki in različne vrste tehnologij razpršene evidence, in |
| --- | --- |

(n)

ustreznosti mejnih vrednosti iz člena 3 in člena 5(8), vključno z morebitnimi posledicami zvišanja teh mejnih vrednosti, pri čemer se upoštevajo zlasti sistemski pomisleki in različne vrste tehnologij razpršene evidence, in

| (o) | splošni oceni stroškov in koristi pilotne ureditve iz te uredbe ter priporočilu, ali in pod kakšnimi pogoji je treba to pilotno ureditev nadaljevati. |
| --- | --- |

(o)

splošni oceni stroškov in koristi pilotne ureditve iz te uredbe ter priporočilu, ali in pod kakšnimi pogoji je treba to pilotno ureditev nadaljevati.

2.   Komisija na podlagi poročila iz odstavka 1 Evropskemu parlamentu in Svetu v treh mesecih od prejema tega poročila predloži poročilo. Poročilo vključuje analizo stroškov in koristi o tem, ali naj se pilotna ureditev v skladu s to uredbo:

| (a) | podaljša za nadaljnje obdobje do treh let, |
| --- | --- |

(a)

podaljša za nadaljnje obdobje do treh let,

| (b) | razširi na druge vrste finančnih instrumentov, ki se lahko izdajo, evidentirajo, prenesejo ali shranijo z uporabo tehnologije razpršene evidence, |
| --- | --- |

(b)

razširi na druge vrste finančnih instrumentov, ki se lahko izdajo, evidentirajo, prenesejo ali shranijo z uporabo tehnologije razpršene evidence,

| (c) | spremeni, |
| --- | --- |

(c)

spremeni,

| (d) | trajno uvede z ustreznimi spremembami zadevne zakonodaje Unije o finančnih storitvah ali |
| --- | --- |

(d)

trajno uvede z ustreznimi spremembami zadevne zakonodaje Unije o finančnih storitvah ali

| (e) | zaključi, vključno z vsemi posebnimi dovoljenji, izdanimi v skladu s to uredbo. |
| --- | --- |

(e)

zaključi, vključno z vsemi posebnimi dovoljenji, izdanimi v skladu s to uredbo.

Komisija lahko v svojem poročilu predlaga kakršno koli ustrezno spremembo zakonodaje Unije o finančnih storitvah ali harmonizacijo nacionalnega prava, ki bi olajšala uporabo tehnologije razpršene evidence v finančnem sektorju, ter vse ukrepe, potrebne za premostitev prehoda tržnih infrastruktur DLT iz pilotne ureditve iz te uredbe.

V primeru, da se ta pilotna ureditev podaljša za nadaljnje obdobje, kakor je določeno v prvem pododstavku, točka (a), tega odstavka, Komisija od ESMA zahteva, naj najpozneje tri mesece pred koncem podaljšanega obdobja predloži dodatno poročilo v skladu z odstavkom 1. Komisija po prejemu tega poročila Evropskemu parlamentu in Svetu predloži dodatno poročilo v skladu s tem odstavkom.

Člen 15

Vmesna poročila

ESMA objavi letna vmesna poročila, da bi udeležencem na trgu zagotovil informacije o delovanju trgov, obravnaval nepravilno ravnanje upravljavcev tržnih infrastruktur DLT, podal pojasnila o uporabi te uredbe in posodobil prejšnje navedbe na podlagi razvoja tehnologije razpršene evidence. Ta poročila vsebujejo tudi splošen opis uporabe pilotne ureditve iz te uredbe, osredotočen na trende in nastajajoča tveganja, ter se predložijo Evropskemu parlamentu, Svetu in Komisiji. Prvo tako poročilo se objavi do 24. marca 2024.

Člen 16

Sprememba Uredbe (EU) št. 600/2014

V členu 54(2) Uredbe (EU) št. 600/2014 se prvi pododstavek nadomesti z naslednjim:

„Če Komisija sklene, da izvedenih finančnih instrumentov, s katerimi se trguje na borzi, v skladu s členom 52(12) ni treba izključiti iz področja uporabe členov 35 in 36, lahko CNS ali mesto trgovanja pred 22. junijem 2022 pri svojem pristojnem organu zaprosi za dovoljenje za uporabo prehodne ureditve. Pristojni organ lahko ob upoštevanju tveganj, ki jih uporaba pravic dostopa na podlagi člena 35 ali 36 v zvezi z izvedenimi finančnimi instrumenti, s katerimi se trguje na borzi, predstavlja za pravilno delovanje ustrezne CNS ali mesta trgovanja, v zvezi z izvedenimi finančnimi instrumenti, s katerimi se trguje na borzi, odloči, da se člen 35 ali 36 ne uporablja za ustrezno CNS oziroma mesto trgovanja v prehodnem obdobju do 3. julija 2023. Kadar pristojni organ odobri takšno prehodno obdobje, CNS ali mesto trgovanja v zvezi z izvedenimi finančnimi instrumenti, s katerimi se trguje na borzi, v prehodnem obdobju nima pravice dostopa na podlagi člena 35 ali 36. Pristojni organ o vsaki odobritvi prehodnega obdobja uradno obvesti ESMA, v zvezi s CNS pa kolegij organov, pristojnih za to CNS.“.

Člen 17

Sprememba Uredbe (EU) št. 909/2014

V členu 76(5) Uredbe (EU) št. 909/2014 se prvi pododstavek nadomesti z naslednjim:

„Vsak izmed ukrepov discipline pri poravnavi iz člena 7(1) do (13) se uporablja od datuma začetka uporabe, ki je za vsak ukrep discipline pri poravnavi naveden v delegiranem aktu, ki ga sprejme Komisija na podlagi člena 7(15).“.

Člen 18

Spremembe Direktive 2014/65/EU

Direktiva 2014/65/EU se spremeni:

| (1) | v členu 4(1) se točka 15 nadomesti z naslednjim:






  „(15) | ‚finančni instrument‘ pomeni instrumente iz oddelka C Priloge I, vključno z instrumenti, ki se izdajo na podlagi tehnologije razpršene evidence;“; |
| --- | --- | --- |

(1)

v členu 4(1) se točka 15 nadomesti z naslednjim:

„(15)

‚finančni instrument‘ pomeni instrumente iz oddelka C Priloge I, vključno z instrumenti, ki se izdajo na podlagi tehnologije razpršene evidence;“;

| (2) | v členu 93 se vstavi naslednji odstavek:

  „3a.   Države članice do 23. marca 2023 sprejmejo in objavijo predpise, potrebne za uskladitev s točko 15 člena 4(1), in jih sporočijo Komisiji. Te predpise uporabljajo od 23. marca 2023.
  Z odstopanjem od prvega pododstavka so države članice, ki do 23. marca 2023 ne morejo sprejeti predpisov, potrebnih za izpolnjevanje točke 15 člena 4(1), ker njihovi zakonodajni postopki trajajo več kot devet mesecev, upravičene do največ šestmesečnega podaljšanja roka od 23. marca 2023, če Komisijo do 23. marca 2023 uradno obvestijo o tem, da želijo uporabiti možnost podaljšanja.“. |
| --- | --- |

(2)

v členu 93 se vstavi naslednji odstavek:

„3a.   Države članice do 23. marca 2023 sprejmejo in objavijo predpise, potrebne za uskladitev s točko 15 člena 4(1), in jih sporočijo Komisiji. Te predpise uporabljajo od 23. marca 2023.

Z odstopanjem od prvega pododstavka so države članice, ki do 23. marca 2023 ne morejo sprejeti predpisov, potrebnih za izpolnjevanje točke 15 člena 4(1), ker njihovi zakonodajni postopki trajajo več kot devet mesecev, upravičene do največ šestmesečnega podaljšanja roka od 23. marca 2023, če Komisijo do 23. marca 2023 uradno obvestijo o tem, da želijo uporabiti možnost podaljšanja.“.

Člen 19

Začetek veljavnosti in uporaba

1.   Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

2.   Uporablja se od 23. marca 2023, razen:

| (a) | členov 8(5), 9(5), 10(6) in 17, ki se uporabljajo od 22. junija 2022, in |
| --- | --- |

(a)

členov 8(5), 9(5), 10(6) in 17, ki se uporabljajo od 22. junija 2022, in

| (b) | člena 16, ki se uporablja od 4. julija 2021. |
| --- | --- |

(b)

člena 16, ki se uporablja od 4. julija 2021.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 30. maja 2022

Za Evropski parlament

predsednica

R. METSOLA

Za Svet

predsednik

B. LE MAIRE

---

(1)  
  UL C 244, 22.6.2021, str. 4.

1

(2)  
  UL C 155, 30.4.2021, str. 31.

2

(3)  Stališče Evropskega parlamenta z dne 24. marca 2022 (še ni objavljeno v Uradnem listu) in odločitev Sveta z dne 12. aprila 2022.

3

(4)  Direktiva 2014/65/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. maja 2014 o trgih finančnih instrumentov ter spremembi Direktive 2002/92/ES in Direktive 2011/61/EU (UL L 173, 12.6.2014, str. 349).

4

(5)  Uredba (EU) št. 236/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. marca 2012 o prodaji na kratko in določenih vidikih poslov kreditnih zamenjav (UL L 86, 24.3.2012, str. 1).

5

(6)  Uredba (EU) št. 596/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. aprila 2014 o zlorabi trga (uredba o zlorabi trga) ter razveljavitvi Direktive 2003/6/ES Evropskega parlamenta in Sveta ter direktiv Komisije 2003/124/ES, 2003/125/ES in 2004/72/ES (UL L 173, 12.6.2014, str. 1).

6

(7)  Uredba (EU) št. 909/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. julija 2014 o izboljšanju ureditve poravnav vrednostnih papirjev v Evropski uniji in o centralnih depotnih družbah ter o spremembi direktiv 98/26/ES in 2014/65/EU ter Uredbe (EU) št. 236/2012 (UL L 257, 28.8.2014, str. 1).

7

(8)  Uredba (EU) 2017/1129 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. junija 2017 o prospektu, ki se objavi ob ponudbi vrednostnih papirjev javnosti ali njihovi uvrstitvi v trgovanje na reguliranem trgu, in razveljavitvi Direktive 2003/71/ES (UL L 168, 30.6.2017, str. 12).

8

(9)  Direktiva 98/26/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. maja 1998 o dokončnosti poravnave pri plačilih in sistemih poravnave vrednostnih papirjev (UL L 166, 11.6.1998, str. 45).

9

(10)  Direktiva 2013/50/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. oktobra 2013 o spremembi Direktive 2004/109/ES Evropskega parlamenta in Sveta o uskladitvi zahtev v zvezi s preglednostjo informacij o izdajateljih, katerih vrednostni papirji so sprejeti v trgovanje na organiziranem trgu, Direktive 2003/71/ES Evropskega parlamenta in Sveta o prospektu, ki se objavi ob javni ponudbi ali sprejemu vrednostnih papirjev v trgovanje, ter Direktive Komisije 2007/14/ES o določitvi podrobnih pravil za izvajanje nekaterih določb Direktive 2004/109/ES (UL L 294, 6.11.2013, str. 13).

10

(11)  Uredba (EU) št. 1095/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. novembra 2010 o ustanovitvi Evropskega nadzornega organa (Evropski organ za vrednostne papirje in trge) in o spremembi Sklepa št. 716/2009/ES ter razveljavitvi Sklepa Komisije 2009/77/ES (UL L 331, 15.12.2010, str. 84).

11

(12)  Uredba (EU) št. 600/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. maja 2014 o trgih finančnih instrumentov in spremembi Uredbe (EU) št. 648/2012 (UL L 173, 12.6.2014, str. 84).

12

(13)  Direktiva (EU) 2019/1937 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. oktobra 2019 o zaščiti oseb, ki prijavijo kršitve prava Unije (UL L 305, 26.11.2019, str. 17).

13

(14)  Uredba (EU) 2016/679 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. aprila 2016 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov ter o razveljavitvi Direktive 95/46/ES (Splošna uredba o varstvu podatkov) (UL L 119, 4.5.2016, str. 1).

14

(15)  Uredba (EU) 2018/1725 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. oktobra 2018 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah, organih, uradih in agencijah Unije in o prostem pretoku takih podatkov ter o razveljavitvi Uredbe (ES) št. 45/2001 in Sklepa št. 1247/2002/ES (UL L 295, 21.11.2018, str. 39).

15

(16)  Uredba (EU) 2021/23 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. decembra 2020 o okviru za sanacijo in reševanje centralnih nasprotnih strank ter spremembi uredb (EU) št. 1095/2010, (EU) št. 648/2012, (EU) št. 600/2014, (EU) št. 806/2014 in (EU) 2015/2365 ter direktiv 2002/47/ES, 2004/25/ES, 2007/36/ES, 2014/59/EU in (EU) 2017/1132 (UL L 22, 22.1.2021, str. 1).

16

(17)  Uredba (EU) št. 575/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. junija 2013 o bonitetnih zahtevah za kreditne institucije in o spremembi Uredbe (EU) št. 648/2012 (UL L 176, 27.6.2013, str. 1).

17

(18)  Uredba (EU) 2019/2033 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. novembra 2019 o bonitetnih zahtevah za investicijska podjetja ter o spremembi uredb (EU) št. 1093/2010, (EU) št. 575/2013, (EU) št. 600/2014 in (EU) št. 806/2014 (UL L 314, 5.12.2019, str. 1).

18

(19)  Direktiva (EU) 2019/2034 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. novembra 2019 o bonitetnem nadzoru investicijskih podjetij ter o spremembi direktiv 2002/87/ES, 2009/65/ES, 2011/61/EU, 2013/36/EU, 2014/59/EU in 2014/65/EU (UL L 314, 5.12.2019, str. 64).

19

---

II Nezakonodajni akti

UREDBE

| 2.6.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | L 151/34 |
| --- | --- | --- | --- |

2.6.2022

SL

Uradni list Evropske unije

L 151/34

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2022/859

z dne 24. maja 2022

o spremembi Priloge I k Uredbi Sveta (EGS) št. 2658/87 o tarifni in statistični nomenklaturi ter skupni carinski tarifi

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (EGS) št. 2658/87 z dne 23. julija 1987 o tarifni in statistični nomenklaturi ter skupni carinski tarifi (1) ter zlasti člena 9(1) in člena 12 Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba (EGS) št. 2658/87 je uvedla nomenklaturo blaga (v nadaljnjem besedilu: KN), da bi hkrati izpolnila zahteve skupne carinske tarife, statistike Unije o zunanji trgovini ter drugih politik Unije, ki zadevajo uvoz ali izvoz blaga. |
| --- | --- |

(1)

Uredba (EGS) št. 2658/87 je uvedla nomenklaturo blaga (v nadaljnjem besedilu: KN), da bi hkrati izpolnila zahteve skupne carinske tarife, statistike Unije o zunanji trgovini ter drugih politik Unije, ki zadevajo uvoz ali izvoz blaga.

| (2) | KN temelji na nomenklaturi harmoniziranega sistema Svetovne carinske organizacije (v nadaljnjem besedilu: HS), ki je bila spremenjena v skladu s Priporočilom Sveta za carinsko sodelovanje z dne 28. junija 2019 (v nadaljnjem besedilu: HS 2022). Z Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2021/1832 (2), ki je s 1. januarjem 2022 nadomestila Prilogo I k Uredbi (EGS) št. 2658/87, so bile navedene spremembe vnesene v KN za leto 2022 (v nadaljnjem besedilu: KN 2022). |
| --- | --- |

(2)

KN temelji na nomenklaturi harmoniziranega sistema Svetovne carinske organizacije (v nadaljnjem besedilu: HS), ki je bila spremenjena v skladu s Priporočilom Sveta za carinsko sodelovanje z dne 28. junija 2019 (v nadaljnjem besedilu: HS 2022). Z Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2021/1832 (2), ki je s 1. januarjem 2022 nadomestila Prilogo I k Uredbi (EGS) št. 2658/87, so bile navedene spremembe vnesene v KN za leto 2022 (v nadaljnjem besedilu: KN 2022).

| (3) | V HS 2022 je bila ustvarjena ločena tarifna podštevilka 4421 20 00 za „krste“. V KN 2021 so bile „krste iz vlaknenih plošč“ uvrščene pod oznako KN 4421 99 10 s carinsko stopnjo 4 %, medtem ko so bile „krste iz drugih materialov“ uvrščene pod oznako KN 4421 99 91 s carinsko stopnjo „prosto“. S spremembami v HS 2022 so bile v KN 2022 „krste iz vlaknenih plošč“ prenesene v novo oznako KN 4421 20 00 s carinsko stopnjo „prosto“. |
| --- | --- |

(3)

V HS 2022 je bila ustvarjena ločena tarifna podštevilka 4421 20 00 za „krste“. V KN 2021 so bile „krste iz vlaknenih plošč“ uvrščene pod oznako KN 4421 99 10 s carinsko stopnjo 4 %, medtem ko so bile „krste iz drugih materialov“ uvrščene pod oznako KN 4421 99 91 s carinsko stopnjo „prosto“. S spremembami v HS 2022 so bile v KN 2022 „krste iz vlaknenih plošč“ prenesene v novo oznako KN 4421 20 00 s carinsko stopnjo „prosto“.

| (4) | Da bi se leta 2022 uvedla enaka tarifna obravnava kot v KN 2021, je treba spremeniti KN 2022, pri čemer se upoštevajo spremembe iz HS 2022 in se doda ločen podrazdelek za „krste iz vlaknenih plošč“. |
| --- | --- |

(4)

Da bi se leta 2022 uvedla enaka tarifna obravnava kot v KN 2021, je treba spremeniti KN 2022, pri čemer se upoštevajo spremembe iz HS 2022 in se doda ločen podrazdelek za „krste iz vlaknenih plošč“.

| (5) | V HS 2022 je bila dodana ločena tarifna številka 8485 za „stroje za aditivno proizvodnjo“, znane tudi kot „3D tiskalniki“, ki je bila nadalje razdeljena v različne kategorije glede na različne vrste nanosa materiala (na primer „z nanosom kovin“, „z nanosom mavca, cementa, keramike ali stekla“ itd.). V novouvedeno tarifno številko 8485 so bili preneseni navedeni stroji iz različnih tarifnih podštevilk KN 2021 (3), pri čemer so bile uvedene posebne oznake KN, da bi se zagotovila enaka tarifna obravnava kot v KN 2021. |
| --- | --- |

(5)

V HS 2022 je bila dodana ločena tarifna številka 8485 za „stroje za aditivno proizvodnjo“, znane tudi kot „3D tiskalniki“, ki je bila nadalje razdeljena v različne kategorije glede na različne vrste nanosa materiala (na primer „z nanosom kovin“, „z nanosom mavca, cementa, keramike ali stekla“ itd.). V novouvedeno tarifno številko 8485 so bili preneseni navedeni stroji iz različnih tarifnih podštevilk KN 2021 (3), pri čemer so bile uvedene posebne oznake KN, da bi se zagotovila enaka tarifna obravnava kot v KN 2021.

| (6) | V KN 2021 so bili „stroji za aditivno proizvodnjo z nanosom peska, betona ali drugih mineralov“ uvrščeni pod tarifno podštevilko 8474 80 90„drugi“ s carinsko stopnjo „prosto“. Po spremembah HS 2022 so ti izdelki v KN 2022 uvrščeni pod novo tarifno podštevilko 8485 80 00 s carinsko stopnjo 1,7 %. |
| --- | --- |

(6)

V KN 2021 so bili „stroji za aditivno proizvodnjo z nanosom peska, betona ali drugih mineralov“ uvrščeni pod tarifno podštevilko 8474 80 90„drugi“ s carinsko stopnjo „prosto“. Po spremembah HS 2022 so ti izdelki v KN 2022 uvrščeni pod novo tarifno podštevilko 8485 80 00 s carinsko stopnjo 1,7 %.

| (7) | Da bi se za navedene „stroje za aditivno proizvodnjo z nanosom peska, betona ali drugih mineralov“, še naprej zagotavljala enaka tarifna obravnava kot v letu 2021, je treba KN 2022 spremeniti tako, da se doda ločen podrazdelek s carinsko stopnjo „prosto“. |
| --- | --- |

(7)

Da bi se za navedene „stroje za aditivno proizvodnjo z nanosom peska, betona ali drugih mineralov“, še naprej zagotavljala enaka tarifna obravnava kot v letu 2021, je treba KN 2022 spremeniti tako, da se doda ločen podrazdelek s carinsko stopnjo „prosto“.

| (8) | Poleg tega bi morali biti v KN 2022 deli navedenih strojev deležni enake tarifne obravnave kot v KN 2021. Zato je primerno spremeniti poimenovanje oznake KN 8485 90 10 tako, da se vanj vključijo deli „strojev za aditivno proizvodnjo z nanosom peska, betona ali drugih mineralov“. |
| --- | --- |

(8)

Poleg tega bi morali biti v KN 2022 deli navedenih strojev deležni enake tarifne obravnave kot v KN 2021. Zato je primerno spremeniti poimenovanje oznake KN 8485 90 10 tako, da se vanj vključijo deli „strojev za aditivno proizvodnjo z nanosom peska, betona ali drugih mineralov“.

| (9) | Uredbo (EGS) št. 2658/87 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(9)

Uredbo (EGS) št. 2658/87 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti.

| (10) | Za zagotovitev, da bo tarifna obravnava v letu 2022 za 3D-tiskalnike in njihove dele enaka kot v letu 2021, bi se morale ustrezne spremembe uporabljati od 1. januarja 2022. |
| --- | --- |

(10)

Za zagotovitev, da bo tarifna obravnava v letu 2022 za 3D-tiskalnike in njihove dele enaka kot v letu 2021, bi se morale ustrezne spremembe uporabljati od 1. januarja 2022.

| (11) | Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Odbora za carinski zakonik – |
| --- | --- |

(11)

Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Odbora za carinski zakonik –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Priloga I k Uredbi (EGS) št. 2658/87 se spremeni, kakor je določeno v Prilogi k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Točka 2 Priloge se uporablja od 1. januarja 2022.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 24. maja 2022

Za Komisijo

v imenu predsednice

Gerassimos THOMAS

generalni direktor

Generalni direktorat za obdavčenje in carinsko unijo

---

(1)  
  UL L 256, 7.9.1987, str. 1.

1

(2)  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2021/1832 z dne 12. oktobra 2021 o spremembi Priloge I k Uredbi Sveta (EGS) št. 2658/87 o tarifni in statistični nomenklaturi ter skupni carinski tarifi (UL L 385, 29.10.2021, str. 1).

2

(3)  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2020/1577 z dne 21. septembra 2020 o spremembi Priloge I k Uredbi Sveta (EGS) št. 2658/87 o tarifni in statistični nomenklaturi ter skupni carinski tarifi (UL L 361, 30.10.2020, str. 1).

3

---

PRILOGA

| 1) | V drugem delu Priloge I k Uredbi (EGS) št. 2658/87 se vnos za oznako
  4421 20 00
  nadomesti z naslednjim:








  Oznaka KN | Poimenovanje | Konvencionalna stopnja dajatve (%) | Dodatna enota |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| „4421 20 00 | — Krste | Prosto (1) | p/st |

1)

V drugem delu Priloge I k Uredbi (EGS) št. 2658/87 se vnos za oznako
  4421 20 00
  nadomesti z naslednjim:

Oznaka KN

Poimenovanje

Konvencionalna stopnja dajatve (%)

Dodatna enota

„4421 20 00

— Krste

Prosto (1)

p/st

| 2) | V drugem delu Priloge I k Uredbi (EGS) št. 2658/87 se vnosi za oznake od
  8485 80 00
  do
  8485 90 90
  nadomestijo z naslednjim:








  Oznaka KN | Poimenovanje | Konvencionalna stopnja dajatve (%) | Dodatna enota |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | 2 | 3 | 4 |
| „8485 80 00 | Drugi |

2)

V drugem delu Priloge I k Uredbi (EGS) št. 2658/87 se vnosi za oznake od
  8485 80 00
  do
  8485 90 90
  nadomestijo z naslednjim:

Oznaka KN

Poimenovanje

Konvencionalna stopnja dajatve (%)

Dodatna enota

1

2

3

4

„8485 80 00

Drugi

1,7  (2)

p/st

8485 90

| Deli: |
| --- |

Deli:

8485 90 10

| – – | deli strojev iz tarifne podštevilke 8485 30 10 ; deli strojev za aditivno proizvodnjo z nanosom peska, betona ali drugih mineralov |
| --- | --- |

– –

deli strojev iz tarifne podštevilke 8485 30 10 ; deli strojev za aditivno proizvodnjo z nanosom peska, betona ali drugih mineralov

prosto

p/st

8485 90 90

| – – | drugi |
| --- | --- |

– –

drugi

1,7

p/st

---

(1)  Iz vlaknenih plošč: 4
  “.

(2)  Stroji za aditivno proizvodnjo z nanosom peska, betona ali drugih mineralov: prosto
  “.

---

| 2.6.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | L 151/37 |
| --- | --- | --- | --- |

2.6.2022

SL

Uradni list Evropske unije

L 151/37

---

UREDBA KOMISIJE (EU) 2022/860

z dne 1. junija 2022

o spremembi Priloge III k Uredbi (ES) št. 1925/2006 Evropskega parlamenta in Sveta glede monakolinov iz rdečega kvasnega riža

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1925/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. decembra 2006 o dodajanju vitaminov, mineralov in nekaterih drugih snovi živilom (1) ter zlasti člena 8(2)(a)(ii) in (b) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu s členom 8(2) Uredbe (ES) št. 1925/2006 lahko Komisija na lastno pobudo ali na podlagi informacij s strani držav članic začne postopek za vključitev snovi ali sestavine, ki vsebuje snov, ki ni vitamin ali mineral, v Prilogo III k navedeni uredbi, ki vključuje seznam snovi, katerih uporaba v živilih je prepovedana, omejena ali pod strogim nadzorom Unije, če je navedena snov povezana s potencialnim tveganjem za potrošnike, kot je določeno v členu 8(1) Uredbe (ES) št. 1925/2006. |
| --- | --- |

(1)

V skladu s členom 8(2) Uredbe (ES) št. 1925/2006 lahko Komisija na lastno pobudo ali na podlagi informacij s strani držav članic začne postopek za vključitev snovi ali sestavine, ki vsebuje snov, ki ni vitamin ali mineral, v Prilogo III k navedeni uredbi, ki vključuje seznam snovi, katerih uporaba v živilih je prepovedana, omejena ali pod strogim nadzorom Unije, če je navedena snov povezana s potencialnim tveganjem za potrošnike, kot je določeno v členu 8(1) Uredbe (ES) št. 1925/2006.

| (2) | Evropska agencija za varnost hrane (v nadaljnjem besedilu: Agencija) je bila leta 2010 zaprošena za mnenje o znanstveni utemeljitvi zdravstvene trditve v zvezi z monakolinom K, predložene v skladu s členom 13 Uredbe (ES) št. 1924/2006 Evropskega parlamenta in Sveta (2). Agencija je 30. junija 2011 (3) izdala znanstveno mnenje o utemeljitvi zdravstvene trditve v zvezi z monakolinom K iz rdečega kvasnega riža in vzdrževanjem normalne koncentracije holesterola LDL v krvi. Ugotovila je, da je bila vzpostavljena vzročno-posledična povezava med uživanjem monakolina K iz rdečega kvasnega riža in vzdrževanjem normalne koncentracije holesterola LDL v krvi pri dnevnem odmerku v višini 10 mg. |
| --- | --- |

(2)

Evropska agencija za varnost hrane (v nadaljnjem besedilu: Agencija) je bila leta 2010 zaprošena za mnenje o znanstveni utemeljitvi zdravstvene trditve v zvezi z monakolinom K, predložene v skladu s členom 13 Uredbe (ES) št. 1924/2006 Evropskega parlamenta in Sveta (2). Agencija je 30. junija 2011 (3) izdala znanstveno mnenje o utemeljitvi zdravstvene trditve v zvezi z monakolinom K iz rdečega kvasnega riža in vzdrževanjem normalne koncentracije holesterola LDL v krvi. Ugotovila je, da je bila vzpostavljena vzročno-posledična povezava med uživanjem monakolina K iz rdečega kvasnega riža in vzdrževanjem normalne koncentracije holesterola LDL v krvi pri dnevnem odmerku v višini 10 mg.

| (3) | Agencija je bila leta 2012 zaprošena za mnenje o znanstveni utemeljitvi zdravstvene trditve, predložene v skladu s členom 14 Uredbe (ES) št. 1924/2006 v zvezi s kombinacijo sestavin, med katerimi je tudi monakolin K iz rdečega kvasnega riža. 12. julija 2013 (4) je izdala znanstveno mnenje, v katerem je vzpostavila vzročno-posledično povezavo med uživanjem proizvoda, ki vsebuje 2 mg monakolina K iz rdečega kvasnega riža v kombinaciji z drugimi sestavinami, in zmanjšanjem koncentracij holesterola LDL v krvi. |
| --- | --- |

(3)

Agencija je bila leta 2012 zaprošena za mnenje o znanstveni utemeljitvi zdravstvene trditve, predložene v skladu s členom 14 Uredbe (ES) št. 1924/2006 v zvezi s kombinacijo sestavin, med katerimi je tudi monakolin K iz rdečega kvasnega riža. 12. julija 2013 (4) je izdala znanstveno mnenje, v katerem je vzpostavila vzročno-posledično povezavo med uživanjem proizvoda, ki vsebuje 2 mg monakolina K iz rdečega kvasnega riža v kombinaciji z drugimi sestavinami, in zmanjšanjem koncentracij holesterola LDL v krvi.

| (4) | V zgoraj navedenih znanstvenih mnenjih se je Agencija v zvezi z omejitvami uporabe sklicevala na povzetek glavnih značilnosti zdravil, ki vsebujejo lovastatin in so na voljo na trgu Unije, saj je menila, da je monakolin K v laktonski obliki identičen lovastatinu. Povzetek glavnih značilnosti zdravil zdravstvenim delavcem zagotavlja informacije o varni in učinkoviti uporabi teh zdravil. Povzetek glavnih značilnosti zdravil, ki vsebujejo lovastatin, opisuje lastnosti in uradno odobrene pogoje za njihovo uporabo ter vključuje posebna opozorila in previdnostne ukrepe za uporabo, ki se nanašajo na tveganje za miopatijo/rabdomiolizo, povečano s sočasno uporabo lovastatina z nekaterimi drugimi zdravili, ter odvrača od uporabe lovastatina pri nosečnicah in doječih materah. |
| --- | --- |

(4)

V zgoraj navedenih znanstvenih mnenjih se je Agencija v zvezi z omejitvami uporabe sklicevala na povzetek glavnih značilnosti zdravil, ki vsebujejo lovastatin in so na voljo na trgu Unije, saj je menila, da je monakolin K v laktonski obliki identičen lovastatinu. Povzetek glavnih značilnosti zdravil zdravstvenim delavcem zagotavlja informacije o varni in učinkoviti uporabi teh zdravil. Povzetek glavnih značilnosti zdravil, ki vsebujejo lovastatin, opisuje lastnosti in uradno odobrene pogoje za njihovo uporabo ter vključuje posebna opozorila in previdnostne ukrepe za uporabo, ki se nanašajo na tveganje za miopatijo/rabdomiolizo, povečano s sočasno uporabo lovastatina z nekaterimi drugimi zdravili, ter odvrača od uporabe lovastatina pri nosečnicah in doječih materah.

| (5) | V okviru razprav delovne skupine za prehranske in zdravstvene trditve glede navedenih znanstvenih mnenj so države članice izrazile morebitne pomisleke glede varnosti v zvezi z uživanjem živil, ki vsebujejo monakoline iz rdečega kvasnega riža. |
| --- | --- |

(5)

V okviru razprav delovne skupine za prehranske in zdravstvene trditve glede navedenih znanstvenih mnenj so države članice izrazile morebitne pomisleke glede varnosti v zvezi z uživanjem živil, ki vsebujejo monakoline iz rdečega kvasnega riža.

| (6) | Rdeči kvasni riž se pripravlja s fermentacijo riža s kvasovkami, zlasti Monascus purpureus, pri čemer se proizvajajo monakolini, med katerimi je največ monakolina K. Na Kitajskem se tradicionalno uporablja kot barvilo za živila in kot tradicionalno sredstvo za izboljšanje prebave in krvnega obtoka. V EU ni odobren kot barvilo za živila, saj ni vključen na seznam Unije iz Uredbe (ES) št. 1333/2008 Evropskega parlamenta in Svata (5) o aditivih za živila. Prehranska dopolnila, ki vsebujejo pripravke iz rdečega kvasnega riža, so se tržila in uživala v večjem obsegu pred 15. majem 1997, zato zanje Uredba (EU) 2015/2283 Evropskega parlamenta in Sveta (6) o novih živilih ne velja. Za uporabo pripravkov iz rdečega kvasnega riža v drugih kategorijah živil je potrebno dovoljenje iz Uredbe (EU) 2015/2283 o novih živilih. Uporaba določb te uredbe ne posega v uredbi (EU) 2015/2283 in (ES) št. 1333/2008. |
| --- | --- |

