# Službeni list L 161/2022

| | ISSN 1977-0847 |
| --- | --- |
| Službeni list
  Europske unije | L 161 |
| | |
| Hrvatsko izdanje | Zakonodavstvo | Godište 65.16. lipnja 2022. |

ISSN 1977-0847

Službeni list

Europske unije

L 161

Hrvatsko izdanje

Zakonodavstvo

Godište 65.16. lipnja 2022.

---

| Sadržaj | | II.   Nezakonodavni akti | Stranica |
| --- | --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | * | Provedbena uredba Komisije (EU) 2022/926 оd 15. lipnja 2022. o uvođenju konačne antidampinške pristojbe na uvoz cijevi od duktilnog lijevanog željeza (poznato i kao sferoidno grafitno lijevano željezo) podrijetlom iz Indije nakon revizije zbog predstojećeg isteka mjera u skladu s člankom 11. stavkom 2. Uredbe (EU) 2016/1036 Europskog parlamenta i Vijeća | 1 |
| | * | Provedbena uredba Komisije (EU) 2022/927 оd 15. lipnja 2022. o uvođenju konačne kompenzacijske pristojbe na uvoz cijevi od duktilnog lijevanog željeza (poznato i kao sferoidno grafitno lijevano željezo) podrijetlom iz Indije nakon revizije zbog predstojećeg isteka mjera u skladu s člankom 18. Uredbe (EU) 2016/1037 Europskog parlamenta i Vijeća | 28 |
| | * | Provedbena uredba Komisije (EU) 2022/928 оd 15. lipnja 2022. o izmjeni priloga V. i XIV. Provedbenoj uredbi (EU) 2021/404 u pogledu unosa za Kanadu, Ujedinjenu Kraljevinu i Sjedinjene Američke Države na popisima trećih zemalja iz kojih je odobren ulazak u Uniju pošiljaka peradi, zametnih proizvoda peradi te svježeg mesa peradi i pernate divljači (
  1
  ) | 67 |

Sadržaj

II.   Nezakonodavni akti

Stranica

UREDBE

*

Provedbena uredba Komisije (EU) 2022/926 оd 15. lipnja 2022. o uvođenju konačne antidampinške pristojbe na uvoz cijevi od duktilnog lijevanog željeza (poznato i kao sferoidno grafitno lijevano željezo) podrijetlom iz Indije nakon revizije zbog predstojećeg isteka mjera u skladu s člankom 11. stavkom 2. Uredbe (EU) 2016/1036 Europskog parlamenta i Vijeća

1

*

Provedbena uredba Komisije (EU) 2022/927 оd 15. lipnja 2022. o uvođenju konačne kompenzacijske pristojbe na uvoz cijevi od duktilnog lijevanog željeza (poznato i kao sferoidno grafitno lijevano željezo) podrijetlom iz Indije nakon revizije zbog predstojećeg isteka mjera u skladu s člankom 18. Uredbe (EU) 2016/1037 Europskog parlamenta i Vijeća

28

*

Provedbena uredba Komisije (EU) 2022/928 оd 15. lipnja 2022. o izmjeni priloga V. i XIV. Provedbenoj uredbi (EU) 2021/404 u pogledu unosa za Kanadu, Ujedinjenu Kraljevinu i Sjedinjene Američke Države na popisima trećih zemalja iz kojih je odobren ulazak u Uniju pošiljaka peradi, zametnih proizvoda peradi te svježeg mesa peradi i pernate divljači (
  1
  )

1

67

| | | III.   Drugi akti |
| --- | --- | --- |
| | | EUROPSKI GOSPODARSKI PROSTOR |
| | * | Odluka Nadzornog tijela EFTA-e br. 292/21/COL od 15. prosinca 2021. o izmjeni postupovnih i materijalnih pravila u području državnih potpora donošenjem novih Smjernica o državnim potporama za promicanje ulaganja rizičnog kapitala [2022/929] | 81 |

III.   Drugi akti

EUROPSKI GOSPODARSKI PROSTOR

*

Odluka Nadzornog tijela EFTA-e br. 292/21/COL od 15. prosinca 2021. o izmjeni postupovnih i materijalnih pravila u području državnih potpora donošenjem novih Smjernica o državnim potporama za promicanje ulaganja rizičnog kapitala [2022/929]

81

| | | Ispravci |
| --- | --- | --- |
| | * | Ispravak Uredbe (EU) 2019/1009 Europskog parlamenta i Vijeća od 5. lipnja 2019. o utvrđivanju pravila o stavljanju gnojidbenih proizvoda EU-a na raspolaganje na tržištu te o izmjenama uredaba (EZ) br. 1069/2009 i (EZ) br. 1107/2009 i stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 2003/2003 ( SL L 170, 25.6.2019. ) | 121 |
| | * | Ispravak Provedbene uredbe Vijeća (EU) 2022/658 od 21. travnja 2022. o provedbi Uredbe (EU) br. 269/2014 o mjerama ograničavanja u odnosu na djelovanja koja podrivaju ili ugrožavaju teritorijalnu cjelovitost, suverenost i neovisnost Ukrajine ( SL L 120, 21.4.2022. ) | 122 |

Ispravci

*

Ispravak Uredbe (EU) 2019/1009 Europskog parlamenta i Vijeća od 5. lipnja 2019. o utvrđivanju pravila o stavljanju gnojidbenih proizvoda EU-a na raspolaganje na tržištu te o izmjenama uredaba (EZ) br. 1069/2009 i (EZ) br. 1107/2009 i stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 2003/2003 ( SL L 170, 25.6.2019. )

( SL L 170, 25.6.2019. )

121

*

Ispravak Provedbene uredbe Vijeća (EU) 2022/658 od 21. travnja 2022. o provedbi Uredbe (EU) br. 269/2014 o mjerama ograničavanja u odnosu na djelovanja koja podrivaju ili ugrožavaju teritorijalnu cjelovitost, suverenost i neovisnost Ukrajine ( SL L 120, 21.4.2022. )

( SL L 120, 21.4.2022. )

122

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekst značajan za EGP. |

---

(1)   Tekst značajan za EGP.

1

| HR | Akti čiji su naslovi tiskani običnim slovima su oni koji se odnose na svakodnevno upravljanje poljoprivrednim pitanjima, a općenito vrijede ograničeno razdoblje.
  Naslovi svih drugih akata tiskani su masnim slovima, a prethodi im zvjezdica. |
| --- | --- |

HR

Akti čiji su naslovi tiskani običnim slovima su oni koji se odnose na svakodnevno upravljanje poljoprivrednim pitanjima, a općenito vrijede ograničeno razdoblje.

Naslovi svih drugih akata tiskani su masnim slovima, a prethodi im zvjezdica.

---

II. Nezakonodavni akti

UREDBE

| 16.6.2022 | HR | Službeni list Europske unije | L 161/1 |
| --- | --- | --- | --- |

16.6.2022

HR

Službeni list Europske unije

L 161/1

---

PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2022/926

оd 15. lipnja 2022.

o uvođenju konačne antidampinške pristojbe na uvoz cijevi od duktilnog lijevanog željeza (poznato i kao sferoidno grafitno lijevano željezo) podrijetlom iz Indije nakon revizije zbog predstojećeg isteka mjera u skladu s člankom 11. stavkom 2. Uredbe (EU) 2016/1036 Europskog parlamenta i Vijeća

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2016/1036 Europskog parlamenta i Vijeća od 8. lipnja 2016. o zaštiti od dampinškog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske unije (1) („osnovna uredba”), a posebno njezin članak 11. stavak 2.,

budući da:

1.   POSTUPAK

POSTUPAK

1.1   Prethodni ispitni postupci i mjere na snazi

Prethodni ispitni postupci i mjere na snazi

| (1) | Provedbenom uredbom (EU) 2016/388 (2) („početna uredba”) Europska komisija („Komisija”) uvela je konačnu antidampinšku pristojbu na uvoz cijevi od duktilnog lijevanog željeza (poznato i kao sferoidno grafitno lijevano željezo) podrijetlom iz Indije („početne mjere”). Ispitni postupak koji je doveo do uvođenja početnih mjera dalje u tekstu navodi se kao „početni ispitni postupak”. |
| --- | --- |

(1)

Provedbenom uredbom (EU) 2016/388 (2) („početna uredba”) Europska komisija („Komisija”) uvela je konačnu antidampinšku pristojbu na uvoz cijevi od duktilnog lijevanog željeza (poznato i kao sferoidno grafitno lijevano željezo) podrijetlom iz Indije („početne mjere”). Ispitni postupak koji je doveo do uvođenja početnih mjera dalje u tekstu navodi se kao „početni ispitni postupak”.

2

| (2) | Uvedena antidampinška pristojba kretala se od 0 % za društvo Electrosteel Castings Ltd do 14,1 % za društvo Jindal Saw Limited i „sva ostala društva”. |
| --- | --- |

(2)

Uvedena antidampinška pristojba kretala se od 0 % za društvo Electrosteel Castings Ltd do 14,1 % za društvo Jindal Saw Limited i „sva ostala društva”.

| (3) | Provedbenom uredbom (EU) 2016/387 (3) Komisija je na isti proizvod uvela i konačnu kompenzacijsku pristojbu. Uvedena kompenzacijska pristojba kretala se od 8,7 % za društvo Jindal Saw Limited do 9 % za društvo Electrosteel Castings Ltd i „sva ostala društva”. |
| --- | --- |

(3)

Provedbenom uredbom (EU) 2016/387 (3) Komisija je na isti proizvod uvela i konačnu kompenzacijsku pristojbu. Uvedena kompenzacijska pristojba kretala se od 8,7 % za društvo Jindal Saw Limited do 9 % za društvo Electrosteel Castings Ltd i „sva ostala društva”.

3

| (4) | Nakon presuda Općeg suda u predmetima T-300/16 i T-301/16 (4) Komisija je ispravila pogreške koje je Opći sud utvrdio u izračunu antidampinške i kompenzacijske pristojbe za Jindal Saw Limited. Provedbenim uredbama (EU) 2020/526 (5) i (EU) 2020/527 (6) Komisija je ponovno uvela novu konačnu antidampinšku i kompenzacijsku pristojbu za Jindal Saw Limited po stopi od 3 % i 6 %. |
| --- | --- |

(4)

Nakon presuda Općeg suda u predmetima T-300/16 i T-301/16 (4) Komisija je ispravila pogreške koje je Opći sud utvrdio u izračunu antidampinške i kompenzacijske pristojbe za Jindal Saw Limited. Provedbenim uredbama (EU) 2020/526 (5) i (EU) 2020/527 (6) Komisija je ponovno uvela novu konačnu antidampinšku i kompenzacijsku pristojbu za Jindal Saw Limited po stopi od 3 % i 6 %.

4

5

6

| (5) | Stope antidampinške pristojbe koje su trenutačno na snazi iznose 0 % za Electrosteel Castings Ltd, 3 % za Jindal Saw Limited i 14,1 % za „sva ostala društva”. Kompenzacijske pristojbe koje su trenutačno na snazi iznose 6 % za društvo Jindal Saw Limited i 9 % društvo za Electrosteel Castings Ltd i „sva ostala društva”. |
| --- | --- |

(5)

Stope antidampinške pristojbe koje su trenutačno na snazi iznose 0 % za Electrosteel Castings Ltd, 3 % za Jindal Saw Limited i 14,1 % za „sva ostala društva”. Kompenzacijske pristojbe koje su trenutačno na snazi iznose 6 % za društvo Jindal Saw Limited i 9 % društvo za Electrosteel Castings Ltd i „sva ostala društva”.

1.2   Zahtjev za reviziju zbog predstojećeg isteka mjera

Zahtjev za reviziju zbog predstojećeg isteka mjera

| (6) | Nakon objave obavijesti o skorom isteku mjera (7) Komisija je primila zahtjev za reviziju u skladu s člankom 11. stavkom 2. osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(6)

Nakon objave obavijesti o skorom isteku mjera (7) Komisija je primila zahtjev za reviziju u skladu s člankom 11. stavkom 2. osnovne uredbe.

7

| (7) | Zahtjev za reviziju zbog predstojećeg isteka mjera podnijeli su 21. prosinca 2020. Saint-Gobain PAM, Saint-Gobain PAM Deutschland GmbH i Saint-Gobain PAM España S.A. („podnositelji zahtjeva”), u ime proizvođača iz Unije koji čine više od 50 % ukupne proizvodnje cijevi od duktilnog lijevanog željeza u Uniji. Zahtjev za reviziju temeljio se na pretpostavci da bi istek mjera vjerojatno doveo do nastavka ili ponavljanja dampinga i nastavka ili ponavljanja štete industriji Unije. |
| --- | --- |

(7)

Zahtjev za reviziju zbog predstojećeg isteka mjera podnijeli su 21. prosinca 2020. Saint-Gobain PAM, Saint-Gobain PAM Deutschland GmbH i Saint-Gobain PAM España S.A. („podnositelji zahtjeva”), u ime proizvođača iz Unije koji čine više od 50 % ukupne proizvodnje cijevi od duktilnog lijevanog željeza u Uniji. Zahtjev za reviziju temeljio se na pretpostavci da bi istek mjera vjerojatno doveo do nastavka ili ponavljanja dampinga i nastavka ili ponavljanja štete industriji Unije.

1.3   Pokretanje revizije zbog predstojećeg isteka mjera

Pokretanje revizije zbog predstojećeg isteka mjera

| (8) | Nakon što je utvrdila da postoje dostatni dokazi za pokretanje revizije zbog predstojećeg isteka mjera, Komisija je 17. ožujka 2021. pokrenula reviziju zbog predstojećeg isteka mjera u pogledu uvoza u Uniju cijevi od duktilnog lijevanog željeza podrijetlom iz Indije („predmetna zemlja”) na temelju članka 11. stavka 2. osnovne uredbe. Objavila je Obavijest o pokretanju postupka u Službenom listu Europske unije (8) („Obavijest o pokretanju postupka”). |
| --- | --- |

(8)

Nakon što je utvrdila da postoje dostatni dokazi za pokretanje revizije zbog predstojećeg isteka mjera, Komisija je 17. ožujka 2021. pokrenula reviziju zbog predstojećeg isteka mjera u pogledu uvoza u Uniju cijevi od duktilnog lijevanog željeza podrijetlom iz Indije („predmetna zemlja”) na temelju članka 11. stavka 2. osnovne uredbe. Objavila je Obavijest o pokretanju postupka u Službenom listu Europske unije (8) („Obavijest o pokretanju postupka”).

Službenom listu Europske unije

8

| (9) | Komisija je istog dana pokrenula i reviziju zbog predstojećeg isteka kompenzacijskih mjera u pogledu uvoza istog proizvoda (9). |
| --- | --- |

(9)

Komisija je istog dana pokrenula i reviziju zbog predstojećeg isteka kompenzacijskih mjera u pogledu uvoza istog proizvoda (9).

9

1.4   Razdoblje ispitnog postupka revizije i razmatrano razdoblje

Razdoblje ispitnog postupka revizije i razmatrano razdoblje

| (10) | Ispitnim postupkom u vezi s nastavkom ili ponavljanjem dampinga i štete obuhvaćeno je razdoblje od 1. siječnja 2020. do 31. prosinca 2020. („razdoblje ispitnog postupka revizije”). Ispitivanjem kretanja relevantnih za procjenu vjerojatnosti nastavka ili ponavljanja štete obuhvaćeno je razdoblje od 1. siječnja 2017. do kraja razdoblja ispitnog postupka revizije („razmatrano razdoblje”). |
| --- | --- |

(10)

Ispitnim postupkom u vezi s nastavkom ili ponavljanjem dampinga i štete obuhvaćeno je razdoblje od 1. siječnja 2020. do 31. prosinca 2020. („razdoblje ispitnog postupka revizije”). Ispitivanjem kretanja relevantnih za procjenu vjerojatnosti nastavka ili ponavljanja štete obuhvaćeno je razdoblje od 1. siječnja 2017. do kraja razdoblja ispitnog postupka revizije („razmatrano razdoblje”).

1.5   Zainteresirane strane

Zainteresirane strane

| (11) | Komisija je u Obavijesti o pokretanju postupka pozvala zainteresirane strane da joj se obrate radi sudjelovanja u ispitnom postupku. Osim toga, Komisija je posebno obavijestila proizvođače iz Unije, poznate proizvođače iz Indije i indijska nadležna tijela, poznate uvoznike, korisnike i udruženja za koje se zna da se na njih odnosi pokretanje revizije zbog predstojećeg isteka mjera te ih pozvala na sudjelovanje. |
| --- | --- |

(11)

Komisija je u Obavijesti o pokretanju postupka pozvala zainteresirane strane da joj se obrate radi sudjelovanja u ispitnom postupku. Osim toga, Komisija je posebno obavijestila proizvođače iz Unije, poznate proizvođače iz Indije i indijska nadležna tijela, poznate uvoznike, korisnike i udruženja za koje se zna da se na njih odnosi pokretanje revizije zbog predstojećeg isteka mjera te ih pozvala na sudjelovanje.

| (12) | Zainteresirane strane imale su priliku dostaviti primjedbe na pokretanje revizije zbog predstojećeg isteka mjera i zatražiti saslušanje pred Komisijom i/ili službenikom za saslušanje u trgovinskim postupcima. Ni jedna zainteresirana strana nije zatražila saslušanje. |
| --- | --- |

(12)

Zainteresirane strane imale su priliku dostaviti primjedbe na pokretanje revizije zbog predstojećeg isteka mjera i zatražiti saslušanje pred Komisijom i/ili službenikom za saslušanje u trgovinskim postupcima. Ni jedna zainteresirana strana nije zatražila saslušanje.

(a)   
  Odabir uzorka

Odabir uzorka

| (13) | U Obavijesti o pokretanju postupka Komisija je navela da bi mogla provesti odabir uzorka zainteresiranih strana u skladu s člankom 17. osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(13)

U Obavijesti o pokretanju postupka Komisija je navela da bi mogla provesti odabir uzorka zainteresiranih strana u skladu s člankom 17. osnovne uredbe.

Odabir uzorka proizvođača iz Unije

Odabir uzorka proizvođača iz Unije

| (14) | Komisija je u Obavijesti o pokretanju postupka navela da je odabrala privremeni uzorak koji se sastoji od triju proizvođača iz Unije. Ti proizvođači iz Unije dio su iste grupe društava. Komisija je uzorak odabrala na temelju obujma proizvodnje i prodaje istovjetnog proizvoda u Uniji u razdoblju ispitnog postupka revizije, tj. od 1. siječnja 2020. do 31. prosinca 2020. Konačni uzorak proizvođača iz Unije činio je [70–85] % procijenjene ukupne proizvodnje u Uniji i [70–85] % procijenjenog ukupnog obujma prodaje istovjetnog proizvoda u Uniji te je osigurao dobru zemljopisnu distribuciju. |
| --- | --- |

(14)

Komisija je u Obavijesti o pokretanju postupka navela da je odabrala privremeni uzorak koji se sastoji od triju proizvođača iz Unije. Ti proizvođači iz Unije dio su iste grupe društava. Komisija je uzorak odabrala na temelju obujma proizvodnje i prodaje istovjetnog proizvoda u Uniji u razdoblju ispitnog postupka revizije, tj. od 1. siječnja 2020. do 31. prosinca 2020. Konačni uzorak proizvođača iz Unije činio je [70–85] % procijenjene ukupne proizvodnje u Uniji i [70–85] % procijenjenog ukupnog obujma prodaje istovjetnog proizvoda u Uniji te je osigurao dobru zemljopisnu distribuciju.

| (15) | U skladu s člankom 17. stavkom 2. osnovne uredbe Komisija je zainteresirane strane pozvala da se očituju o privremenom uzorku, ali nije primila primjedbe. Stoga je privremeni uzorak potvrđen te se smatra reprezentativnim za industriju Unije. |
| --- | --- |

(15)

U skladu s člankom 17. stavkom 2. osnovne uredbe Komisija je zainteresirane strane pozvala da se očituju o privremenom uzorku, ali nije primila primjedbe. Stoga je privremeni uzorak potvrđen te se smatra reprezentativnim za industriju Unije.

Odabir uzorka uvoznika

Odabir uzorka uvoznika

| (16) | Kako bi odlučila je li odabir uzorka potreban i, ako jest, kako bi odabrala uzorak, Komisija je od nepovezanih uvoznika zatražila da dostave informacije navedene u Obavijesti o pokretanju postupka. Međutim, s obzirom na to da se nije javio nijedan nepovezani uvoznik, odabir uzorka nije bio potreban. |
| --- | --- |

(16)

Kako bi odlučila je li odabir uzorka potreban i, ako jest, kako bi odabrala uzorak, Komisija je od nepovezanih uvoznika zatražila da dostave informacije navedene u Obavijesti o pokretanju postupka. Međutim, s obzirom na to da se nije javio nijedan nepovezani uvoznik, odabir uzorka nije bio potreban.

Odabir uzorka proizvođača iz Indije

Odabir uzorka proizvođača iz Indije

| (17) | Kako bi odlučila je li odabir uzorka potreban i, ako jest, kako bi odabrala uzorak, Komisija je od svih poznatih proizvođača iz Indije zatražila da dostave informacije navedene u Obavijesti o pokretanju postupka. Uz to, Komisija je zatražila indijsku vladu da utvrdi ostale proizvođače koji bi mogli biti zainteresirani za sudjelovanje u ispitnom postupku, i/ili da stupi u kontakt s njima. |
| --- | --- |

(17)

Kako bi odlučila je li odabir uzorka potreban i, ako jest, kako bi odabrala uzorak, Komisija je od svih poznatih proizvođača iz Indije zatražila da dostave informacije navedene u Obavijesti o pokretanju postupka. Uz to, Komisija je zatražila indijsku vladu da utvrdi ostale proizvođače koji bi mogli biti zainteresirani za sudjelovanje u ispitnom postupku, i/ili da stupi u kontakt s njima.

| (18) | Budući da su samo tri proizvođača dostavila odgovor u okviru uzorkovanja u predviđenom roku, Komisija je odlučila da odabir uzorka nije potreban. |
| --- | --- |

(18)

Budući da su samo tri proizvođača dostavila odgovor u okviru uzorkovanja u predviđenom roku, Komisija je odlučila da odabir uzorka nije potreban.

(b)   
  Upitnici

Upitnici

| (19) | Komisija je poslala upitnike grupi triju proizvođača iz Unije u uzorku i trima proizvođačima izvoznicima koji su dostavili odgovor u okviru uzorkovanja. Ti su upitnici bili objavljeni i na internetu (10) na dan pokretanja postupka. |
| --- | --- |

(19)

Komisija je poslala upitnike grupi triju proizvođača iz Unije u uzorku i trima proizvođačima izvoznicima koji su dostavili odgovor u okviru uzorkovanja. Ti su upitnici bili objavljeni i na internetu (10) na dan pokretanja postupka.

10

| (20) | Komisija je primila odgovore na upitnik od triju proizvođača iz Unije u uzorku i jednog proizvođača izvoznika – društva Tata Metaliks Limited („TML”). Iako su dostavila odgovore u okviru uzorkovanja, druga dva proizvođača izvoznika nakon toga nisu dostavila odgovor na upitnik pa stoga nisu surađivala u ispitnom postupku. |
| --- | --- |

(20)

Komisija je primila odgovore na upitnik od triju proizvođača iz Unije u uzorku i jednog proizvođača izvoznika – društva Tata Metaliks Limited („TML”). Iako su dostavila odgovore u okviru uzorkovanja, druga dva proizvođača izvoznika nakon toga nisu dostavila odgovor na upitnik pa stoga nisu surađivala u ispitnom postupku.

(c)   
  Provjera

Provjera

| (21) | Zbog izbijanja bolesti COVID-19 i mjera ograničenja kretanja Komisija nije mogla provesti posjete radi provjere u skladu s člankom 16. osnovne uredbe u prostorima proizvođača izvoznika. Komisija je umjesto toga na daljinu provjerila sve informacije koje je smatrala nužnima za svoja utvrđivanja u skladu s Obavijesti o posljedicama izbijanja covida-19 za antidampinške i antisubvencijske ispitne postupke (11). Komisija je provela provjeru na daljinu sljedećeg proizvođača izvoznika:






  — | Tata Metaliks Limited. |
| --- | --- | --- |

(21)

Zbog izbijanja bolesti COVID-19 i mjera ograničenja kretanja Komisija nije mogla provesti posjete radi provjere u skladu s člankom 16. osnovne uredbe u prostorima proizvođača izvoznika. Komisija je umjesto toga na daljinu provjerila sve informacije koje je smatrala nužnima za svoja utvrđivanja u skladu s Obavijesti o posljedicama izbijanja covida-19 za antidampinške i antisubvencijske ispitne postupke (11). Komisija je provela provjeru na daljinu sljedećeg proizvođača izvoznika:

11

—

Tata Metaliks Limited.

| (22) | Komisija je zatražila i provjerila sve podatke koje je smatrala potrebnima za ispitni postupak. Posjeti radi provjere u skladu s člankom 16. osnovne uredbe obavljeni su u poslovnim prostorima sljedećih proizvođača iz Unije i povezanog prodajnog subjekta iz Italije:






  — | Saint-Gobain PAM, Pont-à-Mousson, Francuska |
| --- | --- | --- |

(22)

Komisija je zatražila i provjerila sve podatke koje je smatrala potrebnima za ispitni postupak. Posjeti radi provjere u skladu s člankom 16. osnovne uredbe obavljeni su u poslovnim prostorima sljedećih proizvođača iz Unije i povezanog prodajnog subjekta iz Italije:

—

Saint-Gobain PAM, Pont-à-Mousson, Francuska

| — | Saint-Gobain PAM Deutschland GmbH, Saarbrücken, Njemačka |
| --- | --- |

—

Saint-Gobain PAM Deutschland GmbH, Saarbrücken, Njemačka

| — | Saint-Gobain PAM Italia S.P.A, Milano, Italija. |
| --- | --- |

—

Saint-Gobain PAM Italia S.P.A, Milano, Italija.

1.6   Daljnji postupak

Daljnji postupak

| (23) | Komisija je 18. ožujka 2022. objavila bitne činjenice i razmatranja na temelju kojih je namjeravala zadržati antidampinške pristojbe na snazi. Svim je stranama dano razdoblje unutar kojeg su mogle iznijeti primjedbe na objavu. |
| --- | --- |

(23)

Komisija je 18. ožujka 2022. objavila bitne činjenice i razmatranja na temelju kojih je namjeravala zadržati antidampinške pristojbe na snazi. Svim je stranama dano razdoblje unutar kojeg su mogle iznijeti primjedbe na objavu.

| (24) | Samo je Tata Metaliks Limited dostavio primjedbe u roku. Komisija je razmotrila i, prema potrebi, uzela u obzir primjedbe. Nijedna strana nije zatražila saslušanje. |
| --- | --- |

(24)

Samo je Tata Metaliks Limited dostavio primjedbe u roku. Komisija je razmotrila i, prema potrebi, uzela u obzir primjedbe. Nijedna strana nije zatražila saslušanje.

1.7   Primjedbe na pokretanje postupka

Primjedbe na pokretanje postupka

| (25) | Jedan korisnik (Hydro Mat Benelux) i jedan proizvođač izvoznik (Tata Metaliks Limited) dostavili su primjedbe na pokretanje postupka. |
| --- | --- |

(25)

Jedan korisnik (Hydro Mat Benelux) i jedan proizvođač izvoznik (Tata Metaliks Limited) dostavili su primjedbe na pokretanje postupka.

| (26) | Komisija je navela da je Tata Metaliks Limited dostavio svoje primjedbe na pokretanje postupka 17. veljače 2022., više od devet mjeseci nakon roka od 37 dana od datuma objave Obavijesti o pokretanju postupka kako je utvrđen u točki 5.2. te obavijesti. Stoga Komisija taj podnesak nije uzela u obzir. |
| --- | --- |

(26)

Komisija je navela da je Tata Metaliks Limited dostavio svoje primjedbe na pokretanje postupka 17. veljače 2022., više od devet mjeseci nakon roka od 37 dana od datuma objave Obavijesti o pokretanju postupka kako je utvrđen u točki 5.2. te obavijesti. Stoga Komisija taj podnesak nije uzela u obzir.

| (27) | Komisija je navela da, iako je dostavio primjedbe na pokretanje postupka, Hydro Mat Benelux nije u potpunosti surađivao u ispitnom postupku. Točnije, to društvo nije ispunilo upitnik za korisnike koji se mogao koristiti za unakrsnu provjeru nekih izjava navedenih u nastavku, na primjer prodajnih cijena proizvođača izvoznika ili dokumenata povezanih s javnom nabavom. |
| --- | --- |

(27)

Komisija je navela da, iako je dostavio primjedbe na pokretanje postupka, Hydro Mat Benelux nije u potpunosti surađivao u ispitnom postupku. Točnije, to društvo nije ispunilo upitnik za korisnike koji se mogao koristiti za unakrsnu provjeru nekih izjava navedenih u nastavku, na primjer prodajnih cijena proizvođača izvoznika ili dokumenata povezanih s javnom nabavom.

| (28) | Prvo, Hydro Mat Benelux tvrdio je da postupak treba prekinuti jer zahtjev nije podnesen u roku od tri mjeseca prije datuma isteka navedenog u Obavijesti o skorom isteku (12). |
| --- | --- |

(28)

Prvo, Hydro Mat Benelux tvrdio je da postupak treba prekinuti jer zahtjev nije podnesen u roku od tri mjeseca prije datuma isteka navedenog u Obavijesti o skorom isteku (12).

12

| (29) | Komisija je pojasnila da datum podnošenja naveden u Obavijesti o pokretanju postupka ne odgovara datumu na koji je zahtjev podnesen. U otvorenoj verziji zahtjeva za reviziju dostupnoj u javnom spisu od 17. ožujka 2021., kojem mogu pristupiti sve zainteresirane strane, može se vidjeti da je zahtjev uredno podnesen 18. prosinca 2020., odnosno u roku predviđenom u članku 11. stavku 2. osnovne uredbe. Stoga je ta tvrdnja odbačena. |
| --- | --- |

(29)

Komisija je pojasnila da datum podnošenja naveden u Obavijesti o pokretanju postupka ne odgovara datumu na koji je zahtjev podnesen. U otvorenoj verziji zahtjeva za reviziju dostupnoj u javnom spisu od 17. ožujka 2021., kojem mogu pristupiti sve zainteresirane strane, može se vidjeti da je zahtjev uredno podnesen 18. prosinca 2020., odnosno u roku predviđenom u članku 11. stavku 2. osnovne uredbe. Stoga je ta tvrdnja odbačena.

| (30) | Drugo, Hydro Mat Benelux tvrdio je da se u zahtjevu previše koristi klauzula o povjerljivosti. Točnije, industrija Unije indeksirala je sve pokazatelje povezane sa svojim gospodarskim rezultatima. Hydro Mat Benelux uputio je na Provedbenu uredbu (EU) 2020/1336 (13), u kojoj je Komisija otkrila mikroekonomske podatke jednog proizvođača iz Unije . |
| --- | --- |

(30)

Drugo, Hydro Mat Benelux tvrdio je da se u zahtjevu previše koristi klauzula o povjerljivosti. Točnije, industrija Unije indeksirala je sve pokazatelje povezane sa svojim gospodarskim rezultatima. Hydro Mat Benelux uputio je na Provedbenu uredbu (EU) 2020/1336 (13), u kojoj je Komisija otkrila mikroekonomske podatke jednog proizvođača iz Unije .

13

| (31) | Komisija je navela da su u Provedbenoj uredbi (EU) 2020/1336 svi mikropokazatelji (prodajne cijene i obujmi, jedinični trošak proizvodnje, troškovi rada, završne zalihe, profitabilnost itd.) navedeni u rasponima ili indeksima. |
| --- | --- |

(31)

Komisija je navela da su u Provedbenoj uredbi (EU) 2020/1336 svi mikropokazatelji (prodajne cijene i obujmi, jedinični trošak proizvodnje, troškovi rada, završne zalihe, profitabilnost itd.) navedeni u rasponima ili indeksima.

| (32) | Osim toga, Komisija je smatrala da verzija zahtjeva za reviziju zbog predstojećeg isteka mjera koja je uložena u spis na uvid zainteresiranim stranama sadržava sve bitne dokaze i sažetke podataka označenih kao povjerljivi u verziji koja nije povjerljiva kako bi zainteresirane strane dale smislene primjedbe i ostvarile svoje pravo na obranu u cijelom postupku. |
| --- | --- |

(32)

Osim toga, Komisija je smatrala da verzija zahtjeva za reviziju zbog predstojećeg isteka mjera koja je uložena u spis na uvid zainteresiranim stranama sadržava sve bitne dokaze i sažetke podataka označenih kao povjerljivi u verziji koja nije povjerljiva kako bi zainteresirane strane dale smislene primjedbe i ostvarile svoje pravo na obranu u cijelom postupku.

| (33) | U tom pogledu, Komisija podsjeća i da se člankom 19. osnovne uredbe omogućava zaštita povjerljivih podataka u okolnostima kada bi njihovo objavljivanje davalo znatne komparativne prednosti konkurentu ili bi imalo značajne štetne učinke na osobu koja daje podatke ili na osobu od koje je ta osoba primila podatke. Stoga su te tvrdnje odbačene. |
| --- | --- |

(33)

U tom pogledu, Komisija podsjeća i da se člankom 19. osnovne uredbe omogućava zaštita povjerljivih podataka u okolnostima kada bi njihovo objavljivanje davalo znatne komparativne prednosti konkurentu ili bi imalo značajne štetne učinke na osobu koja daje podatke ili na osobu od koje je ta osoba primila podatke. Stoga su te tvrdnje odbačene.

| (34) | Treće, Hydro Mat Benelux tvrdio je da prva polovina 2020. ne održava uobičajene gospodarske okolnosti i smatrao je da razdoblje nije reprezentativno za procjenu posljedica isteka predmetnih mjera usmjerenu na budućnost. Tvrdio je da su negativni rezultati industrije Unije u prvoj polovini 2020. posljedica negativnog utjecaja pandemije bolesti COVID-19 na gospodarstvo i povećanja troška sirovina na svjetskim tržištima koje se nije moglo prenijeti na potrošače na kraju proizvodnog lanca. Nadalje, tvrdio je da za razdoblje 2017.–2019. glavni pokazatelji ne pokazuju ranjivost, već zdravu industriju Unije, posebno ako se analiziraju proizvodnja, proizvodni kapacitet, zalihe, ulaganja, prodajne cijene i profitabilnost. |
| --- | --- |

(34)

Treće, Hydro Mat Benelux tvrdio je da prva polovina 2020. ne održava uobičajene gospodarske okolnosti i smatrao je da razdoblje nije reprezentativno za procjenu posljedica isteka predmetnih mjera usmjerenu na budućnost. Tvrdio je da su negativni rezultati industrije Unije u prvoj polovini 2020. posljedica negativnog utjecaja pandemije bolesti COVID-19 na gospodarstvo i povećanja troška sirovina na svjetskim tržištima koje se nije moglo prenijeti na potrošače na kraju proizvodnog lanca. Nadalje, tvrdio je da za razdoblje 2017.–2019. glavni pokazatelji ne pokazuju ranjivost, već zdravu industriju Unije, posebno ako se analiziraju proizvodnja, proizvodni kapacitet, zalihe, ulaganja, prodajne cijene i profitabilnost.

| (35) | Komisija je podsjetila da se člankom 11. stavkom 2. osnovne uredbe zahtijeva da zahtjev za reviziju zbog predstojećeg isteka mjera sadržava dostatne dokaze da bi istekom mjera vjerojatno došlo do nastavka ili ponavljanja štete. U predmetnom slučaju konkretna analiza štete iz zahtjeva za reviziju zbog predstojećeg isteka mjera sadržava dokaze koji upućuju na znatan ulazak indijskog uvoza na tržište Unije po cijenama koje su znatno niže od cijena i ciljnih cijena industrije Unije. U skladu s tim Komisija je smatrala da zahtjev za reviziju zbog predstojećeg isteka mjera sadržava dovoljno dokaza o nastavku štete te je odbacila tu tvrdnju. |
| --- | --- |

(35)

Komisija je podsjetila da se člankom 11. stavkom 2. osnovne uredbe zahtijeva da zahtjev za reviziju zbog predstojećeg isteka mjera sadržava dostatne dokaze da bi istekom mjera vjerojatno došlo do nastavka ili ponavljanja štete. U predmetnom slučaju konkretna analiza štete iz zahtjeva za reviziju zbog predstojećeg isteka mjera sadržava dokaze koji upućuju na znatan ulazak indijskog uvoza na tržište Unije po cijenama koje su znatno niže od cijena i ciljnih cijena industrije Unije. U skladu s tim Komisija je smatrala da zahtjev za reviziju zbog predstojećeg isteka mjera sadržava dovoljno dokaza o nastavku štete te je odbacila tu tvrdnju.

| (36) | Četvrto, Hydro Mat Benelux analizirao je razdoblje 2017.–2020. i tvrdio da dostupni podaci o uvozu ne podupiru tvrdnju o vjerojatnom ponavljanju štete. Osim toga, tvrdio je da indijske izvozne cijene i marže sniženja cijena i ciljnih cijena koje je izračunao podnositelj zahtjeva nisu pouzdane jer izvozne cijene odražavaju transfernu cijenu između povezanih strana, tj. indijskih proizvođača i njihovih povezanih društava kćeri. Naposljetku, tvrdio je da su indijski proizvođači povećali svoj proizvodni kapacitet kako bi odgovorili na rastuće indijsko domaće tržište i da glavni indijski proizvođači izvoznici ne planiraju proširiti svoj proizvodni kapacitet. |
| --- | --- |

(36)

Četvrto, Hydro Mat Benelux analizirao je razdoblje 2017.–2020. i tvrdio da dostupni podaci o uvozu ne podupiru tvrdnju o vjerojatnom ponavljanju štete. Osim toga, tvrdio je da indijske izvozne cijene i marže sniženja cijena i ciljnih cijena koje je izračunao podnositelj zahtjeva nisu pouzdane jer izvozne cijene odražavaju transfernu cijenu između povezanih strana, tj. indijskih proizvođača i njihovih povezanih društava kćeri. Naposljetku, tvrdio je da su indijski proizvođači povećali svoj proizvodni kapacitet kako bi odgovorili na rastuće indijsko domaće tržište i da glavni indijski proizvođači izvoznici ne planiraju proširiti svoj proizvodni kapacitet.

| (37) | Komisija je smatrala da nijedna tvrdnja ne dovodi u pitanje zaključak da je bilo dovoljno dokaza za pokretanje antidampinškog ispitnog postupka revizije. Doista, zahtjev za reviziju zbog predstojećeg isteka mjera sadržavao je dostatne dokaze da je dampinški uvoz imao materijalno štetan učinak na stanje industrije Unije. Točnije, podnositelji zahtjeva dostavili su izračune sniženja cijena na razini granice, ali i na razini isporuke do prostora kupaca, koji pokazuju sniženje od najmanje 14,9 %. Konkretna analiza štete iz zahtjeva za reviziju zbog predstojećeg isteka mjera pokazala je povećan prodor uvoza iz Indije na tržište unije (u apsolutnom i relativnom smislu) po cijenama koje su znatno niže od cijena industrije Unije. Čini se da je to imalo materijalno štetan učinak na stanje industrije Unije, što se, primjerice, vidjeti iz smanjenja prodaje i tržišnog udjela ili pogoršanja financijskih rezultata. Stoga je ta tvrdnja odbačena. |
| --- | --- |

(37)

Komisija je smatrala da nijedna tvrdnja ne dovodi u pitanje zaključak da je bilo dovoljno dokaza za pokretanje antidampinškog ispitnog postupka revizije. Doista, zahtjev za reviziju zbog predstojećeg isteka mjera sadržavao je dostatne dokaze da je dampinški uvoz imao materijalno štetan učinak na stanje industrije Unije. Točnije, podnositelji zahtjeva dostavili su izračune sniženja cijena na razini granice, ali i na razini isporuke do prostora kupaca, koji pokazuju sniženje od najmanje 14,9 %. Konkretna analiza štete iz zahtjeva za reviziju zbog predstojećeg isteka mjera pokazala je povećan prodor uvoza iz Indije na tržište unije (u apsolutnom i relativnom smislu) po cijenama koje su znatno niže od cijena industrije Unije. Čini se da je to imalo materijalno štetan učinak na stanje industrije Unije, što se, primjerice, vidjeti iz smanjenja prodaje i tržišnog udjela ili pogoršanja financijskih rezultata. Stoga je ta tvrdnja odbačena.

| (38) | Za tvrdnju da će se povećanje indijske proizvodnje usmjeriti samo na indijsko tržište zainteresirana strana nije navela nikakve dokaze. Stoga je ta tvrdnja odbačena. |
| --- | --- |

(38)

Za tvrdnju da će se povećanje indijske proizvodnje usmjeriti samo na indijsko tržište zainteresirana strana nije navela nikakve dokaze. Stoga je ta tvrdnja odbačena.

| (39) | Peto, Hydro Mat Benelux tvrdio je da pitanja opće konkurentnosti ne bi trebala opravdavati nalaz o nastavku ili ponavljanju štete. Naveo je različite argumente kao što su činjenica da se potrošnja u Uniji smanjila od početka krize u europodručju, sa smanjenjem javne potrošnje, što je stoga negativno utjecalo na konkurentnost industrije Unije, ali i konkurentnost plastičnih cijevi, poteškoće u privlačenju zaposlenika, održavanje vladajućeg položaja, pritisak jeftinijeg kineskog uvoza na natječajni postupak. |
| --- | --- |

(39)

Peto, Hydro Mat Benelux tvrdio je da pitanja opće konkurentnosti ne bi trebala opravdavati nalaz o nastavku ili ponavljanju štete. Naveo je različite argumente kao što su činjenica da se potrošnja u Uniji smanjila od početka krize u europodručju, sa smanjenjem javne potrošnje, što je stoga negativno utjecalo na konkurentnost industrije Unije, ali i konkurentnost plastičnih cijevi, poteškoće u privlačenju zaposlenika, održavanje vladajućeg položaja, pritisak jeftinijeg kineskog uvoza na natječajni postupak.

| (40) | Ta se tvrdnja razmatra u uvodnoj izjavi 155. |
| --- | --- |

(40)

Ta se tvrdnja razmatra u uvodnoj izjavi 155.

| (41) | Nakon objave društvo Tata Metaliks Limited tvrdilo je da se podaci iz zahtjeva za reviziju koji se odnose na podatke o industriji Unije i uvoz odnose na razdoblje od srpnja 2019. do lipnja 2020. Međutim, u Obavijesti o pokretanju postupka definirano je da je razdoblje ispitnog postupka revizije trajalo od siječnja 2020. do prosinca 2020. Društvo je smatralo da su podnositelji zahtjeva trebali ažurirati zahtjev za reviziju zbog predstojećeg isteka mjera na temelju razdoblja ispitnog postupka revizije definiranog u Obavijesti o pokretanju postupka i da su se ti podaci trebali staviti na raspolaganje stranama. Budući da stranama nije dostavila taj ažurirani zahtjev za reviziju, društvo je smatralo da je Komisija prekršila članak 6.1.2. i članak 6.4. Sporazuma o antidampingu WTO-a. |
| --- | --- |

(41)

Nakon objave društvo Tata Metaliks Limited tvrdilo je da se podaci iz zahtjeva za reviziju koji se odnose na podatke o industriji Unije i uvoz odnose na razdoblje od srpnja 2019. do lipnja 2020. Međutim, u Obavijesti o pokretanju postupka definirano je da je razdoblje ispitnog postupka revizije trajalo od siječnja 2020. do prosinca 2020. Društvo je smatralo da su podnositelji zahtjeva trebali ažurirati zahtjev za reviziju zbog predstojećeg isteka mjera na temelju razdoblja ispitnog postupka revizije definiranog u Obavijesti o pokretanju postupka i da su se ti podaci trebali staviti na raspolaganje stranama. Budući da stranama nije dostavila taj ažurirani zahtjev za reviziju, društvo je smatralo da je Komisija prekršila članak 6.1.2. i članak 6.4. Sporazuma o antidampingu WTO-a.

| (42) | Prvo, uobičajena je praksa Komisije da temelji svoje nalaze na najnovijim podacima koji su dostupni. Ti podaci ne odgovaraju nužno razdoblju definiranom u zahtjevu za reviziju zbog predstojećeg isteka mjera jer u trenutku podnošenja zahtjeva za reviziju možda nisu bili dostupni. Sporazum o antidampingu WTO-a ne sadržava nikakve odredbe na temelju kojih bi Komisija bila dužna temeljiti svoje nalaze na istom razdoblju koje je definirano u zahtjevu za reviziju zbog predstojećeg isteka mjera. Drugo, sve strane mogle su dostaviti primjedbe na nalaze i dokaze koji su se odnosili na razdoblje ispitnog postupka revizije definirano u Obavijesti o pokretanju postupka za vrijeme ispitnog postupka. Komisija je stoga smatrala da nije prekršila nikakva postupovna prava ni Sporazum o antidampingu WTO-a te je odbacila tu tvrdnju. |
| --- | --- |

(42)

Prvo, uobičajena je praksa Komisije da temelji svoje nalaze na najnovijim podacima koji su dostupni. Ti podaci ne odgovaraju nužno razdoblju definiranom u zahtjevu za reviziju zbog predstojećeg isteka mjera jer u trenutku podnošenja zahtjeva za reviziju možda nisu bili dostupni. Sporazum o antidampingu WTO-a ne sadržava nikakve odredbe na temelju kojih bi Komisija bila dužna temeljiti svoje nalaze na istom razdoblju koje je definirano u zahtjevu za reviziju zbog predstojećeg isteka mjera. Drugo, sve strane mogle su dostaviti primjedbe na nalaze i dokaze koji su se odnosili na razdoblje ispitnog postupka revizije definirano u Obavijesti o pokretanju postupka za vrijeme ispitnog postupka. Komisija je stoga smatrala da nije prekršila nikakva postupovna prava ni Sporazum o antidampingu WTO-a te je odbacila tu tvrdnju.

| (43) | Društvo Tata Metaliks Limited uputilo je i na činjenicu da je Komisija odbacila njegove primjedbe na pokretanje postupka jer su podnesene nakon roka navedenog u Obavijesti o pokretanju postupka (vidjeti uvodnu izjavu 26.). Prema njegovu mišljenju rok bi se primjenjivao tek nakon primitka revidiranih podataka podnositelja zahtjeva koji bi se odnosili na razdoblje ispitnog postupka revizije kako je definirano u Obavijesti o pokretanju postupka. Društvo Tata Metaliks Limited tvrdilo je i da je „ustaljeno načelo prirodne pravde” i „ustaljeno pravno stajalište u svim nadležnostima” da se podnesci o pravnim pitanjima mogu podnijeti nakon isteka rokova. |
| --- | --- |

(43)

Društvo Tata Metaliks Limited uputilo je i na činjenicu da je Komisija odbacila njegove primjedbe na pokretanje postupka jer su podnesene nakon roka navedenog u Obavijesti o pokretanju postupka (vidjeti uvodnu izjavu 26.). Prema njegovu mišljenju rok bi se primjenjivao tek nakon primitka revidiranih podataka podnositelja zahtjeva koji bi se odnosili na razdoblje ispitnog postupka revizije kako je definirano u Obavijesti o pokretanju postupka. Društvo Tata Metaliks Limited tvrdilo je i da je „ustaljeno načelo prirodne pravde” i „ustaljeno pravno stajalište u svim nadležnostima” da se podnesci o pravnim pitanjima mogu podnijeti nakon isteka rokova.

| (44) | Kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 42., razdoblje ispitnog postupka revizije odnosilo se na najnovije razdoblje za koje su podaci bili dostupni, a to razdoblje ne odgovara uvijek početnoj procjeni zahtjeva za reviziju. Nadalje, rok iz Obavijesti o pokretanju postupka odnosio se izričito na datum objave Obavijesti, a ne na neki drugi datum, kao što je datum dostave bilo kakvih informacija koje dostavlja neka strana. Rok iz Obavijesti o pokretanju postupka ne razlikuje se za pravna pitanja i činjenična pitanja, već se na obje vrste pitanja primjenjuje na isti način. Komisija je stoga odbacila tu tvrdnju. |
| --- | --- |

(44)

Kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 42., razdoblje ispitnog postupka revizije odnosilo se na najnovije razdoblje za koje su podaci bili dostupni, a to razdoblje ne odgovara uvijek početnoj procjeni zahtjeva za reviziju. Nadalje, rok iz Obavijesti o pokretanju postupka odnosio se izričito na datum objave Obavijesti, a ne na neki drugi datum, kao što je datum dostave bilo kakvih informacija koje dostavlja neka strana. Rok iz Obavijesti o pokretanju postupka ne razlikuje se za pravna pitanja i činjenična pitanja, već se na obje vrste pitanja primjenjuje na isti način. Komisija je stoga odbacila tu tvrdnju.

2.   PREDMETNI PROIZVOD I ISTOVJETNI PROIZVOD

PREDMETNI PROIZVOD I ISTOVJETNI PROIZVOD

2.1   Predmetni proizvod

Predmetni proizvod

| (45) | Predmetni proizvod isti je kao i u početnom ispitnom postupku, odnosno cijevi od duktilnog lijevanog željeza (poznato i kao sferoidno grafitno lijevano željezo) („duktilne cijevi”), osim cijevi od duktilnog lijevanog željeza bez unutarnje i vanjske obloge („neobložene cijevi”), podrijetlom iz Indije, koje su trenutačno razvrstane u oznake KN ex 7303 00 10 (oznaka TARIC 7303001010) i ex 7303 00 90 (TARIC oznaka 7303009010) („predmetni proizvod”). |
| --- | --- |

(45)

Predmetni proizvod isti je kao i u početnom ispitnom postupku, odnosno cijevi od duktilnog lijevanog željeza (poznato i kao sferoidno grafitno lijevano željezo) („duktilne cijevi”), osim cijevi od duktilnog lijevanog željeza bez unutarnje i vanjske obloge („neobložene cijevi”), podrijetlom iz Indije, koje su trenutačno razvrstane u oznake KN ex 7303 00 10 (oznaka TARIC 7303001010) i ex 7303 00 90 (TARIC oznaka 7303009010) („predmetni proizvod”).

| (46) | Duktilne cijevi upotrebljavaju se za opskrbu pitkom vodom, odlaganje otpadnih voda i navodnjavanje poljoprivrednog zemljišta. Voda se kroz duktilne cijevi može provoditi s pomoću pritiska ili gravitacijom. Cijevi mogu biti promjera od 60 mm do 2 000 mm i duge 5,5, 6,7 ili 8 metara. Obično su iznutra obložene cementom ili drugim materijalima, a izvana su obložene cinkom, obojene ili oblijepljene vrpcom. Glavni su krajnji korisnici javna komunalna poduzeća. |
| --- | --- |

(46)

Duktilne cijevi upotrebljavaju se za opskrbu pitkom vodom, odlaganje otpadnih voda i navodnjavanje poljoprivrednog zemljišta. Voda se kroz duktilne cijevi može provoditi s pomoću pritiska ili gravitacijom. Cijevi mogu biti promjera od 60 mm do 2 000 mm i duge 5,5, 6,7 ili 8 metara. Obično su iznutra obložene cementom ili drugim materijalima, a izvana su obložene cinkom, obojene ili oblijepljene vrpcom. Glavni su krajnji korisnici javna komunalna poduzeća.

2.2   Istovjetni proizvod

Istovjetni proizvod

| (47) | Kako je utvrđeno u početnom ispitnom postupku, ovim je ispitnim postupkom revizije zbog predstojećeg isteka mjera potvrđeno da sljedeći proizvodi imaju ista osnovna fizička, kemijska i tehnička svojstva te iste osnovne namjene:






  — | predmetni proizvod; |
| --- | --- | --- |

(47)

Kako je utvrđeno u početnom ispitnom postupku, ovim je ispitnim postupkom revizije zbog predstojećeg isteka mjera potvrđeno da sljedeći proizvodi imaju ista osnovna fizička, kemijska i tehnička svojstva te iste osnovne namjene:

—

predmetni proizvod;

| — | proizvod koji se proizvodi i prodaje na domaćem tržištu predmetne zemlje; i |
| --- | --- |

—

proizvod koji se proizvodi i prodaje na domaćem tržištu predmetne zemlje; i

| — | proizvod koji u Uniji proizvodi i prodaje industrija Unije. |
| --- | --- |

—

proizvod koji u Uniji proizvodi i prodaje industrija Unije.

| (48) | Stoga se ti proizvodi smatraju istovjetnim proizvodima u smislu članka 1. stavka 4. osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(48)

Stoga se ti proizvodi smatraju istovjetnim proizvodima u smislu članka 1. stavka 4. osnovne uredbe.

3.   VJEROJATNOST NASTAVKA ILI PONAVLJANJA DAMPINGA

VJEROJATNOST NASTAVKA ILI PONAVLJANJA DAMPINGA

| (49) | U skladu s člankom 11. stavkom 2. osnovne uredbe i kako je navedeno u Obavijesti o pokretanju postupka Komisija je ispitala je li vjerojatno da će istek postojećih mjera dovesti do nastavka ili ponavljanja dampinga. Komisija je prvo ispitala je li se damping nastavio u razdoblju ispitnog postupka revizije („RIPR”) (odjeljak 3.1.), a zatim postoji li vjerojatnost nastavka ili ponavljanja dampinga ako mjere isteknu (odjeljak 3.2.). |
| --- | --- |

(49)

U skladu s člankom 11. stavkom 2. osnovne uredbe i kako je navedeno u Obavijesti o pokretanju postupka Komisija je ispitala je li vjerojatno da će istek postojećih mjera dovesti do nastavka ili ponavljanja dampinga. Komisija je prvo ispitala je li se damping nastavio u razdoblju ispitnog postupka revizije („RIPR”) (odjeljak 3.1.), a zatim postoji li vjerojatnost nastavka ili ponavljanja dampinga ako mjere isteknu (odjeljak 3.2.).

3.1   Nastavak dampinga tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije

Nastavak dampinga tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije

3.1.1   Razvoj uvoza nakon uvođenja mjera

Razvoj uvoza nakon uvođenja mjera

| (50) | U razdoblju početnog ispitnog postupka (14) Indija je u Uniju izvezla [80 000–100 000] tona predmetnog proizvoda (na temelju podataka za EU-27) (15). Od 2016. do 2018., nakon uvođenja konačnih mjera u ožujku 2016., uvoz se smanjio i kretao od 38 000 do 55 000 tona godišnje. Uvoz iz Indije 2019. ponovno se povećao na [64 000–75 000] tona. |
| --- | --- |

(50)

U razdoblju početnog ispitnog postupka (14) Indija je u Uniju izvezla [80 000–100 000] tona predmetnog proizvoda (na temelju podataka za EU-27) (15). Od 2016. do 2018., nakon uvođenja konačnih mjera u ožujku 2016., uvoz se smanjio i kretao od 38 000 do 55 000 tona godišnje. Uvoz iz Indije 2019. ponovno se povećao na [64 000–75 000] tona.

14

15

| (51) | U razdoblju ispitnog postupka revizije uvoz predmetnog proizvoda smanjio se na [44 000–52 000] tona. Nakon razdoblja ispitnog postupka revizije 2021. uvoz se ponovno povećao na razinu iz 2019. |
| --- | --- |

(51)

U razdoblju ispitnog postupka revizije uvoz predmetnog proizvoda smanjio se na [44 000–52 000] tona. Nakon razdoblja ispitnog postupka revizije 2021. uvoz se ponovno povećao na razinu iz 2019.

| (52) | Ukupno, uvoz predmetnog proizvoda iz Indije ostao je u razdoblju ispitnog postupka revizije na visokoj razini i činio je približno [10–14] % tržišta Unije, u usporedbi s [15–20] % tržišnog udjela koji je indijski uvoz imao u razdoblju početnog ispitnog postupka. |
| --- | --- |

(52)

Ukupno, uvoz predmetnog proizvoda iz Indije ostao je u razdoblju ispitnog postupka revizije na visokoj razini i činio je približno [10–14] % tržišta Unije, u usporedbi s [15–20] % tržišnog udjela koji je indijski uvoz imao u razdoblju početnog ispitnog postupka.

3.1.2   Suradnja indijskih proizvođača i osnova za nalaze

Suradnja indijskih proizvođača i osnova za nalaze

| (53) | Na početku su tri indijska proizvođača pristala surađivati. Međutim, dva društva/grupe društava poslije su povukla pristanak na suradnju (vidjeti odjeljak 1.5.). Jedino društvo koje je surađivalo, Tata Metaliks Limited, u razdoblju ispitnog postupka revizije prodalo je većinu svoje proizvodnje na domaćem tržištu. Njegov ukupni prijavljeni obujam izvoza u Uniju bio je beznačajan, odnosno [< 1 %] ukupnog obujma uvoza predmetnog proizvoda iz Indije u Uniju (16). Zbog vrlo malih količina koje je Tata Metaliks Limited izvezao u Uniju Komisija je smatrala da njegov izvoz ne može činiti pouzdanu osnovu na temelju koje bi se odredilo je li se nastavio dampinški uvoz iz Indije u Uniju. |
| --- | --- |

(53)

Na početku su tri indijska proizvođača pristala surađivati. Međutim, dva društva/grupe društava poslije su povukla pristanak na suradnju (vidjeti odjeljak 1.5.). Jedino društvo koje je surađivalo, Tata Metaliks Limited, u razdoblju ispitnog postupka revizije prodalo je većinu svoje proizvodnje na domaćem tržištu. Njegov ukupni prijavljeni obujam izvoza u Uniju bio je beznačajan, odnosno [< 1 %] ukupnog obujma uvoza predmetnog proizvoda iz Indije u Uniju (16). Zbog vrlo malih količina koje je Tata Metaliks Limited izvezao u Uniju Komisija je smatrala da njegov izvoz ne može činiti pouzdanu osnovu na temelju koje bi se odredilo je li se nastavio dampinški uvoz iz Indije u Uniju.

16

| (54) | Budući da je ukupni izvoz predmetnog proizvoda u razdoblju ispitnog postupka revizije ostao relativno visok (vidjeti uvodnu izjavu 51.), Komisija je svoje nalaze o nastavku dampinga uvoza iz Indije u Uniju temeljila na najboljim raspoloživim podacima u skladu s člankom 18. osnovne uredbe. Svoje je nalaze u tom pogledu temeljila na statističkim podacima o uvozu kako ih je evidentirao Eurostat. |
| --- | --- |

(54)

Budući da je ukupni izvoz predmetnog proizvoda u razdoblju ispitnog postupka revizije ostao relativno visok (vidjeti uvodnu izjavu 51.), Komisija je svoje nalaze o nastavku dampinga uvoza iz Indije u Uniju temeljila na najboljim raspoloživim podacima u skladu s člankom 18. osnovne uredbe. Svoje je nalaze u tom pogledu temeljila na statističkim podacima o uvozu kako ih je evidentirao Eurostat.