(6)

Rdeči kvasni riž se pripravlja s fermentacijo riža s kvasovkami, zlasti Monascus purpureus, pri čemer se proizvajajo monakolini, med katerimi je največ monakolina K. Na Kitajskem se tradicionalno uporablja kot barvilo za živila in kot tradicionalno sredstvo za izboljšanje prebave in krvnega obtoka. V EU ni odobren kot barvilo za živila, saj ni vključen na seznam Unije iz Uredbe (ES) št. 1333/2008 Evropskega parlamenta in Svata (5) o aditivih za živila. Prehranska dopolnila, ki vsebujejo pripravke iz rdečega kvasnega riža, so se tržila in uživala v večjem obsegu pred 15. majem 1997, zato zanje Uredba (EU) 2015/2283 Evropskega parlamenta in Sveta (6) o novih živilih ne velja. Za uporabo pripravkov iz rdečega kvasnega riža v drugih kategorijah živil je potrebno dovoljenje iz Uredbe (EU) 2015/2283 o novih živilih. Uporaba določb te uredbe ne posega v uredbi (EU) 2015/2283 in (ES) št. 1333/2008.

| (7) | Komisija je na lastno pobudo začela postopek v skladu s členom 8 Uredbe (ES) št. 1925/2006 za monakoline v rdečem kvasnem rižu, saj je menila, da so bili na podlagi razpoložljivih informacij, ki so jih države članice predložile med posvetovanjem o varnosti monakolinov iz rdečega kvasnega riža, izpolnjeni potrebni pogoji in zahteve iz člena 8 navedene uredbe ter členov 3 in 4 Izvedbene uredbe Komisije (EU) št. 307/2012 (7). Te razpoložljive informacije so vključevale mnenje Francoske agencije za hrano, okolje ter zdravje in varnost pri delu (ANSES) o tveganju, povezanem s prisotnostjo „rdečega kvasnega riža“ v prehranskih dopolnilih (8). V navedenem mnenju je bilo ugotovljeno, „da zaradi sestave rdečega kvasnega riža ter zlasti prisotnosti monakolina K (imenovanega tudi lovastatin, kadar se trži kot zdravilo), ki ima enake škodljive učinke kot statini, prisotnosti različnih ravni drugih monakolinov in spojin, katerih varnost ni bila ugotovljena, uživanje ‚rdečega kvasnega riža‛ nekatere potrošnike izpostavlja tveganju za zdravje.“ Razpoložljive informacije so vključevale tudi znanstveno svetovalno poročilo, ki ga je 13. februarja 2016 (9) sprejel belgijski višji zdravstveni svet in je vključevalo oceno domnevnih koristnih učinkov in možne toksičnosti prehranskih dopolnil na osnovi rdečega kvasnega riža za belgijsko prebivalstvo. Navedeno poročilo se je sklicevalo na tveganje, povezano s prisotnostjo monakolinov, zlasti monakolina K, v rdečem kvasnem rižu, ki vključuje škodljive učinke, enake tistim, opaženim pri pacientih, ki jemljejo statine, sklicevalo pa se je tudi na večje tveganje za razvoj toksičnih učinkov za nekatere ranljive skupine, kot so nosečnice, ljudje z boleznimi jeter, ledvic in mišic, osebe, starejše od 70 let ter otroci in mladostniki. Leta 2013 je nemška organizacija za financiranje raziskav DFG izvedla še eno pomembno znanstveno oceno (10), v kateri je ugotovila, da
  „rdeči kvasni riž ni varno živilo/prehransko dopolnilo“
  . |
| --- | --- |

(7)

Komisija je na lastno pobudo začela postopek v skladu s členom 8 Uredbe (ES) št. 1925/2006 za monakoline v rdečem kvasnem rižu, saj je menila, da so bili na podlagi razpoložljivih informacij, ki so jih države članice predložile med posvetovanjem o varnosti monakolinov iz rdečega kvasnega riža, izpolnjeni potrebni pogoji in zahteve iz člena 8 navedene uredbe ter členov 3 in 4 Izvedbene uredbe Komisije (EU) št. 307/2012 (7). Te razpoložljive informacije so vključevale mnenje Francoske agencije za hrano, okolje ter zdravje in varnost pri delu (ANSES) o tveganju, povezanem s prisotnostjo „rdečega kvasnega riža“ v prehranskih dopolnilih (8). V navedenem mnenju je bilo ugotovljeno, „da zaradi sestave rdečega kvasnega riža ter zlasti prisotnosti monakolina K (imenovanega tudi lovastatin, kadar se trži kot zdravilo), ki ima enake škodljive učinke kot statini, prisotnosti različnih ravni drugih monakolinov in spojin, katerih varnost ni bila ugotovljena, uživanje ‚rdečega kvasnega riža‛ nekatere potrošnike izpostavlja tveganju za zdravje.“ Razpoložljive informacije so vključevale tudi znanstveno svetovalno poročilo, ki ga je 13. februarja 2016 (9) sprejel belgijski višji zdravstveni svet in je vključevalo oceno domnevnih koristnih učinkov in možne toksičnosti prehranskih dopolnil na osnovi rdečega kvasnega riža za belgijsko prebivalstvo. Navedeno poročilo se je sklicevalo na tveganje, povezano s prisotnostjo monakolinov, zlasti monakolina K, v rdečem kvasnem rižu, ki vključuje škodljive učinke, enake tistim, opaženim pri pacientih, ki jemljejo statine, sklicevalo pa se je tudi na večje tveganje za razvoj toksičnih učinkov za nekatere ranljive skupine, kot so nosečnice, ljudje z boleznimi jeter, ledvic in mišic, osebe, starejše od 70 let ter otroci in mladostniki. Leta 2013 je nemška organizacija za financiranje raziskav DFG izvedla še eno pomembno znanstveno oceno (10), v kateri je ugotovila, da
  „rdeči kvasni riž ni varno živilo/prehransko dopolnilo“
  .

| (8) | Zato je Komisija leta 2017 v skladu s členom 8 Uredbe (ES) št. 1925/2006 Agencijo zaprosila za znanstveno mnenje o oceni varnosti monakolinov v rdečem kvasnem rižu. |
| --- | --- |

(8)

Zato je Komisija leta 2017 v skladu s členom 8 Uredbe (ES) št. 1925/2006 Agencijo zaprosila za znanstveno mnenje o oceni varnosti monakolinov v rdečem kvasnem rižu.

| (9) | Agencija je 25. junija 2018 (11) sprejela znanstveno mnenje o varnosti monakolinov v rdečem kvasnem rižu. Menila je, da je monakolin K v laktonski obliki enak lovastatinu, učinkovini v več zdravilih, odobrenih za zdravljenje hiperholesterolemije v EU. Monakolin K iz rdečega kvasnega riža je na voljo v prehranskih dopolnilih z različnimi priporočenimi dnevnimi vnosi zaradi učinka na vzdrževanje normalne ravni holesterola LDL v krvi. Agencija je na podlagi razpoložljivih informacij ugotovila, da bi zaradi vnosa monakolinov iz rdečega kvasnega riža prek prehranskih dopolnil ocenjena izpostavljenost monakolinu K lahko bila enaka ravni terapevtskih odmerkov lovastatina. Navedla je, da je profil škodljivih učinkov rdečega kvasnega riža podoben profilu škodljivih učinkov lovastatina. Po preučitvi štirih virov (12) poročil o posameznih primerih je poročala, da so škodljivi učinki v padajočem vrstnem redu pojavitve najbolj prizadeli mišično-skeletni sistem in vezivno tkivo (vključno z rabdomiolizo), jetra, živčni sistem, gastrointestinalni trakt ter kožno in podkožno tkivo. Menila je, da so bile razpoložljive informacije o škodljivih učinkih, o katerih se poroča pri ljudeh, ocenjene kot zadostne za ugotovitev, da pri monakolinih iz rdečega kvasnega riža, kadar se uporabljajo kot prehranska dopolnila, obstajajo resni varnostni pomisleki v zvezi z ravnjo uporabe 10 mg/dan. Agencija je nadalje upoštevala, da so bili sporočeni posamezni primeri hudih škodljivih učinkov za monakoline iz rdečega kvasnega riža celo pri tako nizki ravni vnosa, kot je 3 mg/dan, in sicer v obdobju od 2 tednov do enega leta, ter da so se pojavili primeri rabdomiolize, hepatitisa in kožnih obolenj, zaradi katerih je bila potrebna hospitalizacija. |
| --- | --- |

(9)

Agencija je 25. junija 2018 (11) sprejela znanstveno mnenje o varnosti monakolinov v rdečem kvasnem rižu. Menila je, da je monakolin K v laktonski obliki enak lovastatinu, učinkovini v več zdravilih, odobrenih za zdravljenje hiperholesterolemije v EU. Monakolin K iz rdečega kvasnega riža je na voljo v prehranskih dopolnilih z različnimi priporočenimi dnevnimi vnosi zaradi učinka na vzdrževanje normalne ravni holesterola LDL v krvi. Agencija je na podlagi razpoložljivih informacij ugotovila, da bi zaradi vnosa monakolinov iz rdečega kvasnega riža prek prehranskih dopolnil ocenjena izpostavljenost monakolinu K lahko bila enaka ravni terapevtskih odmerkov lovastatina. Navedla je, da je profil škodljivih učinkov rdečega kvasnega riža podoben profilu škodljivih učinkov lovastatina. Po preučitvi štirih virov (12) poročil o posameznih primerih je poročala, da so škodljivi učinki v padajočem vrstnem redu pojavitve najbolj prizadeli mišično-skeletni sistem in vezivno tkivo (vključno z rabdomiolizo), jetra, živčni sistem, gastrointestinalni trakt ter kožno in podkožno tkivo. Menila je, da so bile razpoložljive informacije o škodljivih učinkih, o katerih se poroča pri ljudeh, ocenjene kot zadostne za ugotovitev, da pri monakolinih iz rdečega kvasnega riža, kadar se uporabljajo kot prehranska dopolnila, obstajajo resni varnostni pomisleki v zvezi z ravnjo uporabe 10 mg/dan. Agencija je nadalje upoštevala, da so bili sporočeni posamezni primeri hudih škodljivih učinkov za monakoline iz rdečega kvasnega riža celo pri tako nizki ravni vnosa, kot je 3 mg/dan, in sicer v obdobju od 2 tednov do enega leta, ter da so se pojavili primeri rabdomiolize, hepatitisa in kožnih obolenj, zaradi katerih je bila potrebna hospitalizacija.

| (10) | Agencija na podlagi razpoložljivih informacij in številnih negotovosti, izpostavljenih v njenem mnenju, ni mogla zagotoviti nasvetov o dnevnem vnosu monakolinov iz rdečega kvasnega riža, ki ne bi vzbujal pomislekov glede škodljivih učinkov na zdravje za splošno prebivalstvo in, kot je ustrezno, za ranljive podskupine prebivalstva, kot je zahtevala Komisija. Pojasnila je, da obstajajo negotovosti glede sestave in vsebnosti monakolinov v prehranskih dopolnilih, ki vsebujejo rdeči kvasni riž, ter da se monakolini v rdečem kvasnem rižu uporabljajo v proizvodih z več sestavinami, katerih sestavine posamezno ali v kombinaciji niso bile v celoti ocenjene. Poleg tega zaradi pomanjkanja podatkov ni mogoče oceniti varne uporabe monakolinov pri nekaterih ranljivih skupinah potrošnikov in obstaja negotovost glede učinkov sočasnega uživanja prehranskih dopolnil na osnovi rdečega kvasnega riža ter živil ali zdravil, ki zavirajo encim (CYP3A4), ki sodeluje pri presnovi monakolinov. |
| --- | --- |

(10)

Agencija na podlagi razpoložljivih informacij in številnih negotovosti, izpostavljenih v njenem mnenju, ni mogla zagotoviti nasvetov o dnevnem vnosu monakolinov iz rdečega kvasnega riža, ki ne bi vzbujal pomislekov glede škodljivih učinkov na zdravje za splošno prebivalstvo in, kot je ustrezno, za ranljive podskupine prebivalstva, kot je zahtevala Komisija. Pojasnila je, da obstajajo negotovosti glede sestave in vsebnosti monakolinov v prehranskih dopolnilih, ki vsebujejo rdeči kvasni riž, ter da se monakolini v rdečem kvasnem rižu uporabljajo v proizvodih z več sestavinami, katerih sestavine posamezno ali v kombinaciji niso bile v celoti ocenjene. Poleg tega zaradi pomanjkanja podatkov ni mogoče oceniti varne uporabe monakolinov pri nekaterih ranljivih skupinah potrošnikov in obstaja negotovost glede učinkov sočasnega uživanja prehranskih dopolnil na osnovi rdečega kvasnega riža ter živil ali zdravil, ki zavirajo encim (CYP3A4), ki sodeluje pri presnovi monakolinov.

| (11) | V skladu s členom 4(5) Izvedbene uredbe (EU) št. 307/2012 in po tem, ko je Agencija objavila mnenje o monakolinih iz rdečega kvasnega riža, je Komisija prejela pripombe zainteresiranih strani o znanstveni oceni tveganja, ki jo je izvedla Agencija. Zainteresirane strani so predložile tudi izjave v podporo varni uporabi monakolinov iz rdečega kvasnega riža v kombinaciji z ustreznimi informacijami za potrošnike o varni uporabi snovi. |
| --- | --- |

(11)

V skladu s členom 4(5) Izvedbene uredbe (EU) št. 307/2012 in po tem, ko je Agencija objavila mnenje o monakolinih iz rdečega kvasnega riža, je Komisija prejela pripombe zainteresiranih strani o znanstveni oceni tveganja, ki jo je izvedla Agencija. Zainteresirane strani so predložile tudi izjave v podporo varni uporabi monakolinov iz rdečega kvasnega riža v kombinaciji z ustreznimi informacijami za potrošnike o varni uporabi snovi.

| (12) | Navedene pripombe, ki so bile znanstvene narave, je Agencija pojasnila v okviru telekonferenc po sprejetju, ki so potekale z zainteresiranimi stranmi. Agencija je pojasnila vire dokazov za svoje znanstveno mnenje in razložila, zakaj se nekatere študije, ki so jih zainteresirane strani predložile v okviru javnega poziva k predložitvi podatkov, niso štele za dovolj zanesljive in znanstveno utemeljene, da bi bile vključene v njeno oceno varnosti. Razložila je znanstveno utemeljitev, da se varnostni podatki za lovastatin štejejo za pomembne za oceno varnosti monakolinov, in pojasnila, kako so bili podatki o škodljivih učinkih po dajanju na trg, ki so jih predložile zainteresirane strani, uporabljeni kot podporni dokazi v njeni oceni. |
| --- | --- |

(12)

Navedene pripombe, ki so bile znanstvene narave, je Agencija pojasnila v okviru telekonferenc po sprejetju, ki so potekale z zainteresiranimi stranmi. Agencija je pojasnila vire dokazov za svoje znanstveno mnenje in razložila, zakaj se nekatere študije, ki so jih zainteresirane strani predložile v okviru javnega poziva k predložitvi podatkov, niso štele za dovolj zanesljive in znanstveno utemeljene, da bi bile vključene v njeno oceno varnosti. Razložila je znanstveno utemeljitev, da se varnostni podatki za lovastatin štejejo za pomembne za oceno varnosti monakolinov, in pojasnila, kako so bili podatki o škodljivih učinkih po dajanju na trg, ki so jih predložile zainteresirane strani, uporabljeni kot podporni dokazi v njeni oceni.

| (13) | Komisija je Agencijo zaprosila za tehnično pomoč pri dveh znanstvenih študijah, sistematičnem pregledu in metaanalizi varnosti dodajanja rdečega kvasnega riža (13) ter pregledu in strokovnem mnenju o vlogi dopolnjevanja z rdečim kvasnim rižem pri nadzoru plazemskega holesterola (14), ki jih je Komisiji predložila zainteresirana stran po tem, ko je Agencija sprejela znanstveno mnenje. Agencija je navedla, da ne glede na rezultate kakršne koli intervencijske študije ali metaanalize o varnosti dodajanja rdečega kvasnega riža obstajajo poročila o stranskih učinkih, povezanih z uživanjem rdečega kvasnega riža pri ljudeh, monakolin K v laktonski obliki pa je enak lovastatinu, škodljivi učinki katerega so dobro dokumentirani, zato bi bilo treba navedene predložene študije obravnavati skupaj s celotnim sklopom dokazov, da bi lahko prišli do splošnega zaključka. Razložila je, da obstoja poročil o škodljivih učinkih ni mogoče zanemariti ali razveljaviti z rezultati preskusov, ki so bili relativno majhnega obsega in niso bili zasnovani za odkrivanje teh učinkov, ter da študije, kot je predložena študija o pregledu in strokovnem mnenju, ki zagotavljajo primerljivo razmerje med tveganjem in koristjo proizvodov, ki vsebujejo rdeči kvasni riž, niso bile pomembne za oceno varnosti snovi, namenoma dodanih živilom. |
| --- | --- |

(13)

Komisija je Agencijo zaprosila za tehnično pomoč pri dveh znanstvenih študijah, sistematičnem pregledu in metaanalizi varnosti dodajanja rdečega kvasnega riža (13) ter pregledu in strokovnem mnenju o vlogi dopolnjevanja z rdečim kvasnim rižem pri nadzoru plazemskega holesterola (14), ki jih je Komisiji predložila zainteresirana stran po tem, ko je Agencija sprejela znanstveno mnenje. Agencija je navedla, da ne glede na rezultate kakršne koli intervencijske študije ali metaanalize o varnosti dodajanja rdečega kvasnega riža obstajajo poročila o stranskih učinkih, povezanih z uživanjem rdečega kvasnega riža pri ljudeh, monakolin K v laktonski obliki pa je enak lovastatinu, škodljivi učinki katerega so dobro dokumentirani, zato bi bilo treba navedene predložene študije obravnavati skupaj s celotnim sklopom dokazov, da bi lahko prišli do splošnega zaključka. Razložila je, da obstoja poročil o škodljivih učinkih ni mogoče zanemariti ali razveljaviti z rezultati preskusov, ki so bili relativno majhnega obsega in niso bili zasnovani za odkrivanje teh učinkov, ter da študije, kot je predložena študija o pregledu in strokovnem mnenju, ki zagotavljajo primerljivo razmerje med tveganjem in koristjo proizvodov, ki vsebujejo rdeči kvasni riž, niso bile pomembne za oceno varnosti snovi, namenoma dodanih živilom.

| (14) | Glede na to, da ni bilo mogoče določiti dnevnega vnosa monakolinov iz rdečega kvasnega riža, ki ne bi vzbujal pomislekov za zdravje ljudi, in glede na znaten škodljivi učinek na zdravje, povezan z uporabo monakolinov iz rdečega kvasnega riža pri ravni 10 mg/dan in posameznimi primeri hudih škodljivih zdravstvenih reakcij celo pri tako nizki ravni, kot je 3 mg/dan, bi bilo treba prepovedati uporabo monakolinov iz rdečega kvasnega riža pri ravni 3 mg in več na obrok proizvoda, priporočenega za dnevno uživanje. Navedeno snov bi bilo zato treba vključiti v del B Priloge III k Uredbi (ES) št. 1925/2006, njeno dodajanje živilom oz. njena uporaba pri proizvodnji živil pa bi morala biti dovoljena le pod pogoji, določenimi v navedeni prilogi. |
| --- | --- |

(14)

Glede na to, da ni bilo mogoče določiti dnevnega vnosa monakolinov iz rdečega kvasnega riža, ki ne bi vzbujal pomislekov za zdravje ljudi, in glede na znaten škodljivi učinek na zdravje, povezan z uporabo monakolinov iz rdečega kvasnega riža pri ravni 10 mg/dan in posameznimi primeri hudih škodljivih zdravstvenih reakcij celo pri tako nizki ravni, kot je 3 mg/dan, bi bilo treba prepovedati uporabo monakolinov iz rdečega kvasnega riža pri ravni 3 mg in več na obrok proizvoda, priporočenega za dnevno uživanje. Navedeno snov bi bilo zato treba vključiti v del B Priloge III k Uredbi (ES) št. 1925/2006, njeno dodajanje živilom oz. njena uporaba pri proizvodnji živil pa bi morala biti dovoljena le pod pogoji, določenimi v navedeni prilogi.

| (15) | V skladu s členom 6 Direktive 2002/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta (15) je treba prehranska dopolnila označiti z deležem proizvoda, ki se priporoča za dnevno uživanje, skupaj z opozorilom, naj se navedeni priporočeni dnevni odmerek ne prekorači. Ker se lahko različna živila ali prehranska dopolnila, ki vsebujejo monakoline iz rdečega kvasnega riža, uživajo sočasno, obstaja možnost prekoračitve omejitve iz Priloge III k Uredbi (ES) št. 1925/2006, zato bi bilo treba določiti ustrezne zahteve glede označevanja za vsa živila, ki vsebujejo monakoline iz rdečega kvasnega riža. |
| --- | --- |

(15)

V skladu s členom 6 Direktive 2002/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta (15) je treba prehranska dopolnila označiti z deležem proizvoda, ki se priporoča za dnevno uživanje, skupaj z opozorilom, naj se navedeni priporočeni dnevni odmerek ne prekorači. Ker se lahko različna živila ali prehranska dopolnila, ki vsebujejo monakoline iz rdečega kvasnega riža, uživajo sočasno, obstaja možnost prekoračitve omejitve iz Priloge III k Uredbi (ES) št. 1925/2006, zato bi bilo treba določiti ustrezne zahteve glede označevanja za vsa živila, ki vsebujejo monakoline iz rdečega kvasnega riža.

| (16) | Za zagotovitev popolnih informacij o vsebnosti monakolinov na oznakah živil, ki vsebujejo monakoline iz rdečega kvasnega riža, je treba določiti ustrezne zahteve glede označevanja za vsa živila, ki vsebujejo monakoline iz rdečega kvasnega riža. |
| --- | --- |

(16)

Za zagotovitev popolnih informacij o vsebnosti monakolinov na oznakah živil, ki vsebujejo monakoline iz rdečega kvasnega riža, je treba določiti ustrezne zahteve glede označevanja za vsa živila, ki vsebujejo monakoline iz rdečega kvasnega riža.

| (17) | Ker je Agencija ugotovila tveganje škodljivih učinkov zaradi medsebojnega delovanja z zdravili, je treba osebe, ki uporabljajo zdravila za zniževanje holesterola, opozoriti, naj se izogibajo sočasni uporabi živil, ki vsebujejo monakoline iz rdečega kvasnega riža. Agencija je navedla, da je profil škodljivih učinkov rdečega kvasnega riža podoben profilu škodljivih učinkov lovastatina, zato je primerno osebe opozoriti, naj v primeru zdravstvenih težav poiščejo zdravniško pomoč. Ker Agencija zaradi pomanjkanja podatkov ni mogla oceniti varne uporabe monakolinov pri nekaterih ranljivih skupinah potrošnikov in ker zato še vedno obstaja možnost škodljivih učinkov na zdravje, povezanih z uporabo monakolinov iz rdečega kvasnega riža, je poleg tega primerno odsvetovati uporabo živil, ki vsebujejo monakoline iz rdečega kvasnega riža, za nosečnice ali doječe matere, osebe, starejše od 70 let, otroke in mladostnike. Glede na zgoraj navedeno je treba določiti ustrezne zahteve glede označevanja za vsa živila, ki vsebujejo monakoline iz rdečega kvasnega riža. |
| --- | --- |

(17)

Ker je Agencija ugotovila tveganje škodljivih učinkov zaradi medsebojnega delovanja z zdravili, je treba osebe, ki uporabljajo zdravila za zniževanje holesterola, opozoriti, naj se izogibajo sočasni uporabi živil, ki vsebujejo monakoline iz rdečega kvasnega riža. Agencija je navedla, da je profil škodljivih učinkov rdečega kvasnega riža podoben profilu škodljivih učinkov lovastatina, zato je primerno osebe opozoriti, naj v primeru zdravstvenih težav poiščejo zdravniško pomoč. Ker Agencija zaradi pomanjkanja podatkov ni mogla oceniti varne uporabe monakolinov pri nekaterih ranljivih skupinah potrošnikov in ker zato še vedno obstaja možnost škodljivih učinkov na zdravje, povezanih z uporabo monakolinov iz rdečega kvasnega riža, je poleg tega primerno odsvetovati uporabo živil, ki vsebujejo monakoline iz rdečega kvasnega riža, za nosečnice ali doječe matere, osebe, starejše od 70 let, otroke in mladostnike. Glede na zgoraj navedeno je treba določiti ustrezne zahteve glede označevanja za vsa živila, ki vsebujejo monakoline iz rdečega kvasnega riža.

| (18) | Agencija ni mogla opredeliti vnosa monakolinov iz rdečega kvasnega riža s hrano, ki ne vzbuja pomislekov glede škodljivih učinkov na zdravje, za splošno prebivalstvo in, kot je ustrezno, za ranljive podskupine prebivalstva. Ker še vedno obstaja možnost škodljivih učinkov na zdravje, povezanih z uporabo monakolinov iz rdečega kvasnega riža, vendar v zvezi s tem še vedno obstaja tudi znanstvena negotovost, in glede na to, da se monakolini iz rdečega kvasnega riža lahko uporabljajo le v prehranskih dopolnilih in Agencija ni mogla določiti obsega uporabe navedenih prehranskih dopolnil, bi morala biti uporaba monakolinov iz rdečega kvasnega riža v prehranskih dopolnilih pod strogim nadzorom Unije in bi jih zato bilo treba vključiti v del C Priloge III k Uredbi (ES) št. 1925/2006. Glede na negotovosti, ki jih je Agencija navedla v svojem znanstvenem mnenju, in glede na izjave zainteresiranih strani o varnostnem profilu monakolinov iz rdečega kvasnega riža imajo navedene zainteresirane strani na podlagi člena 8(4) Uredbe (ES) št. 1925/2006 možnost, da Agenciji predložijo podatke, ki dokazujejo varnost monakolinov iz rdečega kvasnega riža, v skladu s členom 5 Izvedbene uredbe (EU) št. 307/2012. V skladu s členom 8(5) Uredbe (ES) št. 1925/2006 bi morala Komisija v štirih letih od začetka veljavnosti te uredbe sprejeti odločitev, ali bo monakoline iz rdečega kvasnega riža vključila v del A ali del B Priloge III, kot je ustrezno, ob upoštevanju mnenja Agencije o kakršnih koli predloženih podatkih. |
| --- | --- |

(18)

Agencija ni mogla opredeliti vnosa monakolinov iz rdečega kvasnega riža s hrano, ki ne vzbuja pomislekov glede škodljivih učinkov na zdravje, za splošno prebivalstvo in, kot je ustrezno, za ranljive podskupine prebivalstva. Ker še vedno obstaja možnost škodljivih učinkov na zdravje, povezanih z uporabo monakolinov iz rdečega kvasnega riža, vendar v zvezi s tem še vedno obstaja tudi znanstvena negotovost, in glede na to, da se monakolini iz rdečega kvasnega riža lahko uporabljajo le v prehranskih dopolnilih in Agencija ni mogla določiti obsega uporabe navedenih prehranskih dopolnil, bi morala biti uporaba monakolinov iz rdečega kvasnega riža v prehranskih dopolnilih pod strogim nadzorom Unije in bi jih zato bilo treba vključiti v del C Priloge III k Uredbi (ES) št. 1925/2006. Glede na negotovosti, ki jih je Agencija navedla v svojem znanstvenem mnenju, in glede na izjave zainteresiranih strani o varnostnem profilu monakolinov iz rdečega kvasnega riža imajo navedene zainteresirane strani na podlagi člena 8(4) Uredbe (ES) št. 1925/2006 možnost, da Agenciji predložijo podatke, ki dokazujejo varnost monakolinov iz rdečega kvasnega riža, v skladu s členom 5 Izvedbene uredbe (EU) št. 307/2012. V skladu s členom 8(5) Uredbe (ES) št. 1925/2006 bi morala Komisija v štirih letih od začetka veljavnosti te uredbe sprejeti odločitev, ali bo monakoline iz rdečega kvasnega riža vključila v del A ali del B Priloge III, kot je ustrezno, ob upoštevanju mnenja Agencije o kakršnih koli predloženih podatkih.

| (19) | Uredbo (ES) št. 1925/2006 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(19)

Uredbo (ES) št. 1925/2006 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti.

| (20) | Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za rastline, živali, hrano in krmo – |
| --- | --- |

(20)

Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za rastline, živali, hrano in krmo –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Priloga III k Uredbi (ES) št. 1925/2006 se spremeni:

| 1. | V tabeli v delu B „Omejene snovi“ se po abecednem vrstnem redu doda naslednji vnos:







  Omejena snov | Pogoji uporabe | Dodatne zahteve |
| --- | --- | --- | --- |
| „Monakolini iz rdečega kvasnega riža | Dnevna količina posameznega obroka proizvoda zagotavlja manj kot 3 mg monakolinov iz rdečega kvasnega riža. | Na oznaki se navede najvišje dovoljeno dnevno število posameznih obrokov proizvoda in opozorilo, da se dnevno ne sme zaužiti 3 mg ali več monakolinov iz rdečega kvasnega riža.
  Na oznaki se navede vsebnost monakolinov na obrok proizvoda.
  Oznaka vključuje naslednja opozorila:
  ‚Ne smejo uživati nosečnice ali doječe matere, otroci, mlajši od 18 let, in odrasli, starejši od 70 let‘.
  ‚V primeru zdravstvenih težav se o uživanju tega proizvoda posvetujte z zdravnikom.‘
  ‚Ne smete uživati, če jemljete zdravila za zniževanje holesterola.‘
  ‚Ne smete uživati, če že uživate druge proizvode, ki vsebujejo rdeči kvasni riž.‘“ |

1.

V tabeli v delu B „Omejene snovi“ se po abecednem vrstnem redu doda naslednji vnos:

Omejena snov

Pogoji uporabe

Dodatne zahteve

„Monakolini iz rdečega kvasnega riža

Dnevna količina posameznega obroka proizvoda zagotavlja manj kot 3 mg monakolinov iz rdečega kvasnega riža.

Na oznaki se navede najvišje dovoljeno dnevno število posameznih obrokov proizvoda in opozorilo, da se dnevno ne sme zaužiti 3 mg ali več monakolinov iz rdečega kvasnega riža.

Na oznaki se navede vsebnost monakolinov na obrok proizvoda.

Oznaka vključuje naslednja opozorila:

‚Ne smejo uživati nosečnice ali doječe matere, otroci, mlajši od 18 let, in odrasli, starejši od 70 let‘.

‚V primeru zdravstvenih težav se o uživanju tega proizvoda posvetujte z zdravnikom.‘

‚Ne smete uživati, če jemljete zdravila za zniževanje holesterola.‘

‚Ne smete uživati, če že uživate druge proizvode, ki vsebujejo rdeči kvasni riž.‘“

| 2. | V tabeli v delu C „Snovi pod strogim nadzorom Skupnosti“ se po abecednem vrstnem redu doda naslednji vnos:

  „Monakolini iz rdečega kvasnega riža“. |
| --- | --- |

2.

V tabeli v delu C „Snovi pod strogim nadzorom Skupnosti“ se po abecednem vrstnem redu doda naslednji vnos:

„Monakolini iz rdečega kvasnega riža“.

Člen 2

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 1. junija 2022

Za Komisijo

predsednica

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  UL L 404, 30.12.2006, str. 26.

1

(2)  Uredba (ES) št. 1924/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. decembra 2006 o prehranskih in zdravstvenih trditvah na živilih (UL L 404, 30.12.2006, str. 9).

2

(3)  
  EFSA Journal 2011;9(7):2304.

3

EFSA Journal

(4)  
  EFSA Journal 2013;11(7):3327.

4

EFSA Journal

(5)  Uredba (ES) št. 1333/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. decembra 2008 o aditivih za živila (UL L 354, 31.12.2008, str. 16).

5

(6)  Uredba (EU) 2015/2283 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. novembra 2015 o novih živilih, spremembi Uredbe (EU) št. 1169/2011 Evropskega parlamenta in Sveta in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 258/97 Evropskega parlamenta in Sveta ter Uredbe Komisije (ES) št. 1852/2001 (UL L 327, 11.12.2015, str. 1).

6

(7)  Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 307/2012 z dne 11. aprila 2012 o izvedbenih pravilih za uporabo člena 8 Uredbe (ES) št. 1925/2006 Evropskega parlamenta in Sveta o dodajanju vitaminov, mineralov in nekaterih drugih snovi živilom (UL L 102, 12.4.2012, str. 2).

7

(8)  Mnenje ANSES; zahtevek št. 2012-SA-0228: Mnenje Francoske agencije za hrano, okolje ter zdravje in varnost pri delu o tveganjih, povezanih s prisotnostjo „rdečega kvasnega riža“ v prehranskih dopolnilih, 14. februar 2014.

8

(9)  Avis du Conseil Superieur de la Sante N° 9312: Compléments alimentaires à base de „levure de riz rouge“, 3. februar 2016.

9

(10)  Stellungnahme der Gemeinsamen Experten kommission BVL/BfArM: Einstufung von Rotschimmelreisprodukten, 8. 2. 2016.

10

(11)  
  EFSA Journal 2019;16(8):5368.

11

EFSA Journal

(12)  Svetovna zdravstvena organizacija; Francoska agencija za hrano, okolje ter zdravje in varnost pri delu; Italijanski sistem nadzora nad naravnimi proizvodi za zdravje; Uprava za hrano in zdravila (Food and Drug Administration).

12

(13)  Fogacci, F., Banach, M., Mikhailidis, D. P., et al. Varnost dodajanja rdečega kvasnega riža: sistematični pregled in metaanaliza naključnih nadzorovanih preskušanj (Safety of red yeast rice supplementation: A systematic review and meta-analysis of randomized controlled trials). Pharmacological Research 143 (2019), str. 1–16.

13

(14)  Banach, M., Bruckert, E., Descamps, O. S., et al. Vloga dopolnjevanja z rdečim kvasnim rižem pri nadzoru plazemskega holesterola: pregled in strokovno mnenje (The role of red yeast rice (RYR) supplementation in plasma cholesterol control: A review and expert opinion). Atheroscler Suppl., 17. avgust 2019.

14

(15)  Direktiva 2002/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 10. junija 2002 o približevanju zakonodaj držav članic o prehranskih dopolnilih (UL L 183, 12.7.2002, str. 51).

15

---

| 2.6.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | L 151/42 |
| --- | --- | --- | --- |

2.6.2022

SL

Uradni list Evropske unije

L 151/42

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2022/861

z dne 1. junija 2022

o določitvi izrednih pravil za druge zahtevke držav članic za pomoč Unije za šolsko sadje in zelenjavo ter za šolsko mleko in odstopanju od Izvedbene uredbe (EU) 2017/39 glede prerazporeditve pomoči Unije, za obdobje od 1. avgusta 2022 do 31. julija 2023

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o vzpostavitvi skupne ureditve trgov kmetijskih proizvodov in razveljavitvi uredb Sveta (EGS) št. 922/72, (EGS) št. 234/79, (ES) št. 1037/2001 in (ES) št. 1234/2007 (1) ter zlasti člena 25, prvi odstavek, točka (d), Uredbe,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU) št. 1370/2013 z dne 16. decembra 2013 o opredelitvi ukrepov za določitev nekaterih pomoči in nadomestil v zvezi s skupno ureditvijo trgov za kmetijske proizvode (2) ter zlasti člena 5(5) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Zaradi vojaške agresije Rusije proti Ukrajini 24. februarja 2022 je prišlo do množičnega prihoda razseljenih oseb iz Ukrajine v Unijo, večinoma žensk in otrok. Več držav članic se sooča z izzivi brez primere, da bi hitro vključile razseljene otroke iz Ukrajine v svoj izobraževalni sistem. |
| --- | --- |

(1)

Zaradi vojaške agresije Rusije proti Ukrajini 24. februarja 2022 je prišlo do množičnega prihoda razseljenih oseb iz Ukrajine v Unijo, večinoma žensk in otrok. Več držav članic se sooča z izzivi brez primere, da bi hitro vključile razseljene otroke iz Ukrajine v svoj izobraževalni sistem.

| (2) | Shema pomoči za oskrbo izobraževalnih ustanov s sadjem in zelenjavo ter mlekom in mlečnimi proizvodi (v nadaljnjem besedilu: šolska shema), določena z Uredbo (EU) št. 1308/2013, je namenjena otrokom, ki redno obiskujejo vrtec ali malo šolo, osnovno ali srednjo šolo v državah članicah. Razseljeni otroci iz Ukrajine, vključeni v izobraževalne sisteme držav članic, so torej upravičeni do sodelovanja v šolski shemi. Zaradi povečanja števila upravičenih otrok, v absolutnem smislu ali v odstotkih prebivalstva, se lahko več držav članic, ki so na prvi bojni črti ukrepanja v odziv na rusko invazijo Ukrajine, sooči s težavami pri izvajanju šolske sheme, kot je načrtovano, če se dodelitev pomoči Unije ne poveča. |
| --- | --- |

(2)

Shema pomoči za oskrbo izobraževalnih ustanov s sadjem in zelenjavo ter mlekom in mlečnimi proizvodi (v nadaljnjem besedilu: šolska shema), določena z Uredbo (EU) št. 1308/2013, je namenjena otrokom, ki redno obiskujejo vrtec ali malo šolo, osnovno ali srednjo šolo v državah članicah. Razseljeni otroci iz Ukrajine, vključeni v izobraževalne sisteme držav članic, so torej upravičeni do sodelovanja v šolski shemi. Zaradi povečanja števila upravičenih otrok, v absolutnem smislu ali v odstotkih prebivalstva, se lahko več držav članic, ki so na prvi bojni črti ukrepanja v odziv na rusko invazijo Ukrajine, sooči s težavami pri izvajanju šolske sheme, kot je načrtovano, če se dodelitev pomoči Unije ne poveča.

| (3) | V skladu s členom 3, prvi odstavek, točka (a), Izvedbene uredbe Komisije (EU) 2017/39 (3) so države članice so države članice do 31. januarja 2022 vložile svoje zahtevke za pomoč Unije za šolsko sadje in zelenjavo ter za šolsko mleko za šolsko leto 2022/2023, ki traja od 1. avgusta 2022 do 31. julija 2023. Komisija je na podlagi navedenih zahtevkov, vloženih pred rusko invazijo Ukrajine, določila dokončne dodelitve pomoči Unije po državah članicah z Izvedbenim sklepom Komisije (EU) 2022/493 (4). Razpoložljive informacije o stopnji uporabe dokončnih dodelitev pomoči Unije v preteklih šolskih letih s strani s strani nekaterih držav članic kažejo na tveganje, da nekatere države članice ne bodo mogle v celoti uporabiti svojih dokončnih dodelitev. |
| --- | --- |

(3)

V skladu s členom 3, prvi odstavek, točka (a), Izvedbene uredbe Komisije (EU) 2017/39 (3) so države članice so države članice do 31. januarja 2022 vložile svoje zahtevke za pomoč Unije za šolsko sadje in zelenjavo ter za šolsko mleko za šolsko leto 2022/2023, ki traja od 1. avgusta 2022 do 31. julija 2023. Komisija je na podlagi navedenih zahtevkov, vloženih pred rusko invazijo Ukrajine, določila dokončne dodelitve pomoči Unije po državah članicah z Izvedbenim sklepom Komisije (EU) 2022/493 (4). Razpoložljive informacije o stopnji uporabe dokončnih dodelitev pomoči Unije v preteklih šolskih letih s strani s strani nekaterih držav članic kažejo na tveganje, da nekatere države članice ne bodo mogle v celoti uporabiti svojih dokončnih dodelitev.

| (4) | V luči na novo nastalih potreb in v znak solidarnosti Unije in držav članic z Ukrajino je primerno določiti izredna pravila, ki državam članicam omogočajo, da do 15. junija 2022 vložijo drugi zahtevek za pomoč Unije za šolsko sadje in zelenjavo ter šolsko mleko za obdobje od 1. avgusta 2022 do 31. julija 2023. Ta možnost bi morala biti povezana s potrebo po skrbi za razseljene otroke iz Ukrajine, vpisane v izobraževalne ustanove držav članic v navedenem obdobju. Države članice bi morale imeti možnost navesti, da bi želele uporabiti več pomoči od tiste, ki je bila določena v Prilogi I k Izvedbenemu sklepu (EU) 2022/493, ali znesek dokončne dodelitve, ki ni bil zahtevan, v primeru, da ne bi želele uporabiti celotnega zneska navedene dodelitve. Zadnjo možnost bi bilo treba omejiti na države članice, ki so izkazale ustrezno črpanje svoje dokončne dodelitve pomoči Unije na podlagi finančnega izvajanja v šolskem letu 2018/2019, ki je bilo zadnje šolsko leto pred pandemijo COVID-19. Njihovi zahtevki bi morali temeljiti izključno na številu razseljenih otrok iz Ukrajine, ki spadajo v ciljno skupino, opredeljeno v strategiji držav članic v skladu s členom 2(1), točka (f), Izvedbene uredbe (EU) 2017/39, in biti ustrezno utemeljeni z razpoložljivimi podatki. Treba bi bilo šteti, da so države članice, ki niso vložile drugega zahtevka, potrdile dokončne dodelitve iz Priloge I k Izvedbenemu sklepu (EU) 2022/493. |
| --- | --- |

(4)

V luči na novo nastalih potreb in v znak solidarnosti Unije in držav članic z Ukrajino je primerno določiti izredna pravila, ki državam članicam omogočajo, da do 15. junija 2022 vložijo drugi zahtevek za pomoč Unije za šolsko sadje in zelenjavo ter šolsko mleko za obdobje od 1. avgusta 2022 do 31. julija 2023. Ta možnost bi morala biti povezana s potrebo po skrbi za razseljene otroke iz Ukrajine, vpisane v izobraževalne ustanove držav članic v navedenem obdobju. Države članice bi morale imeti možnost navesti, da bi želele uporabiti več pomoči od tiste, ki je bila določena v Prilogi I k Izvedbenemu sklepu (EU) 2022/493, ali znesek dokončne dodelitve, ki ni bil zahtevan, v primeru, da ne bi želele uporabiti celotnega zneska navedene dodelitve. Zadnjo možnost bi bilo treba omejiti na države članice, ki so izkazale ustrezno črpanje svoje dokončne dodelitve pomoči Unije na podlagi finančnega izvajanja v šolskem letu 2018/2019, ki je bilo zadnje šolsko leto pred pandemijo COVID-19. Njihovi zahtevki bi morali temeljiti izključno na številu razseljenih otrok iz Ukrajine, ki spadajo v ciljno skupino, opredeljeno v strategiji držav članic v skladu s členom 2(1), točka (f), Izvedbene uredbe (EU) 2017/39, in biti ustrezno utemeljeni z razpoložljivimi podatki. Treba bi bilo šteti, da so države članice, ki niso vložile drugega zahtevka, potrdile dokončne dodelitve iz Priloge I k Izvedbenemu sklepu (EU) 2022/493.

| (5) | Člen 7(1) Izvedbene uredbe (EU) 2017/39 določa pravila za prerazporeditev pomoči Unije. Komisija določi dokončni znesek pomoči s prerazporeditvijo nezahtevanih okvirnih dodelitev ali njihovih nezahtevanih delov. Primerno je odstopiti od navedenih pravil, da se Komisiji omogoči, da upošteva tudi nove zahtevke, povezane z rusko invazijo Ukrajine, da se določi revidirana dokončna dodelitev pomoči Unije za obdobje od 1. avgusta 2022 do 31. julija 2023. Prerazporeditev katerih koli nezahtevanih zneskov dokončnih dodelitev pomoči Unije mora temeljiti na številu šest do deset let starih otrok v državah članicah, v skladu s členom 5(5), drugi pododstavek, Uredbe (EU) št. 1370/2013. |
| --- | --- |

(5)

Člen 7(1) Izvedbene uredbe (EU) 2017/39 določa pravila za prerazporeditev pomoči Unije. Komisija določi dokončni znesek pomoči s prerazporeditvijo nezahtevanih okvirnih dodelitev ali njihovih nezahtevanih delov. Primerno je odstopiti od navedenih pravil, da se Komisiji omogoči, da upošteva tudi nove zahtevke, povezane z rusko invazijo Ukrajine, da se določi revidirana dokončna dodelitev pomoči Unije za obdobje od 1. avgusta 2022 do 31. julija 2023. Prerazporeditev katerih koli nezahtevanih zneskov dokončnih dodelitev pomoči Unije mora temeljiti na številu šest do deset let starih otrok v državah članicah, v skladu s členom 5(5), drugi pododstavek, Uredbe (EU) št. 1370/2013.

| (6) | Ker bi bilo treba dokončno dodelitev pomoči Unije za šolsko sadje in zelenjavo ter šolsko mleko za obdobje od 1. avgusta 2022 do 31. julija 2023 ob upoštevanju drugega zahtevka za pomoč Unije izvesti čim prej, da bi lahko države članice pravočasno načrtovale in izvedle pripravljalne dejavnosti za izvajanje šolske sheme, bi morala ta uredba začeti veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije. |
| --- | --- |

(6)

Ker bi bilo treba dokončno dodelitev pomoči Unije za šolsko sadje in zelenjavo ter šolsko mleko za obdobje od 1. avgusta 2022 do 31. julija 2023 ob upoštevanju drugega zahtevka za pomoč Unije izvesti čim prej, da bi lahko države članice pravočasno načrtovale in izvedle pripravljalne dejavnosti za izvajanje šolske sheme, bi morala ta uredba začeti veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

| (7) | Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Odbora za skupno ureditev kmetijskih trgov – |
| --- | --- |

(7)

Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Odbora za skupno ureditev kmetijskih trgov –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Države članice lahko do 15. junija 2022 vložijo drugi zahtevek za pomoč Unije za obdobje od 1. avgusta 2022 do 31. julija 2023, pri čemer navedejo:

| (a) | da bi želele uporabiti več kot dokončno dodelitev pomoči Unije za šolsko sadje in zelenjavo in/ali za šolsko mleko iz Priloge I k Izvedbenemu sklepu (EU) 2022/493, in zahtevani dodatni znesek, v primeru, da bo na razpolago dodatna odobritev, ali |
| --- | --- |

(a)

da bi želele uporabiti več kot dokončno dodelitev pomoči Unije za šolsko sadje in zelenjavo in/ali za šolsko mleko iz Priloge I k Izvedbenemu sklepu (EU) 2022/493, in zahtevani dodatni znesek, v primeru, da bo na razpolago dodatna odobritev, ali

| (b) | znesek dokončne dodelitve pomoči Unije za šolsko sadje in zelenjavo in/ali za šolsko mleko iz Priloge I k Izvedbenemu sklepu (EU) 2022/493, ki ni zahtevan, v primeru, da ne bi želele uporabiti celotnega zneska navedene dodelitve. |
| --- | --- |

(b)

znesek dokončne dodelitve pomoči Unije za šolsko sadje in zelenjavo in/ali za šolsko mleko iz Priloge I k Izvedbenemu sklepu (EU) 2022/493, ki ni zahtevan, v primeru, da ne bi želele uporabiti celotnega zneska navedene dodelitve.

Države članice lahko zahtevajo dodatni znesek pomoči Unije v skladu s prvim odstavkom, točka (a), kadar je uporaba dokončne dodelitve pomoči Unije za šolsko leto 2018/2019, ki se izvaja v obdobju med 1. avgustom 2018 in 31. julijem 2019, enaka ali višja od 75 %, ob upoštevanju izjav o odhodkih, ki so bile Komisiji poslane v zvezi z odhodki do 31. decembra 2021 v skladu s členom 10 Izvedbene uredbe Komisije (EU) št. 908/2014 (5). Njihovi zahtevki so povezani s številom razseljenih otrok iz Ukrajine, ki spadajo v ciljno skupino, opredeljeno v strategiji držav članic v skladu s členom 2(1), točka (f), Izvedbene uredbe (EU) 2017/39, v času vložitve navedenega zahtevka in so ustrezno utemeljeni z razpoložljivimi podatki.

Kadar država članica ne vloži zahtevka za pomoč Unije v skladu s prvim odstavkom, se šteje, da je potrdila dokončne dodelitve iz Priloge I k Izvedbenemu sklepu (EU) 2022/493.

Člen 2

Komisija lahko do 15. julija 2022 z odstopanjem od člena 7(1) Izvedbene uredbe (EU) 2017/39 odloči, da bo upoštevala tudi druge zahtevke za pomoč Unije v skladu s členom 1 te uredbe za določitev dokončnih dodelitev pomoči Unije za obdobje 1. avgusta 2022 do 31. julija 2023.

Člen 3

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 1. junija 2022

Za Komisijo

predsednica

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  UL L 347, 20.12.2013, str. 671.

1

(2)  
  UL L 346, 20.12.2013, str. 12.

2

(3)  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2017/39 z dne 3. novembra 2016 o pravilih za uporabo Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi s pomočjo Unije za oskrbo izobraževalnih ustanov s sadjem in zelenjavo, bananami ter mlekom (UL L 5, 10.1.2017, str. 1).

3

(4)  Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2022/493 z dne 21. marca 2022 o dokončni dodelitvi pomoči Unije po državah članicah za šolsko sadje in zelenjavo ter za šolsko mleko za obdobje od 1. avgusta 2022 do 31. julija 2023 in spremembi Izvedbenega sklepa (EU) 2021/462 (UL L 100, 28.3.2022, str. 55).

4

(5)  Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 908/2014 z dne 6. avgusta 2014 o pravilih za uporabo Uredbe (EU) št. 1306/2013 Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi s plačilnimi agencijami in drugimi organi, finančnim upravljanjem, potrjevanjem obračunov, pravili o kontrolah, varščinami in preglednostjo (UL L 255, 28.8.2014, str. 59).

5

---

| 2.6.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | L 151/45 |
| --- | --- | --- | --- |

2.6.2022

SL

Uradni list Evropske unije

L 151/45

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2022/862

z dne 1. junija 2022

o spremembi Uredbe (ES) št. 474/2006 glede seznama letalskih prevoznikov, za katere velja prepoved opravljanja letov ali omejitve opravljanja dejavnosti v Uniji

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 2111/2005 z dne 14. decembra 2005 o vzpostavitvi seznama Skupnosti o letalskih prevoznikih, za katere velja prepoved opravljanja letov v Skupnosti, in informiranju potnikov v zračnem prometu o identiteti letalskega prevoznika, ki opravlja let, ter razveljavitvi člena 9 Direktive 2004/36/ES (1) in zlasti člena 4(2) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Z Uredbo Komisije (ES) št. 474/2006 (2) je bil vzpostavljen seznam letalskih prevoznikov, za katere velja prepoved opravljanja letov v Uniji. |
| --- | --- |

(1)

Z Uredbo Komisije (ES) št. 474/2006 (2) je bil vzpostavljen seznam letalskih prevoznikov, za katere velja prepoved opravljanja letov v Uniji.

| (2) | Nekatere države članice in Agencija Evropske unije za varnost v letalstvu (v nadaljnjem besedilu: Agencija) so Komisiji v skladu s členom 4(3) Uredbe (ES) št. 2111/2005 sporočile podatke, ki so pomembni pri posodabljanju navedenega seznama. Ustrezne podatke so predložile tudi tretje države in mednarodne organizacije. Na podlagi sporočenih podatkov bi bilo treba seznam posodobiti. |
| --- | --- |

(2)

Nekatere države članice in Agencija Evropske unije za varnost v letalstvu (v nadaljnjem besedilu: Agencija) so Komisiji v skladu s členom 4(3) Uredbe (ES) št. 2111/2005 sporočile podatke, ki so pomembni pri posodabljanju navedenega seznama. Ustrezne podatke so predložile tudi tretje države in mednarodne organizacije. Na podlagi sporočenih podatkov bi bilo treba seznam posodobiti.

| (3) | Komisija je vse zadevne letalske prevoznike neposredno ali prek organov za regulativni nadzor nad njimi obvestila o bistvenih dejstvih in pomislekih, ki bi lahko bili podlaga za odločitev o uvedbi prepovedi opravljanja letov v Uniji zanje ali o spremembi pogojev za prepoved opravljanja letov za letalskega prevoznika, ki je vključen na seznam iz Priloge A ali B k Uredbi (ES) št. 474/2006. |
| --- | --- |

(3)

Komisija je vse zadevne letalske prevoznike neposredno ali prek organov za regulativni nadzor nad njimi obvestila o bistvenih dejstvih in pomislekih, ki bi lahko bili podlaga za odločitev o uvedbi prepovedi opravljanja letov v Uniji zanje ali o spremembi pogojev za prepoved opravljanja letov za letalskega prevoznika, ki je vključen na seznam iz Priloge A ali B k Uredbi (ES) št. 474/2006.

| (4) | Komisija je zadevnim letalskim prevoznikom dala možnost vpogleda v vso zadevno dokumentacijo ter jim omogočila, da predložijo pisne pripombe in pripravijo ustno predstavitev Komisiji in odboru, ustanovljenem s členom 15 Uredbe (ES) št. 2111/2005 (v nadaljnjem besedilu: Odbor EU za varnost v zračnem prometu). |
| --- | --- |

(4)

Komisija je zadevnim letalskim prevoznikom dala možnost vpogleda v vso zadevno dokumentacijo ter jim omogočila, da predložijo pisne pripombe in pripravijo ustno predstavitev Komisiji in odboru, ustanovljenem s členom 15 Uredbe (ES) št. 2111/2005 (v nadaljnjem besedilu: Odbor EU za varnost v zračnem prometu).

| (5) | Komisija je v okviru Uredbe (ES) št. 2111/2005 in Uredbe Komisije (ES) št. 473/2006 (3) Odbor EU za varnost v zračnem prometu seznanila s skupnimi posvetovanji, ki trenutno potekajo s pristojnimi organi in letalskimi prevozniki Armenije, Iraka, Kazahstana, Moldavije, Pakistana, Rusije in Južnega Sudana. Odbor EU za varnost v zračnem prometu je obvestila tudi o razmerah na področju varnosti v letalstvu v Zahodnem Kongu, Ekvatorialni Gvineji, Surinamu in na Madagaskarju. |
| --- | --- |

(5)

Komisija je v okviru Uredbe (ES) št. 2111/2005 in Uredbe Komisije (ES) št. 473/2006 (3) Odbor EU za varnost v zračnem prometu seznanila s skupnimi posvetovanji, ki trenutno potekajo s pristojnimi organi in letalskimi prevozniki Armenije, Iraka, Kazahstana, Moldavije, Pakistana, Rusije in Južnega Sudana. Odbor EU za varnost v zračnem prometu je obvestila tudi o razmerah na področju varnosti v letalstvu v Zahodnem Kongu, Ekvatorialni Gvineji, Surinamu in na Madagaskarju.

| (6) | Agencija je Komisijo in Odbor EU za varnost v zračnem prometu obvestila o tehničnih ocenah, izvedenih za začetno oceno in stalno spremljanje dovoljenj operatorjev iz tretjih držav (v nadaljnjem besedilu: TCO), izdanih v skladu z Uredbo Komisije (EU) št. 452/2014 (4). |
| --- | --- |

(6)

Agencija je Komisijo in Odbor EU za varnost v zračnem prometu obvestila o tehničnih ocenah, izvedenih za začetno oceno in stalno spremljanje dovoljenj operatorjev iz tretjih držav (v nadaljnjem besedilu: TCO), izdanih v skladu z Uredbo Komisije (EU) št. 452/2014 (4).

| (7) | Komisijo in Odbor EU za varnost v zračnem prometu je obvestila tudi o rezultatih analize preverjanj na ploščadi, opravljenih na podlagi programa varnostnega ocenjevanja tujih zrakoplovov (v nadaljnjem besedilu: SAFA) v skladu z Uredbo Komisije (EU) št. 965/2012 (5). |
| --- | --- |

(7)

Komisijo in Odbor EU za varnost v zračnem prometu je obvestila tudi o rezultatih analize preverjanj na ploščadi, opravljenih na podlagi programa varnostnega ocenjevanja tujih zrakoplovov (v nadaljnjem besedilu: SAFA) v skladu z Uredbo Komisije (EU) št. 965/2012 (5).

| (8) | Poleg tega je Komisijo in Odbor EU za varnost v zračnem prometu seznanila s projekti tehnične pomoči, ki se izvajajo v tretjih državah, za katere velja prepoved opravljanja letov v skladu z Uredbo (ES) št. 474/2006. Sporočila pa je tudi informacije o načrtih in prošnjah za nadaljnjo tehnično pomoč in sodelovanje za izboljšanje upravnih in tehničnih zmogljivosti organov za civilno letalstvo v tretjih državah, da bi jim pomagali pri odpravljanju neskladnosti z veljavnimi mednarodnimi varnostnimi standardi v civilnem letalstvu. Države članice so bile pozvane, naj se na navedene prošnje odzovejo na dvostranski ravni ob usklajevanju s Komisijo in Agencijo. Komisija je v zvezi s tem poudarila, kako koristno je, da zlasti z orodjem partnerstva za pomoč pri zagotavljanju varnosti v letalstvu v okviru Mednarodne organizacije civilnega letalstva (v nadaljnjem besedilu: ICAO) mednarodna letalska skupnost dobi informacije o tehnični pomoči, ki jo Unija in države članice zagotavljajo tretjim državam za izboljšanje varnosti v letalstvu po svetu. |
| --- | --- |

(8)

Poleg tega je Komisijo in Odbor EU za varnost v zračnem prometu seznanila s projekti tehnične pomoči, ki se izvajajo v tretjih državah, za katere velja prepoved opravljanja letov v skladu z Uredbo (ES) št. 474/2006. Sporočila pa je tudi informacije o načrtih in prošnjah za nadaljnjo tehnično pomoč in sodelovanje za izboljšanje upravnih in tehničnih zmogljivosti organov za civilno letalstvo v tretjih državah, da bi jim pomagali pri odpravljanju neskladnosti z veljavnimi mednarodnimi varnostnimi standardi v civilnem letalstvu. Države članice so bile pozvane, naj se na navedene prošnje odzovejo na dvostranski ravni ob usklajevanju s Komisijo in Agencijo. Komisija je v zvezi s tem poudarila, kako koristno je, da zlasti z orodjem partnerstva za pomoč pri zagotavljanju varnosti v letalstvu v okviru Mednarodne organizacije civilnega letalstva (v nadaljnjem besedilu: ICAO) mednarodna letalska skupnost dobi informacije o tehnični pomoči, ki jo Unija in države članice zagotavljajo tretjim državam za izboljšanje varnosti v letalstvu po svetu.

| (9) | Eurocontrol je Komisijo in Odbor EU za varnost v zračnem prometu seznanil z najnovejšim stanjem sistema obveščanja SAFA in TCO, vključno s statističnimi podatki o opozorilih, izdanih za letalske prevoznike, za katere velja prepoved opravljanja letov. |
| --- | --- |

(9)

Eurocontrol je Komisijo in Odbor EU za varnost v zračnem prometu seznanil z najnovejšim stanjem sistema obveščanja SAFA in TCO, vključno s statističnimi podatki o opozorilih, izdanih za letalske prevoznike, za katere velja prepoved opravljanja letov.

Letalski prevozniki Unije

Letalski prevozniki Unije

| (10) | Na podlagi analize, ki jo je izvedla Agencija v zvezi z rezultati preverjanj na ploščadi, opravljenih na zrakoplovih letalskih prevoznikov Unije, in inšpekcijskih pregledov standardiziranja, ki jih je opravila Agencija, ter tudi posebnih inšpekcijskih pregledov in presoj, ki so jih opravili nacionalni organi za letalstvo, so Agencija in več držav članic v vlogi pristojnih organov sprejele nekatere popravne in izvršilne ukrepe ter o njih obvestile Komisijo in Odbor EU za varnost v zračnem prometu. |
| --- | --- |

(10)

Na podlagi analize, ki jo je izvedla Agencija v zvezi z rezultati preverjanj na ploščadi, opravljenih na zrakoplovih letalskih prevoznikov Unije, in inšpekcijskih pregledov standardiziranja, ki jih je opravila Agencija, ter tudi posebnih inšpekcijskih pregledov in presoj, ki so jih opravili nacionalni organi za letalstvo, so Agencija in več držav članic v vlogi pristojnih organov sprejele nekatere popravne in izvršilne ukrepe ter o njih obvestile Komisijo in Odbor EU za varnost v zračnem prometu.

| (11) | Agencija in države članice v vlogi pristojnih organov so ponovno izrazile pripravljenost ustrezno ukrepati, kadar relevantne varnostne informacije kažejo na neposredna varnostna tveganja, do katerih pride, če letalski prevozniki Unije ne izpolnjujejo zadevnih varnostnih standardov. |
| --- | --- |

(11)

Agencija in države članice v vlogi pristojnih organov so ponovno izrazile pripravljenost ustrezno ukrepati, kadar relevantne varnostne informacije kažejo na neposredna varnostna tveganja, do katerih pride, če letalski prevozniki Unije ne izpolnjujejo zadevnih varnostnih standardov.

Letalski prevozniki iz Armenije

Letalski prevozniki iz Armenije

| (12) | Junija 2020 so bili letalski prevozniki, certificirani v Armeniji, z Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2020/736 (6) vključeni v Prilogo A k Uredbi (ES) št. 474/2006. |
| --- | --- |

(12)

Junija 2020 so bili letalski prevozniki, certificirani v Armeniji, z Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2020/736 (6) vključeni v Prilogo A k Uredbi (ES) št. 474/2006.

6

| (13) | Komisija, Agencija, države članice in armenski odbor za civilno letalstvo (v nadaljnjem besedilu: CAC) so se 29. aprila 2022 sestali na tehničnem sestanku, na katerem je CAC predložil najnovejše informacije o ukrepih, ki jih je sprejel od tehničnega sestanka z dne 3. novembra 2021, da bi odpravil ugotovljene varnostne pomanjkljivosti. Glavni ukrepi so sprememba armenske zakonodaje o civilnem letalstvu in spremljajočih predpisov, izboljšave v zvezi s sestavo in osebjem CAC ter posodobitev sistema CAC za upravljanje kvalifikacij in usposabljanja inšpektorjev, vključno z dodatnim začetnim in periodičnim usposabljanjem ter usposabljanjem na delovnem mestu. Poleg tega je CAC pojasnil, da je oblikoval dodatne nadzorne postopke in kontrolne sezname na različnih področjih ter pripravil nacionalni načrt za varnost v letalstvu in uredbo o poročanju o dogodkih v zvezi z varnostjo, ki bosta sprejeta leta 2022. Vse gradivo bosta Komisija in Agencija skrbno pregledali. |
| --- | --- |

(13)

Komisija, Agencija, države članice in armenski odbor za civilno letalstvo (v nadaljnjem besedilu: CAC) so se 29. aprila 2022 sestali na tehničnem sestanku, na katerem je CAC predložil najnovejše informacije o ukrepih, ki jih je sprejel od tehničnega sestanka z dne 3. novembra 2021, da bi odpravil ugotovljene varnostne pomanjkljivosti. Glavni ukrepi so sprememba armenske zakonodaje o civilnem letalstvu in spremljajočih predpisov, izboljšave v zvezi s sestavo in osebjem CAC ter posodobitev sistema CAC za upravljanje kvalifikacij in usposabljanja inšpektorjev, vključno z dodatnim začetnim in periodičnim usposabljanjem ter usposabljanjem na delovnem mestu. Poleg tega je CAC pojasnil, da je oblikoval dodatne nadzorne postopke in kontrolne sezname na različnih področjih ter pripravil nacionalni načrt za varnost v letalstvu in uredbo o poročanju o dogodkih v zvezi z varnostjo, ki bosta sprejeta leta 2022. Vse gradivo bosta Komisija in Agencija skrbno pregledali.

| (14) | CAC je predložil posodobljene ukrepe, sprejete v zvezi z načrtom popravnih ukrepov, glede na pripombe, podane med ocenjevalnim obiskom Unije na kraju samem leta 2020. Navedeni ukrepi so vključevali posodobitev postopkov načrtovanja in usposabljanja človeških virov ter postopkov in kontrolnih seznamov za izboljšanje dejavnosti varnostnega nadzora, vzpostavitev elektronske zbirke podatkov za podporo dejavnostim nadzora ter razvoj sistema poročanja o dogodkih v zvezi z varnostjo. |
| --- | --- |

(14)

CAC je predložil posodobljene ukrepe, sprejete v zvezi z načrtom popravnih ukrepov, glede na pripombe, podane med ocenjevalnim obiskom Unije na kraju samem leta 2020. Navedeni ukrepi so vključevali posodobitev postopkov načrtovanja in usposabljanja človeških virov ter postopkov in kontrolnih seznamov za izboljšanje dejavnosti varnostnega nadzora, vzpostavitev elektronske zbirke podatkov za podporo dejavnostim nadzora ter razvoj sistema poročanja o dogodkih v zvezi z varnostjo.

| (15) | Poleg tega je Agencija v okviru prizadevanj Unije za pomoč CAC pri obravnavanju potreb po izboljšanju varnosti v letalstvu marca 2022 začela izvajati namenski tehnični projekt, namenjen krepitvi varnostnega nadzora CAC na področju letalskih operacij in plovnosti. |
| --- | --- |

(15)

Poleg tega je Agencija v okviru prizadevanj Unije za pomoč CAC pri obravnavanju potreb po izboljšanju varnosti v letalstvu marca 2022 začela izvajati namenski tehnični projekt, namenjen krepitvi varnostnega nadzora CAC na področju letalskih operacij in plovnosti.

| (16) | Na podlagi vseh razpoložljivih informacij se šteje, da je CAC znatno izboljšal svoje zmogljivosti varnostnega nadzora. Priznava se tudi, da je CAC videti zavezan nadaljevanju prizadevanj za nadaljnji razvoj svojih nadzornih zmogljivosti in reševanje ugotovljenih varnostnih pomislekov. Ne glede na ta pozitiven razvoj trenutno ni dovolj utemeljenih dokazov, da je CAC učinkovito obravnaval vse pomanjkljivosti, ki so bile ugotovljene med ocenjevalnim obiskom na kraju samem februarja 2020 in na podlagi katerih je bila sprejeta odločitev o uvedbi prepovedi opravljanja letov v skladu z Izvedbeno uredbo (EU) 2020/736. Informacije o morebitnih izboljšavah je treba dodatno preveriti z dodatnimi tehničnimi sestanki, morda pa tudi s potrditvijo na kraju samem. |
| --- | --- |

(16)

Na podlagi vseh razpoložljivih informacij se šteje, da je CAC znatno izboljšal svoje zmogljivosti varnostnega nadzora. Priznava se tudi, da je CAC videti zavezan nadaljevanju prizadevanj za nadaljnji razvoj svojih nadzornih zmogljivosti in reševanje ugotovljenih varnostnih pomislekov. Ne glede na ta pozitiven razvoj trenutno ni dovolj utemeljenih dokazov, da je CAC učinkovito obravnaval vse pomanjkljivosti, ki so bile ugotovljene med ocenjevalnim obiskom na kraju samem februarja 2020 in na podlagi katerih je bila sprejeta odločitev o uvedbi prepovedi opravljanja letov v skladu z Izvedbeno uredbo (EU) 2020/736. Informacije o morebitnih izboljšavah je treba dodatno preveriti z dodatnimi tehničnimi sestanki, morda pa tudi s potrditvijo na kraju samem.

| (17) | Komisija v skladu s skupnimi merili iz Priloge k Uredbi (ES) št. 2111/2005 meni, da glede letalskih prevoznikov iz Armenije za zdaj ni razlogov za spremembo seznama letalskih prevoznikov, za katere velja prepoved opravljanja letov v Uniji. |
| --- | --- |

(17)

Komisija v skladu s skupnimi merili iz Priloge k Uredbi (ES) št. 2111/2005 meni, da glede letalskih prevoznikov iz Armenije za zdaj ni razlogov za spremembo seznama letalskih prevoznikov, za katere velja prepoved opravljanja letov v Uniji.

| (18) | Države članice bi morale v skladu z Uredbo (EU) št. 965/2012 s prednostno razvrstitvijo preverjanj na ploščadi letalskih prevoznikov, certificiranih v Armeniji, še naprej preverjati, ali navedeni prevozniki dejansko izpolnjujejo zadevne mednarodne varnostne standarde. |
| --- | --- |

(18)

Države članice bi morale v skladu z Uredbo (EU) št. 965/2012 s prednostno razvrstitvijo preverjanj na ploščadi letalskih prevoznikov, certificiranih v Armeniji, še naprej preverjati, ali navedeni prevozniki dejansko izpolnjujejo zadevne mednarodne varnostne standarde.