3.1.3   Uobičajena vrijednost

Uobičajena vrijednost

| (55) | Kako bi utvrdila uobičajenu vrijednost, Komisija je prvo ispitala podatke koje je dostavio jedini proizvođač koji surađuje, Tata Metaliks Limited. U RIPR-u to je društvo znatnu količinu predmetnog proizvoda prodalo na domaćem tržištu. Tata Metaliks Limited evidentirao je domaće cijene u svojem računovodstvenom sustavu na temelju dužinskih metara. Za potrebe utvrđivanja dampinga Tata Metaliks Limited pretvorio je cijene primjenom omjera konverzije metara u kilograme. U ispitnom postupku otkrilo se da ta metoda nije točno odražavala stvarnu masu proizvoda te proizašle cijene po kilogramu stoga nisu bile reprezentativne za stvarne prodajne cijene. Komisija je stoga odlučila da neće koristiti informacije koje je dostavio Tata Metaliks Limited za određivanje uobičajene vrijednosti i da će se umjesto toga osloniti na raspoložive podatke u skladu s člankom 18. osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(55)

Kako bi utvrdila uobičajenu vrijednost, Komisija je prvo ispitala podatke koje je dostavio jedini proizvođač koji surađuje, Tata Metaliks Limited. U RIPR-u to je društvo znatnu količinu predmetnog proizvoda prodalo na domaćem tržištu. Tata Metaliks Limited evidentirao je domaće cijene u svojem računovodstvenom sustavu na temelju dužinskih metara. Za potrebe utvrđivanja dampinga Tata Metaliks Limited pretvorio je cijene primjenom omjera konverzije metara u kilograme. U ispitnom postupku otkrilo se da ta metoda nije točno odražavala stvarnu masu proizvoda te proizašle cijene po kilogramu stoga nisu bile reprezentativne za stvarne prodajne cijene. Komisija je stoga odlučila da neće koristiti informacije koje je dostavio Tata Metaliks Limited za određivanje uobičajene vrijednosti i da će se umjesto toga osloniti na raspoložive podatke u skladu s člankom 18. osnovne uredbe.

| (56) | Nakon objave Tata Metaliks Limited tvrdio je da metodologija koju je primjenjivao za pretvaranje mjerne jedinice za domaću prodaju iz duljine u masu nije bila netočna. Stoga je tražio Komisiju da uzme u obzir njegove podatke za određivanje uobičajene vrijednosti. |
| --- | --- |

(56)

Nakon objave Tata Metaliks Limited tvrdio je da metodologija koju je primjenjivao za pretvaranje mjerne jedinice za domaću prodaju iz duljine u masu nije bila netočna. Stoga je tražio Komisiju da uzme u obzir njegove podatke za određivanje uobičajene vrijednosti.

| (57) | Komisija je napomenula da osim opće tvrdnje Tata Metaliks Limited nije dao nikakav konkretan argument o točnosti podataka koje je dostavio. Za razliku od tvrdnje društva Tata Metaliks Limited Komisija je za vrijeme unakrsne provjere na daljinu (vidjeti uvodnu izjavu 21.) utvrdila znatna odstupanja između prijavljene i stvarne mase prodanih proizvoda. Komisija je stoga zadržala svoje stajalište da se podaci društva Tata Metaliks Limited ne mogu koristiti za određivanje uobičajene vrijednosti. |
| --- | --- |

(57)

Komisija je napomenula da osim opće tvrdnje Tata Metaliks Limited nije dao nikakav konkretan argument o točnosti podataka koje je dostavio. Za razliku od tvrdnje društva Tata Metaliks Limited Komisija je za vrijeme unakrsne provjere na daljinu (vidjeti uvodnu izjavu 21.) utvrdila znatna odstupanja između prijavljene i stvarne mase prodanih proizvoda. Komisija je stoga zadržala svoje stajalište da se podaci društva Tata Metaliks Limited ne mogu koristiti za određivanje uobičajene vrijednosti.

| (58) | Budući da drugi proizvođači iz Indije nisu surađivali, Komisija je uobičajenu vrijednost odredila na temelju raspoloživih podataka, a posebno informacija iz zahtjeva za reviziju. Te su informacije uključivale ponuđene, dogovorene i plaćene cijene za više količina, promjera i vrsta predmetnog proizvoda u nekoliko država i općina. |
| --- | --- |

(58)

Budući da drugi proizvođači iz Indije nisu surađivali, Komisija je uobičajenu vrijednost odredila na temelju raspoloživih podataka, a posebno informacija iz zahtjeva za reviziju. Te su informacije uključivale ponuđene, dogovorene i plaćene cijene za više količina, promjera i vrsta predmetnog proizvoda u nekoliko država i općina.

3.1.4   Izvozna cijena

Izvozna cijena

| (59) | Budući da je Komisija smatrala da male količine izvoza društva Tata Metaliks Limited (vidjeti uvodnu izjavu 53.) nisu reprezentativne za ukupni izvoz predmetnog proizvoda na tržište Unije i da drugi proizvođači iz Indije nisu surađivali, odredila je izvoznu cijenu na temelju podataka Eurostata o cijeni na razini CIF-a prilagođenoj na razinu franko tvornica. |
| --- | --- |

(59)

Budući da je Komisija smatrala da male količine izvoza društva Tata Metaliks Limited (vidjeti uvodnu izjavu 53.) nisu reprezentativne za ukupni izvoz predmetnog proizvoda na tržište Unije i da drugi proizvođači iz Indije nisu surađivali, odredila je izvoznu cijenu na temelju podataka Eurostata o cijeni na razini CIF-a prilagođenoj na razinu franko tvornica.

| (60) | Nakon objave Tata Metaliks Limited tvrdio je da je metodologija koju je primijenila Komisija nepravedna i netočna jer će se to društvo kazniti zbog dampinga drugih proizvođača izvoznika, dok bi ti proizvođači nastavili ostvarivati korist od pojedinačnih antidampinških stopa koje su im određene. |
| --- | --- |

(60)

Nakon objave Tata Metaliks Limited tvrdio je da je metodologija koju je primijenila Komisija nepravedna i netočna jer će se to društvo kazniti zbog dampinga drugih proizvođača izvoznika, dok bi ti proizvođači nastavili ostvarivati korist od pojedinačnih antidampinških stopa koje su im određene.

| (61) | Komisija je podsjetila da s obzirom na to da je Tata Metaliks Limited za vrijeme razdoblja ispitnog postupka revizije izvezao vrlo ograničene količine u Uniju, Komisija nije mogla koristiti njegove podatke za određivanje izvozne cijene. Budući da nijedan drugi proizvođač izvoznik nije surađivao, nije imala drugog izbora nego osloniti se na statističke podatke. Osim toga, u svakom slučaju i kako je detaljno opisano u uvodnoj izjavi 193., u ovoj reviziji Komisija donosi zaključak isključivo o tome jesu li mjere nužne. Stoga se stope pristojbe utvrđene u početnom ispitnom postupku neće mijenjati. Komisija je zato odbacila tu tvrdnju. |
| --- | --- |

(61)

Komisija je podsjetila da s obzirom na to da je Tata Metaliks Limited za vrijeme razdoblja ispitnog postupka revizije izvezao vrlo ograničene količine u Uniju, Komisija nije mogla koristiti njegove podatke za određivanje izvozne cijene. Budući da nijedan drugi proizvođač izvoznik nije surađivao, nije imala drugog izbora nego osloniti se na statističke podatke. Osim toga, u svakom slučaju i kako je detaljno opisano u uvodnoj izjavi 193., u ovoj reviziji Komisija donosi zaključak isključivo o tome jesu li mjere nužne. Stoga se stope pristojbe utvrđene u početnom ispitnom postupku neće mijenjati. Komisija je zato odbacila tu tvrdnju.

3.1.5   Usporedba

Usporedba

| (62) | Komisija je usporedila uobičajenu vrijednost i izvoznu cijenu na temelju cijene franko tvornica kako je navedeno u odjeljcima 3.1.3. i 3.1.4. |
| --- | --- |

(62)

Komisija je usporedila uobičajenu vrijednost i izvoznu cijenu na temelju cijene franko tvornica kako je navedeno u odjeljcima 3.1.3. i 3.1.4.

| (63) | Na temelju toga dampinška marža izražena kao postotak cijene CIF na granici Unije, s neplaćenom carinom, iznosila je 12 % u razdoblju ispitnog postupka revizije. |
| --- | --- |

(63)

Na temelju toga dampinška marža izražena kao postotak cijene CIF na granici Unije, s neplaćenom carinom, iznosila je 12 % u razdoblju ispitnog postupka revizije.

3.1.6   Zaključak

Zaključak

| (64) | Komisija je stoga zaključila da su indijski proizvođači u razdoblju ispitnog postupka revizije nastavili izvoziti predmetni proizvod u Uniju po dampinškim cijenama. |
| --- | --- |

(64)

Komisija je stoga zaključila da su indijski proizvođači u razdoblju ispitnog postupka revizije nastavili izvoziti predmetni proizvod u Uniju po dampinškim cijenama.

3.2   Vjerojatnost nastavka dampinga u slučaju isteka mjera

Vjerojatnost nastavka dampinga u slučaju isteka mjera

| (65) | Slijedom nalaza o postojanju kontinuiranog dampinga tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije Komisija je, u skladu s člankom 11. stavkom 2. osnovne uredbe, ispitala vjerojatnost nastavka dampinga u slučaju isteka mjera. Komisija je posebno analizirala sljedeće elemente: proizvodni i rezervni kapacitet u Indiji, cijene koje Indija naplaćuje trećim zemljama i privlačnost tržišta Unije u smislu veličine tržišta i cijena. |
| --- | --- |

(65)

Slijedom nalaza o postojanju kontinuiranog dampinga tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije Komisija je, u skladu s člankom 11. stavkom 2. osnovne uredbe, ispitala vjerojatnost nastavka dampinga u slučaju isteka mjera. Komisija je posebno analizirala sljedeće elemente: proizvodni i rezervni kapacitet u Indiji, cijene koje Indija naplaćuje trećim zemljama i privlačnost tržišta Unije u smislu veličine tržišta i cijena.

3.2.1   Proizvodni kapacitet, rezervni kapacitet u Indiji i cijene koje Indija naplaćuje trećim zemljama

Proizvodni kapacitet, rezervni kapacitet u Indiji i cijene koje Indija naplaćuje trećim zemljama

| (66) | U razdoblju ispitnog postupka revizije ukupna procijenjena proizvodnja indijskih proizvođača predmetnog proizvoda iznosila je približno dva milijuna tona godišnje. Procijenjeni proizvodni kapacitet iznosio je približno 2,5 milijuna tona. Stoga je rezervni kapacitet iznosio približno 500 000 tona godišnje, što je više od potrošnje predmetnog proizvoda na tržištu Unije u razdoblju ispitnog postupka revizije, koja je iznosila [388 000–454 000] tona. |
| --- | --- |

(66)

U razdoblju ispitnog postupka revizije ukupna procijenjena proizvodnja indijskih proizvođača predmetnog proizvoda iznosila je približno dva milijuna tona godišnje. Procijenjeni proizvodni kapacitet iznosio je približno 2,5 milijuna tona. Stoga je rezervni kapacitet iznosio približno 500 000 tona godišnje, što je više od potrošnje predmetnog proizvoda na tržištu Unije u razdoblju ispitnog postupka revizije, koja je iznosila [388 000–454 000] tona.

| (67) | Na temelju dokaza koje je dostavio podnositelj zahtjeva i koje su potvrdile informacije proizvođača koji surađuje (Tata Metaliks Limited), nekoliko indijskih proizvođača, uključujući Tata Metaliks Limited (17), planira ulagati u dodatna povećanja kapaciteta (18). Procjenjuje se da će se u sljedećih nekoliko godina instalirati ukupni dodatni kapacitet od približno 1,5 milijuna tona. |
| --- | --- |

(67)

Na temelju dokaza koje je dostavio podnositelj zahtjeva i koje su potvrdile informacije proizvođača koji surađuje (Tata Metaliks Limited), nekoliko indijskih proizvođača, uključujući Tata Metaliks Limited (17), planira ulagati u dodatna povećanja kapaciteta (18). Procjenjuje se da će se u sljedećih nekoliko godina instalirati ukupni dodatni kapacitet od približno 1,5 milijuna tona.

17

18

| (68) | Očekivano povećanje kapaciteta odgovara procijenjenom povećanju potražnje na indijskom tržištu. Međutim, glavni poznati proizvođači namjeravaju se usmjeriti i na izvozna tržišta (19). Na primjer, društvo ESL Steel Limited (dio grupe Vedanta Group) izričito je u studiji izvedivosti navelo da se njegov novi pogon nalazi u blizini luke, što poboljšava izglede za izvoz. U izvješću je posebno naveden veliki potencijal za izvoz u istočnu Europu (20). Namjeru budućeg proširenja na tržište Unije navelo je i društvo koje surađuje, Tata Metaliks Limited, za vrijeme unakrsne provjere na daljinu njegovih odgovora na upitnik. |
| --- | --- |

(68)

Očekivano povećanje kapaciteta odgovara procijenjenom povećanju potražnje na indijskom tržištu. Međutim, glavni poznati proizvođači namjeravaju se usmjeriti i na izvozna tržišta (19). Na primjer, društvo ESL Steel Limited (dio grupe Vedanta Group) izričito je u studiji izvedivosti navelo da se njegov novi pogon nalazi u blizini luke, što poboljšava izglede za izvoz. U izvješću je posebno naveden veliki potencijal za izvoz u istočnu Europu (20). Namjeru budućeg proširenja na tržište Unije navelo je i društvo koje surađuje, Tata Metaliks Limited, za vrijeme unakrsne provjere na daljinu njegovih odgovora na upitnik.

19

20

| (69) | Štoviše, prema jednom važnom sudioniku, društvu Srikalahasthi Pipes Limited („SPL”), srednjoročno i dugoročno (od 7 do 10 godina) ponuda će na indijskom tržištu premašiti potražnju zbog dovršetka projekata gospodarenja vodom i otpadnim vodama. To će stoga indijskim proizvođačima dati dodatni poticaj da se sve više usmjere na izvozna tržišta. |
| --- | --- |

(69)

Štoviše, prema jednom važnom sudioniku, društvu Srikalahasthi Pipes Limited („SPL”), srednjoročno i dugoročno (od 7 do 10 godina) ponuda će na indijskom tržištu premašiti potražnju zbog dovršetka projekata gospodarenja vodom i otpadnim vodama. To će stoga indijskim proizvođačima dati dodatni poticaj da se sve više usmjere na izvozna tržišta.

| (70) | Na temelju prethodno navedenoga Komisija je zaključila da indijski proizvođači imaju znatan rezervni kapacitet, koji bi mogli iskoristiti za proizvodnju predmetnog proizvoda za izvoz na tržište Unije ako mjere isteknu, i da se očekuje daljnji rast tog rezervnog kapaciteta. |
| --- | --- |

(70)

Na temelju prethodno navedenoga Komisija je zaključila da indijski proizvođači imaju znatan rezervni kapacitet, koji bi mogli iskoristiti za proizvodnju predmetnog proizvoda za izvoz na tržište Unije ako mjere isteknu, i da se očekuje daljnji rast tog rezervnog kapaciteta.

| (71) | Kad je riječ o cijenama koje Indija naplaćuje trećim zemljama, Komisija je to ispitala na temelju statističkih podataka o izvozu iz baze podataka Global Trade Atlas („GTA”) na razini oznake KN, tj. 7303 00 30. Na temelju tih statističkih podataka Komisija je utvrdila da je tržište Unije i dalje privlačno u smislu veličine i cijena jer je daleko najvažnije izvozno tržište za indijske proizvođače duktilnih cijevi i čini 40 % njihova ukupnog izvoza. Štoviše, izvoz u Uniju 25 je puta veći od izvoza na drugo najveće izvozno tržište Indije – Katar. U njega odlazi tek 2 % ukupnog indijskog izvoza. Naposljetku, uvozne cijene indijskih proizvođača izvoznika za tržište Unije u razdoblju ispitnog postupka revizije bile su nešto više od cijena koje se naplaćuju drugim zemljama. Stoga, ako se dopusti istek mjera, proizvođači izvoznici dobili bi poticaj za dodatno povećanje izvoza u Uniju. |
| --- | --- |

(71)

Kad je riječ o cijenama koje Indija naplaćuje trećim zemljama, Komisija je to ispitala na temelju statističkih podataka o izvozu iz baze podataka Global Trade Atlas („GTA”) na razini oznake KN, tj. 7303 00 30. Na temelju tih statističkih podataka Komisija je utvrdila da je tržište Unije i dalje privlačno u smislu veličine i cijena jer je daleko najvažnije izvozno tržište za indijske proizvođače duktilnih cijevi i čini 40 % njihova ukupnog izvoza. Štoviše, izvoz u Uniju 25 je puta veći od izvoza na drugo najveće izvozno tržište Indije – Katar. U njega odlazi tek 2 % ukupnog indijskog izvoza. Naposljetku, uvozne cijene indijskih proizvođača izvoznika za tržište Unije u razdoblju ispitnog postupka revizije bile su nešto više od cijena koje se naplaćuju drugim zemljama. Stoga, ako se dopusti istek mjera, proizvođači izvoznici dobili bi poticaj za dodatno povećanje izvoza u Uniju.

3.2.2   Privlačnost tržišta Unije i cijene na tržištu Unije

Privlačnost tržišta Unije i cijene na tržištu Unije

| (72) | Tržište duktilnih cijevi u Uniji je veliko ([388 000–454 000] tona, vidjeti uvodnu izjavu 66.). Podnositelji zahtjeva očekuju da će tržište u sljedećih pet godina dodatno rasti (21). |
| --- | --- |

(72)

Tržište duktilnih cijevi u Uniji je veliko ([388 000–454 000] tona, vidjeti uvodnu izjavu 66.). Podnositelji zahtjeva očekuju da će tržište u sljedećih pet godina dodatno rasti (21).

21

| (73) | U RIPR-u prosječna cijena po toni na tržištu Unije iznosila je [1 020–1 200] EUR. U istom je razdoblju cijena na indijskom domaćem tržištu iznosila 595 EUR po toni (franko tvornica). Stoga su cijene na tržištu Unije bile otprilike dvostruke više od cijena uvoza iz Indije. |
| --- | --- |

(73)

U RIPR-u prosječna cijena po toni na tržištu Unije iznosila je [1 020–1 200] EUR. U istom je razdoblju cijena na indijskom domaćem tržištu iznosila 595 EUR po toni (franko tvornica). Stoga su cijene na tržištu Unije bile otprilike dvostruke više od cijena uvoza iz Indije.

| (74) | Stoga je tržište Unije i dalje bilo privlačno indijskim proizvođačima u smislu njegove veličine i cijena. To dodatno potvrđuje činjenica da je u razdoblju ispitnog postupka revizije tržišni udio indijskih proizvođača izvoznika i dalje bio znatan (vidjeti tablicu 2.) i da je, kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 71., tržište Unije činilo 40 % ukupnog izvoza predmetnog proizvoda iz Indije. |
| --- | --- |

(74)

Stoga je tržište Unije i dalje bilo privlačno indijskim proizvođačima u smislu njegove veličine i cijena. To dodatno potvrđuje činjenica da je u razdoblju ispitnog postupka revizije tržišni udio indijskih proizvođača izvoznika i dalje bio znatan (vidjeti tablicu 2.) i da je, kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 71., tržište Unije činilo 40 % ukupnog izvoza predmetnog proizvoda iz Indije.

3.3   Zaključak o vjerojatnosti nastavka dampinga

Zaključak o vjerojatnosti nastavka dampinga

| (75) | Ispitni postupak pokazao je da je tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije indijski izvoz nastavio ulaziti na tržište Unije po dampinškim cijenama. |
| --- | --- |

(75)

Ispitni postupak pokazao je da je tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije indijski izvoz nastavio ulaziti na tržište Unije po dampinškim cijenama.

| (76) | Komisija je na temelju članka 18. osnovne uredbe utvrdila i da postoje dokazi da će se damping vjerojatno nastaviti ako se dopusti istek mjera. Rezervni kapacitet u Indiji bio je visok u usporedbi s potrošnjom u Uniji tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije. Nadalje, privlačnost tržišta Unije s obzirom na veličinu i cijene ukazuje na vjerojatnost da će se indijski izvoz i rezervni kapacitet usmjeriti na tržište Unije ako mjere isteknu. Komisija je stoga zaključila da postoji velika vjerojatnost da bi istek antidampinških mjera doveo do znatnog povećanja dampinškog uvoza predmetnog proizvoda iz Indije u Uniju. |
| --- | --- |

(76)

Komisija je na temelju članka 18. osnovne uredbe utvrdila i da postoje dokazi da će se damping vjerojatno nastaviti ako se dopusti istek mjera. Rezervni kapacitet u Indiji bio je visok u usporedbi s potrošnjom u Uniji tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije. Nadalje, privlačnost tržišta Unije s obzirom na veličinu i cijene ukazuje na vjerojatnost da će se indijski izvoz i rezervni kapacitet usmjeriti na tržište Unije ako mjere isteknu. Komisija je stoga zaključila da postoji velika vjerojatnost da bi istek antidampinških mjera doveo do znatnog povećanja dampinškog uvoza predmetnog proizvoda iz Indije u Uniju.

| (77) | S obzirom na prethodno navedeno Komisija je zaključila da bi istek antidampinških mjera vjerojatno doveo do nastavka dampinga. |
| --- | --- |

(77)

S obzirom na prethodno navedeno Komisija je zaključila da bi istek antidampinških mjera vjerojatno doveo do nastavka dampinga.

4.   ŠTETA

ŠTETA

4.1   Definicija industrije Unije i proizvodnje u Uniji

Definicija industrije Unije i proizvodnje u Uniji

| (78) | Predmetni proizvod u Uniji proizvodi pet društava. Tri su društva dio iste grupe. Na temelju raspoloživih podataka iz zahtjeva u Uniji ne postoje drugi proizvođači predmetnog proizvoda. Oni zato čine „industriju Unije” u smislu članka 4. stavka 1. osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(78)

Predmetni proizvod u Uniji proizvodi pet društava. Tri su društva dio iste grupe. Na temelju raspoloživih podataka iz zahtjeva u Uniji ne postoje drugi proizvođači predmetnog proizvoda. Oni zato čine „industriju Unije” u smislu članka 4. stavka 1. osnovne uredbe.

| (79) | Budući da su podaci o procjeni štete prvenstveno izvedeni iz iste grupe proizvođača, kako je navedeno u uvodnoj izjavi 14., vrijednosti za analizu štete navedene su u rasponima ili u indeksiranom obliku radi zaštite povjerljivosti. |
| --- | --- |

(79)

Budući da su podaci o procjeni štete prvenstveno izvedeni iz iste grupe proizvođača, kako je navedeno u uvodnoj izjavi 14., vrijednosti za analizu štete navedene su u rasponima ili u indeksiranom obliku radi zaštite povjerljivosti.

| (80) | Utvrđeno je da je ukupna proizvodnja u Uniji tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije iznosila [372 000–436 000] tona. Komisija je taj iznos utvrdila na temelju svih raspoloživih podataka o industriji Unije, kao što su makro podatci koje je dostavio podnositelj zahtjeva i podatci koje su proizvođači iz Unije u uzorku dostavili tijekom ispitnog postupka. |
| --- | --- |

(80)

Utvrđeno je da je ukupna proizvodnja u Uniji tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije iznosila [372 000–436 000] tona. Komisija je taj iznos utvrdila na temelju svih raspoloživih podataka o industriji Unije, kao što su makro podatci koje je dostavio podnositelj zahtjeva i podatci koje su proizvođači iz Unije u uzorku dostavili tijekom ispitnog postupka.

4.2   Potrošnja u Uniji

Potrošnja u Uniji

| (81) | Komisija je utvrdila potrošnju u Uniji na temelju obujma ukupne prodaje industrije Unije u Uniji, ograničene proizvodnje na temelju podataka prikupljenih od proizvođača iz Unije u uzorku i procjena za preostale proizvođače iz Unije koje je dostavio podnositelj zahtjeva te ukupnog uvoza iz svih zemalja u Uniju kako ga navodi Eurostat (baza podataka Comext). |
| --- | --- |

(81)

Komisija je utvrdila potrošnju u Uniji na temelju obujma ukupne prodaje industrije Unije u Uniji, ograničene proizvodnje na temelju podataka prikupljenih od proizvođača iz Unije u uzorku i procjena za preostale proizvođače iz Unije koje je dostavio podnositelj zahtjeva te ukupnog uvoza iz svih zemalja u Uniju kako ga navodi Eurostat (baza podataka Comext).

| (82) | Potrošnja u Uniji kretala se kako slijedi:

  Tablica 1.


  Potrošnja u Uniji (u tisućama tona) | 2017. | 2018. | 2019. | Razdoblje ispitnog postupka revizije |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ukupna potrošnja u Uniji | [376 –440 ] | [389 –455 ] | [420 –492 ] | [388 –454 ] |
| Indeks (2017. = 100) | 100 | 103 | 111 | 103 |
| Ograničeno tržište | [15 –17 ] | [13 –16 ] | [10 –12 ] | [2 –3 ] |
| Indeks | 100 | 91 | 68 | 18 |
| Slobodno tržište | [361 –423 ] | [375 –439 ] | [410 –479 ] | [385 –450 ] |
| Indeks (2017. = 100) | 100 | 103 | 113 | 106 |
| Izvor: Eurostatova baza podataka Comext |

(82)

Potrošnja u Uniji kretala se kako slijedi:

Tablica 1.

Tablica 1.

Potrošnja u Uniji (u tisućama tona)

Potrošnja u Uniji (u tisućama tona)

2017.

2018.

2019.

Razdoblje ispitnog postupka revizije

Ukupna potrošnja u Uniji

[376 –440 ]

[389 –455 ]

[420 –492 ]

[388 –454 ]

Indeks (2017. = 100)

Indeks (2017. = 100)

100

100

103

103

111

111

103

103

Ograničeno tržište

[15 –17 ]

[13 –16 ]

[10 –12 ]

[2 –3 ]

Indeks

Indeks

100

100

91

91

68

68

18

18

Slobodno tržište

[361 –423 ]

[375 –439 ]

[410 –479 ]

[385 –450 ]

Indeks (2017. = 100)

Indeks (2017. = 100)

100

100

103

103

113

113

106

106

Izvor: Eurostatova baza podataka Comext

| (83) | Potrošnja u Uniji bila je promjenjiva u razmatranom razdoblju. Ukupno, blago se povećala za 3 % u 2018., zatim se povećala za 8 % u 2019. i smanjila za 8 % u 2020. Stoga se potrošnja u razmatranom razdoblju povećala za 3 %. |
| --- | --- |

(83)

Potrošnja u Uniji bila je promjenjiva u razmatranom razdoblju. Ukupno, blago se povećala za 3 % u 2018., zatim se povećala za 8 % u 2019. i smanjila za 8 % u 2020. Stoga se potrošnja u razmatranom razdoblju povećala za 3 %.

| (84) | Upotreba cijevi od duktilnog željeza po prirodi je povezana s ulaganjima u infrastrukturu za pročišćavanje voda, pa su vodoopskrbna društva i društva za pročišćavanje voda, u javnom ili privatnom vlasništvu, najveći potrošači cijevi od duktilnog željeza u Uniji. Duktilne cijevi uglavnom se koriste u velikim infrastrukturnim projektima. Nadalje, pandemija bolesti COVID-19 nije imala velik utjecaj na kretanje potrošnje u Uniji jer je unapređenje vodnih mreža stalan prioritet javnih tijela. Stoga kretanje potrošnje u Uniji odražava kretanje ulaganja u infrastrukturu. |
| --- | --- |

(84)

Upotreba cijevi od duktilnog željeza po prirodi je povezana s ulaganjima u infrastrukturu za pročišćavanje voda, pa su vodoopskrbna društva i društva za pročišćavanje voda, u javnom ili privatnom vlasništvu, najveći potrošači cijevi od duktilnog željeza u Uniji. Duktilne cijevi uglavnom se koriste u velikim infrastrukturnim projektima. Nadalje, pandemija bolesti COVID-19 nije imala velik utjecaj na kretanje potrošnje u Uniji jer je unapređenje vodnih mreža stalan prioritet javnih tijela. Stoga kretanje potrošnje u Uniji odražava kretanje ulaganja u infrastrukturu.

| (85) | Industrija Unije izvijestila je o vlastitoj upotrebi predmetnog proizvoda, koja je činila manje od 5 % ukupne potrošnje u Uniji 2017. te se u razmatranom razdoblju smanjila pa je u razdoblju ispitnog postupka revizije činila manje od 1 %. Komisija je stoga smatrala da vlastita upotreba nije imala nikakav konkretan učinak na analizu štete. |
| --- | --- |

(85)

Industrija Unije izvijestila je o vlastitoj upotrebi predmetnog proizvoda, koja je činila manje od 5 % ukupne potrošnje u Uniji 2017. te se u razmatranom razdoblju smanjila pa je u razdoblju ispitnog postupka revizije činila manje od 1 %. Komisija je stoga smatrala da vlastita upotreba nije imala nikakav konkretan učinak na analizu štete.

4.3   Uvoz iz Indije

Uvoz iz Indije

4.3.1   Obujam i tržišni udio uvoza iz Indije

Obujam i tržišni udio uvoza iz Indije

| (86) | Komisija je obujam uvoza utvrdila na temelju podataka Eurostata (baza podataka Comext). Tržišni udio uvoza utvrđen je na temelju potrošnje u Uniji kako je navedeno u uvodnoj izjavi 81. |
| --- | --- |

(86)

Komisija je obujam uvoza utvrdila na temelju podataka Eurostata (baza podataka Comext). Tržišni udio uvoza utvrđen je na temelju potrošnje u Uniji kako je navedeno u uvodnoj izjavi 81.

| (87) | Uvoz predmetnog proizvoda u Uniju iz Indije kretao se kako slijedi:

  Tablica 2.