Letalski prevozniki iz Iraka

Letalski prevozniki iz Iraka

| (19) | Decembra 2015 je bil letalski prevoznik Iraqi Airways z Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2015/2322 (7) vključen v Prilogo A k Uredbi (ES) št. 474/2006. |
| --- | --- |

(19)

Decembra 2015 je bil letalski prevoznik Iraqi Airways z Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2015/2322 (7) vključen v Prilogo A k Uredbi (ES) št. 474/2006.

Iraqi Airways

7

| (20) | Iraški organ za civilno letalstvo (v nadaljnjem besedilu: ICAA) in prevoznik Iraqi Airways sta februarja 2022 Komisiji predložila informacije o ukrepih, sprejetih za izboljšanje njunih sistemov in zmogljivosti za nadzor in upravljanje varnosti. Na podlagi prejetih informacij Komisija ugotavlja, da je bil dosežen nekolikšen napredek pri obravnavanju ugotovljenih varnostnih pomislekov. Vendar so bile ugotovljene nekatere pomanjkljivosti, vključno s kakovostjo kontrolnih seznamov, ki jih inšpektorji ICAA uporabljajo za postopke certificiranja in nadzora, ter načrtom usposabljanja ICAA in njegovim izvajanjem. Ocena rezultatov nadzora ICAA je pokazala več pomanjkljivosti, zlasti glede načina priprave ugotovitev nadzora in zagotavljanja nadaljnjega ukrepanja na njihovi podlagi. Glede tega je bilo tudi ugotovljeno, da inšpektorji ICAA niso sprejeli ustreznih izvršilnih ukrepov, kadar je bilo to potrebno. |
| --- | --- |

(20)

Iraški organ za civilno letalstvo (v nadaljnjem besedilu: ICAA) in prevoznik Iraqi Airways sta februarja 2022 Komisiji predložila informacije o ukrepih, sprejetih za izboljšanje njunih sistemov in zmogljivosti za nadzor in upravljanje varnosti. Na podlagi prejetih informacij Komisija ugotavlja, da je bil dosežen nekolikšen napredek pri obravnavanju ugotovljenih varnostnih pomislekov. Vendar so bile ugotovljene nekatere pomanjkljivosti, vključno s kakovostjo kontrolnih seznamov, ki jih inšpektorji ICAA uporabljajo za postopke certificiranja in nadzora, ter načrtom usposabljanja ICAA in njegovim izvajanjem. Ocena rezultatov nadzora ICAA je pokazala več pomanjkljivosti, zlasti glede načina priprave ugotovitev nadzora in zagotavljanja nadaljnjega ukrepanja na njihovi podlagi. Glede tega je bilo tudi ugotovljeno, da inšpektorji ICAA niso sprejeli ustreznih izvršilnih ukrepov, kadar je bilo to potrebno.

Iraqi Airways

| (21) | Ocena informacij, ki jih je predložil prevoznik Iraqi Airways, je pokazala, da je dosegel znaten napredek na različnih področjih. Ugotovljeno je bilo, da je letalski prevoznik najel storitve zunanjega svetovalca za svojo presojo in pripravo načrta popravnih ukrepov, ki trenutno poteka. |
| --- | --- |

(21)

Ocena informacij, ki jih je predložil prevoznik Iraqi Airways, je pokazala, da je dosegel znaten napredek na različnih področjih. Ugotovljeno je bilo, da je letalski prevoznik najel storitve zunanjega svetovalca za svojo presojo in pripravo načrta popravnih ukrepov, ki trenutno poteka.

Iraqi Airways

| (22) | Uveden je bil program za spremljanje podatkov o letih, da bi se dodatno izboljšala količina podatkov, ki jih je treba analizirati in uporabiti za oblikovanje ukrepov za izboljšanje varnosti. Poleg tega je bil vzpostavljen notranji sistem poročanja, začeli so potekati varnostni sestanki na različnih strateških ravneh, nekateri priročniki organizacije pa so bili pregledani. |
| --- | --- |

(22)

Uveden je bil program za spremljanje podatkov o letih, da bi se dodatno izboljšala količina podatkov, ki jih je treba analizirati in uporabiti za oblikovanje ukrepov za izboljšanje varnosti. Poleg tega je bil vzpostavljen notranji sistem poročanja, začeli so potekati varnostni sestanki na različnih strateških ravneh, nekateri priročniki organizacije pa so bili pregledani.

| (23) | Ne glede na omenjeni napredek še vedno obstajajo številni izzivi, med drugim tudi to, da je treba namestiti več programskih aplikacij za vzdrževanje, letalske operacije in upravljanje dokumentacije. Poleg tega mora letalski prevoznik izboljšati svoje funkcije in postopke glede obravnavanja ugotovitev nadzora ICAA. Čeprav je prevoznik Iraqi Airways razvil sistem upravljanja kakovosti, se zdi, da ni zmožen sprejemati ustreznih naknadnih ukrepov na podlagi vseh ugotovitev, podanih v okviru tega sistema. |
| --- | --- |

(23)

Ne glede na omenjeni napredek še vedno obstajajo številni izzivi, med drugim tudi to, da je treba namestiti več programskih aplikacij za vzdrževanje, letalske operacije in upravljanje dokumentacije. Poleg tega mora letalski prevoznik izboljšati svoje funkcije in postopke glede obravnavanja ugotovitev nadzora ICAA. Čeprav je prevoznik Iraqi Airways razvil sistem upravljanja kakovosti, se zdi, da ni zmožen sprejemati ustreznih naknadnih ukrepov na podlagi vseh ugotovitev, podanih v okviru tega sistema.

Iraqi Airways

| (24) | Komisija, Agencija, države članice, ICAA in prevoznik Iraqi Airways so se 14. decembra 2021 in 4. maja 2022 na zahtevo Iraka in v okviru dejavnosti stalnega spremljanja Komisije sestali na tehničnem sestanku. ICAA je ob obeh priložnostih predstavil napredek, ki ga je dosegel pri obravnavanju varnostnih pomislekov glede svojih zmogljivosti za zagotavljanje učinkovitega varnostnega nadzora v državi, zlasti kar zadeva nadzor nad prevoznikom Iraqi Airways. Družba Iraqi Airways je predstavila napredek, ki ga je dosegla pri odpravljanju predhodno ugotovljenih varnostnih pomanjkljivosti, ki so privedle do negativne odločitve Agencije v zvezi s TCO, ter druge s tem povezane varnostne izboljšave. |
| --- | --- |

(24)

Komisija, Agencija, države članice, ICAA in prevoznik Iraqi Airways so se 14. decembra 2021 in 4. maja 2022 na zahtevo Iraka in v okviru dejavnosti stalnega spremljanja Komisije sestali na tehničnem sestanku. ICAA je ob obeh priložnostih predstavil napredek, ki ga je dosegel pri obravnavanju varnostnih pomislekov glede svojih zmogljivosti za zagotavljanje učinkovitega varnostnega nadzora v državi, zlasti kar zadeva nadzor nad prevoznikom Iraqi Airways. Družba Iraqi Airways je predstavila napredek, ki ga je dosegla pri odpravljanju predhodno ugotovljenih varnostnih pomanjkljivosti, ki so privedle do negativne odločitve Agencije v zvezi s TCO, ter druge s tem povezane varnostne izboljšave.

Iraqi Airways

Iraqi Airways

Iraqi Airways

| (25) | ICAA in prevoznik Iraqi Airways sta pokazala jasno vizijo in ambicije za izboljšanje svoje skladnosti z zakonodajo in varnostne uspešnosti. Še vedno pa so potrebne dodatne izboljšave. Komisija bo še naprej sodelovala z ICAA in družbo Iraqi Airways, da bi spremljala in prispevala k njunim prizadevanjem za okrepitev njunih zmogljivosti za varnostni nadzor in upravljanje varnosti. Glede tega je bilo navedeno, da bo Agencija v letu 2022 začela izvajati projekt tehnične pomoči, da bi podprla ICAA pri prizadevanjih za okrepitev nadzora nad varnostjo v letalstvu v Iraku. |
| --- | --- |

(25)

ICAA in prevoznik Iraqi Airways sta pokazala jasno vizijo in ambicije za izboljšanje svoje skladnosti z zakonodajo in varnostne uspešnosti. Še vedno pa so potrebne dodatne izboljšave. Komisija bo še naprej sodelovala z ICAA in družbo Iraqi Airways, da bi spremljala in prispevala k njunim prizadevanjem za okrepitev njunih zmogljivosti za varnostni nadzor in upravljanje varnosti. Glede tega je bilo navedeno, da bo Agencija v letu 2022 začela izvajati projekt tehnične pomoči, da bi podprla ICAA pri prizadevanjih za okrepitev nadzora nad varnostjo v letalstvu v Iraku.

Iraqi Airways

Iraqi Airways

| (26) | Komisija v skladu s skupnimi merili iz Priloge k Uredbi (ES) št. 2111/2005 meni, da glede letalskih prevoznikov iz Iraka za zdaj ni razlogov za spremembo seznama letalskih prevoznikov, za katere velja prepoved opravljanja letov v Uniji. |
| --- | --- |

(26)

Komisija v skladu s skupnimi merili iz Priloge k Uredbi (ES) št. 2111/2005 meni, da glede letalskih prevoznikov iz Iraka za zdaj ni razlogov za spremembo seznama letalskih prevoznikov, za katere velja prepoved opravljanja letov v Uniji.

| (27) | Države članice bi morale v skladu z Uredbo (EU) št. 965/2012 s prednostno razvrstitvijo preverjanj na ploščadi letalskih prevoznikov, certificiranih v Iraku, še naprej preverjati, ali navedeni prevozniki dejansko izpolnjujejo zadevne mednarodne varnostne standarde. |
| --- | --- |

(27)

Države članice bi morale v skladu z Uredbo (EU) št. 965/2012 s prednostno razvrstitvijo preverjanj na ploščadi letalskih prevoznikov, certificiranih v Iraku, še naprej preverjati, ali navedeni prevozniki dejansko izpolnjujejo zadevne mednarodne varnostne standarde.

| (28) | Kadar je iz kakršnih koli pomembnih varnostnih informacij razvidno, da obstajajo neposredna varnostna tveganja zaradi neizpolnjevanja zadevnih mednarodnih varnostnih standardov, bo Komisija morda morala sprejeti nadaljnje ukrepe v skladu z Uredbo (ES) št. 2111/2005. |
| --- | --- |

(28)

Kadar je iz kakršnih koli pomembnih varnostnih informacij razvidno, da obstajajo neposredna varnostna tveganja zaradi neizpolnjevanja zadevnih mednarodnih varnostnih standardov, bo Komisija morda morala sprejeti nadaljnje ukrepe v skladu z Uredbo (ES) št. 2111/2005.

Letalski prevozniki iz Kazahstana

Letalski prevozniki iz Kazahstana

| (29) | Letalski prevozniki, certificirani v Kazahstanu, so bili decembra 2016 z Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2016/2214 (8) črtani iz Priloge A k Uredbi (ES) št. 474/2006, razen prevoznika Air Astana, ki je bil leta 2015 z Izvedbeno uredbo (EU) 2015/2322 črtan iz Priloge B. |
| --- | --- |

(29)

Letalski prevozniki, certificirani v Kazahstanu, so bili decembra 2016 z Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2016/2214 (8) črtani iz Priloge A k Uredbi (ES) št. 474/2006, razen prevoznika Air Astana, ki je bil leta 2015 z Izvedbeno uredbo (EU) 2015/2322 črtan iz Priloge B.

8

Air Astana

| (30) | Strokovnjaki Komisije, Agencije in držav članic (v nadaljnjem besedilu: ocenjevalna skupina) so oktobra 2021 v okviru stalnega spremljanja s strani Komisije sistema varnostnega nadzora v Kazahstanu opravili ocenjevalni obisk Unije na kraju samem v Kazahstanu, in sicer v prostorih kazahstanskega odbora za civilno letalstvo (v nadaljnjem besedilu: CAC KZ), Letalske uprave Kazahstana d. d (v nadaljnjem besedilu: AAK) ter treh letalskih prevoznikov, certificiranih v Kazahstanu, tj. Air Astana, Jupiter Jet in Qazaq Air. |
| --- | --- |

(30)

Strokovnjaki Komisije, Agencije in držav članic (v nadaljnjem besedilu: ocenjevalna skupina) so oktobra 2021 v okviru stalnega spremljanja s strani Komisije sistema varnostnega nadzora v Kazahstanu opravili ocenjevalni obisk Unije na kraju samem v Kazahstanu, in sicer v prostorih kazahstanskega odbora za civilno letalstvo (v nadaljnjem besedilu: CAC KZ), Letalske uprave Kazahstana d. d (v nadaljnjem besedilu: AAK) ter treh letalskih prevoznikov, certificiranih v Kazahstanu, tj. Air Astana, Jupiter Jet in Qazaq Air.

Air Astana, Jupiter Jet

Qazaq Air.

| (31) | AAK je 2. februarja 2022 Komisiji poslala načrt popravnih ukrepov za odpravo ugotovljenih pomanjkljivosti, o katerih je poročala ocenjevalna skupina. Komisija je skupaj z Agencijo ocenila načrt popravnih ukrepov ter CAC KZ in AAK predložila pripombe in predloge za prilagoditve. |
| --- | --- |

(31)

AAK je 2. februarja 2022 Komisiji poslala načrt popravnih ukrepov za odpravo ugotovljenih pomanjkljivosti, o katerih je poročala ocenjevalna skupina. Komisija je skupaj z Agencijo ocenila načrt popravnih ukrepov ter CAC KZ in AAK predložila pripombe in predloge za prilagoditve.

| (32) | Komisija, Agencija, države članice ter predstavniki CAC KZ in AAK so se 27. in 28. aprila 2022 sestali na tehničnem sestanku. Namen sestanka je bil pregledati pripravo načrta popravnih ukrepov in njegovo izvajanje s strani CAC KZ in AAK ter s tem povezane ukrepe, ki sta jih sprejela, da bi zagotovila učinkovito skladnost svojega sistema varnostnega nadzora z zadevnimi mednarodnimi varnostnimi standardi. |
| --- | --- |

(32)

Komisija, Agencija, države članice ter predstavniki CAC KZ in AAK so se 27. in 28. aprila 2022 sestali na tehničnem sestanku. Namen sestanka je bil pregledati pripravo načrta popravnih ukrepov in njegovo izvajanje s strani CAC KZ in AAK ter s tem povezane ukrepe, ki sta jih sprejela, da bi zagotovila učinkovito skladnost svojega sistema varnostnega nadzora z zadevnimi mednarodnimi varnostnimi standardi.

| (33) | Na podlagi predloženega načrta popravnih ukrepov ter razprav in dokazil, predloženih na tehničnem sestanku, je bilo ugotovljeno, da je bil dosežen napredek pri obravnavi pripomb, podanih med ocenjevalnim obiskom na kraju samem. Očitno je, da so bile vse pripombe v določeni meri obravnavane in da se nekatere lahko štejejo za zaključene. |
| --- | --- |

(33)

Na podlagi predloženega načrta popravnih ukrepov ter razprav in dokazil, predloženih na tehničnem sestanku, je bilo ugotovljeno, da je bil dosežen napredek pri obravnavi pripomb, podanih med ocenjevalnim obiskom na kraju samem. Očitno je, da so bile vse pripombe v določeni meri obravnavane in da se nekatere lahko štejejo za zaključene.

| (34) | Sestanek je pokazal, da morata CAC KZ in AAK Komisiji še vedno predložiti dodatna pojasnila in dokazila v zvezi z nekaterimi sprejetimi ukrepi. Komisija je CAC KZ in AAK tudi pozvala, naj pregledata načrt popravnih ukrepov z nadaljnjo analizo temeljnih vzrokov varnostnih pomanjkljivosti, ugotovljenih med ocenjevalnim obiskom Unije na kraju samem, da bi o njej lahko razpravljali na naslednjem tehničnem sestanku. |
| --- | --- |

(34)

Sestanek je pokazal, da morata CAC KZ in AAK Komisiji še vedno predložiti dodatna pojasnila in dokazila v zvezi z nekaterimi sprejetimi ukrepi. Komisija je CAC KZ in AAK tudi pozvala, naj pregledata načrt popravnih ukrepov z nadaljnjo analizo temeljnih vzrokov varnostnih pomanjkljivosti, ugotovljenih med ocenjevalnim obiskom Unije na kraju samem, da bi o njej lahko razpravljali na naslednjem tehničnem sestanku.

| (35) | Komisija je kot nadaljnji ukrep na podlagi posvetovanj v Odboru EU za varnost v zračnem prometu novembra 2021, ki je bil potrjen na tehničnem sestanku aprila 2022, CAC KZ, AAK in letalskega prevoznika Air Astana povabila na zaslišanje pred Odborom EU za varnost v zračnem prometu, ki je potekalo 17. maja 2022. |
| --- | --- |

(35)

Komisija je kot nadaljnji ukrep na podlagi posvetovanj v Odboru EU za varnost v zračnem prometu novembra 2021, ki je bil potrjen na tehničnem sestanku aprila 2022, CAC KZ, AAK in letalskega prevoznika Air Astana povabila na zaslišanje pred Odborom EU za varnost v zračnem prometu, ki je potekalo 17. maja 2022.

Air Astana

| (36) | Na tem zaslišanju sta CAC KZ in AAK Komisiji in Odboru EU za varnost v zračnem prometu predložila pregled sistema, vzpostavljenega za zagotavljanje varnostnega nadzora nad letalskimi prevozniki, certificiranimi v Kazahstanu. Pojasnila sta kazahstanski načrt razvoja nacionalne varnosti, ki vključuje ukrepe za izboljšanje učinkovitosti kazahstanskega zračnega prometa, vključno z učinkovitim izvajanjem zadevnih mednarodnih varnostnih standardov. Poleg tega je AAK poročala o najnovejšem razvoju dogodkov v zvezi z organizacijsko sestavo in velikostjo letalskega sektorja v Kazahstanu ter o izidih misije ICAO za usklajevanje in potrjevanje, ki je bila izvedena avgusta 2021. |
| --- | --- |

(36)

Na tem zaslišanju sta CAC KZ in AAK Komisiji in Odboru EU za varnost v zračnem prometu predložila pregled sistema, vzpostavljenega za zagotavljanje varnostnega nadzora nad letalskimi prevozniki, certificiranimi v Kazahstanu. Pojasnila sta kazahstanski načrt razvoja nacionalne varnosti, ki vključuje ukrepe za izboljšanje učinkovitosti kazahstanskega zračnega prometa, vključno z učinkovitim izvajanjem zadevnih mednarodnih varnostnih standardov. Poleg tega je AAK poročala o najnovejšem razvoju dogodkov v zvezi z organizacijsko sestavo in velikostjo letalskega sektorja v Kazahstanu ter o izidih misije ICAO za usklajevanje in potrjevanje, ki je bila izvedena avgusta 2021.

| (37) | CAC KZ in AAK sta poudarila svojo zavezanost nadaljnjim izboljšavam ter Komisiji in Odboru EU za varnost v zračnem prometu predložila celovit in podroben pregled izvajanja načrta popravnih ukrepov, pripravljenega na podlagi izidov ocenjevalnega obiska Unije na kraju samem, ki je potekal oktobra 2021. Ta je vključeval strateške cilje, opredeljene za prihodnost, npr. spremembe kazahstanskega pravnega okvira, priročnike in postopke AAK, nadaljnje izboljšave sistema upravljanja kakovosti in nadaljnje učinkovito izvajanje zadevnih mednarodnih varnostnih standardov. |
| --- | --- |

(37)

CAC KZ in AAK sta poudarila svojo zavezanost nadaljnjim izboljšavam ter Komisiji in Odboru EU za varnost v zračnem prometu predložila celovit in podroben pregled izvajanja načrta popravnih ukrepov, pripravljenega na podlagi izidov ocenjevalnega obiska Unije na kraju samem, ki je potekal oktobra 2021. Ta je vključeval strateške cilje, opredeljene za prihodnost, npr. spremembe kazahstanskega pravnega okvira, priročnike in postopke AAK, nadaljnje izboljšave sistema upravljanja kakovosti in nadaljnje učinkovito izvajanje zadevnih mednarodnih varnostnih standardov.

| (38) | CAC KZ in AAK sta se med zaslišanjem zavezala, da bosta Komisijo obveščala o prihodnjih ukrepih, sprejetih glede preostalih pripomb, podanih med ocenjevalnim obiskom Unije na kraju samem leta 2021. Zavezala sta se tudi nadaljnjemu dialogu o varnosti, med drugim z zagotavljanjem pomembnih varnostnih informacij in dodatnimi sestanki, ki naj bi bili organizirani vsaj dvakrat na leto ali kadar bo Komisija menila, da so potrebni. |
| --- | --- |

(38)

CAC KZ in AAK sta se med zaslišanjem zavezala, da bosta Komisijo obveščala o prihodnjih ukrepih, sprejetih glede preostalih pripomb, podanih med ocenjevalnim obiskom Unije na kraju samem leta 2021. Zavezala sta se tudi nadaljnjemu dialogu o varnosti, med drugim z zagotavljanjem pomembnih varnostnih informacij in dodatnimi sestanki, ki naj bi bili organizirani vsaj dvakrat na leto ali kadar bo Komisija menila, da so potrebni.

| (39) | Sodeč po dokazilih ukrepi, ki sta jih sprejela CAC KZ in AAK, že prispevajo h krepitvi njunih zmogljivosti za nadzor letalskih dejavnosti v Kazahstanu. Potrebne pa so nadaljnje izboljšave v zvezi z njuno zmožnostjo nadzora nad tem, da se operacije letalskih prevoznikov, certificiranih v Kazahstanu, izvajajo v skladu z zadevnimi mednarodnimi varnostnimi standardi, vključno z zagotavljanjem ustreznih virov za takšne dejavnosti varnostnega nadzora. |
| --- | --- |

(39)

Sodeč po dokazilih ukrepi, ki sta jih sprejela CAC KZ in AAK, že prispevajo h krepitvi njunih zmogljivosti za nadzor letalskih dejavnosti v Kazahstanu. Potrebne pa so nadaljnje izboljšave v zvezi z njuno zmožnostjo nadzora nad tem, da se operacije letalskih prevoznikov, certificiranih v Kazahstanu, izvajajo v skladu z zadevnimi mednarodnimi varnostnimi standardi, vključno z zagotavljanjem ustreznih virov za takšne dejavnosti varnostnega nadzora.

| (40) | Na podlagi predloženih informacij se zdi, da sta CAC KZ in AAK od oktobra 2021 dosegla opazen napredek pri izvajanju zadevnih mednarodnih varnostnih standardov. Komisija in Agencija sta navedli, da nameravata še naprej podpirati CAC KZ in AAK pri njunih prizadevanjih za nadaljnjo krepitev sistema varnosti v letalstvu v Kazahstanu. |
| --- | --- |

(40)

Na podlagi predloženih informacij se zdi, da sta CAC KZ in AAK od oktobra 2021 dosegla opazen napredek pri izvajanju zadevnih mednarodnih varnostnih standardov. Komisija in Agencija sta navedli, da nameravata še naprej podpirati CAC KZ in AAK pri njunih prizadevanjih za nadaljnjo krepitev sistema varnosti v letalstvu v Kazahstanu.

| (41) | Letalski prevoznik Air Astana je med zaslišanjem podal pregled svoje sedanje flote ter razpoložljivih virov in objektov. Opisal je svoj trden in dobro oblikovan sistem upravljanja varnosti in sistem upravljanja kakovosti. Navedel je, da uporablja nabor programskih orodij za vključitev podatkov o varnosti, kakovosti in obvladovanju tveganja, vključno s sistemom za obvladovanje tveganja utrujenosti. |
| --- | --- |

(41)

Letalski prevoznik Air Astana je med zaslišanjem podal pregled svoje sedanje flote ter razpoložljivih virov in objektov. Opisal je svoj trden in dobro oblikovan sistem upravljanja varnosti in sistem upravljanja kakovosti. Navedel je, da uporablja nabor programskih orodij za vključitev podatkov o varnosti, kakovosti in obvladovanju tveganja, vključno s sistemom za obvladovanje tveganja utrujenosti.

Air Astana

| (42) | Letalski prevoznik je na poziv Odbora EU za varnost v zračnem prometu poročal tudi o nadzornih dejavnostih, ki jih je AAK izvedla pri njem v obdobju 2021–2022, ter potrdil izboljšave v svojem sodelovanju s CAC KZ in AAK. |
| --- | --- |

(42)

Letalski prevoznik je na poziv Odbora EU za varnost v zračnem prometu poročal tudi o nadzornih dejavnostih, ki jih je AAK izvedla pri njem v obdobju 2021–2022, ter potrdil izboljšave v svojem sodelovanju s CAC KZ in AAK.

| (43) | Odbor EU za varnost v zračnem prometu je na podlagi posvetovanj sklenil, da bi bilo treba posebno pozornost nameniti stalnemu spremljanju varnostnih razmer in razvoja dogodkov v Kazahstanu, vključno z rednim poročanjem CAC KZ in AAK o napredku, ter možnosti, da ju povabi na ponovno zaslišanje na svoji prihodnji seji. |
| --- | --- |

(43)

Odbor EU za varnost v zračnem prometu je na podlagi posvetovanj sklenil, da bi bilo treba posebno pozornost nameniti stalnemu spremljanju varnostnih razmer in razvoja dogodkov v Kazahstanu, vključno z rednim poročanjem CAC KZ in AAK o napredku, ter možnosti, da ju povabi na ponovno zaslišanje na svoji prihodnji seji.

| (44) | Komisija v skladu s skupnimi merili iz Priloge k Uredbi (ES) št. 2111/2005 meni, da glede letalskih prevoznikov iz Kazahstana za zdaj ni razlogov za spremembo seznama letalskih prevoznikov, za katere velja prepoved opravljanja letov v Uniji. |
| --- | --- |

(44)

Komisija v skladu s skupnimi merili iz Priloge k Uredbi (ES) št. 2111/2005 meni, da glede letalskih prevoznikov iz Kazahstana za zdaj ni razlogov za spremembo seznama letalskih prevoznikov, za katere velja prepoved opravljanja letov v Uniji.

| (45) | Države članice bi morale v skladu z Uredbo (EU) št. 965/2012 s prednostno razvrstitvijo preverjanj na ploščadi vseh letalskih prevoznikov, certificiranih v Kazahstanu, še naprej preverjati, ali navedeni prevozniki dejansko izpolnjujejo zadevne mednarodne varnostne standarde. |
| --- | --- |

(45)

Države članice bi morale v skladu z Uredbo (EU) št. 965/2012 s prednostno razvrstitvijo preverjanj na ploščadi vseh letalskih prevoznikov, certificiranih v Kazahstanu, še naprej preverjati, ali navedeni prevozniki dejansko izpolnjujejo zadevne mednarodne varnostne standarde.

| (46) | Kadar je iz kakršnih koli pomembnih varnostnih informacij razvidno, da obstajajo neposredna varnostna tveganja zaradi neizpolnjevanja zadevnih mednarodnih varnostnih standardov, bo Komisija morda morala sprejeti nadaljnje ukrepe v skladu z Uredbo (ES) št. 2111/2005. |
| --- | --- |

(46)

Kadar je iz kakršnih koli pomembnih varnostnih informacij razvidno, da obstajajo neposredna varnostna tveganja zaradi neizpolnjevanja zadevnih mednarodnih varnostnih standardov, bo Komisija morda morala sprejeti nadaljnje ukrepe v skladu z Uredbo (ES) št. 2111/2005.

Letalski prevozniki iz Moldavije

Letalski prevozniki iz Moldavije

| (47) | Novembra 2021 so bili letalski prevozniki iz Moldavije z Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2021/2070 (9) črtani iz Priloge A k Uredbi (ES) št. 474/2006, razen letalskih prevoznikov Air Moldova, Aerotranscargo in Fly One, ki niso bili nikoli vključeni v Prilogo A ali B. |
| --- | --- |

(47)

Novembra 2021 so bili letalski prevozniki iz Moldavije z Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2021/2070 (9) črtani iz Priloge A k Uredbi (ES) št. 474/2006, razen letalskih prevoznikov Air Moldova, Aerotranscargo in Fly One, ki niso bili nikoli vključeni v Prilogo A ali B.