  Obujam uvoza (u 1 000 tona) i tržišni udio | 2017. | 2018. | 2019. | Razdoblje ispitnog postupka revizije |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obujam uvoza iz Indije | [45 –52 ] | [38 –45 ] | [64 –75 ] | [44 –52 ] |
| Indeks (2017. = 100) | 100 | 86 | 143 | 98 |
| Tržišni udio (%) | 11 /15 | 9 /13 | 14 /18 | 10 /14 |
| Indeks (2017. = 100) | 100 | 83 | 128 | 95 |
| Izvor: Eurostatova baza podataka Comext |

(87)

Uvoz predmetnog proizvoda u Uniju iz Indije kretao se kako slijedi:

Tablica 2.

Tablica 2.

Obujam uvoza (u 1 000 tona) i tržišni udio

Obujam uvoza (u 1 000 tona) i tržišni udio

2017.

2018.

2019.

Razdoblje ispitnog postupka revizije

Obujam uvoza iz Indije

[45 –52 ]

[38 –45 ]

[64 –75 ]

[44 –52 ]

Indeks (2017. = 100)

Indeks (2017. = 100)

100

100

86

86

143

143

98

98

Tržišni udio (%)

11 /15

9 /13

14 /18

10 /14

Indeks (2017. = 100)

Indeks (2017. = 100)

100

100

83

83

128

128

95

95

Izvor: Eurostatova baza podataka Comext

| (88) | U razmatranom se razdoblju indijski obujam uvoza znatno mijenjao: uvoz se smanjio za 14 % u 2018., povećao se za 68 % u 2019. i naposljetku se u razdoblju ispitnog postupka revizije smanjio za 31 %. |
| --- | --- |

(88)

U razmatranom se razdoblju indijski obujam uvoza znatno mijenjao: uvoz se smanjio za 14 % u 2018., povećao se za 68 % u 2019. i naposljetku se u razdoblju ispitnog postupka revizije smanjio za 31 %.

4.3.2   Cijene uvoza iz Indije

Cijene uvoza iz Indije

| (89) | Komisija je ponderirane prosječne cijene uvoza utvrdila na temelju podataka Eurostata (baza podataka Comext). |
| --- | --- |

(89)

Komisija je ponderirane prosječne cijene uvoza utvrdila na temelju podataka Eurostata (baza podataka Comext).

| (90) | Ponderirana prosječna cijena uvoza u Uniju iz Indije razvijala se kako slijedi:

  Tablica 3.


  Uvozne cijene (EUR/tona) | 2017. | 2018. | 2019. | Razdoblje ispitnog postupka revizije |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Indija | 553 | 562 | 586 | 585 |
| Indeks (2017. = 100) | 100 | 101 | 105 | 105 |
| Izvor: Eurostatova baza podataka Comext |

(90)

Ponderirana prosječna cijena uvoza u Uniju iz Indije razvijala se kako slijedi:

Tablica 3.

Tablica 3.

Uvozne cijene (EUR/tona)

Uvozne cijene (EUR/tona)

2017.

2018.

2019.

Razdoblje ispitnog postupka revizije

Indija

553

562

586

585

Indeks (2017. = 100)

Indeks (2017. = 100)

100

100

101

101

105

105

105

105

Izvor: Eurostatova baza podataka Comext

| (91) | Uvozne cijene bile su u razdoblju 2017.–2018. prilično stabilne. Uvozne cijene povećale su se za 5 % u 2019. i ostale su stabilne u razdoblju ispitnog postupka revizije. |
| --- | --- |

(91)

Uvozne cijene bile su u razdoblju 2017.–2018. prilično stabilne. Uvozne cijene povećale su se za 5 % u 2019. i ostale su stabilne u razdoblju ispitnog postupka revizije.

4.3.3   Sniženje cijena

Sniženje cijena

| (92) | Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 53., samo je jedan indijski proizvođač surađivao u ispitnom postupku. Taj je proizvođač prijavio zanemarivu količinu izvezenu u Uniju, odnosno manje od 1 % ukupnog obujma uvoza predmetnog proizvoda iz Indije u Uniju. Komisija je stoga smatrala da taj obujam izvoza nije reprezentativan za izvoz predmetnog proizvoda u Uniju i odlučila je odrediti sniženje cijena na temelju raspoloživih podataka. |
| --- | --- |

(92)

Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 53., samo je jedan indijski proizvođač surađivao u ispitnom postupku. Taj je proizvođač prijavio zanemarivu količinu izvezenu u Uniju, odnosno manje od 1 % ukupnog obujma uvoza predmetnog proizvoda iz Indije u Uniju. Komisija je stoga smatrala da taj obujam izvoza nije reprezentativan za izvoz predmetnog proizvoda u Uniju i odlučila je odrediti sniženje cijena na temelju raspoloživih podataka.

| (93) | Komisija je usporedila ponderirane prosječne indijske uvozne cijene CIF, prilagođene za troškove nakon uvoza, s ponderiranom prosječnom cijenom industrije Unije. Indijske uvozne cijene snizile su cijene industrije Unije za približno [30–45] % u razdoblju ispitnog postupka revizije. |
| --- | --- |

(93)

Komisija je usporedila ponderirane prosječne indijske uvozne cijene CIF, prilagođene za troškove nakon uvoza, s ponderiranom prosječnom cijenom industrije Unije. Indijske uvozne cijene snizile su cijene industrije Unije za približno [30–45] % u razdoblju ispitnog postupka revizije.

4.3.4   Uvoz iz trećih zemalja osim Indije

Uvoz iz trećih zemalja osim Indije

| (94) | U razdoblju ispitnog postupka revizije obujam uvoza iz trećih zemalja osim Indije iznosio je [8 700–20 200] tona, a tržišni udio [2–4] % potrošnje u Uniji. U razmatranom razdoblju ponderirana prosječna cijena uvoza iz trećih zemalja bila je na razini usporedivoj s cijenama proizvođača iz Unije u uzorku u razdoblju 2017.–2018. i približno 25 % niža u razdoblju 2019.–2020. (vidjeti tablicu 8.). Premda se obujam uvoza iz trećih zemalja blago povećao (tj. za 2 %), podrijetlo uvezenih duktilnih cijevi nije bilo stabilno u razmatranom razdoblju. Na primjer, glavni uvoz iz trećih zemalja 2017. dolazio je iz Kine, Rusije i Švicarske, dok su u razdoblju ispitnog postupka revizije glavni uvoznici bili Turska i Ujedinjeni Arapski Emirati. |
| --- | --- |

(94)

U razdoblju ispitnog postupka revizije obujam uvoza iz trećih zemalja osim Indije iznosio je [8 700–20 200] tona, a tržišni udio [2–4] % potrošnje u Uniji. U razmatranom razdoblju ponderirana prosječna cijena uvoza iz trećih zemalja bila je na razini usporedivoj s cijenama proizvođača iz Unije u uzorku u razdoblju 2017.–2018. i približno 25 % niža u razdoblju 2019.–2020. (vidjeti tablicu 8.). Premda se obujam uvoza iz trećih zemalja blago povećao (tj. za 2 %), podrijetlo uvezenih duktilnih cijevi nije bilo stabilno u razmatranom razdoblju. Na primjer, glavni uvoz iz trećih zemalja 2017. dolazio je iz Kine, Rusije i Švicarske, dok su u razdoblju ispitnog postupka revizije glavni uvoznici bili Turska i Ujedinjeni Arapski Emirati.

| (95) | Ukupni obujam uvoza u Uniju te kretanje tržišnog udjela i cijena za uvoz cijevi od duktilnog lijevanog željeza iz ostalih trećih zemalja razvijali su se kako slijedi:

  Tablica 4.


  Obujam uvoza i tržišni udio ostalih trećih zemalja











  Zemlja | | 2017. | 2018. | 2019. | Razdoblje ispitnog postupka revizije |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kina | Obujam (u tonama) | [2 900 –3 400 ] | [1 400 –1 700 ] | [3 900 –4 600 ] | [200 –400 ] |
| Indeks | 100 | 50 | 133 | 10 |
| Tržišni udio (%) | [0 –1 ] | [0 –1 ] | [0 –2 ] | [0 –1 ] |
| Indeks (2017. = 100) | 100 | 48 | 119 | 9 |
| Prosječna cijena (EUR/tona) | 701 | 933 | 738 | 833 |
| Indeks (2017. = 100) | 100 | 133 | 105 | 118 |
| Rusija | Obujam (u tonama) | [2 000 –2 500 ] | [1 400 –1 600 ] | [2 900 –3 600 ] | [1 200 –1 600 ] |
| Indeks (2017. = 100) | 100 | 67 | 147 | 63 |
| Tržišni udio (%) | [0 –1 ] | [0 –1 ] | [0 –1 ] | [0 –1 ] |
| Indeks (2017. = 100) | 100 | 65 | 132 | 61 |
| Prosječna cijena (EUR/tona) | 568 | 697 | 735 | 698 |
| Indeks (2017. = 100) | 100 | 122 | 129 | 122 |
| Švicarska | Obujam (u tonama) | [3 400 –4 400 ] | [1 800 –2 200 ] | [1 600 –2 000 ] | [800 –1 000 ] |
| Indeks (2017. = 100) | 100 | 52 | 47 | 23 |
| Tržišni udio (%) | [0 –1 ] | [0 –1 ] | [0 –1 ] | [0 –1 ] |
| Indeks (2017. = 100) | 100 | 51 | 42 | 23 |
| Prosječna cijena (EUR/tona) | 1 604 | 1 656 | 1 714 | 1 817 |
| Indeks (2017. = 100) | 100 | 103 | 106 | 113 |
| Turska | Obujam (u tonama) | [10 –20 ] | [10 –20 ] | [3 100 –3 650 ] | [4 200 –5 000 ] |
| Indeks (2017. = 100) | 100 | 115 | 25 750 | 35 070 |
| Tržišni udio (%) | [0 –1 ] | [0 –1 ] | [0 –1 ] | [1 –2 ] |
| Indeks (2017. = 100) | 100 | 111 | 23 065 | 34 035 |
| Prosječna cijena (EUR/tona) | 1 136 | 1 750 | 838 | 1 007 |
| Indeks (2017. = 100) | 100 | 153 | 73 | 88 |
| Ujedinjeni Arapski Emirati | Obujam (u tonama) | [460 –590 ] | [3 700 –4 400 ] | [4 800 –5 600 ] | [6 400 –7 600 ] |
| Indeks (2017. = 100) | 100 | 766 | 988 | 1 322 |
| Tržišni udio (%) | [0 –1 ] | [0 –1 ] | [1 –2 ] | [1 –2 ] |
| Indeks (2017. = 100) | 100 | 741 | 884 | 1 282 |
| Prosječna cijena (EUR/tona) | 712 | 786 | 722 | 705 |
| Indeks (2017. = 100) | 100 | 110 | 101 | 99 |
| Ostale treće zemlje | Obujam (u tonama) | [10 –20 ] | [150 –200 ] | [10 –50 ] | [150 –300 ] |
| Indeks (2017. = 100) | 100 | 994 | 200 | 1 457 |
| Tržišni udio (%) | [0 –1 ] | [0 –1 ] | [0 –1 ] | [0 –1 ] |
| Indeks (2017. = 100) | 100 | 962 | 179 | 1 414 |
| Prosječna cijena | 508 | 1 422 | 1 980 | 897 |
| Indeks (2017. = 100) | 100 | 279 | 389 | 176 |
| Ukupno sve treće zemlje, osim Indije | Obujam (u tonama) | [8 700 –11 200 ] | [8 800 –10 500 ] | [16 000 –19 600 ] | [13 500 –15 800 ] |
| Indeks (2017. = 100) | 100 | 94 | 180 | 145 |
| Tržišni udio (%) | [1 –3 ] | [1 –3 ] | [3 –5 ] | [3 –5 ] |
| Indeks (2017. = 100) | 100 | 91 | 161 | 141 |
| Prosječna cijena (EUR/tona) | 1 033 | 1 004 | 856 | 879 |
| Indeks (2017. = 100) | 100 | 97 | 82 | 85 |
| Izvor: Eurostatova baza podataka Comext |

(95)

Ukupni obujam uvoza u Uniju te kretanje tržišnog udjela i cijena za uvoz cijevi od duktilnog lijevanog željeza iz ostalih trećih zemalja razvijali su se kako slijedi:

Tablica 4.

Tablica 4.

Obujam uvoza i tržišni udio ostalih trećih zemalja

Obujam uvoza i tržišni udio ostalih trećih zemalja

Zemlja

2017.

2018.

2019.

Razdoblje ispitnog postupka revizije

Kina

Obujam (u tonama)

[2 900 –3 400 ]

[1 400 –1 700 ]

[3 900 –4 600 ]

[200 –400 ]

Indeks

Indeks

100

100

50

50

133

133

10

10

Tržišni udio (%)

[0 –1 ]

[0 –1 ]

[0 –2 ]

[0 –1 ]

Indeks (2017. = 100)

Indeks (2017. = 100)

100

100

48

48

119

119

9

9

Prosječna cijena (EUR/tona)

701

933

738

833

Indeks (2017. = 100)

Indeks (2017. = 100)

100

100

133

133

105

105

118

118

Rusija

Obujam (u tonama)

[2 000 –2 500 ]

[1 400 –1 600 ]

[2 900 –3 600 ]

[1 200 –1 600 ]

Indeks (2017. = 100)

Indeks (2017. = 100)

100

100

67

67

147

147

63

63

Tržišni udio (%)

[0 –1 ]

[0 –1 ]

[0 –1 ]

[0 –1 ]

Indeks (2017. = 100)

Indeks (2017. = 100)

100

100

65

65

132

132

61

61

Prosječna cijena (EUR/tona)

568

697

735

698

Indeks (2017. = 100)

Indeks (2017. = 100)

100

100

122

122

129

129

122

122

Švicarska

Obujam (u tonama)

[3 400 –4 400 ]

[1 800 –2 200 ]

[1 600 –2 000 ]

[800 –1 000 ]

Indeks (2017. = 100)

Indeks (2017. = 100)

100

100

52

52

47

47

23

23

Tržišni udio (%)

[0 –1 ]

[0 –1 ]

[0 –1 ]

[0 –1 ]

Indeks (2017. = 100)

Indeks (2017. = 100)

100

100

51

51

42

42

23

23

Prosječna cijena (EUR/tona)

1 604

1 656

1 714

1 817

Indeks (2017. = 100)

Indeks (2017. = 100)

100

100

103

103

106

106

113

113

Turska

Obujam (u tonama)

[10 –20 ]

[10 –20 ]

[3 100 –3 650 ]

[4 200 –5 000 ]

Indeks (2017. = 100)

Indeks (2017. = 100)

100

100

115

115

25 750

25 750

35 070

35 070

Tržišni udio (%)

[0 –1 ]

[0 –1 ]

[0 –1 ]

[1 –2 ]

Indeks (2017. = 100)

Indeks (2017. = 100)

100

100

111

111

23 065

23 065

34 035

34 035

Prosječna cijena (EUR/tona)

1 136

1 750

838

1 007

Indeks (2017. = 100)

Indeks (2017. = 100)

100

100

153

153

73

73

88

88

Ujedinjeni Arapski Emirati

Obujam (u tonama)

[460 –590 ]

[3 700 –4 400 ]

[4 800 –5 600 ]

[6 400 –7 600 ]

Indeks (2017. = 100)

Indeks (2017. = 100)

100

100

766

766

988

988

1 322

1 322

Tržišni udio (%)

[0 –1 ]

[0 –1 ]

[1 –2 ]

[1 –2 ]

Indeks (2017. = 100)

Indeks (2017. = 100)

100

100

741

741

884

884

1 282

1 282

Prosječna cijena (EUR/tona)

712

786

722

705

Indeks (2017. = 100)

Indeks (2017. = 100)

100

100

110

110

101

101

99

99

Ostale treće zemlje

Obujam (u tonama)

[10 –20 ]

[150 –200 ]

[10 –50 ]

[150 –300 ]

Indeks (2017. = 100)

Indeks (2017. = 100)

100

100

994

994

200

200

1 457

1 457

Tržišni udio (%)

[0 –1 ]

[0 –1 ]

[0 –1 ]

[0 –1 ]

Indeks (2017. = 100)

Indeks (2017. = 100)

100

100

962

962

179

179

1 414

1 414

Prosječna cijena

508

1 422

1 980

897

Indeks (2017. = 100)

Indeks (2017. = 100)

100

100

279

279

389

389

176

176

Ukupno sve treće zemlje, osim Indije

Obujam (u tonama)

[8 700 –11 200 ]

[8 800 –10 500 ]

[16 000 –19 600 ]

[13 500 –15 800 ]

Indeks (2017. = 100)

Indeks (2017. = 100)

100

100

94

94

180

180

145

145

Tržišni udio (%)

[1 –3 ]

[1 –3 ]

[3 –5 ]

[3 –5 ]

Indeks (2017. = 100)

Indeks (2017. = 100)

100

100

91

91

161

161

141

141

Prosječna cijena (EUR/tona)

1 033

1 004

856

879

Indeks (2017. = 100)

Indeks (2017. = 100)

100

100

97

97

82

82

85

85

Izvor: Eurostatova baza podataka Comext

4.4   Gospodarsko stanje industrije Unije

Gospodarsko stanje industrije Unije

4.4.1   Opće napomene

Opće napomene

| (96) | Procjena gospodarskog stanja industrije Unije uključivala je ocjenu svih gospodarskih pokazatelja koji su utjecali na stanje industrije Unije tijekom razmatranog razdoblja. |
| --- | --- |

(96)

Procjena gospodarskog stanja industrije Unije uključivala je ocjenu svih gospodarskih pokazatelja koji su utjecali na stanje industrije Unije tijekom razmatranog razdoblja.

| (97) | Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 13., odabir uzorka proveden je radi procjene gospodarskog stanja industrije Unije. |
| --- | --- |

(97)

Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 13., odabir uzorka proveden je radi procjene gospodarskog stanja industrije Unije.

| (98) | Za utvrđivanje štete Komisija je razlikovala makroekonomske i mikroekonomske pokazatelje štete. Komisija je makroekonomske pokazatelje procijenila na temelju podataka koji se odnose na sve proizvođače iz Unije navedene u zahtjevu za reviziju zbog predstojećeg isteka mjera. Komisija je ocijenila mikroekonomske pokazatelje na temelju podataka iz odgovora na upitnik koje su dostavili proizvođači iz Unije u uzorku. Podaci su se odnosili na proizvođače iz Unije u uzorku. Utvrđeno je da su oba skupa podataka reprezentativna za gospodarsko stanje industrije Unije. |
| --- | --- |

(98)

Za utvrđivanje štete Komisija je razlikovala makroekonomske i mikroekonomske pokazatelje štete. Komisija je makroekonomske pokazatelje procijenila na temelju podataka koji se odnose na sve proizvođače iz Unije navedene u zahtjevu za reviziju zbog predstojećeg isteka mjera. Komisija je ocijenila mikroekonomske pokazatelje na temelju podataka iz odgovora na upitnik koje su dostavili proizvođači iz Unije u uzorku. Podaci su se odnosili na proizvođače iz Unije u uzorku. Utvrđeno je da su oba skupa podataka reprezentativna za gospodarsko stanje industrije Unije.

| (99) | Makroekonomski su pokazatelji sljedeći: proizvodnja, proizvodni kapacitet, iskorištenost kapaciteta, obujam prodaje, tržišni udio, rast, zaposlenost, produktivnost, visina dampinške marže i oporavak od prethodnog dampinga. |
| --- | --- |

(99)

Makroekonomski su pokazatelji sljedeći: proizvodnja, proizvodni kapacitet, iskorištenost kapaciteta, obujam prodaje, tržišni udio, rast, zaposlenost, produktivnost, visina dampinške marže i oporavak od prethodnog dampinga.

| (100) | Mikroekonomski su pokazatelji sljedeći: prosječne jedinične cijene, jedinični trošak, troškovi rada, zalihe, profitabilnost, novčani tok, ulaganja, povrat ulaganja i sposobnost prikupljanja kapitala. |
| --- | --- |

(100)

Mikroekonomski su pokazatelji sljedeći: prosječne jedinične cijene, jedinični trošak, troškovi rada, zalihe, profitabilnost, novčani tok, ulaganja, povrat ulaganja i sposobnost prikupljanja kapitala.

4.4.2   Makroekonomski pokazatelji

Makroekonomski pokazatelji

4.4.2.1   Proizvodnja, proizvodni kapacitet i iskorištenost kapaciteta

| (101) | Ukupna proizvodnja u Uniji, proizvodni kapacitet i iskorištenost kapaciteta u razmatranom razdoblju kretali su se kako slijedi:

  Tablica 5.


  Proizvodnja, proizvodni kapacitet i iskorištenost kapaciteta | 2017. | 2018. | 2019. | Razdoblje ispitnog postupka revizije |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obujam proizvodnje (u tisućama tona) | [408 –478 ] | [452 –530 ] | [436 –510 ] | [372 –436 ] |
| Indeks (2017. = 100) | 100 | 110 | 106 | 91 |
| Proizvodni kapacitet (u tisućama tona) | [824 –965 ] | [824 –965 ] | [824 –965 ] | [743 –870 ] |
| Indeks (2017. = 100) | 100 | 100 | 100 | 90 |
| Iskorištenost kapaciteta (u %) | [47 –51 ] | [52 –56 ] | [50 –54 ] | [48 –51 ] |
| Indeks (2017. = 100) | 100 | 110 | 106 | 101 |
| Izvor: podaci koje je dostavila industrija Unije i provjereni odgovori na upitnik koje su dostavili proizvođači iz Unije u uzorku |

(101)

Ukupna proizvodnja u Uniji, proizvodni kapacitet i iskorištenost kapaciteta u razmatranom razdoblju kretali su se kako slijedi:

Tablica 5.

Tablica 5.

Proizvodnja, proizvodni kapacitet i iskorištenost kapaciteta

Proizvodnja, proizvodni kapacitet i iskorištenost kapaciteta

2017.

2018.

2019.

Razdoblje ispitnog postupka revizije

Obujam proizvodnje (u tisućama tona)

[408 –478 ]

[452 –530 ]

[436 –510 ]

[372 –436 ]

Indeks (2017. = 100)

Indeks (2017. = 100)

100

100

110

110

106

106

91

91

Proizvodni kapacitet (u tisućama tona)

[824 –965 ]

[824 –965 ]

[824 –965 ]

[743 –870 ]

Indeks (2017. = 100)

Indeks (2017. = 100)

100

100

100

100

100

100

90

90

Iskorištenost kapaciteta (u %)

[47 –51 ]

[52 –56 ]

[50 –54 ]

[48 –51 ]

Indeks (2017. = 100)

Indeks (2017. = 100)

100

100

110

110

106

106

101

101

Izvor: podaci koje je dostavila industrija Unije i provjereni odgovori na upitnik koje su dostavili proizvođači iz Unije u uzorku

| (102) | Proizvodnja u Uniji smanjila se za 9 % u razmatranom razdoblju, nakon što se povećala za 10 % u 2018. |
| --- | --- |

(102)

Proizvodnja u Uniji smanjila se za 9 % u razmatranom razdoblju, nakon što se povećala za 10 % u 2018.

| (103) | Proizvodni kapacitet pratio je slično kretanje jer se smanjio za 10 % u razmatranom razdoblju. |
| --- | --- |

(103)

Proizvodni kapacitet pratio je slično kretanje jer se smanjio za 10 % u razmatranom razdoblju.

| (104) | Iskorištenost kapaciteta ostala je stabilna jer je smanjenje proizvodnog kapaciteta pratilo smanjenje proizvodnje u Uniji. |
| --- | --- |

(104)

Iskorištenost kapaciteta ostala je stabilna jer je smanjenje proizvodnog kapaciteta pratilo smanjenje proizvodnje u Uniji.

| (105) | Nakon konačne objave Tata Metaliks Limited tvrdio je da uvoz iz Indije nije mogao biti razlog zbog kojeg je industrija Unije smanjila svoj proizvodni kapacitet, već je to bila posljedica smanjenja potražnje u usporedbi s 2019. |
| --- | --- |

(105)

Nakon konačne objave Tata Metaliks Limited tvrdio je da uvoz iz Indije nije mogao biti razlog zbog kojeg je industrija Unije smanjila svoj proizvodni kapacitet, već je to bila posljedica smanjenja potražnje u usporedbi s 2019.

| (106) | Odluka industrije Unije da smanji svoj proizvodni kapacitet donesena je prije krize uzrokovane bolešću COVID-19 i stoga odluka nije bila povezana sa smanjenjem potrošnje od 2019. do razdoblja ispitnog postupka revizije. Zato je ta tvrdnja odbačena. |
| --- | --- |

(106)

Odluka industrije Unije da smanji svoj proizvodni kapacitet donesena je prije krize uzrokovane bolešću COVID-19 i stoga odluka nije bila povezana sa smanjenjem potrošnje od 2019. do razdoblja ispitnog postupka revizije. Zato je ta tvrdnja odbačena.

4.4.2.2   Obujam prodaje i tržišni udio

| (107) | Obujam prodaje industrije Unije i tržišni udio u razmatranom razdoblju kretali su se kako slijedi:

  Tablica 6.


  Obujam prodaje i tržišni udio proizvođača iz Unije | 2017. | 2018. | 2019. | Razdoblje ispitnog postupka revizije |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obujam prodaje na tržištu Unije (u tisućama tona) | [321 –376 ] | [341 –399 ] | [338 –396 ] | [329 –386 ] |
| Indeks | 100 | 106 | 105 | 102 |
| Tržišni udio (%) | [82 –88 ] | [84 –90 ] | [77 –83 ] | [81 –87 ] |
| Indeks | 100 | 102 | 94 | 99 |
| Prodaja na ograničenom tržištu (u tisućama tona) | [15 –17 ] | [13 –16 ] | [10 –12 ] | [2 –3 ] |
| Indeks | 100 | 91 | 68 | 18 |
| Tržišni udio prodaje na ograničenom tržištu (%) | [3 –4 ] | [3 –4 ] | [2 –3 ] | [0 –1 ] |
| Indeks | 100 | 88 | 61 | 18 |
| Izvor: podaci koje je dostavila industrija Unije i provjereni odgovori na upitnik koje su dostavili proizvođači iz Unije u uzorku |

(107)

Obujam prodaje industrije Unije i tržišni udio u razmatranom razdoblju kretali su se kako slijedi:

Tablica 6.

Tablica 6.

Obujam prodaje i tržišni udio proizvođača iz Unije

Obujam prodaje i tržišni udio proizvođača iz Unije

2017.

2018.

2019.

Razdoblje ispitnog postupka revizije

Obujam prodaje na tržištu Unije (u tisućama tona)

[321 –376 ]

[341 –399 ]

[338 –396 ]

[329 –386 ]

Indeks

Indeks

100

100

106

106

105

105

102

102

Tržišni udio (%)

[82 –88 ]

[84 –90 ]

[77 –83 ]

[81 –87 ]

Indeks

Indeks

100

100

102

102

94

94

99

99

Prodaja na ograničenom tržištu (u tisućama tona)

[15 –17 ]

[13 –16 ]

[10 –12 ]

[2 –3 ]

Indeks

Indeks

100

100

91

91

68

68

18

18

Tržišni udio prodaje na ograničenom tržištu (%)

[3 –4 ]

[3 –4 ]

[2 –3 ]

[0 –1 ]

Indeks

Indeks

100

100

88

88

61

61

18

18

Izvor: podaci koje je dostavila industrija Unije i provjereni odgovori na upitnik koje su dostavili proizvođači iz Unije u uzorku

| (108) | Obujam prodaje istovjetnog proizvoda industrije Unije u razmatranom razdoblju i tržišni udio nisu pratili povećanje potrošnje u Uniji, osim za 2019. Točnije, industrija Unije 2019. nije ostvarila korist od povećanja potrošnje, za razliku od uvoza iz Indije. |
| --- | --- |

(108)

Obujam prodaje istovjetnog proizvoda industrije Unije u razmatranom razdoblju i tržišni udio nisu pratili povećanje potrošnje u Uniji, osim za 2019. Točnije, industrija Unije 2019. nije ostvarila korist od povećanja potrošnje, za razliku od uvoza iz Indije.

| (109) | Nakon konačne objave Tata Metaliks Limited tvrdio je da je tržišni udio industrije Unije ostao visok na približno 85 % i da se u razdoblju ispitnog postupka revizije povećao u usporedbi s prethodnim godinama. I obujam prodaje Unije dosljedno je bio veći nego 2017. Obujam u razdoblju ispitnog postupka revizije mogao je biti veći da nije bilo učinka krize uzrokovane bolešću COVID-19. Strana je smatrala da zaključak Komisije ne odražava činjenično stanje. |
| --- | --- |

(109)

Nakon konačne objave Tata Metaliks Limited tvrdio je da je tržišni udio industrije Unije ostao visok na približno 85 % i da se u razdoblju ispitnog postupka revizije povećao u usporedbi s prethodnim godinama. I obujam prodaje Unije dosljedno je bio veći nego 2017. Obujam u razdoblju ispitnog postupka revizije mogao je biti veći da nije bilo učinka krize uzrokovane bolešću COVID-19. Strana je smatrala da zaključak Komisije ne odražava činjenično stanje.

| (110) | Komisija je zaključila da industrija Unije nije ostvarila korist od velikog tržišnog udjela. Kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 133., proizvođači iz Unije u uzorku ostvarivali su gubitak tijekom cijelog razmatranog razdoblja zbog znatnog cjenovnog pritiska indijskog uvoza (vidjeti uvodnu izjavu 151.). Osim toga, kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 108., tržišni udio Unije nije pratio povećanje potrošnje u Uniji i, za razliku od uvoza iz Indije, prodaja Unije nije ostvarila korist od povećanja potrošnje 2019. Stoga je ta tvrdnja odbačena. |
| --- | --- |

(110)

Komisija je zaključila da industrija Unije nije ostvarila korist od velikog tržišnog udjela. Kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 133., proizvođači iz Unije u uzorku ostvarivali su gubitak tijekom cijelog razmatranog razdoblja zbog znatnog cjenovnog pritiska indijskog uvoza (vidjeti uvodnu izjavu 151.). Osim toga, kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 108., tržišni udio Unije nije pratio povećanje potrošnje u Uniji i, za razliku od uvoza iz Indije, prodaja Unije nije ostvarila korist od povećanja potrošnje 2019. Stoga je ta tvrdnja odbačena.