9

Air Moldova

Aerotranscargo

Fly One

| (48) | Moldavski organ za civilno letalstvo (v nadaljnjem besedilu: CAAM) je 31. marca 2022 v pismu predložil informacije in novosti v zvezi z dejavnostmi varnostnega nadzora za obdobje od novembra 2021 do marca 2022. Poleg novosti v zvezi z načrtom popravnih ukrepov, pripravljenim na podlagi ocenjevalnega obiska Unije na kraju samem, ki je potekal septembra 2021, so informacije, ki jih je predložil CAAM, vključevale tudi novosti v zvezi z zadnjimi spremembami moldavskega nacionalnega zakonodajnega okvira na področju letalstva. |
| --- | --- |

(48)

Moldavski organ za civilno letalstvo (v nadaljnjem besedilu: CAAM) je 31. marca 2022 v pismu predložil informacije in novosti v zvezi z dejavnostmi varnostnega nadzora za obdobje od novembra 2021 do marca 2022. Poleg novosti v zvezi z načrtom popravnih ukrepov, pripravljenim na podlagi ocenjevalnega obiska Unije na kraju samem, ki je potekal septembra 2021, so informacije, ki jih je predložil CAAM, vključevale tudi novosti v zvezi z zadnjimi spremembami moldavskega nacionalnega zakonodajnega okvira na področju letalstva.

| (49) | Komisija po preučitvi prejetih informacij in dokumentacije meni, da so bile vse preostale nerešene pripombe, ki izhajajo iz ocenjevalnega obiska na kraju samem, ki je potekal septembra 2021, uspešno obravnavane in se lahko zaključijo. Glede na doseženi napredek Komisija meni, da zadostuje, da CAAM vsako leto pošlje posodobljeno poročilo, dokler ni odločeno drugače. |
| --- | --- |

(49)

Komisija po preučitvi prejetih informacij in dokumentacije meni, da so bile vse preostale nerešene pripombe, ki izhajajo iz ocenjevalnega obiska na kraju samem, ki je potekal septembra 2021, uspešno obravnavane in se lahko zaključijo. Glede na doseženi napredek Komisija meni, da zadostuje, da CAAM vsako leto pošlje posodobljeno poročilo, dokler ni odločeno drugače.

| (50) | Komisija v skladu s skupnimi merili iz Priloge k Uredbi (ES) št. 2111/2005 meni, da glede letalskih prevoznikov iz Moldavije za zdaj ni razlogov za spremembo seznama letalskih prevoznikov, za katere velja prepoved opravljanja letov v Uniji. |
| --- | --- |

(50)

Komisija v skladu s skupnimi merili iz Priloge k Uredbi (ES) št. 2111/2005 meni, da glede letalskih prevoznikov iz Moldavije za zdaj ni razlogov za spremembo seznama letalskih prevoznikov, za katere velja prepoved opravljanja letov v Uniji.

| (51) | Države članice bi morale v skladu z Uredbo (EU) št. 965/2012 s prednostno razvrstitvijo preverjanj na ploščadi letalskih prevoznikov, certificiranih v Moldaviji, še naprej preverjati, ali navedeni prevozniki dejansko izpolnjujejo zadevne mednarodne varnostne standarde. |
| --- | --- |

(51)

Države članice bi morale v skladu z Uredbo (EU) št. 965/2012 s prednostno razvrstitvijo preverjanj na ploščadi letalskih prevoznikov, certificiranih v Moldaviji, še naprej preverjati, ali navedeni prevozniki dejansko izpolnjujejo zadevne mednarodne varnostne standarde.

| (52) | Kadar je iz kakršnih koli pomembnih varnostnih informacij razvidno, da obstajajo neposredna varnostna tveganja zaradi neizpolnjevanja zadevnih mednarodnih varnostnih standardov, bo Komisija morda morala sprejeti nadaljnje ukrepe v skladu z Uredbo (ES) št. 2111/2005. |
| --- | --- |

(52)

Kadar je iz kakršnih koli pomembnih varnostnih informacij razvidno, da obstajajo neposredna varnostna tveganja zaradi neizpolnjevanja zadevnih mednarodnih varnostnih standardov, bo Komisija morda morala sprejeti nadaljnje ukrepe v skladu z Uredbo (ES) št. 2111/2005.

Letalski prevozniki iz Pakistana

Letalski prevozniki iz Pakistana

| (53) | Prevoznik Pakistan International Airlines je bil marca 2007 z Uredbo Komisije (ES) št. 235/2007 (10) vključen v Prilogo B k Uredbi (ES) št. 474/2006, nato pa iz nje črtan novembra 2007 z Uredbo Komisije (ES) št. 1400/2007 (11). |
| --- | --- |

(53)

Prevoznik Pakistan International Airlines je bil marca 2007 z Uredbo Komisije (ES) št. 235/2007 (10) vključen v Prilogo B k Uredbi (ES) št. 474/2006, nato pa iz nje črtan novembra 2007 z Uredbo Komisije (ES) št. 1400/2007 (11).

Pakistan International Airlines

10

11

| (54) | Pakistanski zvezni minister za letalstvo je v izjavi z dne 24. junija 2020 razkril, da je bilo veliko število pilotskih licenc, ki jih je izdal pakistanski organ za civilno letalstvo (v nadaljnjem besedilu: PCAA), pridobljenih z goljufijo. |
| --- | --- |

(54)

Pakistanski zvezni minister za letalstvo je v izjavi z dne 24. junija 2020 razkril, da je bilo veliko število pilotskih licenc, ki jih je izdal pakistanski organ za civilno letalstvo (v nadaljnjem besedilu: PCAA), pridobljenih z goljufijo.

| (55) | Zaradi tega in očitno neučinkovitega nadzora varnosti s strani PCAA je Agencija z učinkom od 1. julija 2020 začasno odvzela dovoljenji TCO letalskima prevoznikoma Pakistan International Airlines in Vision Air. |
| --- | --- |

(55)

Zaradi tega in očitno neučinkovitega nadzora varnosti s strani PCAA je Agencija z učinkom od 1. julija 2020 začasno odvzela dovoljenji TCO letalskima prevoznikoma Pakistan International Airlines in Vision Air.

Pakistan International Airlines

Vision Air

| (56) | Komisija je 1. julija 2020 začela posvetovanja s PCAA v skladu s členom 3(2) Uredbe (ES) št. 473/2006. V okviru posvetovanj je v sodelovanju z Agencijo in državami članicami 9. julija in 25. septembra 2020, 15. in 16. marca 2021, 15. oktobra 2021 ter 16. marca 2022 organizirala več tehničnih sestankov s PCAA. |
| --- | --- |

(56)

Komisija je 1. julija 2020 začela posvetovanja s PCAA v skladu s členom 3(2) Uredbe (ES) št. 473/2006. V okviru posvetovanj je v sodelovanju z Agencijo in državami članicami 9. julija in 25. septembra 2020, 15. in 16. marca 2021, 15. oktobra 2021 ter 16. marca 2022 organizirala več tehničnih sestankov s PCAA.

| (57) | Na sestankih se je razpravljalo o različnih vprašanjih, zlasti o nadzoru nad letalskimi prevozniki, certificiranimi v Pakistanu, in o njihovih sistemih upravljanja varnosti. Komisija je zahtevala informacije in dokazila, na podlagi katerih bi lahko preverila, da podobne razmere ne prevladujejo tudi na drugih področjih, kot so licenciranje kabinskega osebja, licenciranje inženirjev za vzdrževanje ali certificiranje letalskih prevoznikov. |
| --- | --- |

(57)

Na sestankih se je razpravljalo o različnih vprašanjih, zlasti o nadzoru nad letalskimi prevozniki, certificiranimi v Pakistanu, in o njihovih sistemih upravljanja varnosti. Komisija je zahtevala informacije in dokazila, na podlagi katerih bi lahko preverila, da podobne razmere ne prevladujejo tudi na drugih področjih, kot so licenciranje kabinskega osebja, licenciranje inženirjev za vzdrževanje ali certificiranje letalskih prevoznikov.

| (58) | Informacije, izmenjane s PCAA 16. marca 2022, so bile osredotočene na izid nedavnega obiska v okviru programa univerzalne presoje nadzora varnosti (Universal Safety Oversight Audit Programme, v nadaljnjem besedilu: USOAP) ICAO. Komisija je poudarila, da bo vsebina poročila o presoji ustrezno upoštevana, da se določijo naslednji koraki njenega postopka posvetovanja glede letalskega varnostnega seznama. Na sestanku je PCAA predložil pregled ključnih vidikov poročila in se zavezal, da bo končano poročilo posredoval Komisiji. |
| --- | --- |

(58)

Informacije, izmenjane s PCAA 16. marca 2022, so bile osredotočene na izid nedavnega obiska v okviru programa univerzalne presoje nadzora varnosti (Universal Safety Oversight Audit Programme, v nadaljnjem besedilu: USOAP) ICAO. Komisija je poudarila, da bo vsebina poročila o presoji ustrezno upoštevana, da se določijo naslednji koraki njenega postopka posvetovanja glede letalskega varnostnega seznama. Na sestanku je PCAA predložil pregled ključnih vidikov poročila in se zavezal, da bo končano poročilo posredoval Komisiji.

Universal Safety Oversight Audit Programme

| (59) | Komisija je po prejemu poročila lahko ugotovila, da ne vsebuje nobenih navedb o področjih, na katerih so potrebni takojšnji popravni ukrepi. Čeprav je v poročilu navedeno, da je večina elementov, ki jih PCAA potrebuje za opravljanje svojih nalog, prisotnih, pa je ugotovljeno, da mora PCAA spremeniti, dopolniti ali izboljšati smernice in postopke, zlasti na področju licenciranja pilotov. Ugotovljeno je tudi, da je treba pakistansko nacionalno zakonodajo izboljšati z vključitvijo določb o politiki izvrševanja in neomejenim dostopu inšpekcijskega osebja, da se zagotovi učinkovit nadzor. |
| --- | --- |

(59)

Komisija je po prejemu poročila lahko ugotovila, da ne vsebuje nobenih navedb o področjih, na katerih so potrebni takojšnji popravni ukrepi. Čeprav je v poročilu navedeno, da je večina elementov, ki jih PCAA potrebuje za opravljanje svojih nalog, prisotnih, pa je ugotovljeno, da mora PCAA spremeniti, dopolniti ali izboljšati smernice in postopke, zlasti na področju licenciranja pilotov. Ugotovljeno je tudi, da je treba pakistansko nacionalno zakonodajo izboljšati z vključitvijo določb o politiki izvrševanja in neomejenim dostopu inšpekcijskega osebja, da se zagotovi učinkovit nadzor.

| (60) | Komisija na podlagi razpoložljivih informacij in izmenjav s PCAA priznava njegova prizadevanja za sprejetje načrta popravnih ukrepov, namenjenih odpravi ugotovljenih varnostnih pomanjkljivosti. Komisija ob pomoči Agencije in držav članic ugotavlja, da je Pakistan po obisku USOAP ICAO sredi obsežnega preoblikovanja, kar vključuje spremembe njegove primarne letalske zakonodaje. |
| --- | --- |

(60)

Komisija na podlagi razpoložljivih informacij in izmenjav s PCAA priznava njegova prizadevanja za sprejetje načrta popravnih ukrepov, namenjenih odpravi ugotovljenih varnostnih pomanjkljivosti. Komisija ob pomoči Agencije in držav članic ugotavlja, da je Pakistan po obisku USOAP ICAO sredi obsežnega preoblikovanja, kar vključuje spremembe njegove primarne letalske zakonodaje.

| (61) | Na podlagi tega bo Komisija pri ugotavljanju, ali so v skladu z Uredbo (ES) št. 2111/2005 potrebni nadaljnji ukrepi, še naprej sodelovala s PCAA in spremljala napredek, dosežen pri obravnavanju razmer na področju varnostnega nadzora v Pakistanu. Na podlagi teh dejavnosti stalnega spremljanja bo določeno, kdaj se bo izvedel ocenjevalni obisk Unije na kraju samem. |
| --- | --- |

(61)

Na podlagi tega bo Komisija pri ugotavljanju, ali so v skladu z Uredbo (ES) št. 2111/2005 potrebni nadaljnji ukrepi, še naprej sodelovala s PCAA in spremljala napredek, dosežen pri obravnavanju razmer na področju varnostnega nadzora v Pakistanu. Na podlagi teh dejavnosti stalnega spremljanja bo določeno, kdaj se bo izvedel ocenjevalni obisk Unije na kraju samem.

| (62) | Komisija v skladu s skupnimi merili iz Priloge k Uredbi (ES) št. 2111/2005 meni, da glede letalskih prevoznikov iz Pakistana za zdaj ni razlogov za spremembo seznama letalskih prevoznikov, za katere velja prepoved opravljanja letov v Uniji. |
| --- | --- |

(62)

Komisija v skladu s skupnimi merili iz Priloge k Uredbi (ES) št. 2111/2005 meni, da glede letalskih prevoznikov iz Pakistana za zdaj ni razlogov za spremembo seznama letalskih prevoznikov, za katere velja prepoved opravljanja letov v Uniji.

| (63) | Države članice bi morale v skladu z Uredbo (EU) št. 965/2012 s prednostno razvrstitvijo preverjanj na ploščadi letalskih prevoznikov, certificiranih v Pakistanu, še naprej preverjati, ali navedeni prevozniki dejansko izpolnjujejo zadevne mednarodne varnostne standarde. |
| --- | --- |

(63)

Države članice bi morale v skladu z Uredbo (EU) št. 965/2012 s prednostno razvrstitvijo preverjanj na ploščadi letalskih prevoznikov, certificiranih v Pakistanu, še naprej preverjati, ali navedeni prevozniki dejansko izpolnjujejo zadevne mednarodne varnostne standarde.

| (64) | Kadar je iz kakršnih koli pomembnih varnostnih informacij razvidno, da obstajajo neposredna varnostna tveganja zaradi neizpolnjevanja zadevnih mednarodnih varnostnih standardov, bo Komisija morda morala sprejeti nadaljnje ukrepe v skladu z Uredbo (ES) št. 2111/2005. |
| --- | --- |

(64)

Kadar je iz kakršnih koli pomembnih varnostnih informacij razvidno, da obstajajo neposredna varnostna tveganja zaradi neizpolnjevanja zadevnih mednarodnih varnostnih standardov, bo Komisija morda morala sprejeti nadaljnje ukrepe v skladu z Uredbo (ES) št. 2111/2005.

Letalski prevozniki iz Rusije

Letalski prevozniki iz Rusije

| (65) | Letalski prevozniki iz Rusije, ki so upravljali enega ali več zrakoplovov iz uvodne izjave 4 ali 5 Izvedbene uredbe Komisije (EU) 2022/594 (12), so bili 8. aprila 2022 z Izvedbeno uredbo (EU) 2022/594 vključeni v Prilogo A k Uredbi (ES) št. 474/2006. |
| --- | --- |

(65)

Letalski prevozniki iz Rusije, ki so upravljali enega ali več zrakoplovov iz uvodne izjave 4 ali 5 Izvedbene uredbe Komisije (EU) 2022/594 (12), so bili 8. aprila 2022 z Izvedbeno uredbo (EU) 2022/594 vključeni v Prilogo A k Uredbi (ES) št. 474/2006.

12

| (66) | Ruska zvezna agencija za zračni promet (v nadaljnjem besedilu: FATA) je 28. aprila 2022 Komisijo obvestila, da meni, da so vse trditve o kršitvah mednarodnih standardov civilnega letalstva in varnostni pomisleki iz Izvedbene uredbe (EU) 2022/594 neutemeljeni. Predložila pa ni nobenih informacij, s katerimi bi lahko utemeljila svojo izjavo. |
| --- | --- |

(66)

Ruska zvezna agencija za zračni promet (v nadaljnjem besedilu: FATA) je 28. aprila 2022 Komisijo obvestila, da meni, da so vse trditve o kršitvah mednarodnih standardov civilnega letalstva in varnostni pomisleki iz Izvedbene uredbe (EU) 2022/594 neutemeljeni. Predložila pa ni nobenih informacij, s katerimi bi lahko utemeljila svojo izjavo.

| (67) | Komisija je v okviru svojih dejavnosti stalnega spremljanja ugotovila, da obstajajo dokazi, da je letalski prevoznik I Fly vnesel zrakoplove iz uvodne izjave 5 Izvedbene uredbe (EU) 2022/594 v register zrakoplovov Rusije in da je navedene zrakoplove zavestno upravljal v nasprotju z zadevnimi mednarodnimi varnostnimi standardi. Vpis zrakoplovov v register Rusije je bil opravljen brez soglasja lastnikov in brez naknadnega varnostnega sodelovanja z irskim organom za letalstvo, saj je pri teh zrakoplovih Irska priznana država registracije. |
| --- | --- |

(67)

Komisija je v okviru svojih dejavnosti stalnega spremljanja ugotovila, da obstajajo dokazi, da je letalski prevoznik I Fly vnesel zrakoplove iz uvodne izjave 5 Izvedbene uredbe (EU) 2022/594 v register zrakoplovov Rusije in da je navedene zrakoplove zavestno upravljal v nasprotju z zadevnimi mednarodnimi varnostnimi standardi. Vpis zrakoplovov v register Rusije je bil opravljen brez soglasja lastnikov in brez naknadnega varnostnega sodelovanja z irskim organom za letalstvo, saj je pri teh zrakoplovih Irska priznana država registracije.

I Fly

| (68) | Komisija v skladu z Izvedbeno uredbo (EU) 2022/594 in skupnimi merili iz Priloge k Uredbi (ES) št. 2111/2005 meni, da bi bilo treba v zvezi z letalskimi prevozniki iz Rusije spremeniti seznam letalskih prevoznikov, za katere velja prepoved opravljanja letov v Uniji, tako da se prevoznik I Fly vključi v Prilogo A k Uredbi (ES) št. 474/2006. |
| --- | --- |

(68)

Komisija v skladu z Izvedbeno uredbo (EU) 2022/594 in skupnimi merili iz Priloge k Uredbi (ES) št. 2111/2005 meni, da bi bilo treba v zvezi z letalskimi prevozniki iz Rusije spremeniti seznam letalskih prevoznikov, za katere velja prepoved opravljanja letov v Uniji, tako da se prevoznik I Fly vključi v Prilogo A k Uredbi (ES) št. 474/2006.

I Fly

| (69) | Države članice bi morale v skladu z Uredbo (EU) št. 965/2012 s prednostno razvrstitvijo preverjanj na ploščadi letalskih prevoznikov, ki jih je certificirala FATA, še naprej preverjati, ali navedeni prevozniki dejansko izpolnjujejo zadevne mednarodne varnostne standarde. |
| --- | --- |

(69)

Države članice bi morale v skladu z Uredbo (EU) št. 965/2012 s prednostno razvrstitvijo preverjanj na ploščadi letalskih prevoznikov, ki jih je certificirala FATA, še naprej preverjati, ali navedeni prevozniki dejansko izpolnjujejo zadevne mednarodne varnostne standarde.

Letalski prevozniki iz Južnega Sudana

Letalski prevozniki iz Južnega Sudana

| (70) | Letalski prevozniki, certificirani v Južnem Sudanu, niso bili še nikoli vključeni v Prilogo A ali B k Uredbi (ES) št. 474/2006. |
| --- | --- |

(70)

Letalski prevozniki, certificirani v Južnem Sudanu, niso bili še nikoli vključeni v Prilogo A ali B k Uredbi (ES) št. 474/2006.

| (71) | V zadnjih štirih letih so se v Južnem Sudanu zgodile štiri nesreče s smrtnim izidom ter več drugih nesreč in resnih incidentov, ki so pogosto vključevali zrakoplove s sumljivimi registrskimi oznakami. |
| --- | --- |

(71)

V zadnjih štirih letih so se v Južnem Sudanu zgodile štiri nesreče s smrtnim izidom ter več drugih nesreč in resnih incidentov, ki so pogosto vključevali zrakoplove s sumljivimi registrskimi oznakami.

| (72) | Komisija je 26. marca 2021 v skladu s členom 3(2) Uredbe (ES) št. 473/2006 začela uradna posvetovanja z južnosudanskim organom za civilno letalstvo (v nadaljnjem besedilu: SSCAA). |
| --- | --- |

(72)

Komisija je 26. marca 2021 v skladu s členom 3(2) Uredbe (ES) št. 473/2006 začela uradna posvetovanja z južnosudanskim organom za civilno letalstvo (v nadaljnjem besedilu: SSCAA).

| (73) | V korespondenci, ki je sledila, je SSCAA sporočil, da je bilo prevozniku South Sudan Supreme Airlines, katerega zrakoplov je bil udeležen v nesreči s smrtnim izidom, začasno odvzeto spričevalo letalskega prevoznika in da zaradi sumov v zvezi z registracijo navedenega zrakoplova pregleduje vse letalske prevoznike in njihova spričevala v državi. Sporočil je tudi, da se na področju razvoja in pregleda predpisov, priročnikov in usposabljanja izvajajo ukrepi za izboljšanje. Dokumenti, ki vključujejo informacije o programu inšpekcijskih pregledov, nadzora in presoje SSCAA, ter poročila o pregledih nekaterih letalskih prevoznikov in o tujih registriranih zrakoplovih, ki opravljajo lete v Južnem Sudanu, so bili predloženi 5. novembra 2021. |
| --- | --- |

(73)

V korespondenci, ki je sledila, je SSCAA sporočil, da je bilo prevozniku South Sudan Supreme Airlines, katerega zrakoplov je bil udeležen v nesreči s smrtnim izidom, začasno odvzeto spričevalo letalskega prevoznika in da zaradi sumov v zvezi z registracijo navedenega zrakoplova pregleduje vse letalske prevoznike in njihova spričevala v državi. Sporočil je tudi, da se na področju razvoja in pregleda predpisov, priročnikov in usposabljanja izvajajo ukrepi za izboljšanje. Dokumenti, ki vključujejo informacije o programu inšpekcijskih pregledov, nadzora in presoje SSCAA, ter poročila o pregledih nekaterih letalskih prevoznikov in o tujih registriranih zrakoplovih, ki opravljajo lete v Južnem Sudanu, so bili predloženi 5. novembra 2021.

South Sudan Supreme Airlines

| (74) | SSCAA je 28. marca 2022 predložil odgovore na vprašalnik, ki mu ga je Komisija poslala 26. marca 2021. Glede na odgovore SSCAA še ni oblikoval in uvedel učinkovitega sistema nadzora. Poleg tega je SSCAA navedel, da ni izdal nobene licence ali spričevala letalskega prevoznika in da v državi ni registriran noben zrakoplov, izdal pa je dovoljenja za opravljanje letov v Južnem Sudanu za zrakoplove, registrirane v tujini. Ni dokazil o kakršni koli nadzorni dejavnosti, na podlagi katere bi bila takšna dovoljenja lahko izdana, prav tako ni dokazil o ustreznem stalnem spremljanju. |
| --- | --- |

(74)

SSCAA je 28. marca 2022 predložil odgovore na vprašalnik, ki mu ga je Komisija poslala 26. marca 2021. Glede na odgovore SSCAA še ni oblikoval in uvedel učinkovitega sistema nadzora. Poleg tega je SSCAA navedel, da ni izdal nobene licence ali spričevala letalskega prevoznika in da v državi ni registriran noben zrakoplov, izdal pa je dovoljenja za opravljanje letov v Južnem Sudanu za zrakoplove, registrirane v tujini. Ni dokazil o kakršni koli nadzorni dejavnosti, na podlagi katere bi bila takšna dovoljenja lahko izdana, prav tako ni dokazil o ustreznem stalnem spremljanju.

| (75) | Komisija je 22. februarja 2022 obvestila SSCAA, da namerava pregled stanja nadzora nad civilnim letalstvom v Južnem Sudanu uvrstiti na dnevni red naslednje seje Odbora EU za varnost v zračnem prometu, SSCAA pa je povabila na zaslišanje pred navedenim odborom, ki je potekalo 18. maja 2022. |
| --- | --- |

(75)

Komisija je 22. februarja 2022 obvestila SSCAA, da namerava pregled stanja nadzora nad civilnim letalstvom v Južnem Sudanu uvrstiti na dnevni red naslednje seje Odbora EU za varnost v zračnem prometu, SSCAA pa je povabila na zaslišanje pred navedenim odborom, ki je potekalo 18. maja 2022.

| (76) | SSCAA je na zaslišanju Komisiji in Odboru EU za varnost v zračnem prometu predložil pregled svoje organizacijske sestave in informacije o velikosti letalskega sektorja v Južnem Sudanu. Opisal je naloge različnih direktoratov SSCAA in njihove pristojnosti ter zagotovil splošne informacije o osebju organa. Pojasnil je, da je pri oblikovanju predpisov o civilnem letalstvu in razvoju učinkovitih nadzornih postopkov še vedno močno odvisen od podpore Agencije Vzhodnoafriške skupnosti za nadzor varnosti in varovanja v civilnem letalstvu (v nadaljnjem besedilu: EAC-CASSOA). Glede tega je navedel, da bi bili vsakršna pomoč in podpora njegovim prizadevanjem dobrodošli. |
| --- | --- |

(76)

SSCAA je na zaslišanju Komisiji in Odboru EU za varnost v zračnem prometu predložil pregled svoje organizacijske sestave in informacije o velikosti letalskega sektorja v Južnem Sudanu. Opisal je naloge različnih direktoratov SSCAA in njihove pristojnosti ter zagotovil splošne informacije o osebju organa. Pojasnil je, da je pri oblikovanju predpisov o civilnem letalstvu in razvoju učinkovitih nadzornih postopkov še vedno močno odvisen od podpore Agencije Vzhodnoafriške skupnosti za nadzor varnosti in varovanja v civilnem letalstvu (v nadaljnjem besedilu: EAC-CASSOA). Glede tega je navedel, da bi bili vsakršna pomoč in podpora njegovim prizadevanjem dobrodošli.

| (77) | Potrdil je, da ni izdal nobenega spričevala letalskega prevoznika in da še ni vzpostavil registra zrakoplovov. Sporočil pa je tudi, da pričakuje, da bo po usposabljanju, ki ga bo EAC-CASSOA zagotavljala od 23. maja 2022, lahko vzpostavil register zrakoplovov in bil zmožen certificirati letalske prevoznike na podlagi petstopenjskega postopka certifikacije v skladu s smernicami ICAO. |
| --- | --- |

(77)

Potrdil je, da ni izdal nobenega spričevala letalskega prevoznika in da še ni vzpostavil registra zrakoplovov. Sporočil pa je tudi, da pričakuje, da bo po usposabljanju, ki ga bo EAC-CASSOA zagotavljala od 23. maja 2022, lahko vzpostavil register zrakoplovov in bil zmožen certificirati letalske prevoznike na podlagi petstopenjskega postopka certifikacije v skladu s smernicami ICAO.

| (78) | Komisijo in Odbor EU za varnost v zračnem prometu je obvestil, da je tujim letalskim prevoznikom izdal 24 dovoljenj za opravljanje letov in da nekateri od teh pooblaščenih prevoznikov opravljajo notranje lete v državi. Zdi se, da je to edina dejavnost certificiranja, ki jo izvaja SSCAA. SSCAA je opisal postopek izdaje takih dovoljenj, ki temelji na potrjevanju spričeval letalskih prevoznikov ter obsega pregled dokumentacije in fizični pregled zrakoplova. Te informacije pa so bile le navedene na zaslišanju in ni bilo mogoče preveriti, kako postopek potrjevanja dejansko poteka. |
| --- | --- |

(78)

Komisijo in Odbor EU za varnost v zračnem prometu je obvestil, da je tujim letalskim prevoznikom izdal 24 dovoljenj za opravljanje letov in da nekateri od teh pooblaščenih prevoznikov opravljajo notranje lete v državi. Zdi se, da je to edina dejavnost certificiranja, ki jo izvaja SSCAA. SSCAA je opisal postopek izdaje takih dovoljenj, ki temelji na potrjevanju spričeval letalskih prevoznikov ter obsega pregled dokumentacije in fizični pregled zrakoplova. Te informacije pa so bile le navedene na zaslišanju in ni bilo mogoče preveriti, kako postopek potrjevanja dejansko poteka.

| (79) | SSCAA je na zaslišanju navedel tudi primer izvršilnega ukrepa proti tujemu letalskemu prevozniku, s katerim je preklical operativno dovoljenje, ko je ugotovil, da je pristojni organ letalskega prevoznika preklical njegovo spričevalo. |
| --- | --- |

(79)

SSCAA je na zaslišanju navedel tudi primer izvršilnega ukrepa proti tujemu letalskemu prevozniku, s katerim je preklical operativno dovoljenje, ko je ugotovil, da je pristojni organ letalskega prevoznika preklical njegovo spričevalo.

| (80) | Komisija in Odbor EU za varnost v zračnem prometu sta ugotovila, da ni letalskega prevoznika, za katerega je SSCAA odgovoren za regulativni nadzor, saj ni izdal nobenega spričevala letalskega prevoznika, in da vse letalske operacije v državi izvajajo letalski prevozniki, katerih spričevalo so izdali tuji organi. Zato ob upoštevanju skupnih meril iz Priloge k Uredbi (ES) št. 2111/2005 ni nobenega letalskega prevoznika, ki bi ga certificiral SSCAA in bi lahko izpolnjeval pogoje za ukrepanje na ravni Unije. |
| --- | --- |

(80)

Komisija in Odbor EU za varnost v zračnem prometu sta ugotovila, da ni letalskega prevoznika, za katerega je SSCAA odgovoren za regulativni nadzor, saj ni izdal nobenega spričevala letalskega prevoznika, in da vse letalske operacije v državi izvajajo letalski prevozniki, katerih spričevalo so izdali tuji organi. Zato ob upoštevanju skupnih meril iz Priloge k Uredbi (ES) št. 2111/2005 ni nobenega letalskega prevoznika, ki bi ga certificiral SSCAA in bi lahko izpolnjeval pogoje za ukrepanje na ravni Unije.

| (81) | Poleg tega sta Komisija in Odbor EU za varnost v zračnem prometu upoštevala, da SSCAA ne namerava izdati nobenega spričevala letalskega prevoznika, dokler ne vzpostavi zmogljivosti certificiranja in nadzora, na podlagi katerih bi lahko izvajal in izvrševal zadevne mednarodne varnostne standarde. |
| --- | --- |

(81)

Poleg tega sta Komisija in Odbor EU za varnost v zračnem prometu upoštevala, da SSCAA ne namerava izdati nobenega spričevala letalskega prevoznika, dokler ne vzpostavi zmogljivosti certificiranja in nadzora, na podlagi katerih bi lahko izvajal in izvrševal zadevne mednarodne varnostne standarde.

| (82) | Komisija zato v skladu s skupnimi merili iz Priloge k Uredbi (ES) št. 2111/2005 meni, da glede letalskih prevoznikov iz Južnega Sudana ni razlogov za spremembo seznama letalskih prevoznikov, za katere velja prepoved opravljanja letov v Uniji. |
| --- | --- |

(82)

Komisija zato v skladu s skupnimi merili iz Priloge k Uredbi (ES) št. 2111/2005 meni, da glede letalskih prevoznikov iz Južnega Sudana ni razlogov za spremembo seznama letalskih prevoznikov, za katere velja prepoved opravljanja letov v Uniji.

| (83) | Komisija bo v okviru dejavnosti stalnega spremljanja še naprej pozorno spremljala varnostne razmere v Južnem Sudanu. Odbor EU za varnost v zračnem prometu je ugotovil, da bi bilo treba posebno pozornost nameniti varnostnim razmeram in razvoju dogodkov v Južnem Sudanu, od SSCAA pa bi bilo treba zahtevati redna poročila o napredku, doseženem pri oblikovanju predpisov o civilnem letalstvu, razvoju učinkovitih postopkov varnostnega nadzora in zmogljivostih za izdajo spričeval letalskih prevoznikov. Če Komisija ugotovi neposredno tveganje za varnost, ki izhaja iz neizpolnjevanja zadevnih mednarodnih varnostnih standardov, kot je izdaja spričevala letalskega prevoznika brez ustreznih zmogljivosti SSCAA za certificiranje in nadzor, bo Komisija morda morala sprejeti nadaljnje ukrepe v skladu z Uredbo (ES) št. 2111/2005, kot sta uvedba prepovedi opravljanja letov za zadevne letalske prevoznike in njihova vključitev v Prilogo A k Uredbi (ES) št. 474/2006. |
| --- | --- |

(83)

Komisija bo v okviru dejavnosti stalnega spremljanja še naprej pozorno spremljala varnostne razmere v Južnem Sudanu. Odbor EU za varnost v zračnem prometu je ugotovil, da bi bilo treba posebno pozornost nameniti varnostnim razmeram in razvoju dogodkov v Južnem Sudanu, od SSCAA pa bi bilo treba zahtevati redna poročila o napredku, doseženem pri oblikovanju predpisov o civilnem letalstvu, razvoju učinkovitih postopkov varnostnega nadzora in zmogljivostih za izdajo spričeval letalskih prevoznikov. Če Komisija ugotovi neposredno tveganje za varnost, ki izhaja iz neizpolnjevanja zadevnih mednarodnih varnostnih standardov, kot je izdaja spričevala letalskega prevoznika brez ustreznih zmogljivosti SSCAA za certificiranje in nadzor, bo Komisija morda morala sprejeti nadaljnje ukrepe v skladu z Uredbo (ES) št. 2111/2005, kot sta uvedba prepovedi opravljanja letov za zadevne letalske prevoznike in njihova vključitev v Prilogo A k Uredbi (ES) št. 474/2006.

| (84) | Uredbo (ES) št. 474/2006 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(84)

Uredbo (ES) št. 474/2006 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti.

| (85) | V členih 5 in 6 Uredbe (ES) št. 2111/2005 je zaradi posledic za varnost priznana potreba po hitrem sprejemanju odločitev, tudi po nujnem postopku, kadar je to potrebno. Zato je za zaščito občutljivih informacij in potnikov bistveno, da se kakršne koli odločitve, sprejete glede posodobitve seznama letalskih prevoznikov, za katere velja prepoved opravljanja letov ali omejitve opravljanja dejavnosti v Uniji, objavijo in začnejo veljati nemudoma po svojem sprejetju. |
| --- | --- |

(85)

V členih 5 in 6 Uredbe (ES) št. 2111/2005 je zaradi posledic za varnost priznana potreba po hitrem sprejemanju odločitev, tudi po nujnem postopku, kadar je to potrebno. Zato je za zaščito občutljivih informacij in potnikov bistveno, da se kakršne koli odločitve, sprejete glede posodobitve seznama letalskih prevoznikov, za katere velja prepoved opravljanja letov ali omejitve opravljanja dejavnosti v Uniji, objavijo in začnejo veljati nemudoma po svojem sprejetju.

| (86) | Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Odbora EU za varnost v zračnem prometu, ustanovljenega s členom 15 Uredbe (ES) št. 2111/2005 – |
| --- | --- |

(86)

Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Odbora EU za varnost v zračnem prometu, ustanovljenega s členom 15 Uredbe (ES) št. 2111/2005 –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Uredba (ES) št. 474/2006 se spremeni:

| (1) | Priloga A se nadomesti z besedilom iz Priloge I k tej uredbi; |
| --- | --- |

(1)

Priloga A se nadomesti z besedilom iz Priloge I k tej uredbi;

| (2) | Priloga B se nadomesti z besedilom iz Priloge II k tej uredbi. |
| --- | --- |

(2)

Priloga B se nadomesti z besedilom iz Priloge II k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 1. junija 2022

Za Komisijo

v imenu predsednice

Adina VĂLEAN

članica Komisije

---

(1)  
  UL L 344, 27.12.2005, str. 15.