4.4.2.3   Rast

| (111) | Tijekom razmatranog razdoblja potrošnja u Uniji povećala se za 3 %, dok se obujam prodaje nepovezanim kupcima u Uniji povećao za 2 %. Stoga se tržišni udio industrije Unije u razmatranom razdoblju malo smanjio iako se potrošnja povećala. |
| --- | --- |

(111)

Tijekom razmatranog razdoblja potrošnja u Uniji povećala se za 3 %, dok se obujam prodaje nepovezanim kupcima u Uniji povećao za 2 %. Stoga se tržišni udio industrije Unije u razmatranom razdoblju malo smanjio iako se potrošnja povećala.

4.4.2.4   Zaposlenost i produktivnost

| (112) | Zaposlenost i produktivnost u razmatranom razdoblju kretale su se kako slijedi:

  Tablica 7.


  Zaposlenost i produktivnost | 2017. | 2018. | 2019. | Razdoblje ispitnog postupka revizije |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Broj zaposlenika | [1 820 –2 540 ] | [1 820 –2 540 ] | [1 810 –2 530 ] | [1 700 –2 390 ] |
| Indeks | 100 | 100 | 99 | 93 |
| Produktivnost (u tonama po zaposleniku) | [162 –226 ] | [179 –250 ] | [173 –242 ] | [157 –220 ] |
| Indeks | 100 | 110 | 107 | 97 |
| Izvor: podaci koje je dostavila industrija Unije i provjereni odgovori na upitnik koje su dostavili proizvođači iz Unije u uzorku |

(112)

Zaposlenost i produktivnost u razmatranom razdoblju kretale su se kako slijedi:

Tablica 7.

Tablica 7.

Zaposlenost i produktivnost

Zaposlenost i produktivnost

2017.

2018.

2019.

Razdoblje ispitnog postupka revizije

Broj zaposlenika

[1 820 –2 540 ]

[1 820 –2 540 ]

[1 810 –2 530 ]

[1 700 –2 390 ]

Indeks

Indeks

100

100

100

100

99

99

93

93

Produktivnost (u tonama po zaposleniku)

[162 –226 ]

[179 –250 ]

[173 –242 ]

[157 –220 ]

Indeks

Indeks

100

100

110

110

107

107

97

97

Izvor: podaci koje je dostavila industrija Unije i provjereni odgovori na upitnik koje su dostavili proizvođači iz Unije u uzorku

| (113) | Broj zaposlenika industrije Unije uključenih u proizvodnju predmetnog proizvoda ostao je stabilan u razdoblju 2017.–2018. i smanjio se za otprilike 6 % u razdoblju 2019.–2020. |
| --- | --- |

(113)

Broj zaposlenika industrije Unije uključenih u proizvodnju predmetnog proizvoda ostao je stabilan u razdoblju 2017.–2018. i smanjio se za otprilike 6 % u razdoblju 2019.–2020.

| (114) | Produktivnost radne snage industrije Unije, izmjerena kao proizvodnja (u tonama) po zaposlenoj osobi, povećala se za 10 % u razdoblju 2017.–2018. i smanjila za 13 % u razdoblju 2018.–2020. To se može objasniti kao kombinirani učinak:






  — | prekida proizvodnje u proizvodnoj jedinici jednog glavnog proizvođača iz Unije, koji je doveo do niže proizvodnje u razdoblju od prosinca 2019. do veljače 2020., i |
| --- | --- | --- |

(114)

Produktivnost radne snage industrije Unije, izmjerena kao proizvodnja (u tonama) po zaposlenoj osobi, povećala se za 10 % u razdoblju 2017.–2018. i smanjila za 13 % u razdoblju 2018.–2020. To se može objasniti kao kombinirani učinak:

—

prekida proizvodnje u proizvodnoj jedinici jednog glavnog proizvođača iz Unije, koji je doveo do niže proizvodnje u razdoblju od prosinca 2019. do veljače 2020., i

| — | manje proizvodnje proizvođača iz Unije u drugom tromjesečju 2020., koja je bila posljedica pandemije bolesti COVID-19 te nije odgovarala broju zaposlenika koji su otpušteni. |
| --- | --- |

—

manje proizvodnje proizvođača iz Unije u drugom tromjesečju 2020., koja je bila posljedica pandemije bolesti COVID-19 te nije odgovarala broju zaposlenika koji su otpušteni.

4.4.2.5   Visina dampinga i oporavak od prethodnog dampinga

| (115) | Kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 92., suradnja proizvođača izvoznika iz Indije bila je ograničena. |
| --- | --- |

(115)

Kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 92., suradnja proizvođača izvoznika iz Indije bila je ograničena.

| (116) | Pokazatelji štete pokazuju da je, unatoč antidampinškim mjerama koje su na snazi od 2016. i koje su na početku dovele do određene zaštite i poboljšanja rezultata, gospodarsko stanje industrije Unije i dalje bilo štetno. Stoga nije bilo moguće utvrditi oporavak od prethodnog dampinga. |
| --- | --- |

(116)

Pokazatelji štete pokazuju da je, unatoč antidampinškim mjerama koje su na snazi od 2016. i koje su na početku dovele do određene zaštite i poboljšanja rezultata, gospodarsko stanje industrije Unije i dalje bilo štetno. Stoga nije bilo moguće utvrditi oporavak od prethodnog dampinga.

| (117) | Damping je bio znatno iznad granice de minimis. Utjecaj visine dampinga na industriju Unije znatan je s obzirom na obujam i cijene proizvoda uvezenih iz Indije. |
| --- | --- |

(117)

Damping je bio znatno iznad granice de minimis. Utjecaj visine dampinga na industriju Unije znatan je s obzirom na obujam i cijene proizvoda uvezenih iz Indije.

de minimis

| (118) | Zbog kontinuiranog nepravednog određivanja cijena indijskih izvoznika industrija Unije nije se mogla oporaviti od prethodnog dampinga. |
| --- | --- |

(118)

Zbog kontinuiranog nepravednog određivanja cijena indijskih izvoznika industrija Unije nije se mogla oporaviti od prethodnog dampinga.

| (119) | Nakon konačne objave Tata Metaliks Limited tvrdio je da nije bilo apsolutnog povećanja obujma indijskog uvoza i da je taj uvoz imao tržišni udio od približno samo 15 %. Nadalje, zainteresirana strana istaknula je da su se gospodarski rezultati industrije Unije poboljšali nakon uvođenja početnih mjera i da se nakon toga njihov učinak smanjio. Stoga indijski uvoz nije prouzročio štetu industriji Unije. |
| --- | --- |

(119)

Nakon konačne objave Tata Metaliks Limited tvrdio je da nije bilo apsolutnog povećanja obujma indijskog uvoza i da je taj uvoz imao tržišni udio od približno samo 15 %. Nadalje, zainteresirana strana istaknula je da su se gospodarski rezultati industrije Unije poboljšali nakon uvođenja početnih mjera i da se nakon toga njihov učinak smanjio. Stoga indijski uvoz nije prouzročio štetu industriji Unije.

| (120) | Komisija je primijetila da zainteresirana strana nije potkrijepila svoje tvrdnje da su se gospodarski rezultati industrije Unije poboljšali nakon uvođenja početnih mjera. Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 133., profitabilnost proizvođača iz Unije u uzorku bila je negativna tijekom cijelog razmatranog razdoblja. Stoga je ta tvrdnja odbačena. |
| --- | --- |

(120)

Komisija je primijetila da zainteresirana strana nije potkrijepila svoje tvrdnje da su se gospodarski rezultati industrije Unije poboljšali nakon uvođenja početnih mjera. Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 133., profitabilnost proizvođača iz Unije u uzorku bila je negativna tijekom cijelog razmatranog razdoblja. Stoga je ta tvrdnja odbačena.

4.4.3   Mikroekonomski pokazatelji

Mikroekonomski pokazatelji

4.4.3.1   Cijene i čimbenici koji utječu na cijene

| (121) | Ponderirane prosječne jedinične prodajne cijene proizvođača iz Unije u uzorku prema nepovezanim kupcima u Uniji u razmatranom razdoblju kretale su se kako slijedi:

  Tablica 8.


  Prodajne cijene u Uniji i jedinični trošak | 2017. | 2018. | 2019. | Razdoblje ispitnog postupka revizije |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Prosječna jedinična prodajna cijena u Uniji na ukupnom tržištu (EUR/tona) | [950 –1 110 ] | [960 –1 130 ] | [1 020 –1 190 ] | [1 020 –1 200 ] |
| Indeks | 100 | 101 | 107 | 107 |
| Jedinični trošak proizvodnje (EUR/tona) | [1 000 –1 100 ] | [900 –1 100 ] | [1 000 –1 100 ] | [1 000 –1 200 ] |
| Indeks | 100 | 97 | 101 | 105 |
| Izvor: provjereni odgovori na upitnik proizvođačâ iz Unije u uzorku |

(121)

Ponderirane prosječne jedinične prodajne cijene proizvođača iz Unije u uzorku prema nepovezanim kupcima u Uniji u razmatranom razdoblju kretale su se kako slijedi:

Tablica 8.

Tablica 8.

Prodajne cijene u Uniji i jedinični trošak

Prodajne cijene u Uniji i jedinični trošak

2017.

2018.

2019.

Razdoblje ispitnog postupka revizije

Prosječna jedinična prodajna cijena u Uniji na ukupnom tržištu (EUR/tona)

[950 –1 110 ]

[960 –1 130 ]

[1 020 –1 190 ]

[1 020 –1 200 ]

Indeks

Indeks

100

100

101

101

107

107

107

107

Jedinični trošak proizvodnje (EUR/tona)

[1 000 –1 100 ]

[900 –1 100 ]

[1 000 –1 100 ]

[1 000 –1 200 ]

Indeks

Indeks

100

100

97

97

101

101

105

105

Izvor: provjereni odgovori na upitnik proizvođačâ iz Unije u uzorku

| (122) | Prosječna jedinična prodajna cijena industrije Unije nepovezanim kupcima u Uniji povećala se za 7 % u razmatranom razdoblju, što odražava povećanje jediničnog troška proizvodnje (5 %). |
| --- | --- |

(122)

Prosječna jedinična prodajna cijena industrije Unije nepovezanim kupcima u Uniji povećala se za 7 % u razmatranom razdoblju, što odražava povećanje jediničnog troška proizvodnje (5 %).

| (123) | Nakon konačne objave Tata Metaliks Limited tvrdio je da navodno smanjenje cijena iskrcane robe pokazuje da uvoz nije uzrokovao nikakav pad ni ograničenje rasta cijena. |
| --- | --- |

(123)

Nakon konačne objave Tata Metaliks Limited tvrdio je da navodno smanjenje cijena iskrcane robe pokazuje da uvoz nije uzrokovao nikakav pad ni ograničenje rasta cijena.

| (124) | Komisija je primijetila da zainteresirana strana nije potkrijepila svoju tvrdnju kako cijene iskrcane robe, koje su smanjile cijene Unije za približno 40 %, u razmatranom razdoblju nisu uzrokovale nikakav pad ni ograničenje rasta cijena proizvođača iz Unije. Stoga je ta tvrdnja odbačena. |
| --- | --- |

(124)

Komisija je primijetila da zainteresirana strana nije potkrijepila svoju tvrdnju kako cijene iskrcane robe, koje su smanjile cijene Unije za približno 40 %, u razmatranom razdoblju nisu uzrokovale nikakav pad ni ograničenje rasta cijena proizvođača iz Unije. Stoga je ta tvrdnja odbačena.

4.4.3.2   Troškovi rada

| (125) | Prosječni troškovi rada proizvođača iz Unije u uzorku u razmatranom razdoblju kretali su se kako slijedi:

  Tablica 9.


  Prosječni troškovi rada po zaposleniku (EUR/zaposlenik) | 2017. | 2018. | 2019. | Razdoblje ispitnog postupka revizije |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Prosječni troškovi rada po zaposleniku | [56 000 –66 000 ] | [57 000 –66 000 ] | [57 000 –67 000 ] | [53 000 –62 000 ] |
| Indeks (2017. = 100) | 100 | 100 | 101 | 94 |
| Izvor: provjereni odgovori na upitnik proizvođačâ iz Unije u uzorku |

(125)

Prosječni troškovi rada proizvođača iz Unije u uzorku u razmatranom razdoblju kretali su se kako slijedi:

Tablica 9.

Tablica 9.

Prosječni troškovi rada po zaposleniku (EUR/zaposlenik)

Prosječni troškovi rada po zaposleniku (EUR/zaposlenik)

2017.

2018.

2019.

Razdoblje ispitnog postupka revizije

Prosječni troškovi rada po zaposleniku

[56 000 –66 000 ]

[57 000 –66 000 ]

[57 000 –67 000 ]

[53 000 –62 000 ]

Indeks (2017. = 100)

Indeks (2017. = 100)

100

100

100

100

101

101

94

94

Izvor: provjereni odgovori na upitnik proizvođačâ iz Unije u uzorku

| (126) | Prosječni troškovi rada po zaposleniku ostali su stabilni do 2019. i smanjili su se za 6 % u razmatranom razdoblju. U razdoblju ispitnog postupka revizije prosječni troškovi rada po zaposleniku smanjili su se jer je francuska država financirala nezaposlenost zbog prekida rada koji je uzrokovala pandemija bolesti COVID-19. |
| --- | --- |

(126)

Prosječni troškovi rada po zaposleniku ostali su stabilni do 2019. i smanjili su se za 6 % u razmatranom razdoblju. U razdoblju ispitnog postupka revizije prosječni troškovi rada po zaposleniku smanjili su se jer je francuska država financirala nezaposlenost zbog prekida rada koji je uzrokovala pandemija bolesti COVID-19.

| (127) | Nakon konačne objave Tata Metaliks Limited napomenuo je da na temelju tog parametra nije bilo štete za industriju Unije. |
| --- | --- |

(127)

Nakon konačne objave Tata Metaliks Limited napomenuo je da na temelju tog parametra nije bilo štete za industriju Unije.

| (128) | Komisija je podsjetila, kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 126., da je smanjenje prosječnih troškova rada po zaposleniku bilo posljedica izvanrednog financiranja francuske države u razdoblju ispitnog postupka revizije. Stoga je ta tvrdnja odbačena. |
| --- | --- |

(128)

Komisija je podsjetila, kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 126., da je smanjenje prosječnih troškova rada po zaposleniku bilo posljedica izvanrednog financiranja francuske države u razdoblju ispitnog postupka revizije. Stoga je ta tvrdnja odbačena.

4.4.3.3   Zalihe

| (129) | Razine zaliha proizvođača iz Unije u uzorku u razmatranom razdoblju kretale su se kako slijedi:

  Tablica 10.


  Zalihe | 2017. | 2018. | 2019. | Razdoblje ispitnog postupka revizije |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Završne zalihe (u tisućama tona) | [87 –102 ] | [77 –90 ] | [84 –98 ] | [68 –79 ] |
| Indeks (2017. = 100) | 100 | 88 | 95 | 77 |
| Završne zalihe kao postotak proizvodnje (%) | [20 –25 ] | [15 –17 ] | [18 –20 ] | [18 –20 ] |
| Indeks (2017. = 100) | 100 | 79 | 89 | 85 |

(129)

Razine zaliha proizvođača iz Unije u uzorku u razmatranom razdoblju kretale su se kako slijedi:

Tablica 10.

Tablica 10.

Zalihe

Zalihe

2017.

2018.

2019.

Razdoblje ispitnog postupka revizije

Završne zalihe (u tisućama tona)

[87 –102 ]

[77 –90 ]

[84 –98 ]

[68 –79 ]

Indeks (2017. = 100)

Indeks (2017. = 100)

100

88

95

77

Završne zalihe kao postotak proizvodnje (%)

[20 –25 ]

[15 –17 ]

[18 –20 ]

[18 –20 ]

Indeks (2017. = 100)

Indeks (2017. = 100)

100

79

89

85

| (130) | Razina završnih zaliha proizvođača iz Unije u uzorku ostala je stabilna u odnosu na proizvodnju. |
| --- | --- |

(130)

Razina završnih zaliha proizvođača iz Unije u uzorku ostala je stabilna u odnosu na proizvodnju.

| (131) | Nakon konačne objave Tata Metaliks Limited tvrdio je da su se zalihe znatno smanjile u razdoblju ispitnog postupka revizije, što pokazuje da se industrija Unije usmjerila na smanjenje svoje proizvodnje. Zainteresirana strana tvrdila je da bi se zalihe povećale da je na njih utjecao uvoz iz Indije. |
| --- | --- |

(131)

Nakon konačne objave Tata Metaliks Limited tvrdio je da su se zalihe znatno smanjile u razdoblju ispitnog postupka revizije, što pokazuje da se industrija Unije usmjerila na smanjenje svoje proizvodnje. Zainteresirana strana tvrdila je da bi se zalihe povećale da je na njih utjecao uvoz iz Indije.

| (132) | Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 102., smanjenje zaliha koje je strana opazila u razdoblju ispitnog postupka revizije pratilo je smanjenje proizvodnje Unije. Osim toga, Komisija nije utvrdila nikakvu korelaciju između smanjenja zaliha opaženog uglavnom u razdoblju ispitnog postupka revizije i uvoza iz Indije jer utjecaj uvoza iz Indije nije bio vidljiv samo u razdoblju ispitnog postupka revizije, već tijekom cijelog razmatranog razdoblja. Stoga je ta tvrdnja odbačena. |
| --- | --- |

(132)

Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 102., smanjenje zaliha koje je strana opazila u razdoblju ispitnog postupka revizije pratilo je smanjenje proizvodnje Unije. Osim toga, Komisija nije utvrdila nikakvu korelaciju između smanjenja zaliha opaženog uglavnom u razdoblju ispitnog postupka revizije i uvoza iz Indije jer utjecaj uvoza iz Indije nije bio vidljiv samo u razdoblju ispitnog postupka revizije, već tijekom cijelog razmatranog razdoblja. Stoga je ta tvrdnja odbačena.

4.4.3.4   Profitabilnost, novčani tok, ulaganja, povrat ulaganja i sposobnost prikupljanja kapitala

| (133) | Profitabilnost, novčani tok, ulaganja i povrat ulaganja proizvođača iz Unije u uzorku u razmatranom razdoblju kretali su se kako slijedi:

  Tablica 11.


  Profitabilnost, novčani tok, ulaganja i povrat ulaganja | 2017. | 2018. | 2019. | Razdoblje ispitnog postupka revizije |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Profitabilnost prodaje u Uniji nepovezanim kupcima (% prodaje) | [–5 – –9 ] | [–1 – –5 ] | [–1 – –5 ] | [–3 – –7 ] |
| Indeks (2017. = 100) | – 100 | –33 | –36 | –69 |
| Novčani tok (u milijunima eura) | [–31 – –37 ] | [–46 – –54 ] | [–73 – –85 ] | [–43 – –51 ] |
| Indeks (2017. = 100) | 100 | – 145 | – 231 | – 138 |
| Ulaganja (milijuni EUR) | [20 –24 ] | [30 –36 ] | [33 –39 ] | [15 –18 ] |
| Indeks (2017. = 100) | 100 | 149 | 161 | 73 |
| Povrat ulaganja (u %) | [–6 – –8 ] | [–7 – –9 ] | [–10 – –12 ] | [–5 – –7 ] |
| Indeks (2017. = 100) | – 100 | – 131 | – 194 | – 106 |
| Izvor: provjereni odgovori na upitnik proizvođačâ iz Unije u uzorku |

(133)

Profitabilnost, novčani tok, ulaganja i povrat ulaganja proizvođača iz Unije u uzorku u razmatranom razdoblju kretali su se kako slijedi:

Tablica 11.

Tablica 11.

Profitabilnost, novčani tok, ulaganja i povrat ulaganja

Profitabilnost, novčani tok, ulaganja i povrat ulaganja

2017.

2018.

2019.

Razdoblje ispitnog postupka revizije

Profitabilnost prodaje u Uniji nepovezanim kupcima (% prodaje)

[–5 – –9 ]

[–1 – –5 ]

[–1 – –5 ]

[–3 – –7 ]

Indeks (2017. = 100)

Indeks (2017. = 100)

– 100

– 100

–33

–33

–36

–36

–69

–69

Novčani tok (u milijunima eura)

[–31 – –37 ]

[–46 – –54 ]

[–73 – –85 ]

[–43 – –51 ]

Indeks (2017. = 100)

Indeks (2017. = 100)

100

100

– 145

– 145

– 231

– 231

– 138

– 138

Ulaganja (milijuni EUR)

[20 –24 ]

[30 –36 ]

[33 –39 ]

[15 –18 ]

Indeks (2017. = 100)

Indeks (2017. = 100)

100

100

149

149

161

161

73

73

Povrat ulaganja (u %)

[–6 – –8 ]

[–7 – –9 ]

[–10 – –12 ]

[–5 – –7 ]

Indeks (2017. = 100)

Indeks (2017. = 100)

– 100

– 100

– 131

– 131

– 194

– 194

– 106

– 106

Izvor: provjereni odgovori na upitnik proizvođačâ iz Unije u uzorku

| (134) | Komisija je utvrdila profitabilnost proizvođača iz Unije u uzorku iskazivanjem neto dobiti prije oporezivanja od prodaje istovjetnog proizvoda nepovezanim kupcima u Uniji kao postotak prometa od te prodaje. Profitabilnost proizvođača u uzorku bila je negativna u razmatranom razdoblju, a kretala se od približno –5/–9 % u 2017. do –3/–7 % u razdoblju ispitnog postupka revizije. |
| --- | --- |

(134)

Komisija je utvrdila profitabilnost proizvođača iz Unije u uzorku iskazivanjem neto dobiti prije oporezivanja od prodaje istovjetnog proizvoda nepovezanim kupcima u Uniji kao postotak prometa od te prodaje. Profitabilnost proizvođača u uzorku bila je negativna u razmatranom razdoblju, a kretala se od približno –5/–9 % u 2017. do –3/–7 % u razdoblju ispitnog postupka revizije.

| (135) | Neto novčani tok sposobnost je proizvođača iz Unije da samostalno financiraju svoje aktivnosti. Kretanje neto novčanog toka ostalo je negativno tijekom cijelog razmatranog razdoblja, osim 2018. |
| --- | --- |

(135)

Neto novčani tok sposobnost je proizvođača iz Unije da samostalno financiraju svoje aktivnosti. Kretanje neto novčanog toka ostalo je negativno tijekom cijelog razmatranog razdoblja, osim 2018.

| (136) | Ulaganja (uglavnom usmjerena na nadogradnje opreme za proizvodnju, povećanje kvalitete, produktivnosti i fleksibilnosti u proizvodnom procesu) povećala su se u razdoblju 2017.–2019. i smanjila na najmanju razinu 2020. |
| --- | --- |

(136)

Ulaganja (uglavnom usmjerena na nadogradnje opreme za proizvodnju, povećanje kvalitete, produktivnosti i fleksibilnosti u proizvodnom procesu) povećala su se u razdoblju 2017.–2019. i smanjila na najmanju razinu 2020.

| (137) | Povrat ulaganja je dobit izražena u postotku neto knjigovodstvene vrijednosti ulaganja. Kretao se slično kao i profitabilnost, sa znatnim smanjenjem 2019., nakon kojeg je uslijedilo neznatno poboljšanje 2020. U razmatranom razdoblju ostao je negativan i pogoršao se za 53 %. |
| --- | --- |

(137)

Povrat ulaganja je dobit izražena u postotku neto knjigovodstvene vrijednosti ulaganja. Kretao se slično kao i profitabilnost, sa znatnim smanjenjem 2019., nakon kojeg je uslijedilo neznatno poboljšanje 2020. U razmatranom razdoblju ostao je negativan i pogoršao se za 53 %.

4.5   Zaključak o šteti

Zaključak o šteti

| (138) | Unatoč antidampinškim mjerama na snazi indijski uvoz duktilnih cijevi ostao je znatan, sa stabilnim tržišnim udjelima od [9 % do 18 %] u razmatranom razdoblju. U razdoblju ispitnog postupka revizije tržišni udio bio je od [10 do 14] %. Istodobno su uvozne cijene pokazale silazni trend i smanjile su cijene Unije za [30–45] % u razdoblju ispitnog postupka revizije unatoč tome što su na snazi bile antidampinške i kompenzacijske mjere. |
| --- | --- |

(138)

Unatoč antidampinškim mjerama na snazi indijski uvoz duktilnih cijevi ostao je znatan, sa stabilnim tržišnim udjelima od [9 % do 18 %] u razmatranom razdoblju. U razdoblju ispitnog postupka revizije tržišni udio bio je od [10 do 14] %. Istodobno su uvozne cijene pokazale silazni trend i smanjile su cijene Unije za [30–45] % u razdoblju ispitnog postupka revizije unatoč tome što su na snazi bile antidampinške i kompenzacijske mjere.

| (139) | Kretanje makroekonomskih pokazatelja, posebno obujma proizvodnje i prodaje te zaposlenosti i produktivnosti, pokazalo je stabilne trendove ili trendove blagog smanjenja. Tržišni udio industrije Unije smanjio se u razdoblju ispitnog postupka revizije i dosegao je razinu sličnu onoj iz 2017. Povećanje tržišnog udjela 2018. unatoč relativno stabilnom obujmu prodaje posljedica je sve manje potrošnje u tom razdoblju. Iako je industrija Unije u velikoj mjeri uspjela zadržati obujam prodaje i tržišni udio, to je bilo na štetu profitabilnosti i drugih financijskih pokazatelja kako je objašnjeno u sljedećoj uvodnoj izjavi. |
| --- | --- |

(139)

Kretanje makroekonomskih pokazatelja, posebno obujma proizvodnje i prodaje te zaposlenosti i produktivnosti, pokazalo je stabilne trendove ili trendove blagog smanjenja. Tržišni udio industrije Unije smanjio se u razdoblju ispitnog postupka revizije i dosegao je razinu sličnu onoj iz 2017. Povećanje tržišnog udjela 2018. unatoč relativno stabilnom obujmu prodaje posljedica je sve manje potrošnje u tom razdoblju. Iako je industrija Unije u velikoj mjeri uspjela zadržati obujam prodaje i tržišni udio, to je bilo na štetu profitabilnosti i drugih financijskih pokazatelja kako je objašnjeno u sljedećoj uvodnoj izjavi.

| (140) | Premda se prosječna jedinična prodajna cijena proizvođača iz Unije u razmatranom razdoblju povećala za 7 %, što je više od povećanja troška proizvodnje od 5 %, industrija Unije i dalje nije uspjela postići održive profitne marže. Zbog cjenovnog pritiska indijskog uvoza industrija Unije nije mogla povećati prodajne cijene kako bi pokrivale prosječne troškove proizvodnje, pa je ostvarivala gubitke tijekom cijelog razmatranog razdoblja (s izuzetkom 2018., kad je poslovala gotovo na pragu profitabilnosti). Stoga je indijski uvoz u razdoblju ispitnog postupka revizije izvršio i znatan pritisak na cijene u prodaji proizvođača iz Unije. Ostali financijski pokazatelji (novčani tok, povrat ulaganja) slijedili su sličan trend kao i profitabilnost te su tijekom razmatranog razdoblja imali negativne ili niske vrijednosti. Premda je došlo do određenih povećanja 2017. i 2018., i ulaganja su općenito bila na niskoj razini. |
| --- | --- |

(140)

Premda se prosječna jedinična prodajna cijena proizvođača iz Unije u razmatranom razdoblju povećala za 7 %, što je više od povećanja troška proizvodnje od 5 %, industrija Unije i dalje nije uspjela postići održive profitne marže. Zbog cjenovnog pritiska indijskog uvoza industrija Unije nije mogla povećati prodajne cijene kako bi pokrivale prosječne troškove proizvodnje, pa je ostvarivala gubitke tijekom cijelog razmatranog razdoblja (s izuzetkom 2018., kad je poslovala gotovo na pragu profitabilnosti). Stoga je indijski uvoz u razdoblju ispitnog postupka revizije izvršio i znatan pritisak na cijene u prodaji proizvođača iz Unije. Ostali financijski pokazatelji (novčani tok, povrat ulaganja) slijedili su sličan trend kao i profitabilnost te su tijekom razmatranog razdoblja imali negativne ili niske vrijednosti. Premda je došlo do određenih povećanja 2017. i 2018., i ulaganja su općenito bila na niskoj razini.

| (141) | S obzirom na prethodno navedeno, Komisija je zaključila da je industrija Unije pretrpjela materijalnu štetu. |
| --- | --- |

(141)

S obzirom na prethodno navedeno, Komisija je zaključila da je industrija Unije pretrpjela materijalnu štetu.

| (142) | Nakon konačne objave Tata Metaliks Limited tvrdio je da je pogoršanje financijskih rezultata industrije Unije bilo posljedica čimbenika koji nisu povezani s navodnim dampinškim uvozom. |
| --- | --- |

(142)

Nakon konačne objave Tata Metaliks Limited tvrdio je da je pogoršanje financijskih rezultata industrije Unije bilo posljedica čimbenika koji nisu povezani s navodnim dampinškim uvozom.

| (143) | Komisija je primijetila da strana nije iznijela nove elemente zbog kojih bi mogla promijeniti svoj zaključak. Stoga je ta tvrdnja odbačena. |
| --- | --- |

(143)

Komisija je primijetila da strana nije iznijela nove elemente zbog kojih bi mogla promijeniti svoj zaključak. Stoga je ta tvrdnja odbačena.

| (144) | Tata Metaliks Limited tvrdio je i da ne postoji korelacija između kretanja uvoza i razine gubitaka koje je prijavila industrija Unije i da stoga ne postoji uzročno-posljedična veza između uvoza i financijskih rezultata industrije Unije. |
| --- | --- |

(144)

Tata Metaliks Limited tvrdio je i da ne postoji korelacija između kretanja uvoza i razine gubitaka koje je prijavila industrija Unije i da stoga ne postoji uzročno-posljedična veza između uvoza i financijskih rezultata industrije Unije.

| (145) | Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 93., Komisija je utvrdila da su uvozne cijene iz Indije znatno snizile cijene industrije Unije. Osim toga, Komisija je napomenula da strana nije iznijela dokaze iz kojih je vidljivo da su na industriju Unije utjecali drugi čimbenici. Stoga je ta tvrdnja odbačena. |
| --- | --- |

(145)

Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 93., Komisija je utvrdila da su uvozne cijene iz Indije znatno snizile cijene industrije Unije. Osim toga, Komisija je napomenula da strana nije iznijela dokaze iz kojih je vidljivo da su na industriju Unije utjecali drugi čimbenici. Stoga je ta tvrdnja odbačena.

| (146) | Nadalje, Tata Metaliks Limited tvrdio je da nije mogao ispitati korelaciju između sniženja cijena i gospodarskih rezultata industrije Unije jer Komisija nije otkrila izračune sniženja cijena za razmatrano razdoblje. |
| --- | --- |

(146)

Nadalje, Tata Metaliks Limited tvrdio je da nije mogao ispitati korelaciju između sniženja cijena i gospodarskih rezultata industrije Unije jer Komisija nije otkrila izračune sniženja cijena za razmatrano razdoblje.

| (147) | Komisija je napomenula da su strani dostavljene informacije potrebne za utvrđivanje postojanja sniženja cijena. Kad je riječ o razdoblju ispitnog postupka revizije, nalazi o sniženju cijena utvrđeni su u uvodnim izjavama 92. i 93. Za 2017., 2018. i 2019. u uvodnoj izjavi 91. navedene su jedinične cijene za indijski uvoz, a u uvodnoj izjavi 121. ponderirane prosječne jedinične prodajne cijene proizvođača iz Unije u uzorku nepovezanim kupcima. Strana je stoga imala sve informacije na temelju kojih je Komisija zaključila da je postojalo sniženje cijena. Stoga je ta tvrdnja odbačena. |
| --- | --- |

(147)

Komisija je napomenula da su strani dostavljene informacije potrebne za utvrđivanje postojanja sniženja cijena. Kad je riječ o razdoblju ispitnog postupka revizije, nalazi o sniženju cijena utvrđeni su u uvodnim izjavama 92. i 93. Za 2017., 2018. i 2019. u uvodnoj izjavi 91. navedene su jedinične cijene za indijski uvoz, a u uvodnoj izjavi 121. ponderirane prosječne jedinične prodajne cijene proizvođača iz Unije u uzorku nepovezanim kupcima. Strana je stoga imala sve informacije na temelju kojih je Komisija zaključila da je postojalo sniženje cijena. Stoga je ta tvrdnja odbačena.

| (148) | Naposljetku, strana je tvrdila da se obujam uvoza smanjio od 2019. do razdoblja ispitnog postupka revizije. Strana je stoga zaključila da nije bilo učinka obujma. |
| --- | --- |

(148)

Naposljetku, strana je tvrdila da se obujam uvoza smanjio od 2019. do razdoblja ispitnog postupka revizije. Strana je stoga zaključila da nije bilo učinka obujma.

| (149) | Komisija je primijetila da se uvoz iz Indije u razdoblju ispitnog postupka revizije vratio na razine iz 2017. Osim toga, glavni učinak uvoza iz Indije utvrđen je na razini niskih cijena, koje su uzrokovale znatan pritisak na tržišne cijene Unije. Stoga je ta tvrdnja odbačena. |
| --- | --- |

(149)

Komisija je primijetila da se uvoz iz Indije u razdoblju ispitnog postupka revizije vratio na razine iz 2017. Osim toga, glavni učinak uvoza iz Indije utvrđen je na razini niskih cijena, koje su uzrokovale znatan pritisak na tržišne cijene Unije. Stoga je ta tvrdnja odbačena.