1

(2)  Uredba Komisije (ES) št. 474/2006 z dne 22. marca 2006 o vzpostavitvi seznama Skupnosti o letalskih prevoznikih, za katere velja prepoved opravljanja letov v Skupnosti iz poglavja II Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 2111/2005 (UL L 84, 23.3.2006, str. 14).

2

(3)  Uredba Komisije (ES) št. 473/2006 z dne 22. marca 2006 o določitvi izvedbenih pravil za seznam Skupnosti o letalskih prevoznikih, za katere velja prepoved opravljanja letov v Skupnosti iz poglavja II Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 2111/2005 (UL L 84, 23.3.2006, str. 8).

3

(4)  Uredba Komisije (EU) št. 452/2014 z dne 29. aprila 2014 o določitvi tehničnih zahtev in upravnih postopkov v zvezi z zračnimi operacijami operatorjev iz tretjih držav v skladu z Uredbo (ES) št. 216/2008 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 133, 6.5.2014, str. 12).

4

(5)  Uredba Komisije (EU) št. 965/2012 z dne 5. oktobra 2012 o tehničnih zahtevah in upravnih postopkih za letalske operacije v skladu z Uredbo (ES) št. 216/2008 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 296, 25.10.2012, str. 1).

5

(6)  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2020/736 z dne 2. junija 2020 o spremembi Uredbe (ES) št. 474/2006 glede seznama letalskih prevoznikov, za katere velja prepoved opravljanja letov ali omejitve opravljanja dejavnosti v Uniji (UL L 172, 3.6.2020, str. 7).

6

(7)  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2015/2322 z dne 10. decembra 2015 o spremembi Uredbe (ES) št. 474/2006 o vzpostavitvi seznama Skupnosti o letalskih prevoznikih, za katere velja prepoved opravljanja letov v Skupnosti (UL L 328, 12.12.2015, str. 67).

7

(8)  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2016/2214 z dne 8. decembra 2016 o spremembi Uredbe (ES) št. 474/2006 glede seznama letalskih prevoznikov, za katere velja prepoved opravljanja letov v Uniji (UL L 334, 9.12.2016, str. 6).

8

(9)  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2021/2070 z dne 25. novembra 2021 o spremembi Uredbe (ES) št. 474/2006 glede seznama letalskih prevoznikov, za katere velja prepoved opravljanja letov ali omejitve opravljanja dejavnosti v Uniji (UL L 421, 26.11.2021, str. 31).

9

(10)  Uredba Komisije (ES) št. 235/2007 z dne 5. marca 2007 o spremembi Uredbe (ES) št. 474/2006 o vzpostavitvi seznama Skupnosti o letalskih prevoznikih, za katere velja prepoved opravljanja letov v Skupnosti (UL L 66, 6.3.2007, str. 3).

10

(11)  Uredba Komisije (ES) št. 1400/2007 z dne 28. novembra 2007 o spremembi Uredbe (ES) št. 474/2006 o vzpostavitvi seznama Skupnosti o letalskih prevoznikih, za katere velja prepoved opravljanja letov v Skupnosti (UL L 311, 29.11.2007, str. 12).

11

(12)  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2022/594 z dne 8. aprila 2022 o spremembi Uredbe (ES) št. 474/2006 glede seznama letalskih prevoznikov, za katere velja prepoved opravljanja letov ali omejitve opravljanja dejavnosti v Uniji (UL L 114, 12.4.2022, str. 49).

12

---

PRILOGA I

„PRILOGA A

SEZNAM LETALSKIH PREVOZNIKOV, ZA KATERE VELJA PREPOVED OPRAVLJANJA LETOV V UNIJI Z IZJEMAMI
   (1)

| Naziv pravne osebe letalskega prevoznika, kot je naveden na spričevalu letalskega prevoznika (in njegovo tržno ime, če je drugačno) | Številka spričevala letalskega prevoznika (AOC) ali številka operativne licence | Tričrkovni označevalnik ICAO | Država operatorja |
| --- | --- | --- | --- |
| AVIOR AIRLINES | ROI-RNR-011 | ROI | Venezuela |
| BLUE WING AIRLINES | SRBWA-01/2002 | BWI | Surinam |
| IRAN ASEMAN AIRLINES | FS-102 | IRC | Iran |
| IRAQI AIRWAYS | 001 | IAW | Irak |
| MED-VIEW AIRLINE | MVA/AOC/10-12/05 | MEV | Nigerija |
| AIR ZIMBABWE (PVT) | 177/04 | AZW | Zimbabve |
| Vsi letalski prevozniki, ki so jih certificirali afganistanski organi za regulativni nadzor, vključno z naslednjima | | | Afganistan |
| ARIANA AFGHAN AIRLINES | AOC 009 | AFG | Afganistan |
| KAM AIR | AOC 001 | KMF | Afganistan |
| Vsi letalski prevozniki, ki so jih certificirali angolski organi za regulativni nadzor, razen prevoznikov TAAG Angola Airlines in Heli Malongo, vključno z naslednjimi | | | Angola |
| AEROJET | AO-008/11-07/17 TEJ | TEJ | Angola |
| GUICANGO | AO-009/11-06/17 YYY | neznan | Angola |
| AIR JET | AO-006/11-08/18 MBC | MBC | Angola |
| BESTFLYA AIRCRAFT MANAGEMENT | AO-015/15-06/17YYY | neznan | Angola |
| HELIANG | AO 007/11-08/18 YYY | neznan | Angola |
| SJL | AO-014/13-08/18YYY | neznan | Angola |
| SONAIR | AO-002/11-08/17 SOR | SOR | Angola |
| Vsi letalski prevozniki, ki so jih certificirali armenski organi za regulativni nadzor, vključno z naslednjimi | | | Armenija |
| AIRCOMPANY ARMENIA | AM AOC 065 | NGT | Armenija |
| ARMENIA AIRWAYS | AM AOC 063 | AMW | Armenija |
| ARMENIAN HELICOPTERS | AM AOC 067 | KAV | Armenija |
| FLYONE ARMENIA | AM AOC 074 | | Armenija |
| NOVAIR | AM AOC 071 | NAI | Armenija |
| SHIRAK AVIA | AM AOC 072 | SHS | Armenija |
| SKYBALL | AM AOC 073 | n. r. | Armenija |
| Vsi letalski prevozniki, ki so jih certificirali zahodnokongovski organi za regulativni nadzor, vključno z naslednjimi | | | Zahodni Kongo |
| CANADIAN AIRWAYS CONGO | CG-CTA 006 | TWC | Zahodni Kongo |
| EQUAFLIGHT SERVICES | CG-CTA 002 | EKA | Zahodni Kongo |
| EQUAJET | RAC06-007 | EKJ | Zahodni Kongo |
| TRANS AIR CONGO | CG-CTA 001 | TSG | Zahodni Kongo |
| SOCIETE NOUVELLE AIR CONGO | CG-CTA 004 | neznan | Zahodni Kongo |
| Vsi letalski prevozniki, ki so jih certificirali organi za regulativni nadzor Demokratične republike Kongo (DRK), vključno z naslednjimi | | | Demokratična republika Kongo (DRK) |
| AIR FAST CONGO | AAC/DG/OPS-09/03 | neznan | Demokratična republika Kongo (DRK) |
| AIR KATANGA | AAC/DG/OPS-09/08 | neznan | Demokratična republika Kongo (DRK) |
| BUSY BEE CONGO | AAC/DG/OPS-09/04 | neznan | Demokratična republika Kongo (DRK) |
| COMPAGNIE AFRICAINE D’AVIATION (CAA) | AAC/DG/OPS-09/02 | neznan | Demokratična republika Kongo (DRK) |
| CONGO AIRWAYS | AAC/DG/OPS-09/01 | neznan | Demokratična republika Kongo (DRK) |
| KIN AVIA | AAC/DG/OPS-09/10 | neznan | Demokratična republika Kongo (DRK) |
| MALU AVIATION | AAC/DG/OPS-09/05 | neznan | Demokratična republika Kongo (DRK) |
| SERVE AIR CARGO | AAC/DG/OPS-09/07 | neznan | Demokratična republika Kongo (DRK) |
| SWALA AVIATION | AAC/DG/OPS-09/06 | neznan | Demokratična republika Kongo (DRK) |
| MWANT JET | AAC/DG/OPS-09/09 | neznan | Demokratična republika Kongo (RDC) |
| Vsi letalski prevozniki, ki so jih certificirali džibutijski organi za regulativni nadzor, vključno z naslednjim | | | Džibuti |
| DAALLO AIRLINES | neznan | DAO | Džibuti |
| Vsi letalski prevozniki, ki so jih certificirali ekvatorialnogvinejski organi za regulativni nadzor, vključno z naslednjima | | | Ekvatorialna Gvineja |
| CEIBA INTERCONTINENTAL | 2011/0001/MTTCT/DGAC/SOPS | CEL | Ekvatorialna Gvineja |
| CRONOS AIRLINES | 2011/0004/MTTCT/DGAC/SOPS | neznan | Ekvatorialna Gvineja |
| Vsi letalski prevozniki, ki so jih certificirali eritrejski organi za regulativni nadzor, vključno z naslednjima | | | Eritreja |
| ERITREAN AIRLINES | AOC 004 | ERT | Eritreja |
| NASAIR ERITREA | AOC 005 | NAS | Eritreja |
| Vsi letalski prevozniki, ki so jih certificirali kirgizistanski organi za regulativni nadzor, vključno z naslednjimi | | | Kirgizistan |
| AEROSTAN | 08 | BSC | Kirgizistan |
| AIR COMPANY AIR KG | 50 | neznan | Kirgizistan |
| AIR MANAS | 17 | MBB | Kirgizistan |
| AVIA TRAFFIC COMPANY | 23 | AVJ | Kirgizistan |
| FLYSKY AIRLINES | 53 | FSQ | Kirgizistan |
| HELI SKY | 47 | HAC | Kirgizistan |
| KAP.KG AIRCOMPANY | 52 | KGS | Kirgizistan |
| SKY KG AIRLINES | 41 | KGK | Kirgizistan |
| TEZ JET | 46 | TEZ | Kirgizistan |
| VALOR AIR | 07 | VAC | Kirgizistan |
| Vsi letalski prevozniki, ki so jih certificirali liberijski organi za regulativni nadzor | | | Liberija |
| Vsi letalski prevozniki, ki so jih certificirali libijski organi za regulativni nadzor, vključno z naslednjimi | | | Libija |
| AFRIQIYAH AIRWAYS | 007/01 | AAW | Libija |
| AIR LIBYA | 004/01 | TLR | Libija |
| AL MAHA AVIATION | 030/18 | neznan | Libija |
| BERNIQ AIRWAYS | 032/21 | BNL | Libija |
| BURAQ AIR | 002/01 | BRQ | Libija |
| GLOBAL AIR TRANSPORT | 008/05 | GAK | Libija |
| HALA AIRLINES | 033/21 | HTP | Libija |
| LIBYAN AIRLINES | 001/01 | LAA | Libija |
| LIBYAN WINGS AIRLINES | 029/15 | LWA | Libija |
| PETRO AIR | 025/08 | PEO | Libija |
| Vsi letalski prevozniki, ki so jih certificirali nepalski organi za regulativni nadzor, vključno z naslednjimi | | | Nepal |
| AIR DYNASTY HELI. S. | 035/2001 | neznan | Nepal |
| ALTITUDE AIR | 085/2016 | neznan | Nepal |
| BUDDHA AIR | 014/1996 | BHA | Nepal |
| FISHTAIL AIR | 017/2001 | neznan | Nepal |
| SUMMIT AIR | 064/2010 | neznan | Nepal |
| HELI EVEREST | 086/2016 | neznan | Nepal |
| HIMALAYA AIRLINES | 084/2015 | HIM | Nepal |
| KAILASH HELICOPTER SERVICES | 087/2018 | neznan | Nepal |
| MAKALU AIR | 057A/2009 | neznan | Nepal |
| MANANG AIR PVT | 082/2014 | neznan | Nepal |
| MOUNTAIN HELICOPTERS | 055/2009 | neznan | Nepal |
| PRABHU HELICOPTERS | 081/2013 | neznan | Nepal |
| NEPAL AIRLINES CORPORATION | 003/2000 | RNA | Nepal |
| SAURYA AIRLINES | 083/2014 | neznan | Nepal |
| SHREE AIRLINES | 030/2002 | SHA | Nepal |
| SIMRIK AIR | 034/2000 | neznan | Nepal |
| SIMRIK AIRLINES | 052/2009 | RMK | Nepal |
| SITA AIR | 033/2000 | neznan | Nepal |
| TARA AIR | 053/2009 | neznan | Nepal |
| YETI AIRLINES | 037/2004 | NYT | Nepal |
| Naslednji letalski prevozniki, ki so jih certificirali ruski organi za regulativni nadzor | | | Rusija |
| AURORA AIRLINES | 486 | SHU | Rusija |
| AVIACOMPANY ‚AVIASTAR-TU‘ CO. LTD | 458 | TUP | Rusija |
| IZHAVIA | 479 | IZA | Rusija |
| DELNIŠKA DRUŽBA ‚LETALSKI PREVOZNIK YAKUTIA‘ | 464 | SYL | Rusija |
| DELNIŠKA DRUŽBA ‚RUSJET‘ | 498 | RSJ | Rusija |
| DELNIŠKA DRUŽBA ‚UVT AERO‘ | 567 | UVT | Rusija |
| DELNIŠKA DRUŽBA ‚SIBERIA AIRLINES‘ | 31 | SBI | Rusija |
| DELNIŠKA DRUŽBA ‚SMARTAVIA AIRLINES‘ | 466 | AUL | Rusija |
| DELNIŠKA DRUŽBA ‚IRAERO AIRLINES‘ | 480 | IAE | Rusija |
| DELNIŠKA DRUŽBA ‚URAL AIRLINES‘ | 18 | SVR | Rusija |
| DELNIŠKA DRUŽBA ‚ALROSA AIR COMPANY‘ | 230 | DRU | Rusija |
| DELNIŠKA DRUŽBA ‚NORDSTAR AIRLINES‘ | 452 | TYA | Rusija |
| LETALSKA DRUŽBA JS ‚RUSLINE‘ | 225 | RLU | Rusija |
| JSC YAMAL AIRLINES | 142 | LLM | Rusija |
| LLC ‚NORD WIND‘ | 516 | NWS | Rusija |
| LLC ‚AIRCOMPANY IKAR‘ | 36 | KAR | Rusija |
| LTD. I FLY | 533 | RSY | Rusija |
| DRUŽBA Z OMEJENO ODGOVORNOSTJO ‚POBEDA AIRLINES‘ | 562 | PBD | Rusija |
| JAVNA DELNIŠKA DRUŽBA ‚AEROFLOT – RUSSIAN AIRLINES‘ | 1 | AFL | Rusija |
| DELNIŠKA DRUŽBA ‚ROSSIYA AIRLINES‘ | 2 | SDM | Rusija |
| SKOL AIRLINE LLC | 228 | CDV | Rusija |
| DELNIŠKA DRUŽBA ‚UTAIR AVIATION‘ | 6 | UTA | Rusija |
| Vsi letalski prevozniki, ki so jih certificirali svetotomaški in prinški organi za regulativni nadzor, vključno z naslednjima | | | Sveti Tomaž in Princ |
| AFRICA'S CONNECTION | 10/AOC/2008 | ACH | Sveti Tomaž in Princ |
| STP AIRWAYS | 03/AOC/2006 | STP | Sveti Tomaž in Princ |
| Vsi letalski prevozniki, ki so jih certificirali sierraleonski organi za regulativni nadzor | | | Sierra Leone |
| Vsi letalski prevozniki, ki so jih certificirali sudanski organi, odgovorni za regulativni nadzor, vključno z | | | Sudan |
| ALFA AIRLINES SD | 54 | AAJ | Sudan |
| BADR AIRLINES | 35 | BDR | Sudan |
| BLUE BIRD AVIATION | 11 | BLB | Sudan |
| ELDINDER AVIATION | 8 | DND | Sudan |
| GREEN FLAG AVIATION | 17 | GNF | Sudan |
| HELEJETIC AIR | 57 | HJT | Sudan |
| KATA AIR TRANSPORT | 9 | KTV | Sudan |
| KUSH AVIATION CO. | 60 | KUH | Sudan |
| NOVA AIRWAYS | 46 | NOV | Sudan |
| SUDAN AIRWAYS CO. | 1 | SUD | Sudan |
| SUN AIR | 51 | SNR | Sudan |
| TARCO AIR | 56 | TRQ | Sudan |

Naziv pravne osebe letalskega prevoznika, kot je naveden na spričevalu letalskega prevoznika (in njegovo tržno ime, če je drugačno)

Številka spričevala letalskega prevoznika (AOC) ali številka operativne licence

Tričrkovni označevalnik ICAO

Država operatorja

AVIOR AIRLINES

ROI-RNR-011

ROI

Venezuela

BLUE WING AIRLINES

SRBWA-01/2002

BWI

Surinam

IRAN ASEMAN AIRLINES

FS-102

IRC

Iran

IRAQI AIRWAYS

001

IAW

Irak

MED-VIEW AIRLINE

MVA/AOC/10-12/05

MEV

Nigerija

AIR ZIMBABWE (PVT)

177/04

AZW

Zimbabve

Vsi letalski prevozniki, ki so jih certificirali afganistanski organi za regulativni nadzor, vključno z naslednjima

Afganistan

ARIANA AFGHAN AIRLINES

AOC 009

AFG

Afganistan

KAM AIR

AOC 001

KMF

Afganistan

Vsi letalski prevozniki, ki so jih certificirali angolski organi za regulativni nadzor, razen prevoznikov TAAG Angola Airlines in Heli Malongo, vključno z naslednjimi

Angola

AEROJET

AO-008/11-07/17 TEJ

TEJ

Angola

GUICANGO

AO-009/11-06/17 YYY

neznan

Angola

AIR JET

AO-006/11-08/18 MBC

MBC

Angola

BESTFLYA AIRCRAFT MANAGEMENT

AO-015/15-06/17YYY

neznan

Angola

HELIANG

AO 007/11-08/18 YYY

neznan

Angola

SJL

AO-014/13-08/18YYY

neznan

Angola

SONAIR

AO-002/11-08/17 SOR

SOR

Angola

Vsi letalski prevozniki, ki so jih certificirali armenski organi za regulativni nadzor, vključno z naslednjimi

Armenija

AIRCOMPANY ARMENIA

AM AOC 065

NGT

Armenija

ARMENIA AIRWAYS

AM AOC 063

AMW

Armenija

ARMENIAN HELICOPTERS

AM AOC 067

KAV

Armenija

FLYONE ARMENIA

AM AOC 074

Armenija

NOVAIR

AM AOC 071

NAI

Armenija

SHIRAK AVIA

AM AOC 072

SHS

Armenija

SKYBALL

AM AOC 073

n. r.

Armenija

Vsi letalski prevozniki, ki so jih certificirali zahodnokongovski organi za regulativni nadzor, vključno z naslednjimi

Zahodni Kongo

CANADIAN AIRWAYS CONGO

CG-CTA 006

TWC

Zahodni Kongo

EQUAFLIGHT SERVICES

CG-CTA 002

EKA

Zahodni Kongo

EQUAJET

RAC06-007

EKJ

Zahodni Kongo

TRANS AIR CONGO

CG-CTA 001

TSG

Zahodni Kongo

SOCIETE NOUVELLE AIR CONGO

CG-CTA 004

neznan

Zahodni Kongo

Vsi letalski prevozniki, ki so jih certificirali organi za regulativni nadzor Demokratične republike Kongo (DRK), vključno z naslednjimi

Demokratična republika Kongo (DRK)

AIR FAST CONGO

AAC/DG/OPS-09/03

neznan

Demokratična republika Kongo (DRK)

AIR KATANGA

AAC/DG/OPS-09/08

neznan

Demokratična republika Kongo (DRK)

BUSY BEE CONGO

AAC/DG/OPS-09/04

neznan

Demokratična republika Kongo (DRK)

COMPAGNIE AFRICAINE D’AVIATION (CAA)

AAC/DG/OPS-09/02

neznan

Demokratična republika Kongo (DRK)

CONGO AIRWAYS

AAC/DG/OPS-09/01

neznan

Demokratična republika Kongo (DRK)

KIN AVIA

AAC/DG/OPS-09/10

neznan

Demokratična republika Kongo (DRK)

MALU AVIATION

AAC/DG/OPS-09/05

neznan

Demokratična republika Kongo (DRK)

SERVE AIR CARGO

AAC/DG/OPS-09/07

neznan

Demokratična republika Kongo (DRK)

SWALA AVIATION

AAC/DG/OPS-09/06

neznan

Demokratična republika Kongo (DRK)

MWANT JET

AAC/DG/OPS-09/09

neznan

Demokratična republika Kongo (RDC)

Vsi letalski prevozniki, ki so jih certificirali džibutijski organi za regulativni nadzor, vključno z naslednjim

Džibuti

DAALLO AIRLINES

neznan

DAO

Džibuti

Vsi letalski prevozniki, ki so jih certificirali ekvatorialnogvinejski organi za regulativni nadzor, vključno z naslednjima

Ekvatorialna Gvineja

CEIBA INTERCONTINENTAL

2011/0001/MTTCT/DGAC/SOPS

CEL

Ekvatorialna Gvineja

CRONOS AIRLINES

2011/0004/MTTCT/DGAC/SOPS

neznan

Ekvatorialna Gvineja

Vsi letalski prevozniki, ki so jih certificirali eritrejski organi za regulativni nadzor, vključno z naslednjima

Eritreja

ERITREAN AIRLINES

AOC 004

ERT

Eritreja

NASAIR ERITREA

AOC 005

NAS

Eritreja

Vsi letalski prevozniki, ki so jih certificirali kirgizistanski organi za regulativni nadzor, vključno z naslednjimi

Kirgizistan

AEROSTAN

08

BSC

Kirgizistan

AIR COMPANY AIR KG

50

neznan

Kirgizistan

AIR MANAS

17

MBB

Kirgizistan

AVIA TRAFFIC COMPANY

23

AVJ

Kirgizistan

FLYSKY AIRLINES

53

FSQ

Kirgizistan

HELI SKY

47

HAC

Kirgizistan

KAP.KG AIRCOMPANY

52

KGS

Kirgizistan

SKY KG AIRLINES

41

KGK

Kirgizistan

TEZ JET

46

TEZ

Kirgizistan

VALOR AIR

07

VAC

Kirgizistan

Vsi letalski prevozniki, ki so jih certificirali liberijski organi za regulativni nadzor

Liberija

Vsi letalski prevozniki, ki so jih certificirali libijski organi za regulativni nadzor, vključno z naslednjimi

Libija

AFRIQIYAH AIRWAYS

007/01

AAW

Libija

AIR LIBYA

004/01

TLR

Libija

AL MAHA AVIATION

030/18

neznan

Libija

BERNIQ AIRWAYS

032/21

BNL

Libija

BURAQ AIR

002/01

BRQ

Libija

GLOBAL AIR TRANSPORT

008/05

GAK

Libija

HALA AIRLINES

033/21

HTP

Libija

LIBYAN AIRLINES

001/01

LAA

Libija

LIBYAN WINGS AIRLINES

029/15

LWA

Libija

PETRO AIR

025/08

PEO

Libija

Vsi letalski prevozniki, ki so jih certificirali nepalski organi za regulativni nadzor, vključno z naslednjimi

Nepal

AIR DYNASTY HELI. S.

035/2001

neznan

Nepal

ALTITUDE AIR

085/2016

neznan

Nepal

BUDDHA AIR

014/1996

BHA

Nepal

FISHTAIL AIR

017/2001

neznan

Nepal

SUMMIT AIR

064/2010

neznan

Nepal

HELI EVEREST

086/2016

neznan

Nepal

HIMALAYA AIRLINES

084/2015

HIM

Nepal

KAILASH HELICOPTER SERVICES

087/2018

neznan

Nepal

MAKALU AIR

057A/2009

neznan

Nepal

MANANG AIR PVT

082/2014

neznan

Nepal

MOUNTAIN HELICOPTERS

055/2009

neznan

Nepal

PRABHU HELICOPTERS

081/2013

neznan

Nepal

NEPAL AIRLINES CORPORATION

003/2000

RNA

Nepal

SAURYA AIRLINES

083/2014

neznan

Nepal

SHREE AIRLINES

030/2002

SHA

Nepal

SIMRIK AIR

034/2000

neznan

Nepal

SIMRIK AIRLINES

052/2009

RMK

Nepal

SITA AIR

033/2000

neznan

Nepal

TARA AIR

053/2009

neznan

Nepal

YETI AIRLINES

037/2004

NYT

Nepal

Naslednji letalski prevozniki, ki so jih certificirali ruski organi za regulativni nadzor

Rusija

AURORA AIRLINES

486

SHU

Rusija

AVIACOMPANY ‚AVIASTAR-TU‘ CO. LTD

458

TUP

Rusija

IZHAVIA

479

IZA

Rusija

DELNIŠKA DRUŽBA ‚LETALSKI PREVOZNIK YAKUTIA‘

464

SYL

Rusija

DELNIŠKA DRUŽBA ‚RUSJET‘

498

RSJ

Rusija

DELNIŠKA DRUŽBA ‚UVT AERO‘

567

UVT

Rusija

DELNIŠKA DRUŽBA ‚SIBERIA AIRLINES‘

31

SBI

Rusija

DELNIŠKA DRUŽBA ‚SMARTAVIA AIRLINES‘

466

AUL

Rusija

DELNIŠKA DRUŽBA ‚IRAERO AIRLINES‘

480

IAE

Rusija

DELNIŠKA DRUŽBA ‚URAL AIRLINES‘

18

SVR

Rusija

DELNIŠKA DRUŽBA ‚ALROSA AIR COMPANY‘

230

DRU

Rusija

DELNIŠKA DRUŽBA ‚NORDSTAR AIRLINES‘

452

TYA

Rusija

LETALSKA DRUŽBA JS ‚RUSLINE‘

225

RLU

Rusija

JSC YAMAL AIRLINES

142

LLM

Rusija

LLC ‚NORD WIND‘

516

NWS

Rusija

LLC ‚AIRCOMPANY IKAR‘

36

KAR

Rusija

LTD. I FLY

533

RSY

Rusija

DRUŽBA Z OMEJENO ODGOVORNOSTJO ‚POBEDA AIRLINES‘

562

PBD

Rusija

JAVNA DELNIŠKA DRUŽBA ‚AEROFLOT – RUSSIAN AIRLINES‘

1

AFL

Rusija

DELNIŠKA DRUŽBA ‚ROSSIYA AIRLINES‘

2

SDM

Rusija

SKOL AIRLINE LLC

228

CDV

Rusija

DELNIŠKA DRUŽBA ‚UTAIR AVIATION‘

6

UTA

Rusija

Vsi letalski prevozniki, ki so jih certificirali svetotomaški in prinški organi za regulativni nadzor, vključno z naslednjima

Sveti Tomaž in Princ

AFRICA'S CONNECTION

10/AOC/2008

ACH

Sveti Tomaž in Princ

STP AIRWAYS

03/AOC/2006

STP

Sveti Tomaž in Princ

Vsi letalski prevozniki, ki so jih certificirali sierraleonski organi za regulativni nadzor

Sierra Leone

Vsi letalski prevozniki, ki so jih certificirali sudanski organi, odgovorni za regulativni nadzor, vključno z

Sudan

ALFA AIRLINES SD

54

AAJ

Sudan

BADR AIRLINES

35

BDR

Sudan

BLUE BIRD AVIATION

11

BLB

Sudan

ELDINDER AVIATION

8

DND

Sudan

GREEN FLAG AVIATION

17

GNF

Sudan

HELEJETIC AIR

57

HJT

Sudan

KATA AIR TRANSPORT

9

KTV

Sudan

KUSH AVIATION CO.

60

KUH

Sudan

NOVA AIRWAYS

46

NOV

Sudan

SUDAN AIRWAYS CO.

1

SUD

Sudan

SUN AIR

51

SNR

Sudan

TARCO AIR

56

TRQ

Sudan

---

(1)  Letalskim prevoznikom iz Priloge A se lahko dovoli uveljavljanje prometnih pravic, če uporabljajo skupaj s posadko zakupljene zrakoplove letalskega prevoznika, za katerega ne velja prepoved opravljanja letov, pod pogojem, da so izpolnjeni ustrezni varnostni standardi.

1

---

PRILOGA II

„PRILOGA B

SEZNAM LETALSKIH PREVOZNIKOV, ZA KATERE VELJAJO OMEJITVE OPRAVLJANJA DEJAVNOSTI V UNIJI
   (1)

| Naziv pravne osebe letalskega prevoznika, kot je naveden na spričevalu letalskega prevoznika (in njegovo tržno ime, če je drugačno) | Številka spričevala letalskega prevoznika (AOC) | Tričrkovni označevalnik ICAO | Država operatorja | Tip zrakoplovov z omejeno dejavnostjo | Registrske oznake in serijske številke, če so na voljo, zrakoplovov, za katere veljajo omejitve | Država registracije |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| IRAN AIR | FS100 | IRA | Iran | Vsi zrakoplovi tipa Fokker F100 in tipa Boeing B747 | Zrakoplovi tipa Fokker F100, kot je navedeno na AOC; zrakoplovi tipa Boeing B747, kot je navedeno na AOC. | Iran |
| AIR KORYO | GAC-AOC/KOR-01 | KOR | Severna Koreja | Vsa flota razen: 2 zrakoplovov tipa TU-204. | Vsa flota razen: P-632, P-633. | Severna Koreja |

Naziv pravne osebe letalskega prevoznika, kot je naveden na spričevalu letalskega prevoznika (in njegovo tržno ime, če je drugačno)

Številka spričevala letalskega prevoznika (AOC)

Tričrkovni označevalnik ICAO

Država operatorja

Tip zrakoplovov z omejeno dejavnostjo

Registrske oznake in serijske številke, če so na voljo, zrakoplovov, za katere veljajo omejitve

Država registracije

IRAN AIR

FS100

IRA

Iran

Vsi zrakoplovi tipa Fokker F100 in tipa Boeing B747

Zrakoplovi tipa Fokker F100, kot je navedeno na AOC; zrakoplovi tipa Boeing B747, kot je navedeno na AOC.

Iran

AIR KORYO

GAC-AOC/KOR-01

KOR

Severna Koreja

Vsa flota razen: 2 zrakoplovov tipa TU-204.

Vsa flota razen: P-632, P-633.

Severna Koreja

---

(1)  Letalskim prevoznikom iz Priloge B se lahko dovoli uveljavljanje prometnih pravic, če uporabljajo skupaj s posadko zakupljene zrakoplove letalskega prevoznika, za katerega ne velja prepoved opravljanja letov, pod pogojem, da so izpolnjeni ustrezni varnostni standardi.