5.   UZROČNOST

UZROČNOST

| (150) | Komisija je u skladu s člankom 3. stavkom 6. osnovne uredbe ispitala je li dampinški uvoz iz Indije prouzročio materijalnu štetu industriji Unije. Komisija je u skladu s člankom 3. stavkom 7. osnovne uredbe ispitala i postoje li drugi poznati čimbenici koji su istodobno mogli uzrokovati štetu industriji Unije. Komisija je osigurala da se sve moguće štete prouzročene drugim čimbenicima, a ne dampinškim uvozom iz Indije, ne pripisuju dampinškom uvozu. Ti su čimbenici sljedeći: |
| --- | --- |

(150)

Komisija je u skladu s člankom 3. stavkom 6. osnovne uredbe ispitala je li dampinški uvoz iz Indije prouzročio materijalnu štetu industriji Unije. Komisija je u skladu s člankom 3. stavkom 7. osnovne uredbe ispitala i postoje li drugi poznati čimbenici koji su istodobno mogli uzrokovati štetu industriji Unije. Komisija je osigurala da se sve moguće štete prouzročene drugim čimbenicima, a ne dampinškim uvozom iz Indije, ne pripisuju dampinškom uvozu. Ti su čimbenici sljedeći:

5.1   Učinci dampinškog uvoza

Učinci dampinškog uvoza

| (151) | Komisija je prvo ispitala postoji li uzročno-posljedična veza između dampinškog uvoza i štete koju je pretrpjela industrija Unije. |
| --- | --- |

(151)

Komisija je prvo ispitala postoji li uzročno-posljedična veza između dampinškog uvoza i štete koju je pretrpjela industrija Unije.

| (152) | Indijski uvoz duktilnih cijevi ostao je znatan, s tržišnim udjelom većim od 10 % tijekom cijelog razmatranog razdoblja i s niskim razinama cijena u razdoblju ispitnog postupka revizije, iako su na snazi bile antidampinške mjere. Zbog znatnog cjenovnog pritiska indijskog uvoza, industrija Unije nije mogla prenijeti povećanje svojih troškova proizvodnje klijentima, što je rezultiralo gubicima u cijelom razmatranom razdoblju. Komisija je stoga zaključila da obujam i razine cijena uvoza iz ispitnog postupka uzrokuju materijalnu štetu. |
| --- | --- |

(152)

Indijski uvoz duktilnih cijevi ostao je znatan, s tržišnim udjelom većim od 10 % tijekom cijelog razmatranog razdoblja i s niskim razinama cijena u razdoblju ispitnog postupka revizije, iako su na snazi bile antidampinške mjere. Zbog znatnog cjenovnog pritiska indijskog uvoza, industrija Unije nije mogla prenijeti povećanje svojih troškova proizvodnje klijentima, što je rezultiralo gubicima u cijelom razmatranom razdoblju. Komisija je stoga zaključila da obujam i razine cijena uvoza iz ispitnog postupka uzrokuju materijalnu štetu.

5.2   Učinci drugih čimbenika

Učinci drugih čimbenika

| (153) | Obujmi uvezeni iz ostalih trećih zemalja činili su samo od [2 do 4] % tržišnog udjela u razdoblju ispitnog postupka revizije. Kako je prikazano u tablici 4., u razdoblju ispitnog postupka revizije prosječna uvozna cijena iz trećih zemalja bila je 50 % viša od prosječne uvozne cijene iz Indije. |
| --- | --- |

(153)

Obujmi uvezeni iz ostalih trećih zemalja činili su samo od [2 do 4] % tržišnog udjela u razdoblju ispitnog postupka revizije. Kako je prikazano u tablici 4., u razdoblju ispitnog postupka revizije prosječna uvozna cijena iz trećih zemalja bila je 50 % viša od prosječne uvozne cijene iz Indije.

| (154) | Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 40., jedna strana tvrdila je da bi pitanja opće konkurentnosti trebala opravdavati nalaz o prekidu ili neponavljanju štete. Navela je različite čimbenike, kao što su smanjenje potrošnje duktilnih cijevi u Uniji od početka krize u europodručju, koja je uzrokovala smanjenje javne potrošnje, poteškoće u privlačenju osoblja, održavanje vladajućeg položaja, pritisak jeftinijeg kineskog uvoza na natječajni postupak za javnu nabavu. Osim toga, tvrdila je da su plastične cijevi glavni konkurent industrije Unije jer su jeftinije i zato privlače velik dio javnih natječaja. |
| --- | --- |

(154)

Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 40., jedna strana tvrdila je da bi pitanja opće konkurentnosti trebala opravdavati nalaz o prekidu ili neponavljanju štete. Navela je različite čimbenike, kao što su smanjenje potrošnje duktilnih cijevi u Uniji od početka krize u europodručju, koja je uzrokovala smanjenje javne potrošnje, poteškoće u privlačenju osoblja, održavanje vladajućeg položaja, pritisak jeftinijeg kineskog uvoza na natječajni postupak za javnu nabavu. Osim toga, tvrdila je da su plastične cijevi glavni konkurent industrije Unije jer su jeftinije i zato privlače velik dio javnih natječaja.

| (155) | Suprotno tvrdnjama te strane, potrošnja u Uniji i tržišni udio industrije Unije povećali su se, dok je zaposlenost u razmatranom razdoblju ostala stabilna. Osim toga, nema dokaza o tome da se tržišni udio plastičnih cijevi u razmatranom razdoblju povećao u odnosu na duktilne cijevi. Treba napomenuti da se plastične cijevi ne natječu u segmentu cijevi velikih promjera. Stoga ti čimbenici nisu pridonijeli utvrđenoj šteti. Osim toga, kineski uvoz odvijao se po mnogo višim cijenama od indijskog uvoza te u mnogo manjem obujmu. Naposljetku, strana nije odredila kako bi vladajući položaj, ako postoji, mogao uzrokovati štetu. Te su tvrdnje stoga odbačene. |
| --- | --- |

(155)

Suprotno tvrdnjama te strane, potrošnja u Uniji i tržišni udio industrije Unije povećali su se, dok je zaposlenost u razmatranom razdoblju ostala stabilna. Osim toga, nema dokaza o tome da se tržišni udio plastičnih cijevi u razmatranom razdoblju povećao u odnosu na duktilne cijevi. Treba napomenuti da se plastične cijevi ne natječu u segmentu cijevi velikih promjera. Stoga ti čimbenici nisu pridonijeli utvrđenoj šteti. Osim toga, kineski uvoz odvijao se po mnogo višim cijenama od indijskog uvoza te u mnogo manjem obujmu. Naposljetku, strana nije odredila kako bi vladajući položaj, ako postoji, mogao uzrokovati štetu. Te su tvrdnje stoga odbačene.

| (156) | Kad je riječ o izvoznim rezultatima industrije Unije, obujam izvoza u razmatranom se razdoblju kretao kako slijedi:

  Tablica 12.


  Izvozni rezultati industrije Unije | 2017. | 2018. | 2019. | Razdoblje ispitnog postupka revizije |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obujam izvoza (u tisućama tona) | [119 –140 ] | [147 –172 ] | [102 –119 ] | [66 –77 ] |
| Indeks (2017. = 100) | 100 | 122 | 85 | 55 |
| Prosječna cijena (EUR/tona) | [760 –890 ] | [750 –880 ] | [840 –980 ] | [890 –1 040 ] |
| Indeks (2017. = 100) | 100 | 99 | 110 | 117 |
| Izvor: podnositelj zahtjeva za obujam i provjereni odgovori na upitnik za vrijednosti |

(156)

Kad je riječ o izvoznim rezultatima industrije Unije, obujam izvoza u razmatranom se razdoblju kretao kako slijedi:

Tablica 12.

Tablica 12.

Izvozni rezultati industrije Unije

Izvozni rezultati industrije Unije

2017.

2018.

2019.

Razdoblje ispitnog postupka revizije

Obujam izvoza (u tisućama tona)

[119 –140 ]

[147 –172 ]

[102 –119 ]

[66 –77 ]

Indeks (2017. = 100)

Indeks (2017. = 100)

100

100

122

122

85

85

55

55

Prosječna cijena (EUR/tona)

[760 –890 ]

[750 –880 ]

[840 –980 ]

[890 –1 040 ]

Indeks (2017. = 100)

Indeks (2017. = 100)

100

100

99

99

110

110

117

117

Izvor: podnositelj zahtjeva za obujam i provjereni odgovori na upitnik za vrijednosti

| (157) | U razmatranom razdoblju obujam se smanjio za 50 %. Premda su se cijene izvoza povećale za 17 %, to nije bilo dovoljno za pokrivanje troškova proizvodnje tijekom cijelog razmatranog razdoblja, kako je prikazano u tablici 8. Izvoz stoga nije umanjio uzročno-posljedičnu vezu između dampinškog izvoza iz Indije i utvrđene štete. |
| --- | --- |

(157)

U razmatranom razdoblju obujam se smanjio za 50 %. Premda su se cijene izvoza povećale za 17 %, to nije bilo dovoljno za pokrivanje troškova proizvodnje tijekom cijelog razmatranog razdoblja, kako je prikazano u tablici 8. Izvoz stoga nije umanjio uzročno-posljedičnu vezu između dampinškog izvoza iz Indije i utvrđene štete.

| (158) | Ispitani su i mogući drugi čimbenici, kao što je kriza uzrokovana pandemijom bolesti COVID-19, ali nijedan od njih nije mogao umanjiti uzročno-posljedičnu vezu dampinškog uvoza i materijalne štete koju je pretrpjela industrija Unije. Komisija je učinke svih poznatih čimbenika na stanje industrije Unije razlikovala i razdvojila od štetnih učinaka dampinškog uvoza. |
| --- | --- |

(158)

Ispitani su i mogući drugi čimbenici, kao što je kriza uzrokovana pandemijom bolesti COVID-19, ali nijedan od njih nije mogao umanjiti uzročno-posljedičnu vezu dampinškog uvoza i materijalne štete koju je pretrpjela industrija Unije. Komisija je učinke svih poznatih čimbenika na stanje industrije Unije razlikovala i razdvojila od štetnih učinaka dampinškog uvoza.

| (159) | Nakon konačne objave Tata Metaliks Limited tvrdio je da je kriza uzrokovana bolešću COVID-19 negativno utjecala na gospodarsko stanje industrije Unije u prvoj polovini 2020. Naveo je da su početna ograničenja kretanja uvedena kao javnozdravstvena mjera uzrokovala zaustavljanje mnogih građevinskih projekata. |
| --- | --- |

(159)

Nakon konačne objave Tata Metaliks Limited tvrdio je da je kriza uzrokovana bolešću COVID-19 negativno utjecala na gospodarsko stanje industrije Unije u prvoj polovini 2020. Naveo je da su početna ograničenja kretanja uvedena kao javnozdravstvena mjera uzrokovala zaustavljanje mnogih građevinskih projekata.

| (160) | Kako je prethodno opisano, ograničenja kretanja zbog krize uzrokovane bolešću COVID-19 nisu znatno utjecala na tržište Unije za duktilne cijevi u razdoblju ispitnog postupka revizije. Ukupna potrošnja u Uniji te godine bila je slična potrošnji 2018. Stoga je ta tvrdnja odbačena. |
| --- | --- |

(160)

Kako je prethodno opisano, ograničenja kretanja zbog krize uzrokovane bolešću COVID-19 nisu znatno utjecala na tržište Unije za duktilne cijevi u razdoblju ispitnog postupka revizije. Ukupna potrošnja u Uniji te godine bila je slična potrošnji 2018. Stoga je ta tvrdnja odbačena.

| (161) | S obzirom na prethodna razmatranja, Komisija je zaključila da je dampinškim uvozom iz Indije prouzročena materijalna šteta industriji Unije i da ostali čimbenici, uzeti u obzir pojedinačno ili zajedno, ne umanjuju uzročno-posljedičnu vezu između dampinškog uvoza i materijalne štete. Šteta je posebno očita u razvoju proizvodnje, iskorištenosti kapaciteta, obujmu prodaje na tržištu Unije, tržišnom udjelu, produktivnosti, profitabilnosti i povratu ulaganja. |
| --- | --- |

(161)

S obzirom na prethodna razmatranja, Komisija je zaključila da je dampinškim uvozom iz Indije prouzročena materijalna šteta industriji Unije i da ostali čimbenici, uzeti u obzir pojedinačno ili zajedno, ne umanjuju uzročno-posljedičnu vezu između dampinškog uvoza i materijalne štete. Šteta je posebno očita u razvoju proizvodnje, iskorištenosti kapaciteta, obujmu prodaje na tržištu Unije, tržišnom udjelu, produktivnosti, profitabilnosti i povratu ulaganja.

6.   VJEROJATNOST NASTAVKA ŠTETE U SLUČAJU UKIDANJA MJERA

VJEROJATNOST NASTAVKA ŠTETE U SLUČAJU UKIDANJA MJERA

| (162) | Komisija je u uvodnoj izjavi 141. zaključila da je industrija Unije pretrpjela materijalnu štetu u razdoblju ispitnog postupka revizije. Komisija je stoga u skladu s člankom 11. stavkom 2. osnovne uredbe procijenila vjerojatnost nastavka štete koju je uzrokovao dampinški uvoz iz Indije ako se dopusti istek mjera. |
| --- | --- |

(162)

Komisija je u uvodnoj izjavi 141. zaključila da je industrija Unije pretrpjela materijalnu štetu u razdoblju ispitnog postupka revizije. Komisija je stoga u skladu s člankom 11. stavkom 2. osnovne uredbe procijenila vjerojatnost nastavka štete koju je uzrokovao dampinški uvoz iz Indije ako se dopusti istek mjera.

| (163) | Komisija je u tom pogledu analizirala sljedeće elemente: proizvodni kapacitet i rezervni kapacitet u Indiji, odnos cijena u Uniji i indijskih cijena, privlačnost tržišta Unije i učinak potencijalnog uvoza iz Indije na stanje industrije Unije ako bi mjere istekle. |
| --- | --- |

(163)

Komisija je u tom pogledu analizirala sljedeće elemente: proizvodni kapacitet i rezervni kapacitet u Indiji, odnos cijena u Uniji i indijskih cijena, privlačnost tržišta Unije i učinak potencijalnog uvoza iz Indije na stanje industrije Unije ako bi mjere istekle.

6.1   Proizvodni kapacitet, rezervni kapacitet u Indiji i privlačnost tržišta Unije

Proizvodni kapacitet, rezervni kapacitet u Indiji i privlačnost tržišta Unije

| (164) | Kako je već opisano u uvodnim izjavama od 66. do 71., rezervni kapacitet dostupan u Indiji iznosio je približno 500 000 tona godišnje, što je više od potrošnje predmetnog proizvoda na tržištu Unije, koja je u razdoblju ispitnog postupka revizije iznosila [od 388 000 do 454 000] tona. Osim toga, indijski proizvođači planirali su uložiti u novi proizvodni kapacitet. Stoga će sljedećih godina ponuda na indijskom tržištu biti veća od potražnje. To će stoga indijskim proizvođačima dati dodatni poticaj da se sve više usmjere na izvozna tržišta. |
| --- | --- |

(164)

Kako je već opisano u uvodnim izjavama od 66. do 71., rezervni kapacitet dostupan u Indiji iznosio je približno 500 000 tona godišnje, što je više od potrošnje predmetnog proizvoda na tržištu Unije, koja je u razdoblju ispitnog postupka revizije iznosila [od 388 000 do 454 000] tona. Osim toga, indijski proizvođači planirali su uložiti u novi proizvodni kapacitet. Stoga će sljedećih godina ponuda na indijskom tržištu biti veća od potražnje. To će stoga indijskim proizvođačima dati dodatni poticaj da se sve više usmjere na izvozna tržišta.

| (165) | Dostupni i budući rezervni kapacitet indijskih proizvođača izvoznika mogao bi se koristiti za proizvodnju predmetnog proizvoda za izvoz na tržište Unije ako se dopusti istek mjera. |
| --- | --- |

(165)

Dostupni i budući rezervni kapacitet indijskih proizvođača izvoznika mogao bi se koristiti za proizvodnju predmetnog proizvoda za izvoz na tržište Unije ako se dopusti istek mjera.

| (166) | Nakon konačne objave Tata Metaliks Limited tvrdio je da nema dokaza o tome da će se navodni rezervni proizvodni kapacitet u Indiji nužno koristiti za proizvodnju duktilnih cijevi i da će se izvoziti jer će ponuda u Indiji biti veća od potražnje. Osim toga, Komisija nije ispitala privlačnost drugih izvoznih tržišta i nije analizirala nikakve podatke nakon razdoblja ispitnog postupka revizije. Naposljetku, strana je tvrdila da se svako određivanje vjerojatnosti nastavka dampinga i štete mora temeljiti na pozitivnim dokazima (22). Stoga je zaključila da je zaključak o vjerojatnosti netočan. |
| --- | --- |

(166)

Nakon konačne objave Tata Metaliks Limited tvrdio je da nema dokaza o tome da će se navodni rezervni proizvodni kapacitet u Indiji nužno koristiti za proizvodnju duktilnih cijevi i da će se izvoziti jer će ponuda u Indiji biti veća od potražnje. Osim toga, Komisija nije ispitala privlačnost drugih izvoznih tržišta i nije analizirala nikakve podatke nakon razdoblja ispitnog postupka revizije. Naposljetku, strana je tvrdila da se svako određivanje vjerojatnosti nastavka dampinga i štete mora temeljiti na pozitivnim dokazima (22). Stoga je zaključila da je zaključak o vjerojatnosti netočan.

22

| (167) | Komisija je primijetila da je strana potvrdila da u Indiji postoji rezervni kapacitet. Osim toga, kako je objašnjeno u uvodnim izjavama od 66. do 70., Komisija je utvrdila predmetni rezervni kapacitet specifično za predmetni proizvod. Usto, kako je objašnjeno u istim uvodnim izjavama, Komisija je utvrdila da će se dugoročno potražnja na indijskom tržištu smanjiti, a sama je strana priznala da planira proširiti svoju prodaju na tržište Unije. Nadalje, kako je opisano u odjeljku 6.2. u nastavku, tržište Unije smatralo se privlačnim za indijske proizvođače i stoga se može zaključiti da bi raspoloživi rezervni kapaciteti u Indiji bili barem djelomično iskorišteni za povećanje izvoza na tržište Unije. Stoga je ta tvrdnja odbačena. |
| --- | --- |

(167)

Komisija je primijetila da je strana potvrdila da u Indiji postoji rezervni kapacitet. Osim toga, kako je objašnjeno u uvodnim izjavama od 66. do 70., Komisija je utvrdila predmetni rezervni kapacitet specifično za predmetni proizvod. Usto, kako je objašnjeno u istim uvodnim izjavama, Komisija je utvrdila da će se dugoročno potražnja na indijskom tržištu smanjiti, a sama je strana priznala da planira proširiti svoju prodaju na tržište Unije. Nadalje, kako je opisano u odjeljku 6.2. u nastavku, tržište Unije smatralo se privlačnim za indijske proizvođače i stoga se može zaključiti da bi raspoloživi rezervni kapaciteti u Indiji bili barem djelomično iskorišteni za povećanje izvoza na tržište Unije. Stoga je ta tvrdnja odbačena.

| (168) | Kad je riječ o pozitivnim dokazima koji se zahtijevaju na temelju navedene sudske prakse, Komisija je smatrala da je ispunila sve zahtjeve postojeće sudske prakse te su se njezina procjena i zaključci o vjerojatnosti nastavka dampinga i štete temeljili na pozitivnim dokazima prikupljenima za vrijeme ispitnog postupka. Stoga je ta tvrdnja odbačena. |
| --- | --- |

(168)

Kad je riječ o pozitivnim dokazima koji se zahtijevaju na temelju navedene sudske prakse, Komisija je smatrala da je ispunila sve zahtjeve postojeće sudske prakse te su se njezina procjena i zaključci o vjerojatnosti nastavka dampinga i štete temeljili na pozitivnim dokazima prikupljenima za vrijeme ispitnog postupka. Stoga je ta tvrdnja odbačena.

| (169) | S obzirom na prethodno navedeno, Komisija je zaključila da bi istek mjera vrlo vjerojatno uzrokovao znatno povećanje dampinškog uvoza iz Indije po cijenama nižima od cijena industrije Unije, što bi dodatno pogoršalo štetu koju je pretrpjela industrija Unije. To bi ozbiljno ugrozilo održivost industrije Unije. |
| --- | --- |

(169)

S obzirom na prethodno navedeno, Komisija je zaključila da bi istek mjera vrlo vjerojatno uzrokovao znatno povećanje dampinškog uvoza iz Indije po cijenama nižima od cijena industrije Unije, što bi dodatno pogoršalo štetu koju je pretrpjela industrija Unije. To bi ozbiljno ugrozilo održivost industrije Unije.

6.2   Privlačnost tržišta Unije

Privlačnost tržišta Unije

| (170) | Tržište Unije privlačno je zbog svoje veličine i cijena. Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 71., daleko je najvažnije izvozno tržište za indijske proizvođače duktilnih cijevi i čini 40 % njihova ukupnog izvoza. Izvoz u Uniju 25 je puta veći od izvoza na drugo najveće izvozno tržište Indije – Katar, koji čini 2 % indijskog izvoza duktilnih cijevi. Usto, indijske uvozne cijene za tržište Unije bile su u razdoblju ispitnog postupka revizije malo veće od cijena za te druge zemlje, zbog čega je tržište Unije bilo nešto unosnije od ostalih tržišta. |
| --- | --- |

(170)

Tržište Unije privlačno je zbog svoje veličine i cijena. Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 71., daleko je najvažnije izvozno tržište za indijske proizvođače duktilnih cijevi i čini 40 % njihova ukupnog izvoza. Izvoz u Uniju 25 je puta veći od izvoza na drugo najveće izvozno tržište Indije – Katar, koji čini 2 % indijskog izvoza duktilnih cijevi. Usto, indijske uvozne cijene za tržište Unije bile su u razdoblju ispitnog postupka revizije malo veće od cijena za te druge zemlje, zbog čega je tržište Unije bilo nešto unosnije od ostalih tržišta.

| (171) | Unatoč postojećim mjerama indijski proizvođači izvoznici prodali su Uniji u razmatranom razdoblju znatan obujam duktilnih cijevi te su u razdoblju ispitnog postupka revizije i dalje imali znatan tržišni udio (približno [od 10 do 14] %). Te cijevi prodane su po cijeni koja je čak i uz antidampinške pristojbe bila znatno ispod prodajnih cijena industrije Unije na tržištu Unije. |
| --- | --- |

(171)

Unatoč postojećim mjerama indijski proizvođači izvoznici prodali su Uniji u razmatranom razdoblju znatan obujam duktilnih cijevi te su u razdoblju ispitnog postupka revizije i dalje imali znatan tržišni udio (približno [od 10 do 14] %). Te cijevi prodane su po cijeni koja je čak i uz antidampinške pristojbe bila znatno ispod prodajnih cijena industrije Unije na tržištu Unije.

| (172) | Tržište Unije stoga se smatra privlačnim za indijske proizvođače i može se zaključiti da bi raspoloživi rezervni kapaciteti u Indiji bili barem djelomično iskorišteni za povećanje izvoza na tržište Unije. S tim u vezi podsjeća se da je tržišni udio indijskog uvoza bio na visokim razinama [17–19] % u razdoblju početnog ispitnog postupka, tj. prije uvođenja antidampinških pristojbi. |
| --- | --- |

(172)

Tržište Unije stoga se smatra privlačnim za indijske proizvođače i može se zaključiti da bi raspoloživi rezervni kapaciteti u Indiji bili barem djelomično iskorišteni za povećanje izvoza na tržište Unije. S tim u vezi podsjeća se da je tržišni udio indijskog uvoza bio na visokim razinama [17–19] % u razdoblju početnog ispitnog postupka, tj. prije uvođenja antidampinških pristojbi.

6.3   Zaključak o vjerojatnosti nastavka i/ili ponavljanja štete

Zaključak o vjerojatnosti nastavka i/ili ponavljanja štete

| (173) | Na temelju toga i uzimajući u obzir prethodno i trenutačno štetno stanje industrije Unije, nepostojanje mjera najvjerojatnije bi dovelo do znatnog povećanja dampinškog uvoza iz Indije po štetnim cijenama, što bi dovelo do još većih gubitaka za proizvođače iz Unije. Stoga je Komisija zaključila da bi dopuštanje isteka mjera vrlo vjerojatno dovelo do znatnog povećanja dampinškog uvoza iz Indije po štetnim cijenama i vjerojatno bi se nastavila materijalna šteta. |
| --- | --- |

(173)

Na temelju toga i uzimajući u obzir prethodno i trenutačno štetno stanje industrije Unije, nepostojanje mjera najvjerojatnije bi dovelo do znatnog povećanja dampinškog uvoza iz Indije po štetnim cijenama, što bi dovelo do još većih gubitaka za proizvođače iz Unije. Stoga je Komisija zaključila da bi dopuštanje isteka mjera vrlo vjerojatno dovelo do znatnog povećanja dampinškog uvoza iz Indije po štetnim cijenama i vjerojatno bi se nastavila materijalna šteta.