1

---

SKLEPI

| 2.6.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | L 151/62 |
| --- | --- | --- | --- |

2.6.2022

SL

Uradni list Evropske unije

L 151/62

---

SKLEP SVETA (EU) 2022/863

z dne 24. maja 2022

o stališču, ki se v imenu Evropske unije zastopa v Skupnem odboru EU-CTC, ustanovljenem s Konvencijo z dne 20. maja 1987 o skupnem tranzitnem postopku, glede sprememb navedene konvencije

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 207(4), prvi pododstavek, v povezavi s členom 218(9) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Konvencijo o skupnem tranzitnem postopku (v nadaljnjem besedilu: Konvencija) (1) je Unija sklenila s Sklepom Sveta 87/415/EGS (2) ter je začela veljati 1. januarja 1988. |
| --- | --- |

(1)

Konvencijo o skupnem tranzitnem postopku (v nadaljnjem besedilu: Konvencija) (1) je Unija sklenila s Sklepom Sveta 87/415/EGS (2) ter je začela veljati 1. januarja 1988.

| (2) | Na podlagi člena 15(3), točka (a), Konvencije lahko Skupni odbor, ustanovljen na podlagi člena 14(1) Konvencije (v nadaljnjem besedilu: Skupni odbor EU-CTC) s sklepi sprejme spremembe dodatkov h Konvenciji. |
| --- | --- |

(2)

Na podlagi člena 15(3), točka (a), Konvencije lahko Skupni odbor, ustanovljen na podlagi člena 14(1) Konvencije (v nadaljnjem besedilu: Skupni odbor EU-CTC) s sklepi sprejme spremembe dodatkov h Konvenciji.

| (3) | Skupni odbor EU-CTC naj bi v začetku leta 2022 sprejel sklep o spremembi dodatkov I, IIIa in IV h Konvenciji. |
| --- | --- |

(3)

Skupni odbor EU-CTC naj bi v začetku leta 2022 sprejel sklep o spremembi dodatkov I, IIIa in IV h Konvenciji.

| (4) | Primerno je, da se določi stališče, ki se v imenu Unije zastopa v Skupnem odboru EU-CTC, saj bo imel sklep pravne učinke v Uniji. Ker se Skupni odbor EU-CTC običajno sestane le enkrat letno, je primerno omogočiti, da se stališče Unije izrazi na eni od prihodnjih sej ali s pisnim postopkom. |
| --- | --- |

(4)

Primerno je, da se določi stališče, ki se v imenu Unije zastopa v Skupnem odboru EU-CTC, saj bo imel sklep pravne učinke v Uniji. Ker se Skupni odbor EU-CTC običajno sestane le enkrat letno, je primerno omogočiti, da se stališče Unije izrazi na eni od prihodnjih sej ali s pisnim postopkom.

| (5) | Priloga B k Delegirani uredbi Komisije (EU) 2015/2446 (3) in Priloga B k Izvedbeni uredbi Komisije (EU) 2015/2447 (4) sta bili spremenjeni z Delegirano uredbo Komisije (EU) 2021/234 (5) oziroma Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2021/235 (6). Navedeni prilogi določata skupne podatkovne zahteve, oblike in oznake za tranzitno deklaracijo, da bi se bolje uskladili skupni podatkovni elementi za shranjevanje informacij in njihovo izmenjavo med carinskimi organi ter med carinskimi organi in gospodarskimi subjekti. Te spremembe so bile potrebne za zagotovitev interoperabilnosti med carinskimi elektronskimi sistemi, ki se uporabljajo za različne vrste deklaracij in obvestil. Zato bi bilo treba Dodatek IIIa h Konvenciji, ki odraža Prilogo B k Delegirani uredbi (EU) 2015/2446 in Prilogo B k Izvedbeni uredbi (EU) 2015/2447, ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(5)

Priloga B k Delegirani uredbi Komisije (EU) 2015/2446 (3) in Priloga B k Izvedbeni uredbi Komisije (EU) 2015/2447 (4) sta bili spremenjeni z Delegirano uredbo Komisije (EU) 2021/234 (5) oziroma Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2021/235 (6). Navedeni prilogi določata skupne podatkovne zahteve, oblike in oznake za tranzitno deklaracijo, da bi se bolje uskladili skupni podatkovni elementi za shranjevanje informacij in njihovo izmenjavo med carinskimi organi ter med carinskimi organi in gospodarskimi subjekti. Te spremembe so bile potrebne za zagotovitev interoperabilnosti med carinskimi elektronskimi sistemi, ki se uporabljajo za različne vrste deklaracij in obvestil. Zato bi bilo treba Dodatek IIIa h Konvenciji, ki odraža Prilogo B k Delegirani uredbi (EU) 2015/2446 in Prilogo B k Izvedbeni uredbi (EU) 2015/2447, ustrezno spremeniti.

| (6) | Zaradi sprememb Dodatka IIIa h Konvenciji so bili odstavki in oddelki preštevilčeni. Zato bi bilo treba sklicevanja na Dodatek IIIa v Dodatku I h Konvenciji uskladiti z novim številčenjem. |
| --- | --- |

(6)

Zaradi sprememb Dodatka IIIa h Konvenciji so bili odstavki in oddelki preštevilčeni. Zato bi bilo treba sklicevanja na Dodatek IIIa v Dodatku I h Konvenciji uskladiti z novim številčenjem.

| (7) | Dodatek IV h Konvenciji določa pravila o vzajemni pomoči pri izterjavi terjatev. Ta pravila so pomembna, saj ščitijo finančne interese držav skupnega tranzita, Unije in držav članic. Ta pravila bi bilo treba revidirati, da se uskladijo z ustreznimi pravili Unije – |
| --- | --- |

(7)

Dodatek IV h Konvenciji določa pravila o vzajemni pomoči pri izterjavi terjatev. Ta pravila so pomembna, saj ščitijo finančne interese držav skupnega tranzita, Unije in držav članic. Ta pravila bi bilo treba revidirati, da se uskladijo z ustreznimi pravili Unije –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Stališče, ki se v imenu Unije zastopa na prihodnjem sestanku Skupnega odbora EU-CTC ali s pisnim postopkom v Skupnem odboru EU-CTC, temelji na osnutku sklepa Skupnega odbora EU-CTC, priloženem temu sklepu (7).

Člen 2

Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

V Bruslju, 24. maja 2022

Za Svet

predsednik

B. LE MAIRE

---

(1)  
  UL L 226, 13.8.1987, str. 2.

1

(2)  Sklep Sveta 87/415/EGS z dne 15. junija 1987 o sklenitvi Konvencije med Evropsko skupnostjo, Republiko Avstrijo, Republiko Finsko, Republiko Islandijo, Kraljevino Norveško, Kraljevino Švedsko in Švicarsko konfederacijo o skupnem tranzitnem postopku (UL L 226, 13.8.1987, str. 1).

2

(3)  Delegirana uredba Komisije (EU) 2015/2446 z dne 28. julija 2015 o dopolnitvi Uredbe (EU) št. 952/2013 Evropskega parlamenta in Sveta o podrobnih pravilih v zvezi z nekaterimi določbami carinskega zakonika Unije (UL L 343, 29.12.2015, str. 1).

3

(4)  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2015/2447 z dne 24. novembra 2015 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje nekaterih določb Uredbe (EU) št. 952/2013 Evropskega parlamenta in Sveta o carinskem zakoniku Unije (UL L 343, 29.12.2015, str. 558).

4

(5)  Delegirana uredba Komisije (EU) 2021/234 z dne 7. decembra 2020 o spremembi Delegirane uredbe (EU) 2015/2446 v zvezi s skupnimi podatkovnimi zahtevami in Delegirane uredbe (EU) 2016/341 v zvezi z oznakami, ki se uporabljajo na nekaterih obrazcih (UL L 63, 23.2.2021, str. 1).

5

(6)  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2021/235 z dne 8. februarja 2021 o spremembi Izvedbene uredbe (EU) 2015/2447 glede oblik in oznak skupnih podatkovnih zahtev, nekaterih pravil o nadzoru in pristojnega carinskega urada za dajanje blaga v carinski postopek (UL L 63, 23.2.2021, str. 386).

6

(7)  Glej dokument ST 7680/22 ADD 1 na http://register.consilium.europa.eu.

7

---

| 2.6.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | L 151/64 |
| --- | --- | --- | --- |

2.6.2022

SL

Uradni list Evropske unije

L 151/64

---

SKLEP SVETA (EU) 2022/864

z dne 24. maja 2022

o spremembi Sklepa 1999/70/ES o zunanjih revizorjih nacionalnih centralnih bank glede zunanjega revizorja centralne banke Lietuvos bankas

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Protokola št. 4 o Statutu Evropskega sistema centralnih bank in Evropske centralne banke, ki je priložen Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o delovanju Evropske unije, ter zlasti člena 27.1 Protokola,

ob upoštevanju Priporočila Evropske centralne banke z dne 29. marca 2022 Svetu Evropske unije o zunanjem revizorju centralne banke Lietuvos bankas (ECB/2022/15) (1),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Revizijo računovodskih izkazov Evropske centralne banke (ECB) in nacionalnih centralnih bank držav članic, katerih valuta je euro, morajo opravljati neodvisni zunanji revizorji, ki jih priporoči Svet ECB in potrdi Svet Evropske unije. |
| --- | --- |

(1)

Revizijo računovodskih izkazov Evropske centralne banke (ECB) in nacionalnih centralnih bank držav članic, katerih valuta je euro, morajo opravljati neodvisni zunanji revizorji, ki jih priporoči Svet ECB in potrdi Svet Evropske unije.

| (2) | Mandat sedanjega zunanjega revizorja centralne banke Lietuvos bankas, družbe Ernst & Young Baltic UAB, je potekel po reviziji za poslovno leto 2021. Zato je treba imenovati zunanjega revizorja od poslovnega leta 2022. |
| --- | --- |

(2)

Mandat sedanjega zunanjega revizorja centralne banke Lietuvos bankas, družbe Ernst & Young Baltic UAB, je potekel po reviziji za poslovno leto 2021. Zato je treba imenovati zunanjega revizorja od poslovnega leta 2022.

| (3) | Lietuvos bankas je za svojega zunanjega revizorja za poslovna leta od 2022 do 2024 izbrala družbo UAB ROSK Consulting. |
| --- | --- |

(3)

Lietuvos bankas je za svojega zunanjega revizorja za poslovna leta od 2022 do 2024 izbrala družbo UAB ROSK Consulting.

| (4) | Svet ECB je priporočil, da se družba UAB ROSK Consulting imenuje za zunanjega revizorja centralne banke Lietuvos bankas za poslovna leta od 2022 do 2024. |
| --- | --- |

(4)

Svet ECB je priporočil, da se družba UAB ROSK Consulting imenuje za zunanjega revizorja centralne banke Lietuvos bankas za poslovna leta od 2022 do 2024.

| (5) | Glede na priporočilo Sveta ECB bi bilo treba Sklep Sveta 1999/70/ES (2) ustrezno spremeniti – |
| --- | --- |

(5)

Glede na priporočilo Sveta ECB bi bilo treba Sklep Sveta 1999/70/ES (2) ustrezno spremeniti –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

V členu 1 Sklepa 1999/70/ES se odstavek 19 nadomesti z naslednjim:

„19.   UAB ROSK Consulting se potrdi kot zunanji revizor centralne banke Lietuvos bankas za poslovna leta od 2022 do 2024.“

Člen 2

Ta sklep začne učinkovati z dnem uradne obvestitve.

Člen 3

Ta sklep je naslovljen na Evropsko centralno banko.

V Bruslju, 24. maja 2022

Za Svet

predsednik

B. LE MAIRE

---

(1)  
  UL C 153, 7.4.2022, str. 7.

1

(2)  Sklep Sveta 1999/70/ES z dne 25. januarja 1999 o zunanjih revizorjih nacionalnih centralnih bank (UL L 22, 29.1.1999, str. 69).

2

---

| 2.6.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | L 151/66 |
| --- | --- | --- | --- |

2.6.2022

SL

Uradni list Evropske unije

L 151/66

---

IZVEDBENI SKLEP SVETA (EU) 2022/865

z dne 24. maja 2022

o dovoljenju Češki republiki, da uvede posebni ukrep, ki odstopa od člena 287 Direktive 2006/112/ES o skupnem sistemu davka na dodano vrednost

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Direktive Sveta 2006/112/ES z dne 28. novembra 2006 o skupnem sistemu davka na dodano vrednost (1) in zlasti člena 395(1) Direktive,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Člen 287, točka 7, Direktive 2006/112/ES omogoča Češki, da oprosti plačila davka na dodano vrednost (DDV) tiste davčne zavezance, katerih letni promet ne presega protivrednosti zneska 35 000 EUR v nacionalni valuti po menjalnem tečaju na dan njenega pristopa. |
| --- | --- |

(1)

Člen 287, točka 7, Direktive 2006/112/ES omogoča Češki, da oprosti plačila davka na dodano vrednost (DDV) tiste davčne zavezance, katerih letni promet ne presega protivrednosti zneska 35 000 EUR v nacionalni valuti po menjalnem tečaju na dan njenega pristopa.

| (2) | Z dopisom, ki ga je Komisija evidentirala 23. novembra 2021, je Češka zaprosila za dovoljenje, da uvede posebni ukrep, ki odstopa od člena 287, točka 7, Direktive 2006/112/ES, in tako oprosti plačila DDV davčne zavezance, katerih letni promet ne presega protivrednosti 85 000 EUR v nacionalni valuti po menjalnem tečaju na dan njenega pristopa (v nadaljnjem besedilu: posebni ukrep). Posebni ukrep bi se uporabljal do 31. decembra 2024, tj. datuma, do katerega morajo države članice prenesti Direktivo Sveta (EU) 2020/285 (2). Iz navedene direktive izhaja, da bodo lahko države članice od 1. januarja 2025 dobave blaga in storitev, ki jih opravijo davčni zavezanci, katerih letni promet v tej državi članici ne presega praga 85 000 EUR ali protivrednosti v nacionalni valuti, oprostile plačila DDV. |
| --- | --- |

(2)

Z dopisom, ki ga je Komisija evidentirala 23. novembra 2021, je Češka zaprosila za dovoljenje, da uvede posebni ukrep, ki odstopa od člena 287, točka 7, Direktive 2006/112/ES, in tako oprosti plačila DDV davčne zavezance, katerih letni promet ne presega protivrednosti 85 000 EUR v nacionalni valuti po menjalnem tečaju na dan njenega pristopa (v nadaljnjem besedilu: posebni ukrep). Posebni ukrep bi se uporabljal do 31. decembra 2024, tj. datuma, do katerega morajo države članice prenesti Direktivo Sveta (EU) 2020/285 (2). Iz navedene direktive izhaja, da bodo lahko države članice od 1. januarja 2025 dobave blaga in storitev, ki jih opravijo davčni zavezanci, katerih letni promet v tej državi članici ne presega praga 85 000 EUR ali protivrednosti v nacionalni valuti, oprostile plačila DDV.

| (3) | Na podlagi člena 395(2), drugi pododstavek, Direktive 2006/112/ES je Komisija z dopisom z dne 16. decembra 2021 posredovala zahtevo Češke drugim državam članicam. Komisija je z dopisom z dne 20. decembra 2021 uradno obvestila Češko, da ima na voljo vse informacije, potrebne za presojo zahteve. |
| --- | --- |

(3)

Na podlagi člena 395(2), drugi pododstavek, Direktive 2006/112/ES je Komisija z dopisom z dne 16. decembra 2021 posredovala zahtevo Češke drugim državam članicam. Komisija je z dopisom z dne 20. decembra 2021 uradno obvestila Češko, da ima na voljo vse informacije, potrebne za presojo zahteve.

| (4) | Posebni ukrep je v skladu z Direktivo (EU) 2020/285, katere namen je zmanjšati obremenitev malih podjetij z upoštevanjem predpisov in preprečiti izkrivljanje konkurence na notranjem trgu. |
| --- | --- |

(4)

Posebni ukrep je v skladu z Direktivo (EU) 2020/285, katere namen je zmanjšati obremenitev malih podjetij z upoštevanjem predpisov in preprečiti izkrivljanje konkurence na notranjem trgu.

| (5) | Posebni ukrep bo za davčne zavezance ostal neobvezen, saj se lahko še vedno odločijo za splošno ureditev DDV na podlagi člena 290 Direktive 2006/112/ES. |
| --- | --- |

(5)

Posebni ukrep bo za davčne zavezance ostal neobvezen, saj se lahko še vedno odločijo za splošno ureditev DDV na podlagi člena 290 Direktive 2006/112/ES.

| (6) | Na podlagi informacij, ki jih je predložila Češka, bo imel posebni ukrep le zanemarljiv učinek na skupni znesek davčnih prihodkov Češke, pobranih na ravni končne potrošnje. |
| --- | --- |

(6)

Na podlagi informacij, ki jih je predložila Češka, bo imel posebni ukrep le zanemarljiv učinek na skupni znesek davčnih prihodkov Češke, pobranih na ravni končne potrošnje.

| (7) | Po začetku veljavnosti Uredbe Sveta (EU, Euratom) 2021/769 (3) Češka ne bo izračunavala nadomestil glede na osnovo za lastna sredstva iz naslova DDV v poročilu za proračunsko leto 2022 in pozneje. |
| --- | --- |

(7)

Po začetku veljavnosti Uredbe Sveta (EU, Euratom) 2021/769 (3) Češka ne bo izračunavala nadomestil glede na osnovo za lastna sredstva iz naslova DDV v poročilu za proračunsko leto 2022 in pozneje.

| (8) | Glede na to, da Češka pričakuje, da bo posebni ukrep privedel do zmanjšanih obveznosti v zvezi z DDV in s tem do zmanjšanja upravnega bremena in stroškov upoštevanja predpisov za mala podjetja in davčne organe ter ne bo imel večjega vpliva na skupne prihodke od DDV, bi bilo treba Češki dovoliti, da uvede posebni ukrep. |
| --- | --- |

(8)

Glede na to, da Češka pričakuje, da bo posebni ukrep privedel do zmanjšanih obveznosti v zvezi z DDV in s tem do zmanjšanja upravnega bremena in stroškov upoštevanja predpisov za mala podjetja in davčne organe ter ne bo imel večjega vpliva na skupne prihodke od DDV, bi bilo treba Češki dovoliti, da uvede posebni ukrep.

| (9) | Uporaba posebnega ukrepa bi morala biti časovno omejena. Rok bi moral zadostovati, da Komisija oceni učinkovitost in ustreznost praga. Poleg tega morajo države članice na podlagi člena 3(1) Direktive (EU) 2020/285 do 31. decembra 2024 sprejeti in objaviti zakone in druge predpise, potrebne za uskladitev s členom 1 navedene direktive, ki spreminja Direktivo 2006/112/ES in določa enostavnejša pravila o DDV za mala podjetja, ter jih uporabljati od 1. januarja 2025. Zato bi bilo primerno Češki dovoliti, da posebni ukrep uporablja do 31. decembra 2024 – |
| --- | --- |

(9)

Uporaba posebnega ukrepa bi morala biti časovno omejena. Rok bi moral zadostovati, da Komisija oceni učinkovitost in ustreznost praga. Poleg tega morajo države članice na podlagi člena 3(1) Direktive (EU) 2020/285 do 31. decembra 2024 sprejeti in objaviti zakone in druge predpise, potrebne za uskladitev s členom 1 navedene direktive, ki spreminja Direktivo 2006/112/ES in določa enostavnejša pravila o DDV za mala podjetja, ter jih uporabljati od 1. januarja 2025. Zato bi bilo primerno Češki dovoliti, da posebni ukrep uporablja do 31. decembra 2024 –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Z odstopanjem od člena 287, točka 7, Direktive 2006/112/ES se Češki dovoli oprostitev DDV za davčne zavezance, katerih letni promet ne presega protivrednosti 85 000 EUR v nacionalni valuti po menjalnem tečaju na dan njenega pristopa.

Člen 2

Ta sklep začne učinkovati z dnem uradnega obvestila.

Uporablja se do 31. decembra 2024.

Člen 3

Ta sklep je naslovljen na Češko.

V Bruslju, 24. maja 2022

Za Svet

predsednik

B. LE MAIRE

---

(1)  
  UL L 347, 11.12.2006, str. 1.

1

(2)  Direktiva Sveta (EU) 2020/285 z dne 18. februarja 2020 o spremembi Direktive 2006/112/ES o skupnem sistemu davka na dodano vrednost glede posebne ureditve za mala podjetja in Uredbe (EU) št. 904/2010 glede upravnega sodelovanja in izmenjave informacij za namene spremljanja pravilne uporabe posebne ureditve za mala podjetja (UL L 62, 2.3.2020, str. 13).

2

(3)  Uredba Sveta (EU, Euratom) 2021/769 z dne 30. aprila 2021 o spremembi Uredbe (EGS, Euratom) št. 1553/89 o dokončni enotni ureditvi zbiranja lastnih sredstev, pridobljenih iz davka na dodano vrednost (UL L 165, 11.5.2021, str. 9).

3

---

| 2.6.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | L 151/68 |
| --- | --- | --- | --- |

2.6.2022

SL

Uradni list Evropske unije

L 151/68

---

IZVEDBENI SKLEP KOMISIJE (EU) 2022/866

z dne 25. maja 2022

o nerešenih ugovorih glede pogojev za izdajo dovoljenja za biocidni proizvod Primer PIP v skladu z Uredbo (EU) št. 528/2012 Evropskega parlamenta in Sveta

(notificirano pod dokumentarno številko C(2022) 3318)

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 528/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. maja 2012 o dostopnosti na trgu in uporabi biocidnih proizvodov (1) ter zlasti člena 36(3) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Družba Lanxess Deutschland GmbH (v nadaljnjem besedilu: vlagatelj) je 11. marca 2016 v skladu s členom 34 Uredbe (EU) št. 528/2012 Franciji predložila vlogo za vzporedno medsebojno priznavanje dovoljenja za biocidni proizvod Primer PIP (v nadaljnjem besedilu: biocidni proizvod). Biocidni proizvod je sredstvo za zaščito lesa vrste proizvodov 8, ki ga je treba uporabljati za preventivno tretiranje proti glivam, ki razbarvajo les, glivam odprtotrosnicam, ki uničujejo les, in lesnim ksilofagnim hroščem (ličinkam). Biocidni proizvod se uporablja pri ročnem namakanju, samodejnem namakanju ali samodejnem razprševanju, kot aktivne snovi pa vsebuje propikonazol, IPBC in permetrin. Nemčija je referenčna država članica, odgovorna za oceno vloge v skladu s členom 34(1) Uredbe (EU) št. 528/2012. |
| --- | --- |

(1)

Družba Lanxess Deutschland GmbH (v nadaljnjem besedilu: vlagatelj) je 11. marca 2016 v skladu s členom 34 Uredbe (EU) št. 528/2012 Franciji predložila vlogo za vzporedno medsebojno priznavanje dovoljenja za biocidni proizvod Primer PIP (v nadaljnjem besedilu: biocidni proizvod). Biocidni proizvod je sredstvo za zaščito lesa vrste proizvodov 8, ki ga je treba uporabljati za preventivno tretiranje proti glivam, ki razbarvajo les, glivam odprtotrosnicam, ki uničujejo les, in lesnim ksilofagnim hroščem (ličinkam). Biocidni proizvod se uporablja pri ročnem namakanju, samodejnem namakanju ali samodejnem razprševanju, kot aktivne snovi pa vsebuje propikonazol, IPBC in permetrin. Nemčija je referenčna država članica, odgovorna za oceno vloge v skladu s členom 34(1) Uredbe (EU) št. 528/2012.

| (2) | V skladu s členom 35(2) Uredbe (EU) št. 528/2012 je Francija koordinacijski skupini 9. marca 2020 predložila ugovore, pri čemer je navedla, da pogoji za izdajo dovoljenja, ki jih je določila Nemčija, ne zagotavljajo, da biocidni proizvod izpolnjuje zahtevo iz člena 19(1), točka (b)(iii), navedene uredbe. Francija meni, da je za zagotovitev varnega ravnanja z biocidnim proizvodom treba pri ročnem namakanju ali samodejnem razprševanju nositi osebno zaščitno opremo, ki vključuje zaščitne rokavice, odporne proti kemikalijam, ki izpolnjujejo zahteve evropskega standarda EN 374 (material rokavic določi imetnik dovoljenja v informacijah o proizvodu), in kombinezon vsaj tipa 6, kakor je določen v evropskem standardu EN 13034, pri samodejnem namakanju nositi osebno zaščitno opremo, ki vključuje zaščitne rokavice, odporne proti kemikalijam, ki izpolnjujejo zahteve evropskega standarda EN 374 (material rokavic določi imetnik dovoljenja v informacijah o proizvodu), pri poznejši ročni obdelavi sveže tretiranega lesa pa nositi rokavice, odporne proti kemikalijam, ki izpolnjujejo zahteve evropskega standarda EN 374. Po mnenju Francije uporaba tehničnih in organizacijskih ukrepov v skladu z Direktivo Sveta 98/24/ES (2), kot morebitna nadomestna možnost za nošenje osebne zaščitne opreme ne zagotavlja ustrezne zaščite, če navedeni ukrepi niso opredeljeni in ovrednoteni v oceni biocidnega proizvoda. |
| --- | --- |

(2)

V skladu s členom 35(2) Uredbe (EU) št. 528/2012 je Francija koordinacijski skupini 9. marca 2020 predložila ugovore, pri čemer je navedla, da pogoji za izdajo dovoljenja, ki jih je določila Nemčija, ne zagotavljajo, da biocidni proizvod izpolnjuje zahtevo iz člena 19(1), točka (b)(iii), navedene uredbe. Francija meni, da je za zagotovitev varnega ravnanja z biocidnim proizvodom treba pri ročnem namakanju ali samodejnem razprševanju nositi osebno zaščitno opremo, ki vključuje zaščitne rokavice, odporne proti kemikalijam, ki izpolnjujejo zahteve evropskega standarda EN 374 (material rokavic določi imetnik dovoljenja v informacijah o proizvodu), in kombinezon vsaj tipa 6, kakor je določen v evropskem standardu EN 13034, pri samodejnem namakanju nositi osebno zaščitno opremo, ki vključuje zaščitne rokavice, odporne proti kemikalijam, ki izpolnjujejo zahteve evropskega standarda EN 374 (material rokavic določi imetnik dovoljenja v informacijah o proizvodu), pri poznejši ročni obdelavi sveže tretiranega lesa pa nositi rokavice, odporne proti kemikalijam, ki izpolnjujejo zahteve evropskega standarda EN 374. Po mnenju Francije uporaba tehničnih in organizacijskih ukrepov v skladu z Direktivo Sveta 98/24/ES (2), kot morebitna nadomestna možnost za nošenje osebne zaščitne opreme ne zagotavlja ustrezne zaščite, če navedeni ukrepi niso opredeljeni in ovrednoteni v oceni biocidnega proizvoda.

| (3) | Nemčija meni, da Direktiva 98/24/ES določa prednostni vrstni red različnih ukrepov za zmanjšanje tveganja za zaščito delavcev ter daje prednost uporabi tehničnih in organizacijskih ukrepov pred uporabo osebne zaščitne opreme za uporabo biocidnega proizvoda. Po mnenju Nemčije mora delodajalec v skladu z navedeno direktivo sprejeti odločitev, katere tehnične in organizacijske ukrepe je treba uporabiti, in ker obstaja širok nabor takih ukrepov, ukrepov ni mogoče opisati in ovrednotiti v dovoljenju za biocidni proizvod. |
| --- | --- |

(3)

Nemčija meni, da Direktiva 98/24/ES določa prednostni vrstni red različnih ukrepov za zmanjšanje tveganja za zaščito delavcev ter daje prednost uporabi tehničnih in organizacijskih ukrepov pred uporabo osebne zaščitne opreme za uporabo biocidnega proizvoda. Po mnenju Nemčije mora delodajalec v skladu z navedeno direktivo sprejeti odločitev, katere tehnične in organizacijske ukrepe je treba uporabiti, in ker obstaja širok nabor takih ukrepov, ukrepov ni mogoče opisati in ovrednotiti v dovoljenju za biocidni proizvod.

| (4) | Ker v koordinacijski skupini ni bil dosežen dogovor, je Nemčija 28. oktobra 2020 Komisiji predložila nerešen ugovor v skladu s členom 36(1) Uredbe (EU) št. 528/2012. Z navedenim dopisom je Komisiji predložila podroben opis zadeve, o kateri države članice niso mogle doseči dogovora, ter razloge za njihovo nestrinjanje. Navedeni opis je bil poslan zadevnim državam članicam in vlagatelju. |
| --- | --- |

(4)

Ker v koordinacijski skupini ni bil dosežen dogovor, je Nemčija 28. oktobra 2020 Komisiji predložila nerešen ugovor v skladu s členom 36(1) Uredbe (EU) št. 528/2012. Z navedenim dopisom je Komisiji predložila podroben opis zadeve, o kateri države članice niso mogle doseči dogovora, ter razloge za njihovo nestrinjanje. Navedeni opis je bil poslan zadevnim državam članicam in vlagatelju.

| (5) | Člen 2(3), točki (b) in (c), Uredbe (EU) št. 528/2012 določa, da navedena uredba ne sme posegati v Direktivo Sveta 89/391/EGS (3) in Direktivo 98/24/ES. |
| --- | --- |

(5)

Člen 2(3), točki (b) in (c), Uredbe (EU) št. 528/2012 določa, da navedena uredba ne sme posegati v Direktivo Sveta 89/391/EGS (3) in Direktivo 98/24/ES.

| (6) | V členu 19(1), točka (b)(iii), Uredbe (EU) št. 528/2012 je kot eno od meril za izdajo dovoljenja navedeno, da biocidni proizvod sam po sebi ali zaradi njegovih ostankov nima nesprejemljivih učinkov na zdravje ljudi. |
| --- | --- |

(6)

V členu 19(1), točka (b)(iii), Uredbe (EU) št. 528/2012 je kot eno od meril za izdajo dovoljenja navedeno, da biocidni proizvod sam po sebi ali zaradi njegovih ostankov nima nesprejemljivih učinkov na zdravje ljudi.

| (7) | Točka 9 Priloge VI k Uredbi (EU) št. 528/2012 določa, da mora uporaba splošnih načel iz navedene priloge za ocenjevanje dokumentacije za biocidne proizvode iz člena 19(1), točka (b), navedene uredbe, kadar so povezani z drugimi pogoji iz člena 19 navedene uredbe, pristojne organe ali Komisijo voditi pri odločanju, ali se izda dovoljenje za biocidni proizvod ali ne. Tako dovoljenje lahko vključuje omejitve uporabe biocidnega proizvoda ali druge pogoje. |
| --- | --- |

(7)

Točka 9 Priloge VI k Uredbi (EU) št. 528/2012 določa, da mora uporaba splošnih načel iz navedene priloge za ocenjevanje dokumentacije za biocidne proizvode iz člena 19(1), točka (b), navedene uredbe, kadar so povezani z drugimi pogoji iz člena 19 navedene uredbe, pristojne organe ali Komisijo voditi pri odločanju, ali se izda dovoljenje za biocidni proizvod ali ne. Tako dovoljenje lahko vključuje omejitve uporabe biocidnega proizvoda ali druge pogoje.

| (8) | V točki 18(d) Priloge VI k Uredbi (EU) št. 528/2012 je navedeno, da se z oceno tveganja za proizvod določijo ukrepi, potrebni za zaščito ljudi, živali in okolja, tako med predlagano običajno uporabo biocidnega proizvoda kot v realnem najslabšem možnem primeru. |
| --- | --- |

(8)

V točki 18(d) Priloge VI k Uredbi (EU) št. 528/2012 je navedeno, da se z oceno tveganja za proizvod določijo ukrepi, potrebni za zaščito ljudi, živali in okolja, tako med predlagano običajno uporabo biocidnega proizvoda kot v realnem najslabšem možnem primeru.

| (9) | V točki 56(2) Priloge VI k Uredbi (EU) št. 528/2012 je navedeno, da je pri ugotavljanju skladnosti z merili iz člena 19(1), točka (b), navedene uredbe ena od možnih ugotovitev, ki jih sprejme organ za ocenjevanje, da ob posebnih pogojih/omejitvah biocidni proizvod lahko ustreza merilom. |
| --- | --- |

(9)

V točki 56(2) Priloge VI k Uredbi (EU) št. 528/2012 je navedeno, da je pri ugotavljanju skladnosti z merili iz člena 19(1), točka (b), navedene uredbe ena od možnih ugotovitev, ki jih sprejme organ za ocenjevanje, da ob posebnih pogojih/omejitvah biocidni proizvod lahko ustreza merilom.

| (10) | V točki 62 Priloge VI k Uredbi (EU) št. 528/2012 je navedeno, da organ za ocenjevanje po potrebi sklene, da je mogoče merilo iz člena 19(1), točka (b)(iii), navedene uredbe izpolniti le z izvajanjem ukrepov za preprečevanje in zaščito, vključno z oblikovanjem delovnih procesov, tehničnim nadzorom, uporabo ustrezne opreme in materialov, uporabo kolektivnih varnostnih ukrepov in, če izpostavljenosti ni mogoče drugače preprečiti, z uporabo individualnih varnostnih ukrepov, med drugim uporabo osebne zaščitne opreme, na primer plinske maske, dihalne maske, delovne obleke, rokavic in zaščitnih očal, da bi se zmanjšala izpostavljenost poklicnih uporabnikov. |
| --- | --- |