7.   INTERES UNIJE

INTERES UNIJE

| (174) | U skladu s člankom 21. osnovne uredbe Komisija je ispitala bi li zadržavanje postojećih antidampinških mjera bilo protivno interesu Unije kao cjeline. Utvrđivanje interesa Unije temeljilo se na procjeni svih postojećih interesa, uključujući interese industrije Unije, uvoznika, korisnika i interese javne politike u pogledu predmetnog proizvoda kako je utvrđeno u Direktivi 2009/125/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (23) („Direktiva o ekološkom dizajnu”) i povezanim uredbama o pojedinačnim proizvodima. U skladu s člankom 21. stavkom 1. trećom rečenicom osnovne uredbe posebna pozornost posvećena je potrebi da se industrija zaštiti od negativnih učinaka štetnog dampinga. |
| --- | --- |

(174)

U skladu s člankom 21. osnovne uredbe Komisija je ispitala bi li zadržavanje postojećih antidampinških mjera bilo protivno interesu Unije kao cjeline. Utvrđivanje interesa Unije temeljilo se na procjeni svih postojećih interesa, uključujući interese industrije Unije, uvoznika, korisnika i interese javne politike u pogledu predmetnog proizvoda kako je utvrđeno u Direktivi 2009/125/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (23) („Direktiva o ekološkom dizajnu”) i povezanim uredbama o pojedinačnim proizvodima. U skladu s člankom 21. stavkom 1. trećom rečenicom osnovne uredbe posebna pozornost posvećena je potrebi da se industrija zaštiti od negativnih učinaka štetnog dampinga.

23

| (175) | Sve zainteresirane strane dobile su priliku iznijeti svoja stajališta u skladu s člankom 21. stavkom 2. osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(175)

Sve zainteresirane strane dobile su priliku iznijeti svoja stajališta u skladu s člankom 21. stavkom 2. osnovne uredbe.

7.1   Interes industrije Unije

Interes industrije Unije

| (176) | Industrija Unije ima sjedišta u trima državama članicama (Francuskoj, Njemačkoj i Španjolskoj) i u vezi s predmetnim proizvodom izravno zapošljava više od 2 200 zaposlenika. |
| --- | --- |

(176)

Industrija Unije ima sjedišta u trima državama članicama (Francuskoj, Njemačkoj i Španjolskoj) i u vezi s predmetnim proizvodom izravno zapošljava više od 2 200 zaposlenika.

| (177) | Antidampinške mjere koje su na snazi nisu spriječile ulazak dampinškog uvoza iz Indije na tržište Unije te je industrija Unije u razdoblju ispitnog postupka revizije pretrpjela materijalnu štetu. |
| --- | --- |

(177)

Antidampinške mjere koje su na snazi nisu spriječile ulazak dampinškog uvoza iz Indije na tržište Unije te je industrija Unije u razdoblju ispitnog postupka revizije pretrpjela materijalnu štetu.

| (178) | Komisija je na temelju navedenog utvrdila da u slučaju isteka mjera postoji velika vjerojatnost nastavka štete uzrokovane uvozom podrijetlom iz te zemlje. Priljev znatnih količina dampinškog uvoza iz Indije nanio bi daljnju štetu industriji Unije. |
| --- | --- |

(178)

Komisija je na temelju navedenog utvrdila da u slučaju isteka mjera postoji velika vjerojatnost nastavka štete uzrokovane uvozom podrijetlom iz te zemlje. Priljev znatnih količina dampinškog uvoza iz Indije nanio bi daljnju štetu industriji Unije.

| (179) | Nakon konačne objave Tata Metaliks Limited tvrdio je da je industrija Unije bila zaštićena više od šest godina iako je imala tržišni udio od 85 %. Stoga nije izgledno da bi stavljanje postojećih mjera izvan snage utjecalo na industriju Unije. Ako dođe do određenog utjecaja, Unija može tražiti Komisiju da pokrene novi ispitni postupak. |
| --- | --- |

(179)

Nakon konačne objave Tata Metaliks Limited tvrdio je da je industrija Unije bila zaštićena više od šest godina iako je imala tržišni udio od 85 %. Stoga nije izgledno da bi stavljanje postojećih mjera izvan snage utjecalo na industriju Unije. Ako dođe do određenog utjecaja, Unija može tražiti Komisiju da pokrene novi ispitni postupak.

| (180) | Suprotno tvrdnji zainteresirane strane Komisija je na temelju analize svih relevantnih pokazatelja štete, uključujući kretanje tržišnog udjela industrije Unije, utvrdila da industrija Unije i dalje trpi materijalnu štetu koju uzrokuje dampinški uvoz iz Indije. Komisija je zaključila da će se šteta vjerojatno nastaviti i pogoršati dopusti li se istek mjera. Stoga je ta tvrdnja odbačena. |
| --- | --- |

(180)

Suprotno tvrdnji zainteresirane strane Komisija je na temelju analize svih relevantnih pokazatelja štete, uključujući kretanje tržišnog udjela industrije Unije, utvrdila da industrija Unije i dalje trpi materijalnu štetu koju uzrokuje dampinški uvoz iz Indije. Komisija je zaključila da će se šteta vjerojatno nastaviti i pogoršati dopusti li se istek mjera. Stoga je ta tvrdnja odbačena.

| (181) | Komisija je stoga zaključila da je zadržavanje antidampinških mjera protiv Indije u interesu industrije Unije. |
| --- | --- |

(181)

Komisija je stoga zaključila da je zadržavanje antidampinških mjera protiv Indije u interesu industrije Unije.

7.2   Interes nepovezanih uvoznika, trgovaca i korisnika

Interes nepovezanih uvoznika, trgovaca i korisnika

| (182) | Komisija je stupila u kontakt sa svim nepovezanim uvoznicima, trgovcima i korisnicima koji su joj poznati. Nitko od njih nije odgovorio na upitnik Komisije. |
| --- | --- |

(182)

Komisija je stupila u kontakt sa svim nepovezanim uvoznicima, trgovcima i korisnicima koji su joj poznati. Nitko od njih nije odgovorio na upitnik Komisije.

| (183) | Komisija nije primila primjedbe u kojima se navodi da bi zadržavanje mjera imalo znatan negativan učinak na uvoznike i korisnike koji bi nadmašivao pozitivan učinak mjera na industriju Unije. |
| --- | --- |

(183)

Komisija nije primila primjedbe u kojima se navodi da bi zadržavanje mjera imalo znatan negativan učinak na uvoznike i korisnike koji bi nadmašivao pozitivan učinak mjera na industriju Unije.

7.3   Zaključak o interesu Unije

Zaključak o interesu Unije

| (184) | S obzirom na navedeno Komisija je zaključila da nije bilo uvjerljivih razloga u interesu Unije protiv zadržavanja postojećih mjera na uvoz predmetnog proizvoda podrijetlom iz Indije. |
| --- | --- |

(184)

S obzirom na navedeno Komisija je zaključila da nije bilo uvjerljivih razloga u interesu Unije protiv zadržavanja postojećih mjera na uvoz predmetnog proizvoda podrijetlom iz Indije.

8.   ANTIDAMPINŠKE MJERE

ANTIDAMPINŠKE MJERE

| (185) | Na temelju Komisijinih zaključaka o nastavku dampinga, nastavku štete i interesu Unije, trebalo bi zadržati antidampinške mjere koje se primjenjuju na uvoz cijevi od duktilnog lijevanog željeza podrijetlom iz Indije. |
| --- | --- |

(185)

Na temelju Komisijinih zaključaka o nastavku dampinga, nastavku štete i interesu Unije, trebalo bi zadržati antidampinške mjere koje se primjenjuju na uvoz cijevi od duktilnog lijevanog željeza podrijetlom iz Indije.

| (186) | Nakon objave Tata Metaliks Limited tvrdio je da bi nastavak mjera trebalo smatrati iznimkom, a ne pravilom. Posebno je uputio na članak 11. stavak 1. osnovne antidampinške uredbe, u kojem se navodi da antidampinške mjere ostaju na snazi samo onoliko dugo koliko je potrebno i istječu pet godina od uvođenja. Budući da su pristojbe produljene do kraja ove revizije, tvrdio je da bi do vjerojatnog zaključenja ove revizije pristojbe bile na snazi već više od sedam godina. Zbog toga je tražio da Komisija prekine ispitni postupak. |
| --- | --- |

(186)

Nakon objave Tata Metaliks Limited tvrdio je da bi nastavak mjera trebalo smatrati iznimkom, a ne pravilom. Posebno je uputio na članak 11. stavak 1. osnovne antidampinške uredbe, u kojem se navodi da antidampinške mjere ostaju na snazi samo onoliko dugo koliko je potrebno i istječu pet godina od uvođenja. Budući da su pristojbe produljene do kraja ove revizije, tvrdio je da bi do vjerojatnog zaključenja ove revizije pristojbe bile na snazi već više od sedam godina. Zbog toga je tražio da Komisija prekine ispitni postupak.

| (187) | Komisija je podsjetila da se u članku 11. stavku 2. osnovne uredbe navodi: „Konačna antidampinška mjera istječe pet godina od uvođenja ili pet godina od datuma zadnje revizije mjere koja pokriva damping i štetu, osim ako je revizijom utvrđeno da bi istjecanje mjere vjerojatno dovelo do nastavka ili ponavljanja dampinga i štete.” Odluka o nastavku mjera temelji se na detaljnoj procjeni svih činjenica utvrđenih u ispitnom postupka revizije zbog predstojećeg isteka mjera u skladu s člankom 11. stavkom 2. osnovne uredbe. Stoga nastavak mjera nije automatski niti je „pravilo”. Komisija je zato odbacila tvrdnju da bi se mjere trebale ukinuti. |
| --- | --- |

(187)

Komisija je podsjetila da se u članku 11. stavku 2. osnovne uredbe navodi: „Konačna antidampinška mjera istječe pet godina od uvođenja ili pet godina od datuma zadnje revizije mjere koja pokriva damping i štetu, osim ako je revizijom utvrđeno da bi istjecanje mjere vjerojatno dovelo do nastavka ili ponavljanja dampinga i štete.” Odluka o nastavku mjera temelji se na detaljnoj procjeni svih činjenica utvrđenih u ispitnom postupka revizije zbog predstojećeg isteka mjera u skladu s člankom 11. stavkom 2. osnovne uredbe. Stoga nastavak mjera nije automatski niti je „pravilo”. Komisija je zato odbacila tvrdnju da bi se mjere trebale ukinuti.

osim ako je revizijom utvrđeno da bi istjecanje mjere vjerojatno dovelo do nastavka ili ponavljanja dampinga i štete.

| (188) | Kako bi se rizik od izbjegavanja mjera zbog velike razlike u stopama pristojbi sveo na najmanju moguću razinu, potrebne su posebne mjere kako bi se osigurala primjena pojedinačnih antidampinških pristojbi. Društva na koja se primjenjuju pojedinačne antidampinške pristojbe moraju carinskim tijelima država članica predočiti valjani trgovački račun. Račun mora biti u skladu sa zahtjevima iz članka 1. stavka 3. ove Uredbe. Na uvoz uz koji nije priložen takav račun trebalo bi primjenjivati antidampinšku pristojbu koja se primjenjuje na „sva ostala društva”. |
| --- | --- |

(188)

Kako bi se rizik od izbjegavanja mjera zbog velike razlike u stopama pristojbi sveo na najmanju moguću razinu, potrebne su posebne mjere kako bi se osigurala primjena pojedinačnih antidampinških pristojbi. Društva na koja se primjenjuju pojedinačne antidampinške pristojbe moraju carinskim tijelima država članica predočiti valjani trgovački račun. Račun mora biti u skladu sa zahtjevima iz članka 1. stavka 3. ove Uredbe. Na uvoz uz koji nije priložen takav račun trebalo bi primjenjivati antidampinšku pristojbu koja se primjenjuje na „sva ostala društva”.

| (189) | Iako je predočenje tog računa potrebno carinskim tijelima država članica za primjenu pojedinačnih stopa antidampinške pristojbe na uvoz, to nije jedini element o kojem carinska tijela trebaju voditi računa. Naime, čak i ako im se predoči račun koji ispunjava sve zahtjeve iz članka 1. stavka 3. ove Uredbe, carinska tijela država članica mogu provesti uobičajene provjere i mogu, kao u svim drugim slučajevima, zatražiti dodatne dokumente (otpremne dokumente itd.) radi provjere točnosti pojedinosti navedenih u deklaraciji te bi trebala osigurati da daljnja primjena niže stope pristojbe bude opravdana, u skladu s carinskim propisima. |
| --- | --- |

(189)

Iako je predočenje tog računa potrebno carinskim tijelima država članica za primjenu pojedinačnih stopa antidampinške pristojbe na uvoz, to nije jedini element o kojem carinska tijela trebaju voditi računa. Naime, čak i ako im se predoči račun koji ispunjava sve zahtjeve iz članka 1. stavka 3. ove Uredbe, carinska tijela država članica mogu provesti uobičajene provjere i mogu, kao u svim drugim slučajevima, zatražiti dodatne dokumente (otpremne dokumente itd.) radi provjere točnosti pojedinosti navedenih u deklaraciji te bi trebala osigurati da daljnja primjena niže stope pristojbe bude opravdana, u skladu s carinskim propisima.

| (190) | Ako se obujam izvoza jednog od društava koja ostvaruju korist od nižih stopa pojedinačne pristojbe znatno poveća nakon uvođenja predmetnih mjera, takvo bi se povećanje obujma moglo smatrati promjenom strukture trgovine zbog uvođenja mjera u smislu članka 13. stavka 1. osnovne uredbe. U tim okolnostima i ako su ispunjeni uvjeti, moguće je pokrenuti ispitni postupak za sprječavanje izbjegavanja mjera. U tom se ispitnom postupku može, među ostalim, ispitati potreba za ukidanjem pojedinačnih stopa pristojbe i posljedičnim uvođenjem pristojbe na razini zemlje. |
| --- | --- |

(190)

Ako se obujam izvoza jednog od društava koja ostvaruju korist od nižih stopa pojedinačne pristojbe znatno poveća nakon uvođenja predmetnih mjera, takvo bi se povećanje obujma moglo smatrati promjenom strukture trgovine zbog uvođenja mjera u smislu članka 13. stavka 1. osnovne uredbe. U tim okolnostima i ako su ispunjeni uvjeti, moguće je pokrenuti ispitni postupak za sprječavanje izbjegavanja mjera. U tom se ispitnom postupku može, među ostalim, ispitati potreba za ukidanjem pojedinačnih stopa pristojbe i posljedičnim uvođenjem pristojbe na razini zemlje.

| (191) | Stope antidampinške pristojbe za pojedinačna društva navedene u ovoj Uredbi primjenjuju se isključivo na uvoz predmetnog proizvoda podrijetlom iz Indije koji proizvode navedeni pravni subjekti. Na uvoz predmetnog proizvoda koji proizvodi bilo koje drugo društvo koje nije izričito navedeno u izvršnom dijelu ove Uredbe, uključujući subjekte koji su povezani s izričito navedenim subjektima, trebalo bi primjenjivati stopu pristojbe koja se primjenjuje na „sva ostala društva”. Taj uvoz ne bi trebao podlijegati nikakvoj drugoj pojedinačnoj stopi antidampinške pristojbe. |
| --- | --- |

(191)

Stope antidampinške pristojbe za pojedinačna društva navedene u ovoj Uredbi primjenjuju se isključivo na uvoz predmetnog proizvoda podrijetlom iz Indije koji proizvode navedeni pravni subjekti. Na uvoz predmetnog proizvoda koji proizvodi bilo koje drugo društvo koje nije izričito navedeno u izvršnom dijelu ove Uredbe, uključujući subjekte koji su povezani s izričito navedenim subjektima, trebalo bi primjenjivati stopu pristojbe koja se primjenjuje na „sva ostala društva”. Taj uvoz ne bi trebao podlijegati nikakvoj drugoj pojedinačnoj stopi antidampinške pristojbe.

| (192) | Nakon objave Tata Metaliks Limited tražio je Komisiju da mu dodijeli pojedinačnu dampinšku maržu. Alternativno, smatrao je da bi Komisija trebala barem razmotriti proširenje pojedinačnih antidampinških stopa dodijeljenih drugim proizvođačima predmetnog proizvoda iz Indije koji su surađivali u početnom ispitnom postupku tako da uključi i Tata Metaliks Limited s obzirom na to da je surađivao s Komisijom u ovom ispitnom postupku revizije. |
| --- | --- |

(192)

Nakon objave Tata Metaliks Limited tražio je Komisiju da mu dodijeli pojedinačnu dampinšku maržu. Alternativno, smatrao je da bi Komisija trebala barem razmotriti proširenje pojedinačnih antidampinških stopa dodijeljenih drugim proizvođačima predmetnog proizvoda iz Indije koji su surađivali u početnom ispitnom postupku tako da uključi i Tata Metaliks Limited s obzirom na to da je surađivao s Komisijom u ovom ispitnom postupku revizije.

| (193) | Komisija je podsjetila da se ispitnim postupkom revizije zbog predstojećeg isteka mjera na temelju članka 11. stavka 2. osnovne uredbe nastoji isključivo utvrditi jesu li postojeće mjere i dalje potrebne. U toj vrsti ispitnog postupka revizije nije moguće utvrditi pojedinačne stope pristojbe za društva koja nisu surađivala u početnom ispitnom postupku. Pojedinačna stopa antidampinške pristojbe može se utvrditi samo nakon ispitnog postupka revizije u skladu s člankom 11. stavkom 3. ili člankom 11. stavkom 4. osnovne uredbe. Zahtjev je stoga odbačen. |
| --- | --- |

(193)

Komisija je podsjetila da se ispitnim postupkom revizije zbog predstojećeg isteka mjera na temelju članka 11. stavka 2. osnovne uredbe nastoji isključivo utvrditi jesu li postojeće mjere i dalje potrebne. U toj vrsti ispitnog postupka revizije nije moguće utvrditi pojedinačne stope pristojbe za društva koja nisu surađivala u početnom ispitnom postupku. Pojedinačna stopa antidampinške pristojbe može se utvrditi samo nakon ispitnog postupka revizije u skladu s člankom 11. stavkom 3. ili člankom 11. stavkom 4. osnovne uredbe. Zahtjev je stoga odbačen.

| (194) | Društvo može zatražiti primjenu tih pojedinačnih stopa antidampinške pristojbe ako naknadno promijeni naziv subjekta. Zahtjev se mora uputiti Komisiji (24). Zahtjev mora sadržavati sve relevantne informacije kojima je moguće dokazati da ta promjena ne utječe na pravo društva na ostvarivanje koristi od stope pristojbe koja se na njega primjenjuje. Ako promjena naziva tog društva ne utječe na njegovo pravo na ostvarivanje koristi od stope pristojbe koja se na njega primjenjuje, uredba o promjeni naziva objavit će se u Službenom listu Europske unije. |
| --- | --- |

(194)

Društvo može zatražiti primjenu tih pojedinačnih stopa antidampinške pristojbe ako naknadno promijeni naziv subjekta. Zahtjev se mora uputiti Komisiji (24). Zahtjev mora sadržavati sve relevantne informacije kojima je moguće dokazati da ta promjena ne utječe na pravo društva na ostvarivanje koristi od stope pristojbe koja se na njega primjenjuje. Ako promjena naziva tog društva ne utječe na njegovo pravo na ostvarivanje koristi od stope pristojbe koja se na njega primjenjuje, uredba o promjeni naziva objavit će se u Službenom listu Europske unije.

24

Službenom listu Europske unije

| (195) | Uzimajući u obzir članak 109. Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046 Europskog parlamenta i Vijeća (25), kad se iznos treba nadoknaditi zbog presude Suda Europske unije, trebala bi se primijeniti kamatna stopa koju primjenjuje Europska središnja banka za svoje glavne operacije refinanciranja, objavljena u seriji C Službenog lista Europske unije prvog kalendarskog dana svakog mjeseca. |
| --- | --- |

(195)

Uzimajući u obzir članak 109. Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046 Europskog parlamenta i Vijeća (25), kad se iznos treba nadoknaditi zbog presude Suda Europske unije, trebala bi se primijeniti kamatna stopa koju primjenjuje Europska središnja banka za svoje glavne operacije refinanciranja, objavljena u seriji C Službenog lista Europske unije prvog kalendarskog dana svakog mjeseca.

25

Službenog lista Europske unije

| (196) | Mjere predviđene ovom Uredbom u skladu su s mišljenjem Odbora osnovanog člankom 15. stavkom 1. Uredbe (EU) 2016/1036, |
| --- | --- |

(196)

Mjere predviđene ovom Uredbom u skladu su s mišljenjem Odbora osnovanog člankom 15. stavkom 1. Uredbe (EU) 2016/1036,

DONIJELA JE OVU UREDBU:

Članak 1.

1.   Uvodi se konačna antidampinška pristojba na uvoz cijevi od duktilnog lijevanog željeza (poznato i kao sferoidno grafitno lijevano željezo), osim cijevi od duktilnog lijevanog željeza bez unutarnje i vanjske obloge ((„neobložene cijevi”), trenutačno obuhvaćenih oznakama KN ex 7303 00 10 (oznaka TARIC 7303001010) i ex 7303 00 90 (oznaka TARIC 7303009010) i podrijetlom iz Indije.

2.   Stope konačne antidampinške pristojbe koje se primjenjuju na neto cijenu franko granica Unije, neocarinjeno, za proizvod opisan u stavku 1. koji proizvode društva navedena u nastavku, jesu sljedeće:

| Društvo | Konačna antidampinška pristojba | Dodatna oznaka TARIC |
| --- | --- | --- |
| Jindal Saw Limited | 3  % | C054 |
| Electrosteel Castings Ltd | 0  % | C055 |
| Sva ostala društva | 14,1  % | C999 |

Društvo

Konačna antidampinška pristojba

Dodatna oznaka TARIC

Jindal Saw Limited

3  %

C054

Electrosteel Castings Ltd

0  %

C055

Sva ostala društva

14,1  %

C999

3.   Uvjet za primjenu pojedinačnih stopa antidampinške pristojbe utvrđenih za društva navedena u stavku 2. podnošenje je carinskim tijelima država članica valjanog trgovačkog računa na kojem se nalazi datirana izjava koju je potpisao službenik subjekta koji izdaje račun, uz navođenje njegova imena i funkcije, koja glasi: „Ja, niže potpisani, potvrđujem da je (obujam) cijevi od duktilnog lijevanog željeza (poznato i kao sferoidno grafitno lijevano željezo) iz ovog računa koji se prodaje za izvoz u Europsku uniju proizvelo društvo (ime društva i adresa) (dodatna oznaka TARIC) u Indiji. Izjavljujem da su podaci na ovom računu potpuni i točni.” Ako se takav račun ne predoči, primjenjuje se pristojba koja se primjenjuje na sva ostala društva.

4.   Ako nije drukčije određeno, primjenjuju se relevantne odredbe o carinama.

Članak 2.

Ova Uredba stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 15. lipnja 2022.

Za Komisiju

Predsjednica

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  SL L 176, 30.6.2016., str. 21.

1

(2)  Provedbena uredba Komisije (EU) 2016/388 od 17. ožujka 2016. o uvođenju konačne antidampinške pristojbe na uvoz cijevi od duktilnog lijevanog željeza (poznato i kao sferoidno grafitno lijevano željezo) podrijetlom iz Indije (SL L 73, 18.3.2016., str. 53.).

2

(3)  Provedbena uredba Komisije (EU) 2016/387 od 17. ožujka 2016. o uvođenju konačne kompenzacijske pristojbe na uvoz cijevi od duktilnog lijevanog željeza (poznato i kao sferoidno grafitno lijevano željezo) podrijetlom iz Indije (SL L 73, 18.3.2016., str. 1.).

3

(4)  Presuda Općeg suda od 10. travnja 2019., Jindal Saw Ltd i Jindal Saw Italia SpA protiv Europske komisije, T-301/16, ECLI:EU:T:2019:234 i T-300/16, ECLI:EU:T:2019:235.

4

Jindal Saw Ltd i Jindal Saw Italia SpA protiv Europske komisije

(5)  Provedbena uredba Komisije (EU) 2020/526 оd 15. travnja 2020. o ponovnom uvođenju konačne kompenzacijske pristojbe na uvoz cijevi od duktilnog lijevanog željeza (poznato i kao sferoidno grafitno lijevano željezo) podrijetlom iz Indije u pogledu društva Jindal Saw Limited na temelju presude Općeg suda u predmetu T-300/16 (SL L 118, 16.4.2020., str. 1.).

5

(6)  Provedbena uredba Komisije (EU) 2020/527 оd 15. travnja 2020. o ponovnom uvođenju konačne antidampinške pristojbe na uvoz cijevi od duktilnog lijevanog željeza (poznato i kao sferoidno grafitno lijevano željezo) podrijetlom iz Indije u pogledu društva Jindal Saw Limited na temelju presude Općeg suda u predmetu T-301/16 (SL L 118, 16.4.2020., str. 14.).

6

(7)  Obavijest o skorom isteku određenih antidampinških mjera (SL C 210, 24.6.2020., str. 29.).

7

(8)  Obavijest o pokretanju revizije zbog predstojećeg isteka antidampinških mjera koje se primjenjuju na uvoz cijevi od duktilnog lijevanog željeza podrijetlom iz Indije (SL C 90, 17.3.2021., str. 19.).

8

(9)  Obavijest o pokretanju revizije zbog predstojećeg isteka antisubvencijskih mjera koje se primjenjuju na uvoz cijevi od duktilnog lijevanog željeza podrijetlom iz Indije (SL C 90, 17.3.2021., str. 8.).

9

(10)  https://trade.ec.europa.eu/tdi/case_details.cfm?ref=ong&id=2521&sta=1&en=20&page=1&c_order=date&c_order_dir=Down.

10

(11)  Obavijest o posljedicama izbijanja covida-19 za antidampinške i antisubvencijske ispitne postupke (SL C 86, 16.3.2020., str. 6.).

11

(12)  
  SL C 210, 24.6.2020., str. 29.

12

(13)  Provedbena uredba Komisije (EU) 2020/1336 od 25. rujna 2020. o uvođenju konačnih antidampinških pristojbi na uvoz određenih polivinil alkohola podrijetlom iz Narodne Republike Kine (SL L 315, 29.9.2020., str. 1.), uvodne izjave 442. i 460.–471.

13

(14)  Od 1. listopada 2013. do 30. rujna 2014.

14

(15)  Vrijednosti u početnom ispitnom postupku prikazane su u rasponima ili indeksima zbog povjerljivosti.

15

(16)  Izvezene količine u RIPR-u činile su manje od [< 1 %] prometa predmetnog proizvoda.

16

(17)  https://www.tatametaliks.com/tata-metalik-ir-20-21/focus-on-downstream.html#:~:text = Tata%20Metaliks%20had%20foreseen%20the,in%20H1 %20FY%202022 %2D23.

17

(18)  Namjeru ulaganja u povećanje kapaciteta objavili su glavni proizvođači predmetnog proizvoda iz Indije, kao što je Vedanda.

18

(19)  Zahtjev za reviziju, Prilog 17.

19

(20)  Zahtjev za reviziju, Prilog 17.

20

(21)  Zahtjev za reviziju, odjeljak 5.1.6.

21

(22)  Sjedinjene Američke Države – Revizije zbog isteka antidampinških mjera na cjevaste artikle za naftna polja iz Argentine (WT/DS/268/AB/R).

22

(23)  Direktiva 2009/125/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 21. listopada 2009. o uspostavi okvira za utvrđivanje zahtjeva za ekološki dizajn proizvoda koji koriste energiju (SL L 285, 31.10.2009., str. 10.). Direktiva o ekološkom dizajnu provodi se na temelju uredaba o pojedinačnim proizvodima koje se izravno primjenjuju u svim državama Unije. Uredbom o ekološkom dizajnu obuhvaćeni su novi zahtjevi za ekološki dizajn u pogledu malih, srednjih i velikih energetskih transformatora. Razina 1. Uredbe o ekološkom dizajnu stupila je na snagu 1. srpnja 2015., a razina 2. 1. srpnja 2021. Zahtjevi razine 2. stroži su od zahtjeva razine 1. Iako se puni učinci još ne mogu ocijeniti za tako kratko razdoblje od stupanja na snagu razine 2., općenito se vjeruje da će zbog tih zahtjeva razine 2. biti potrebne vrste GOES-a najviše kvalitete kako bi se transformatori dizajnirali i proizvodili na troškovno učinkovit način i u okviru zahtijevanih prostornih ograničenja.

23

(24)  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, Rue de la Loi 170, 1040 Bruxelles, Belgija.

24

(25)  Uredba (EU, Euratom) 2018/1046 Europskog parlamenta i Vijeća od 18. srpnja 2018. o financijskim pravilima koja se primjenjuju na opći proračun Unije, o izmjeni uredaba (EU) br. 1296/2013, (EU) br. 1301/2013, (EU) br. 1303/2013, (EU) br. 1304/2013, (EU) br. 1309/2013, (EU) br. 1316/2013, (EU) br. 223/2014, (EU) br. 283/2014 i Odluke br. 541/2014/EU te o stavljanju izvan snage Uredbe (EU, Euratom) br. 966/2012 (SL L 193, 30.7.2018., str. 1.).

25

---

| 16.6.2022 | HR | Službeni list Europske unije | L 161/28 |
| --- | --- | --- | --- |

16.6.2022

HR

Službeni list Europske unije

L 161/28

---

PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2022/927

оd 15. lipnja 2022.

o uvođenju konačne kompenzacijske pristojbe na uvoz cijevi od duktilnog lijevanog željeza (poznato i kao sferoidno grafitno lijevano željezo) podrijetlom iz Indije nakon revizije zbog predstojećeg isteka mjera u skladu s člankom 18. Uredbe (EU) 2016/1037 Europskog parlamenta i Vijeća

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2016/1037 Europskog parlamenta i Vijeća od 8. lipnja 2016. o zaštiti od subvencioniranog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske unije (1) („osnovna uredba”), a posebno njezin članak 18.,

budući da:

1.   POSTUPAK

POSTUPAK

1.1   Prethodni ispitni postupci i mjere na snazi

Prethodni ispitni postupci i mjere na snazi

| (1) | Uredbom (EU) 2016/387 (2) („početna uredba”) Europska komisija („Komisija”) uvela je kompenzacijsku pristojbu na uvoz cijevi od duktilnog lijevanog željeza (poznato i kao sferoidno grafitno lijevano željezo) podrijetlom iz Indije („početne mjere”). Ispitni postupak koji je doveo do uvođenja početnih mjera dalje u tekstu navodi se kao „početni ispitni postupak”. |
| --- | --- |

(1)

Uredbom (EU) 2016/387 (2) („početna uredba”) Europska komisija („Komisija”) uvela je kompenzacijsku pristojbu na uvoz cijevi od duktilnog lijevanog željeza (poznato i kao sferoidno grafitno lijevano željezo) podrijetlom iz Indije („početne mjere”). Ispitni postupak koji je doveo do uvođenja početnih mjera dalje u tekstu navodi se kao „početni ispitni postupak”.