(10)

V točki 62 Priloge VI k Uredbi (EU) št. 528/2012 je navedeno, da organ za ocenjevanje po potrebi sklene, da je mogoče merilo iz člena 19(1), točka (b)(iii), navedene uredbe izpolniti le z izvajanjem ukrepov za preprečevanje in zaščito, vključno z oblikovanjem delovnih procesov, tehničnim nadzorom, uporabo ustrezne opreme in materialov, uporabo kolektivnih varnostnih ukrepov in, če izpostavljenosti ni mogoče drugače preprečiti, z uporabo individualnih varnostnih ukrepov, med drugim uporabo osebne zaščitne opreme, na primer plinske maske, dihalne maske, delovne obleke, rokavic in zaščitnih očal, da bi se zmanjšala izpostavljenost poklicnih uporabnikov.

| (11) | Vendar točka 62 Priloge VI k Uredbi (EU) št. 528/2012 ne določa, da je treba oceno, na podlagi katere se sklene, da se merilo iz člena 19(1), točka (b)(iii), navedene uredbe lahko izpolni le z uporabo ukrepov za preprečevanje in zaščito, opraviti v skladu z Direktivo 98/24/ES. Prav tako ne določa izrecno, da se navedena direktiva ne bi uporabljala. Zato iz navedenih določb ne bi smelo izhajati, da se Direktiva 98/24/ES ne uporablja. Poleg tega so ustrezne obveznosti iz Direktive 98/24/ES naložene delodajalcem in ne organom držav članic. |
| --- | --- |

(11)

Vendar točka 62 Priloge VI k Uredbi (EU) št. 528/2012 ne določa, da je treba oceno, na podlagi katere se sklene, da se merilo iz člena 19(1), točka (b)(iii), navedene uredbe lahko izpolni le z uporabo ukrepov za preprečevanje in zaščito, opraviti v skladu z Direktivo 98/24/ES. Prav tako ne določa izrecno, da se navedena direktiva ne bi uporabljala. Zato iz navedenih določb ne bi smelo izhajati, da se Direktiva 98/24/ES ne uporablja. Poleg tega so ustrezne obveznosti iz Direktive 98/24/ES naložene delodajalcem in ne organom držav članic.

| (12) | Člen 4 Direktive 98/24/ES določa, da morajo delodajalci za oceno kakršnega koli tveganja za varnost in zdravje delavcev zaradi prisotnosti kemičnih snovi pridobiti potrebne dodatne informacije od dobavitelja ali drugih dostopnih virov in da morajo navedene informacije po potrebi vključevati posebno oceno tveganja za uporabnike, pripravljeno na podlagi zakonodaje Unije o kemičnih snoveh. |
| --- | --- |

(12)

Člen 4 Direktive 98/24/ES določa, da morajo delodajalci za oceno kakršnega koli tveganja za varnost in zdravje delavcev zaradi prisotnosti kemičnih snovi pridobiti potrebne dodatne informacije od dobavitelja ali drugih dostopnih virov in da morajo navedene informacije po potrebi vključevati posebno oceno tveganja za uporabnike, pripravljeno na podlagi zakonodaje Unije o kemičnih snoveh.

| (13) | Člen 6 Direktive 98/24/ES določa prednostno razvrstitev ukrepov, ki jih mora delodajalec sprejeti za zaščito delavcev pred tveganji zaradi izpostavljenosti kemičnim snovem pri delu. Prednost ima nadomestitev nevarne snovi, če pa to ni mogoče, je treba tveganje zaradi nevarne kemične snovi za varnost in zdravje delavcev pri delu kar najbolj zmanjšati z uporabo varnostnih in preventivnih ukrepov. Če izpostavljenosti nevarni snovi ni mogoče preprečiti z drugimi sredstvi, je treba zagotoviti zaščito delavcev z uporabo individualnih varnostnih ukrepov, vključno z osebno zaščitno opremo. |
| --- | --- |

(13)

Člen 6 Direktive 98/24/ES določa prednostno razvrstitev ukrepov, ki jih mora delodajalec sprejeti za zaščito delavcev pred tveganji zaradi izpostavljenosti kemičnim snovem pri delu. Prednost ima nadomestitev nevarne snovi, če pa to ni mogoče, je treba tveganje zaradi nevarne kemične snovi za varnost in zdravje delavcev pri delu kar najbolj zmanjšati z uporabo varnostnih in preventivnih ukrepov. Če izpostavljenosti nevarni snovi ni mogoče preprečiti z drugimi sredstvi, je treba zagotoviti zaščito delavcev z uporabo individualnih varnostnih ukrepov, vključno z osebno zaščitno opremo.

| (14) | Ob upoštevanju metod uporabe biocidnega proizvoda in razpoložljivih informacij organa za ocenjevanje taki tehnični ali organizacijski ukrepi niso bili opredeljeni v vlogi za izdajo dovoljenja za biocidni proizvod ali pri oceni navedene vloge. |
| --- | --- |

(14)

Ob upoštevanju metod uporabe biocidnega proizvoda in razpoložljivih informacij organa za ocenjevanje taki tehnični ali organizacijski ukrepi niso bili opredeljeni v vlogi za izdajo dovoljenja za biocidni proizvod ali pri oceni navedene vloge.

| (15) | Komisija zato meni, da biocidni proizvod izpolnjuje merilo iz člena 19(1), točka (b)(iii), Uredbe (EU) št. 528/2012, če je v dovoljenju in na oznaki biocidnega proizvoda vključen naslednji pogoj glede njegove uporabe: „Pri ročnem namakanju ali samodejnem razprševanju je obvezno nositi zaščitne rokavice, odporne proti kemikalijam, ki izpolnjujejo zahteve evropskega standarda EN 374 (material rokavic določi imetnik dovoljenja v informacijah o proizvodu), in kombinezon vsaj tipa 6, kakor je določen v evropskem standardu EN 13034, pri samodejnem namakanju je obvezno nositi zaščitne rokavice, odporne proti kemikalijam, ki izpolnjujejo zahteve evropskega standarda EN 374 (material rokavic določi imetnik dovoljenja v informacijah o proizvodu), pri poznejši ročni obdelavi sveže tretiranega lesa pa je obvezno nositi rokavice, odporne proti kemikalijam, ki izpolnjujejo zahteve evropskega standarda EN 374 (material rokavic določi imetnik dovoljenja v informacijah o proizvodu). To ne posega v uporabo Direktive Sveta 98/24/ES in druge zakonodaje Unije na področju zdravja in varnosti pri delu s strani delodajalcev.“ |
| --- | --- |

(15)

Komisija zato meni, da biocidni proizvod izpolnjuje merilo iz člena 19(1), točka (b)(iii), Uredbe (EU) št. 528/2012, če je v dovoljenju in na oznaki biocidnega proizvoda vključen naslednji pogoj glede njegove uporabe: „Pri ročnem namakanju ali samodejnem razprševanju je obvezno nositi zaščitne rokavice, odporne proti kemikalijam, ki izpolnjujejo zahteve evropskega standarda EN 374 (material rokavic določi imetnik dovoljenja v informacijah o proizvodu), in kombinezon vsaj tipa 6, kakor je določen v evropskem standardu EN 13034, pri samodejnem namakanju je obvezno nositi zaščitne rokavice, odporne proti kemikalijam, ki izpolnjujejo zahteve evropskega standarda EN 374 (material rokavic določi imetnik dovoljenja v informacijah o proizvodu), pri poznejši ročni obdelavi sveže tretiranega lesa pa je obvezno nositi rokavice, odporne proti kemikalijam, ki izpolnjujejo zahteve evropskega standarda EN 374 (material rokavic določi imetnik dovoljenja v informacijah o proizvodu). To ne posega v uporabo Direktive Sveta 98/24/ES in druge zakonodaje Unije na področju zdravja in varnosti pri delu s strani delodajalcev.“

| (16) | Kadar vlagatelj vloge za dovoljenje opredeli učinkovite tehnične ali organizacijske ukrepe, organ, ki izda dovoljenje, pa se strinja, da bi se s takimi ukrepi dosegla enakovredna ali višja raven zmanjšanja izpostavljenosti, ali organ, ki izda dovoljenje, sam opredeli ukrepe, s katerimi bi se dosegla enakovredna ali višja raven zmanjšanja izpostavljenosti, bi morali navedeni ukrepi nadomestiti nošenje osebne zaščitne opreme ter bi jih bilo treba navesti v dovoljenju in na oznaki biocidnega proizvoda. |
| --- | --- |

(16)

Kadar vlagatelj vloge za dovoljenje opredeli učinkovite tehnične ali organizacijske ukrepe, organ, ki izda dovoljenje, pa se strinja, da bi se s takimi ukrepi dosegla enakovredna ali višja raven zmanjšanja izpostavljenosti, ali organ, ki izda dovoljenje, sam opredeli ukrepe, s katerimi bi se dosegla enakovredna ali višja raven zmanjšanja izpostavljenosti, bi morali navedeni ukrepi nadomestiti nošenje osebne zaščitne opreme ter bi jih bilo treba navesti v dovoljenju in na oznaki biocidnega proizvoda.

| (17) | Komisija je 15. februarja 2021 vlagatelju zagotovila možnost, da predloži pisne pripombe v skladu s členom 36(2) Uredbe (EU) št. 528/2012. Vlagatelj ni predložil pripomb. |
| --- | --- |

(17)

Komisija je 15. februarja 2021 vlagatelju zagotovila možnost, da predloži pisne pripombe v skladu s členom 36(2) Uredbe (EU) št. 528/2012. Vlagatelj ni predložil pripomb.

| (18) | Ukrepi iz tega sklepa so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za biocidne proizvode – |
| --- | --- |

(18)

Ukrepi iz tega sklepa so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za biocidne proizvode –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Biocidni proizvod, opredeljen s številko zadeve BC-XP022475-16 v registru biocidnih proizvodov, izpolnjuje pogoj iz člena 19(1), točka (b)(iii), Uredbe (EU) št. 528/2012, če je v dovoljenju in na oznaki biocidnega proizvoda vključen naslednji pogoj glede njegove uporabe: „Pri ročnem namakanju ali samodejnem razprševanju je obvezno nositi zaščitne rokavice, odporne proti kemikalijam, ki izpolnjujejo zahteve evropskega standarda EN 374 (material rokavic določi imetnik dovoljenja v informacijah o proizvodu), in kombinezon vsaj tipa 6, kakor je določen v evropskem standardu EN 13034, pri samodejnem namakanju je obvezno nositi zaščitne rokavice, odporne proti kemikalijam, ki izpolnjujejo zahteve evropskega standarda EN 374 (material rokavic določi imetnik dovoljenja v informacijah o proizvodu), pri poznejši ročni obdelavi sveže tretiranega lesa pa je obvezno nositi rokavice, odporne proti kemikalijam, ki izpolnjujejo zahteve evropskega standarda EN 374 (material rokavic določi imetnik dovoljenja v informacijah o proizvodu). To ne posega v uporabo Direktive Sveta 98/24/ES in druge zakonodaje Unije na področju zdravja in varnosti pri delu s strani delodajalcev.“

Kadar vlagatelj vloge za dovoljenje opredeli tehnične ali organizacijske ukrepe, organ, ki izda dovoljenje, pa se strinja, da se s takimi ukrepi doseže raven zmanjšanja izpostavljenosti, ki je enaka ali višja od zmanjšanja, doseženega z nošenjem zaščitne opreme iz prvega odstavka, ali organ, ki izda dovoljenje, sam opredeli take ukrepe, s katerimi se doseže enakovredna ali višja raven zmanjšanja izpostavljenosti od zmanjšanja, doseženega z nošenjem zaščitne opreme iz prvega odstavka, se navedeni ukrepi uporabijo namesto navedene osebne zaščitne opreme ter se navedejo v dovoljenju in na oznaki biocidnega proizvoda. V tem primeru se ne uporablja obveznost vključitve pogoja glede uporabe biocidnega proizvoda iz prvega odstavka.

Člen 2

Ta sklep je naslovljen na države članice.

V Bruslju, 25. maja 2022

Za Komisijo

Stela KIRIAKIDES

članica Komisije

---

(1)  
  UL L 167, 27.6.2012, str. 1.

1

(2)  Direktiva Sveta 98/24/ES z dne 7. aprila 1998 o varovanju zdravja in zagotavljanju varnosti delavcev pred tveganji zaradi izpostavljenosti kemičnim dejavnikom pri delu (štirinajsta posebna direktiva v smislu člena 16(1) Direktive 89/391/EGS) (UL L 131, 5.5.1998, str. 11).

2

(3)  Direktiva Sveta 89/391/EGS z dne 12. junija 1989 o uvajanju ukrepov za spodbujanje izboljšav varnosti in zdravja delavcev pri delu (UL L 183, 29.6.1989, str. 1).

3

---

PRIPOROČILA

| 2.6.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | L 151/72 |
| --- | --- | --- | --- |

2.6.2022

SL

Uradni list Evropske unije

L 151/72

---

PRIPOROČILO KOMISIJE (EU) 2022/867

z dne 1. junija 2022

o dajanju v promet varnostnih zalog nafte v državah članicah po invaziji na Ukrajino

EVROPSKA KOMISIJA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 292 Pogodbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Cilj Direktive Sveta 2009/119/ES (1) je zagotoviti visoko stopnjo varnosti oskrbe z nafto v Uniji z zanesljivimi in preglednimi mehanizmi, ki temeljijo na solidarnosti med državami članicami. Določa zlasti pravila in postopke, ki se uporabljajo v izrednih razmerah. Upravni odbor Mednarodne agencije za energijo je 1. marca in 1. aprila 2022 sprejel usklajene načrte za mobilizacijo varnostnih zalog nafte, s katerimi je predvidel dajanje v promet 60 oziroma 120 milijonov sodčkov nafte (2). |
| --- | --- |

(1)

Cilj Direktive Sveta 2009/119/ES (1) je zagotoviti visoko stopnjo varnosti oskrbe z nafto v Uniji z zanesljivimi in preglednimi mehanizmi, ki temeljijo na solidarnosti med državami članicami. Določa zlasti pravila in postopke, ki se uporabljajo v izrednih razmerah. Upravni odbor Mednarodne agencije za energijo je 1. marca in 1. aprila 2022 sprejel usklajene načrte za mobilizacijo varnostnih zalog nafte, s katerimi je predvidel dajanje v promet 60 oziroma 120 milijonov sodčkov nafte (2).

| (2) | Komisija in države članice so na štirih sejah koordinacijske skupine za nafto (22. in 25. februarja ter 2. in 31. marca) razpravljale o priložnostih, pričakovanih koristih in učinku skupnega ukrepanja Mednarodne agencije za energijo. Službe Komisije so z dopisoma z dne 4. marca in 5. aprila 2022, naslovljenima na koordinacijsko skupino za nafto, države članice opozorile na ustrezne določbe in obveznosti, ki veljajo na podlagi prava Unije. |
| --- | --- |

(2)

Komisija in države članice so na štirih sejah koordinacijske skupine za nafto (22. in 25. februarja ter 2. in 31. marca) razpravljale o priložnostih, pričakovanih koristih in učinku skupnega ukrepanja Mednarodne agencije za energijo. Službe Komisije so z dopisoma z dne 4. marca in 5. aprila 2022, naslovljenima na koordinacijsko skupino za nafto, države članice opozorile na ustrezne določbe in obveznosti, ki veljajo na podlagi prava Unije.

| (3) | Osemnajst držav članic (vključno z dvema državama članicama, ki nista članici Mednarodne agencije za energijo) je sodelovalo pri kolektivnih ukrepih Mednarodne agencije za energijo in obljubilo prostovoljne prispevke za približno 40 milijonov sodčkov ekvivalenta surove nafte. |
| --- | --- |

(3)

Osemnajst držav članic (vključno z dvema državama članicama, ki nista članici Mednarodne agencije za energijo) je sodelovalo pri kolektivnih ukrepih Mednarodne agencije za energijo in obljubilo prostovoljne prispevke za približno 40 milijonov sodčkov ekvivalenta surove nafte.

| (4) | Varnostne zaloge nafte, ki se trenutno hranijo v Uniji, so najnižje od leta 2013. V skladu s členom 3 Direktive 2009/119/ES odražajo neto uvoz surove nafte in naftnih derivatov v letu 2020, ki je bil neobičajno nizek, saj se je potrošnja zaradi sanitarnih ukrepov, namenjenih boju proti pandemiji COVID-19, zmanjšala (omejitve gibanja in zmanjšana mobilnost). Količine surove nafte in naftnih derivatov, potrebne za izpolnitev nove letne obveznosti vzdrževanja zalog, ki se uporablja od 1. julija 2022 za 12-mesečno obdobje, naj bi se v nekaterih državah članicah povečale za do 30 %. |
| --- | --- |

(4)

Varnostne zaloge nafte, ki se trenutno hranijo v Uniji, so najnižje od leta 2013. V skladu s členom 3 Direktive 2009/119/ES odražajo neto uvoz surove nafte in naftnih derivatov v letu 2020, ki je bil neobičajno nizek, saj se je potrošnja zaradi sanitarnih ukrepov, namenjenih boju proti pandemiji COVID-19, zmanjšala (omejitve gibanja in zmanjšana mobilnost). Količine surove nafte in naftnih derivatov, potrebne za izpolnitev nove letne obveznosti vzdrževanja zalog, ki se uporablja od 1. julija 2022 za 12-mesečno obdobje, naj bi se v nekaterih državah članicah povečale za do 30 %.

| (5) | V trenutnih razmerah, ki jih zaznamuje negotovost v zvezi z razvojem vojne v Ukrajini, je izjemno pomembno čim bolj omejiti povpraševanje po surovi nafti in naftnih derivatih ter se izogniti dodatnim pritiskom na naftnem trgu. Zato ni zaželeno, da države članice kratkoročno obnovijo tiste varnostne zaloge nafte, ki se dajejo ali bodo dane v promet v skladu s členom 20 Direktive 2009/119/ES, razen če obstaja tveganje za njihovo pripravljenost na področju zanesljivosti oskrbe. Vendar je še prezgodaj za opredelitev končnega roka za obnovitev zalog, danih v promet. |
| --- | --- |

(5)

V trenutnih razmerah, ki jih zaznamuje negotovost v zvezi z razvojem vojne v Ukrajini, je izjemno pomembno čim bolj omejiti povpraševanje po surovi nafti in naftnih derivatih ter se izogniti dodatnim pritiskom na naftnem trgu. Zato ni zaželeno, da države članice kratkoročno obnovijo tiste varnostne zaloge nafte, ki se dajejo ali bodo dane v promet v skladu s členom 20 Direktive 2009/119/ES, razen če obstaja tveganje za njihovo pripravljenost na področju zanesljivosti oskrbe. Vendar je še prezgodaj za opredelitev končnega roka za obnovitev zalog, danih v promet.

| (6) | Države članice bi se morale izogibati nakupu dodatne surove nafte in naftnih derivatov v okviru priprav na prihodnjo novo letno obveznost vzdrževanja zalog, v veljavi od julija 2022, saj bi gotovo povzročil povečanje sedanjega povpraševanja po teh surovinah. V skladu s členom 20(6) Direktive 2009/119/ES bo Komisija pregledala rok, v katerem morajo države članice obnoviti svoje zaloge, da znova dosežejo obvezne minimalne ravni. |
| --- | --- |

(6)

Države članice bi se morale izogibati nakupu dodatne surove nafte in naftnih derivatov v okviru priprav na prihodnjo novo letno obveznost vzdrževanja zalog, v veljavi od julija 2022, saj bi gotovo povzročil povečanje sedanjega povpraševanja po teh surovinah. V skladu s členom 20(6) Direktive 2009/119/ES bo Komisija pregledala rok, v katerem morajo države članice obnoviti svoje zaloge, da znova dosežejo obvezne minimalne ravni.

| (7) | Komisija se je z usklajevalno skupino za nafto o tem priporočilu posvetovala na seji, ki je potekala 14. marca 2021 in na kateri so sodelovali predstavniki sekretariata Mednarodne agencije za energijo – |
| --- | --- |

(7)

Komisija se je z usklajevalno skupino za nafto o tem priporočilu posvetovala na seji, ki je potekala 14. marca 2021 in na kateri so sodelovali predstavniki sekretariata Mednarodne agencije za energijo –

PRIPOROČA:

| (1) | Države članice pred 1. novembrom 2022 ne bi smele obnoviti svojih varnostnih zalog nafte do minimalnih ravni, ki jih zahteva Direktiva 2009/119/ES, razen če bi ta neobnovitev zalog ogrozila njihovo pripravljenost na področju zanesljivosti oskrbe. |
| --- | --- |

(1)

| (2) | Komisija bo v posvetovanju s koordinacijsko skupino za nafto in v sodelovanju z Mednarodno agencijo za energijo pregledala to priporočilo, da bi določila datum začetka uporabe obveznosti vzdrževanja zalog, pri čemer bo upoštevala razvoj trenutne krize. |
| --- | --- |

(2)

V Bruslju, 1. junija 2022

Za Komisijo

Kadri SIMSON

članica Komisije

---

(1)  Direktiva Sveta 2009/119/ES z dne 14. septembra 2009 o obveznosti držav članic glede vzdrževanja minimalnih zalog surove nafte in/ali naftnih derivatov (UL L 265, 9.10.2009, str. 9).

1

(2)  277. oziroma 279. izredna seja upravnega odbora.

2

---

Popravki

| 2.6.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | L 151/74 |
| --- | --- | --- | --- |

2.6.2022

SL

Uradni list Evropske unije

L 151/74

---

Popravek Uredbe (EU) št. 528/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. maja 2012 o dostopnosti na trgu in uporabi biocidnih proizvodov

(
  Uradni list Evropske unije L 167 z dne 27. junija 2012
  )

Stran 35, člen 58(2):

besedilo:

„2. Tretirani izdelek se ne daje na trg, razen če so vse aktivne snovi v biocidnem proizvodu, ki se uporabi za tretiranje izdelka ali ga tretirani izdelek vsebuje, vključene v seznam, sestavljen v skladu s členom 9(2), za ustrezno vrsto proizvoda in uporabo, ali pa v Prilogo I ter so izpolnjeni vsi pogoji ali omejitve iz Priloge I.“

se glasi:

„2. Tretirani izdelek se ne daje na trg, razen če so vse aktivne snovi v biocidnem proizvodu, ki se uporabi za tretiranje izdelka ali ga tretirani izdelek vsebuje, vključene v seznam, sestavljen v skladu s členom 9(2), za ustrezno vrsto proizvoda in uporabo, ali pa v Prilogo I ter so izpolnjeni vsi tam določeni pogoji ali omejitve.“.

---

| 2.6.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | L 151/75 |
| --- | --- | --- | --- |

2.6.2022

SL

Uradni list Evropske unije

L 151/75

---

Popravek Izvedbene uredbe Komisije (EU) 2021/1431 z dne 1. septembra 2021 o dovoljenju za muramidazo, ki jo proizvaja Trichoderma reesei DSM 32338, kot krmni dodatek za tekače (imetnik dovoljenja DSM Nutritional Products Ltd, ki ga v Uniji zastopa DSM Nutritional Products Sp. z o.o.)

(
  Uradni list Evropske unije L 309 z dne 2. septembra 2021
  )

Stran 5, naslov in uvodna izjava 3:

besedilo:

„kot krmni dodatek za tekače“

se glasi:

„kot krmni dodatek za odstavljene pujske“.

Stran 5, uvodna izjava 4, četrti stavek:

besedilo:

„kot zootehnični dodatek pri tekačih.“

se glasi:

„kot zootehnični dodatek pri odstavljenih pujskih.“.

Stran 7, Priloga, tabela, vrstica za dodatek 4d16, peti stolpec (Vrsta ali kategorija živali), edini vnos:

besedilo:

„tekači“

se glasi:

„odstavljeni pujski“.

---

| 2.6.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | L 151/76 |
| --- | --- | --- | --- |

2.6.2022

SL

Uradni list Evropske unije

L 151/76

---

Popravek Izvedbene uredbe Komisije (EU) 2020/1376 z dne 1. oktobra 2020 o dovoljenju za pripravek iz 6-fitaze, ki jo proizvaja Komagataella phaffii (CGMCC 12056), kot krmni dodatek za pitovne purane, purane za razplod, pujske (sesne pujske in tekače) in manj pomembne vrste prašičev (imetnik dovoljenja Andrés Pintaluba S.A)

(
  Uradni list Evropske unije L 319 z dne 2. oktobra 2020
  )

Stran 26, naslov in uvodna izjava 3:

besedilo:

„pujske (sesne pujske in tekače)“

se glasi:

„pujske (sesne in odstavljene)“.

Stran 28, Priloga, tabela, vrstica za dodatek 4a31, peti stolpec (Vrsta ali kategorija živali), tretji in četrti vnos:

besedilo:

„pujski (sesni pujski in tekači)

manj pomembne vrste prašičev (sesni pujski in tekači)“

se glasi:

„pujski (sesni in odstavljeni)

manj pomembne vrste prašičev (sesni in odstavljeni)“.

---

| 2.6.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | L 151/77 |
| --- | --- | --- | --- |

2.6.2022

SL

Uradni list Evropske unije

L 151/77

---

Popravek Izvedbene uredbe Komisije (EU) 2021/2092 z dne 29. novembra 2021 o dovoljenju za kalijev diformat kot krmni dodatek za prašiče pitance in tekače

(
  Uradni list Evropske unije L 427 z dne 30. novembra 2021
  )

Stran 166, naslov in uvodna izjava 3:

besedilo:

„kot krmni dodatek za prašiče pitance in tekače“

se glasi:

„kot krmni dodatek za prašiče pitance in odstavljene pujske“.

Stran 168, Priloga, tabela, vrstica za dodatek 1j001, četrti stolpec (Vrsta ali kategorija živali), drugi vnos:

besedilo:

„tekači“

se glasi:

„odstavljeni pujski“.

---

| 2.6.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | L 151/78 |
| --- | --- | --- | --- |

2.6.2022

SL

Uradni list Evropske unije

L 151/78

---

Popravek Izvedbene uredbe Komisije (EU) 2022/272 z dne 23. februarja 2022 o dovoljenju za pripravek iz Saccharomyces cerevisiae MUCL 39885 kot krmni dodatek za vse prašiče, razen tekačev in svinj, ter pse (imetnik dovoljenja: Prosol S.p.A.)

(
  Uradni list Evropske unije L 43 z dne 24. februarja 2022
  )

Stran 14, naslov in uvodna izjava 3:

besedilo:

„kot krmni dodatek za vse prašiče, razen tekačev in svinj,“

se glasi:

„kot krmni dodatek za vse prašiče, razen odstavljenih pujskov in svinj,“.

Stran 16, Priloga, tabela, vrstica za dodatek 4b1710, peti stolpec (Vrsta ali kategorija živali), prvi vnos:

besedilo:

„vsi prašiči, razen za razmnoževanje, in tekači“

se glasi:

„vsi prašiči, razen za razmnoževanje, in odstavljeni pujski“.

---

| 2.6.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | L 151/79 |
| --- | --- | --- | --- |

2.6.2022

SL

Uradni list Evropske unije

L 151/79

---

Popravek Izvedbene uredbe Komisije (EU) 2021/508 z dne 23. marca 2021 o podaljšanju dovoljenja za pripravek iz Saccharomyces cerevisiae MUCL 39885 kot krmni dodatek za tekače in razveljavitvi Uredbe (EU) št. 170/2011 (imetnik dovoljenja Prosol: S.p.A.)

(
  Uradni list Evropske unije L 102 z dne 24. marca 2021
  )

Stran 11, naslov ter uvodni izjavi 2 in 3, prvi stavek:

besedilo:

„kot krmni dodatek za tekače“

se glasi:

„kot krmni dodatek za odstavljene pujske“.

Stran 13, Priloga, tabela, vrstica za dodatek 4b1710, peti stolpec (Vrsta ali kategorija živali), edini vnos:

besedilo:

„tekači“

se glasi:

„odstavljeni pujski“.

---

| 2.6.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | L 151/80 |
| --- | --- | --- | --- |

2.6.2022

SL

Uradni list Evropske unije

L 151/80

---

Popravek Izvedbene uredbe Komisije (EU) 2020/1378 z dne 1. oktobra 2020 o dovoljenju za bakrov kelat lizina in glutaminske kisline kot krmni dodatek za vse živalske vrste

(
  Uradni list Evropske unije L 319 z dne 2. oktobra 2020
  )

Stran 34, Priloga, tabela, vrstica za dodatek 3b415, osmi stolpec (Najvišja vsebnost), vnos „pujski“, prva alinea:

besedilo:

„sesni pujski in tekači do 4 tednov po odstavitvi:“

se glasi:

„sesni in odstavljeni pujski do 4 tednov po odstavitvi:“.

---

| 2.6.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | L 151/81 |
| --- | --- | --- | --- |

2.6.2022

SL

Uradni list Evropske unije

L 151/81

---

Popravek Izvedbene uredbe Komisije (EU) 2021/1411 z dne 27. avgusta 2021 o podaljšanju dovoljenja za Clostridium butyricum FERM BP-2789 kot krmni dodatek za piščance za nesenje jajc, pitovne purane, purane za razplod, manj pomembne aviarne vrste (razen nesnic), tekače in odstavljene manj pomembne vrste prašičev, o dovoljenju za pitovne piščance, sesne pujske in sesne manj pomembne vrste prašičev ter razveljavitvi izvedbenih uredb (EU) št. 373/2011, (EU) št. 374/2013 in (EU) št. 1108/2014 (imetnik dovoljenja Miyarisan Pharmaceutical Co. Ltd, ki ga zastopa Huvepharma NV Belgium)

(
  Uradni list Evropske unije L 304 z dne 30. avgusta 2021
  )

Stran 11, naslov in uvodna izjava 3, prvi stavek, ter stran 12, člen 1:

besedilo:

„tekače in odstavljene manj pomembne vrste prašičev“

se glasi:

„odstavljene pujske in odstavljene manj pomembne vrste prašičev“.

Stran 11, uvodna izjava 2:

besedilo:

„tekače in manj pomembne vrste prašičev (odstavljenih)“

se glasi:

„odstavljene pujske in manj pomembne vrste prašičev (odstavljenih)“.

---

| 2.6.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | L 151/82 |
| --- | --- | --- | --- |

2.6.2022

SL

Uradni list Evropske unije

L 151/82

---

Popravek Izvedbene uredbe Komisije (EU) 2021/1412 z dne 27. avgusta 2021 o dovoljenju za železov(III) citrat kelat kot krmni dodatek za pujske in manj pomembne vrste prašičev (imetnik dovoljenja: Akeso Biomedical, Inc. USA, ki ga v Uniji zastopa Pen & Tec Consulting SLU)

(
  Uradni list Evropske unije L 304 z dne 30. avgusta 2021
  )

Stran 14, uvodna izjava 3:

besedilo:

„kot krmni dodatek za pujske in manj pomembne vrste prašičev (sesnih in tekačev)“

se glasi:

„kot krmni dodatek za pujske in manj pomembne vrste prašičev (sesnih in odstavljenih)“.

Stran 14, uvodna izjava 4, četrti stavek:

besedilo:

„krmni dodatek izboljša zootehnične parametre tekačev“

se glasi:

„krmni dodatek izboljša zootehnične parametre odstavljenih pujskov“.

Stran 16, Priloga, tabela, vrstica za dodatek 4d22, peti stolpec (Vrsta ali kategorija živali), edini vnos:

besedilo:

„pujski in manj pomembne vrste prašičev (sesni in tekači)“

se glasi:

„pujski in manj pomembne vrste prašičev (sesni in odstavljeni)“.

---

| 2.6.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | L 151/83 |
| --- | --- | --- | --- |

2.6.2022

SL

Uradni list Evropske unije

L 151/83

---

Popravek Izvedbene uredbe Komisije (EU) 2020/1370 z dne 1. oktobra 2020 o dovoljenju za pripravek iz lantanid citrata kot krmni dodatek za tekače (imetnik dovoljenja Treibacher Industrie AG)

(
  Uradni list Evropske unije L 319 z dne 2. oktobra 2020
  )

Stran 5, naslov in uvodna izjava 3:

besedilo:

„kot krmni dodatek za tekače“

se glasi:

„kot krmni dodatek za odstavljene pujske“.

Stran 5, uvodna izjava 4, četrti stavek:

besedilo:

„učinkovit pri izboljšanju rasti tekačev.“

se glasi:

„učinkovit pri izboljšanju rasti odstavljenih pujskov.“.

Stran 7, Priloga, tabela, vrstica za dodatek 4d21, peti stolpec (Vrsta ali kategorija živali), edini vnos:

besedilo:

„tekači“

se glasi:

„odstavljeni pujski“.

---