2

| (2) | Uvedena kompenzacijska pristojba kretala se od 8,7 % za društvo Jindal Saw Limited do 9 % za društvo Electrosteel Castings Ltd i „sva ostala društva”. |
| --- | --- |

(2)

Uvedena kompenzacijska pristojba kretala se od 8,7 % za društvo Jindal Saw Limited do 9 % za društvo Electrosteel Castings Ltd i „sva ostala društva”.

| (3) | Uredbom (EU) 2016/388 (3) Komisija je na isti proizvod uvela i konačnu antidampinšku pristojbu. Uvedena antidampinška pristojba kretala se od 0 % za društvo Electrosteel Castings Ltd do 14,1 % za društvo Jindal Saw Limited i „sva ostala društva”. |
| --- | --- |

(3)

Uredbom (EU) 2016/388 (3) Komisija je na isti proizvod uvela i konačnu antidampinšku pristojbu. Uvedena antidampinška pristojba kretala se od 0 % za društvo Electrosteel Castings Ltd do 14,1 % za društvo Jindal Saw Limited i „sva ostala društva”.

3

| (4) | Nakon presuda Općeg suda u predmetima T-300/16 i T-301/16 (4) Komisija je ispravila pogreške koje je Opći sud utvrdio u izračunu antidampinške i kompenzacijske pristojbe za društvo Jindal Saw Limited. Uredbama (EU) 2020/526 (5) i (EU) 2020/527 (6) Komisija je ponovno uvela novu konačnu antidampinšku i kompenzacijsku pristojbu za društvo Jindal Saw Limited, po stopi od 3 % i 6 %. |
| --- | --- |

(4)

Nakon presuda Općeg suda u predmetima T-300/16 i T-301/16 (4) Komisija je ispravila pogreške koje je Opći sud utvrdio u izračunu antidampinške i kompenzacijske pristojbe za društvo Jindal Saw Limited. Uredbama (EU) 2020/526 (5) i (EU) 2020/527 (6) Komisija je ponovno uvela novu konačnu antidampinšku i kompenzacijsku pristojbu za društvo Jindal Saw Limited, po stopi od 3 % i 6 %.

4

5

6

| (5) | Kompenzacijske pristojbe koje su trenutačno na snazi iznose 6 % za društvo Jindal Saw Limited i 9 % društvo za Electrosteel Castings Ltd i „sva ostala društva”. Stope antidampinške pristojbe koje su trenutačno na snazi iznose 0 % za društvo Electrosteel Castings Ltd, 3 % za društvo Jindal i 14,1 % za „sva ostala društva”. |
| --- | --- |

(5)

Kompenzacijske pristojbe koje su trenutačno na snazi iznose 6 % za društvo Jindal Saw Limited i 9 % društvo za Electrosteel Castings Ltd i „sva ostala društva”. Stope antidampinške pristojbe koje su trenutačno na snazi iznose 0 % za društvo Electrosteel Castings Ltd, 3 % za društvo Jindal i 14,1 % za „sva ostala društva”.

1.2   Zahtjev za reviziju zbog predstojećeg isteka mjera

Zahtjev za reviziju zbog predstojećeg isteka mjera

| (6) | Nakon objave obavijesti o skorom isteku mjera (7) Komisija je primila zahtjev za reviziju u skladu s člankom 18. osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(6)

Nakon objave obavijesti o skorom isteku mjera (7) Komisija je primila zahtjev za reviziju u skladu s člankom 18. osnovne uredbe.

7

| (7) | Zahtjev za reviziju zbog predstojećeg isteka mjera podnijela su 21. prosinca 2020. društva Saint-Gobain PAM, Saint-Gobain PAM Deutschland GmbH i Saint-Gobain PAM España S.A. („podnositelji zahtjeva”) u ime proizvođača iz Unije koji čine više od 50 % ukupne proizvodnje cijevi od duktilnog lijevanog željeza u Uniji. Zahtjev za reviziju temeljio se na pretpostavci da bi istek mjera vjerojatno doveo do nastavka ili ponavljanja subvencioniranja i nastavka ili ponavljanja štete industriji Unije. |
| --- | --- |

(7)

Zahtjev za reviziju zbog predstojećeg isteka mjera podnijela su 21. prosinca 2020. društva Saint-Gobain PAM, Saint-Gobain PAM Deutschland GmbH i Saint-Gobain PAM España S.A. („podnositelji zahtjeva”) u ime proizvođača iz Unije koji čine više od 50 % ukupne proizvodnje cijevi od duktilnog lijevanog željeza u Uniji. Zahtjev za reviziju temeljio se na pretpostavci da bi istek mjera vjerojatno doveo do nastavka ili ponavljanja subvencioniranja i nastavka ili ponavljanja štete industriji Unije.

| (8) | U skladu s člankom 10. stavkom 7. osnovne uredbe Komisija je prije pokretanja postupka obavijestila indijsku vladu da je primila pravilno dokumentirani zahtjev za reviziju. Komisija je pozvala indijsku vladu na savjetovanje u cilju pojašnjavanja situacije u vezi sa sadržajem zahtjeva za reviziju i postizanjem sporazumnog rješenja. Indijska vlada prihvatila je ponudu za savjetovanje, koje je potom održano 10. ožujka 2021. Tijekom savjetovanja nije bilo moguće postići sporazumno rješenje. |
| --- | --- |

(8)

U skladu s člankom 10. stavkom 7. osnovne uredbe Komisija je prije pokretanja postupka obavijestila indijsku vladu da je primila pravilno dokumentirani zahtjev za reviziju. Komisija je pozvala indijsku vladu na savjetovanje u cilju pojašnjavanja situacije u vezi sa sadržajem zahtjeva za reviziju i postizanjem sporazumnog rješenja. Indijska vlada prihvatila je ponudu za savjetovanje, koje je potom održano 10. ožujka 2021. Tijekom savjetovanja nije bilo moguće postići sporazumno rješenje.

1.3   Pokretanje revizije zbog predstojećeg isteka mjera

Pokretanje revizije zbog predstojećeg isteka mjera

| (9) | Nakon savjetovanja s Odborom osnovanim u skladu s člankom 15. stavkom 1. Uredbe (EU) 2016/1036 Europskog parlamenta i Vijeća (8) Komisija je utvrdila da postoje dostatni dokazi za pokretanje revizije zbog predstojećeg isteka mjera i 17. ožujka 2021. na temelju članka 18. stavka 2. osnovne uredbe pokrenula je reviziju zbog predstojećeg isteka mjera u pogledu uvoza u Uniju cijevi od duktilnog lijevanog željeza podrijetlom iz Indije („predmetna zemlja”). Objavila je Obavijest o pokretanju postupka u Službenom listu Europske unije (9) („Obavijest o pokretanju postupka”). |
| --- | --- |

(9)

Nakon savjetovanja s Odborom osnovanim u skladu s člankom 15. stavkom 1. Uredbe (EU) 2016/1036 Europskog parlamenta i Vijeća (8) Komisija je utvrdila da postoje dostatni dokazi za pokretanje revizije zbog predstojećeg isteka mjera i 17. ožujka 2021. na temelju članka 18. stavka 2. osnovne uredbe pokrenula je reviziju zbog predstojećeg isteka mjera u pogledu uvoza u Uniju cijevi od duktilnog lijevanog željeza podrijetlom iz Indije („predmetna zemlja”). Objavila je Obavijest o pokretanju postupka u Službenom listu Europske unije (9) („Obavijest o pokretanju postupka”).

8

Službenom listu Europske unije

9

| (10) | Komisija je istog dana pokrenula reviziju zbog predstojećeg isteka antidampinških mjera na uvoz istog proizvoda (10). |
| --- | --- |

(10)

Komisija je istog dana pokrenula reviziju zbog predstojećeg isteka antidampinških mjera na uvoz istog proizvoda (10).

10

1.4   Razdoblje ispitnog postupka revizije i razmatrano razdoblje

Razdoblje ispitnog postupka revizije i razmatrano razdoblje

| (11) | Ispitnim postupkom u vezi s nastavkom ili ponavljanjem subvencioniranja i štete obuhvaćeno je razdoblje od 1. siječnja 2020. do 31. prosinca 2020. („razdoblje ispitnog postupka revizije”). Ispitivanjem kretanja relevantnih za procjenu vjerojatnosti nastavka ili ponavljanja štete obuhvaćeno je razdoblje od 1. siječnja 2017. do kraja razdoblja ispitnog postupka revizije („razmatrano razdoblje”). |
| --- | --- |

(11)

Ispitnim postupkom u vezi s nastavkom ili ponavljanjem subvencioniranja i štete obuhvaćeno je razdoblje od 1. siječnja 2020. do 31. prosinca 2020. („razdoblje ispitnog postupka revizije”). Ispitivanjem kretanja relevantnih za procjenu vjerojatnosti nastavka ili ponavljanja štete obuhvaćeno je razdoblje od 1. siječnja 2017. do kraja razdoblja ispitnog postupka revizije („razmatrano razdoblje”).

1.5   Zainteresirane strane

Zainteresirane strane

| (12) | Komisija je u Obavijesti o pokretanju postupka pozvala zainteresirane strane da joj se obrate radi sudjelovanja u ispitnom postupku. Osim toga, Komisija je posebno obavijestila proizvođače iz Unije, poznate proizvođače iz Indije i indijska nadležna tijela, poznate uvoznike, korisnike i udruženja za koje se zna da se na njih odnosi pokretanje revizije zbog predstojećeg isteka mjera te ih pozvala na sudjelovanje. |
| --- | --- |

(12)

Komisija je u Obavijesti o pokretanju postupka pozvala zainteresirane strane da joj se obrate radi sudjelovanja u ispitnom postupku. Osim toga, Komisija je posebno obavijestila proizvođače iz Unije, poznate proizvođače iz Indije i indijska nadležna tijela, poznate uvoznike, korisnike i udruženja za koje se zna da se na njih odnosi pokretanje revizije zbog predstojećeg isteka mjera te ih pozvala na sudjelovanje.

| (13) | Zainteresirane strane imale su priliku dostaviti primjedbe na pokretanje revizije zbog predstojećeg isteka mjera i zatražiti saslušanje pred Komisijom i/ili službenikom za saslušanje u trgovinskim postupcima. Ni jedna zainteresirana strana nije zatražila saslušanje. |
| --- | --- |

(13)

Zainteresirane strane imale su priliku dostaviti primjedbe na pokretanje revizije zbog predstojećeg isteka mjera i zatražiti saslušanje pred Komisijom i/ili službenikom za saslušanje u trgovinskim postupcima. Ni jedna zainteresirana strana nije zatražila saslušanje.

(a)   
  Odabir uzorka

Odabir uzorka

| (14) | U Obavijesti o pokretanju postupka Komisija je navela da bi mogla provesti odabir uzorka zainteresiranih strana u skladu s člankom 27. osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(14)

U Obavijesti o pokretanju postupka Komisija je navela da bi mogla provesti odabir uzorka zainteresiranih strana u skladu s člankom 27. osnovne uredbe.

Odabir uzorka proizvođača iz Unije

Odabir uzorka proizvođača iz Unije

| (15) | Komisija je u Obavijesti o pokretanju postupka navela da je odabrala privremeni uzorak koji se sastoji od triju proizvođača iz Unije. Ti proizvođači iz Unije dio su iste grupe društava. Komisija je uzorak odabrala na temelju obujma proizvodnje i prodaje istovjetnog proizvoda u Uniji u razdoblju ispitnog postupka revizije, tj. od 1. siječnja 2020. do 31. prosinca 2020. Konačni uzorak proizvođača iz Unije činio je [70–85] % procijenjene ukupne proizvodnje u Uniji i [70–85] % procijenjenog ukupnog obujma prodaje istovjetnog proizvoda u Uniji te je osigurao dobru zemljopisnu distribuciju. |
| --- | --- |

(15)

Komisija je u Obavijesti o pokretanju postupka navela da je odabrala privremeni uzorak koji se sastoji od triju proizvođača iz Unije. Ti proizvođači iz Unije dio su iste grupe društava. Komisija je uzorak odabrala na temelju obujma proizvodnje i prodaje istovjetnog proizvoda u Uniji u razdoblju ispitnog postupka revizije, tj. od 1. siječnja 2020. do 31. prosinca 2020. Konačni uzorak proizvođača iz Unije činio je [70–85] % procijenjene ukupne proizvodnje u Uniji i [70–85] % procijenjenog ukupnog obujma prodaje istovjetnog proizvoda u Uniji te je osigurao dobru zemljopisnu distribuciju.

| (16) | U skladu s člankom 27. stavkom 2. osnovne uredbe Komisija je zainteresirane strane pozvala da se očituju o privremenom uzorku, ali nije primila primjedbe. Stoga je privremeni uzorak potvrđen te se smatra reprezentativnim za industriju Unije. |
| --- | --- |

(16)

U skladu s člankom 27. stavkom 2. osnovne uredbe Komisija je zainteresirane strane pozvala da se očituju o privremenom uzorku, ali nije primila primjedbe. Stoga je privremeni uzorak potvrđen te se smatra reprezentativnim za industriju Unije.

Odabir uzorka uvoznika

Odabir uzorka uvoznika

| (17) | Kako bi odlučila je li odabir uzorka potreban i, ako jest, kako bi odabrala uzorak, Komisija je od nepovezanih uvoznika zatražila da dostave informacije navedene u Obavijesti o pokretanju postupka. Međutim, s obzirom na to da se nije javio nijedan nepovezani uvoznik, odabir uzorka nije bio potreban. |
| --- | --- |

(17)

Kako bi odlučila je li odabir uzorka potreban i, ako jest, kako bi odabrala uzorak, Komisija je od nepovezanih uvoznika zatražila da dostave informacije navedene u Obavijesti o pokretanju postupka. Međutim, s obzirom na to da se nije javio nijedan nepovezani uvoznik, odabir uzorka nije bio potreban.

Odabir uzorka proizvođača iz Indije

Odabir uzorka proizvođača iz Indije

| (18) | Kako bi odlučila je li odabir uzorka potreban i, ako jest, kako bi odabrala uzorak, Komisija je od svih poznatih proizvođača iz Indije zatražila da dostave informacije navedene u Obavijesti o pokretanju postupka. Uz to, Komisija je zatražila indijsku vladu da utvrdi ostale proizvođače koji bi mogli biti zainteresirani za sudjelovanje u ispitnom postupku, i/ili da stupi u kontakt s njima. |
| --- | --- |

(18)

Kako bi odlučila je li odabir uzorka potreban i, ako jest, kako bi odabrala uzorak, Komisija je od svih poznatih proizvođača iz Indije zatražila da dostave informacije navedene u Obavijesti o pokretanju postupka. Uz to, Komisija je zatražila indijsku vladu da utvrdi ostale proizvođače koji bi mogli biti zainteresirani za sudjelovanje u ispitnom postupku, i/ili da stupi u kontakt s njima.

| (19) | Budući da su samo tri proizvođača dostavila odgovor u okviru uzorkovanja u predviđenom roku, Komisija je odlučila da odabir uzorka nije potreban. |
| --- | --- |

(19)

Budući da su samo tri proizvođača dostavila odgovor u okviru uzorkovanja u predviđenom roku, Komisija je odlučila da odabir uzorka nije potreban.

(b)   
  Upitnici

Upitnici

| (20) | Komisija je poslala upitnike indijskoj vladi, grupi triju proizvođača iz Unije u uzorku i trima proizvođačima izvoznicima koji su dostavili odgovor u okviru uzorkovanja. Ti su upitnici bili objavljeni i na internetu (11) na dan pokretanja postupka. |
| --- | --- |

(20)

Komisija je poslala upitnike indijskoj vladi, grupi triju proizvođača iz Unije u uzorku i trima proizvođačima izvoznicima koji su dostavili odgovor u okviru uzorkovanja. Ti su upitnici bili objavljeni i na internetu (11) na dan pokretanja postupka.

11

| (21) | Komisija je primila odgovore na upitnik od triju proizvođača iz Unije, indijske vlade i samo jednog proizvođača iz Indije – društva Tata Metaliks Limited („TML”). Iako su dostavila odgovore u okviru uzorkovanja, druga dva proizvođača iz Indije nakon toga nisu dostavila odgovor na upitnik, pa stoga nisu surađivala u ispitnom postupku. |
| --- | --- |

(21)

Komisija je primila odgovore na upitnik od triju proizvođača iz Unije, indijske vlade i samo jednog proizvođača iz Indije – društva Tata Metaliks Limited („TML”). Iako su dostavila odgovore u okviru uzorkovanja, druga dva proizvođača iz Indije nakon toga nisu dostavila odgovor na upitnik, pa stoga nisu surađivala u ispitnom postupku.

(c)   
  Provjera

Provjera

| (22) | Zbog izbijanja bolesti COVID-19 i mjera ograničenja kretanja koje su uvele mnoge treće zemlje Komisija nije mogla provesti posjete radi provjere u skladu s člankom 26. osnovne uredbe u prostorima proizvođača izvoznika i indijske vlade. Komisija je umjesto toga na daljinu provjerila sve informacije koje je smatrala nužnima za svoja utvrđivanja u skladu s Obavijesti o posljedicama izbijanja covida-19 za antidampinške i antisubvencijske ispitne postupke (12). Komisija je provela provjeru na daljinu sljedećeg proizvođača izvoznika:






  — | Tata Metaliks Limited. |
| --- | --- | --- |

(22)

Zbog izbijanja bolesti COVID-19 i mjera ograničenja kretanja koje su uvele mnoge treće zemlje Komisija nije mogla provesti posjete radi provjere u skladu s člankom 26. osnovne uredbe u prostorima proizvođača izvoznika i indijske vlade. Komisija je umjesto toga na daljinu provjerila sve informacije koje je smatrala nužnima za svoja utvrđivanja u skladu s Obavijesti o posljedicama izbijanja covida-19 za antidampinške i antisubvencijske ispitne postupke (12). Komisija je provela provjeru na daljinu sljedećeg proizvođača izvoznika:

12

—

Tata Metaliks Limited.

| (23) | Komisija je zatražila i provjerila sve podatke koje je smatrala potrebnima za ispitni postupak. Posjeti radi provjere u skladu s člankom 16. osnovne uredbe obavljeni su u poslovnim prostorima sljedećih proizvođača iz Unije i povezanog prodajnog subjekta iz Italije:






  — | Saint-Gobain PAM, Pont-à-Mousson, Francuska |
| --- | --- | --- |

(23)

Komisija je zatražila i provjerila sve podatke koje je smatrala potrebnima za ispitni postupak. Posjeti radi provjere u skladu s člankom 16. osnovne uredbe obavljeni su u poslovnim prostorima sljedećih proizvođača iz Unije i povezanog prodajnog subjekta iz Italije:

—

Saint-Gobain PAM, Pont-à-Mousson, Francuska

| — | Saint-Gobain PAM Deutschland GmbH, Saarbrücken, Njemačka |
| --- | --- |

—

Saint-Gobain PAM Deutschland GmbH, Saarbrücken, Njemačka

| — | Saint-Gobain PAM Italia S.P.A, Milano, Italija. |
| --- | --- |

—

Saint-Gobain PAM Italia S.P.A, Milano, Italija.

(d)   
  Daljnji postupak

Daljnji postupak

| (24) | Komisija je 18. ožujka 2022. objavila bitne činjenice i razmatranja na temelju kojih je namjeravala zadržati antidampinške pristojbe na snazi. Svim je stranama dano razdoblje unutar kojeg su mogle iznijeti primjedbe na objavu. |
| --- | --- |

(24)

Komisija je 18. ožujka 2022. objavila bitne činjenice i razmatranja na temelju kojih je namjeravala zadržati antidampinške pristojbe na snazi. Svim je stranama dano razdoblje unutar kojeg su mogle iznijeti primjedbe na objavu.

| (25) | Samo je Tata Metaliks Limited dostavio primjedbe u roku. Komisija je razmotrila primjedbe društva Tata Metaliks Limited i prema potrebi ih uzela u obzir. Primjedbe je dostavila i indijska vlada, ali više od deset dana nakon isteka roka za dostavu primjedbi. |
| --- | --- |

(25)

Samo je Tata Metaliks Limited dostavio primjedbe u roku. Komisija je razmotrila primjedbe društva Tata Metaliks Limited i prema potrebi ih uzela u obzir. Primjedbe je dostavila i indijska vlada, ali više od deset dana nakon isteka roka za dostavu primjedbi.

| (26) | Kako bi se ispitni postupak završio u propisanom roku, u točki 7. Obavijesti o pokretanju postupka određeno je da Komisija neće prihvatiti podneske zainteresiranih strana nakon roka za dostavu primjedbi na konačnu objavu. U skladu s tim Komisija nije mogla uzeti u obzir primjedbe indijske vlade. Međutim, napomenula je da u njezinu podnesku nisu izneseni elementi koje Komisija već nije razmotrila za vrijeme ispitnog postupka. Nijedna strana nije zatražila saslušanje. |
| --- | --- |

(26)

Kako bi se ispitni postupak završio u propisanom roku, u točki 7. Obavijesti o pokretanju postupka određeno je da Komisija neće prihvatiti podneske zainteresiranih strana nakon roka za dostavu primjedbi na konačnu objavu. U skladu s tim Komisija nije mogla uzeti u obzir primjedbe indijske vlade. Međutim, napomenula je da u njezinu podnesku nisu izneseni elementi koje Komisija već nije razmotrila za vrijeme ispitnog postupka. Nijedna strana nije zatražila saslušanje.

1.6   Primjedbe na pokretanje postupka

Primjedbe na pokretanje postupka

| (27) | Jedan korisnik (Hydro Mat Benelux) i jedan proizvođač izvoznik (Tata Metaliks Limited) dostavili su primjedbe na pokretanje postupka. |
| --- | --- |

(27)

Jedan korisnik (Hydro Mat Benelux) i jedan proizvođač izvoznik (Tata Metaliks Limited) dostavili su primjedbe na pokretanje postupka.

| (28) | Komisija je navela da je Tata Metaliks Limited primjedbe na pokretanje postupka dostavio 17. veljače 2022., više od devet mjeseci nakon roka od 37 dana od datuma objave Obavijesti o pokretanju postupka kako je utvrđen u točki 5.2. te obavijesti. Stoga Komisija taj podnesak nije uzela u obzir. |
| --- | --- |

(28)

Komisija je navela da je Tata Metaliks Limited primjedbe na pokretanje postupka dostavio 17. veljače 2022., više od devet mjeseci nakon roka od 37 dana od datuma objave Obavijesti o pokretanju postupka kako je utvrđen u točki 5.2. te obavijesti. Stoga Komisija taj podnesak nije uzela u obzir.

| (29) | Komisija je navela da, iako je dostavio primjedbe na pokretanje postupka, Hydro Mat Benelux nije u potpunosti surađivao u ispitnom postupku. Točnije, to društvo nije ispunilo upitnik za korisnike koji se mogao koristiti za unakrsnu provjeru nekih izjava navedenih u nastavku, na primjer prodajnih cijena proizvođača izvoznika ili dokumenata povezanih s javnom nabavom. |
| --- | --- |

(29)

Komisija je navela da, iako je dostavio primjedbe na pokretanje postupka, Hydro Mat Benelux nije u potpunosti surađivao u ispitnom postupku. Točnije, to društvo nije ispunilo upitnik za korisnike koji se mogao koristiti za unakrsnu provjeru nekih izjava navedenih u nastavku, na primjer prodajnih cijena proizvođača izvoznika ili dokumenata povezanih s javnom nabavom.

| (30) | Prvo, Hydro Mat Benelux tvrdio je da postupak treba prekinuti jer zahtjev nije podnesen u roku od tri mjeseca prije datuma isteka navedenog u Obavijesti o skorom isteku (13). |
| --- | --- |

(30)

Prvo, Hydro Mat Benelux tvrdio je da postupak treba prekinuti jer zahtjev nije podnesen u roku od tri mjeseca prije datuma isteka navedenog u Obavijesti o skorom isteku (13).

13

| (31) | Komisija je pojasnila da datum podnošenja naveden u Obavijesti o pokretanju postupka ne odgovara datumu na koji je zahtjev podnesen. U otvorenoj verziji zahtjeva za reviziju dostupnoj u javnom spisu od 17. ožujka 2021., kojem mogu pristupiti sve zainteresirane strane, može se vidjeti da je zahtjev uredno podnesen 18. prosinca 2020., odnosno u roku predviđenom u članku 18. stavku 4. osnovne uredbe. Stoga je ta tvrdnja odbačena. |
| --- | --- |

(31)

Komisija je pojasnila da datum podnošenja naveden u Obavijesti o pokretanju postupka ne odgovara datumu na koji je zahtjev podnesen. U otvorenoj verziji zahtjeva za reviziju dostupnoj u javnom spisu od 17. ožujka 2021., kojem mogu pristupiti sve zainteresirane strane, može se vidjeti da je zahtjev uredno podnesen 18. prosinca 2020., odnosno u roku predviđenom u članku 18. stavku 4. osnovne uredbe. Stoga je ta tvrdnja odbačena.

| (32) | Drugo, Hydro Mat Benelux tvrdio je da se u zahtjevu previše koristi klauzula o povjerljivosti. Točnije, industrija Unije indeksirala je sve pokazatelje povezane sa svojim gospodarskim rezultatima. Hydro Mat Benelux uputio je na Provedbenu uredbu (EU) 2020/1336 (14), u kojoj je Komisija otkrila mikroekonomske podatke jednog proizvođača iz Unije. |
| --- | --- |

(32)

Drugo, Hydro Mat Benelux tvrdio je da se u zahtjevu previše koristi klauzula o povjerljivosti. Točnije, industrija Unije indeksirala je sve pokazatelje povezane sa svojim gospodarskim rezultatima. Hydro Mat Benelux uputio je na Provedbenu uredbu (EU) 2020/1336 (14), u kojoj je Komisija otkrila mikroekonomske podatke jednog proizvođača iz Unije.

14

| (33) | Komisija je napomenula da su u Provedbenoj uredbi (EU) 2020/1336 svi mikropokazatelji (prodajne cijene i obujmi, jedinični trošak proizvodnje, troškovi rada, završne zalihe, profitabilnost itd.) navedeni u rasponima ili indeksima. |
| --- | --- |

(33)

Komisija je napomenula da su u Provedbenoj uredbi (EU) 2020/1336 svi mikropokazatelji (prodajne cijene i obujmi, jedinični trošak proizvodnje, troškovi rada, završne zalihe, profitabilnost itd.) navedeni u rasponima ili indeksima.

| (34) | Osim toga, Komisija je smatrala da verzija zahtjeva za reviziju zbog predstojećeg isteka mjera koja je uložena u spis na uvid zainteresiranim stranama sadržava sve bitne dokaze i sažetke podataka označenih kao povjerljivi u verziji koja nije povjerljiva kako bi zainteresirane strane dale smislene primjedbe i ostvarile svoje pravo na obranu u cijelom postupku. |
| --- | --- |

(34)

Osim toga, Komisija je smatrala da verzija zahtjeva za reviziju zbog predstojećeg isteka mjera koja je uložena u spis na uvid zainteresiranim stranama sadržava sve bitne dokaze i sažetke podataka označenih kao povjerljivi u verziji koja nije povjerljiva kako bi zainteresirane strane dale smislene primjedbe i ostvarile svoje pravo na obranu u cijelom postupku.

| (35) | U tom pogledu, Komisija podsjeća i da se člankom 29. osnovne uredbe omogućava zaštita povjerljivih podataka u okolnostima kada bi njihovo objavljivanje davalo znatne komparativne prednosti konkurentu ili bi imalo značajne štetne učinke na osobu koja daje podatke ili na osobu od koje je ta osoba primila podatke. Stoga su te tvrdnje odbačene. |
| --- | --- |

(35)

U tom pogledu, Komisija podsjeća i da se člankom 29. osnovne uredbe omogućava zaštita povjerljivih podataka u okolnostima kada bi njihovo objavljivanje davalo znatne komparativne prednosti konkurentu ili bi imalo značajne štetne učinke na osobu koja daje podatke ili na osobu od koje je ta osoba primila podatke. Stoga su te tvrdnje odbačene.

| (36) | Treće, Hydro Mat Benelux tvrdio je da prva polovina 2020. ne održava uobičajene gospodarske okolnosti i smatrao da razdoblje nije reprezentativno za procjenu posljedica isteka predmetnih mjera usmjerenu na budućnost. Hydro Mat Benelux tvrdio je da su negativni rezultati industrije Unije u prvoj polovini 2020. posljedica negativnog utjecaja pandemije bolesti COVID-19 na gospodarstvo i povećanja troška sirovina na svjetskim tržištima koje se nije moglo prenijeti na potrošače na kraju proizvodnog lanca. Nadalje, tvrdio je da za razdoblje 2017.–2019. glavni pokazatelji ne pokazuju ranjivost, već zdravu industriju Unije, posebno ako se analiziraju proizvodnja, proizvodni kapacitet, zalihe, ulaganja, prodajne cijene i profitabilnost. |
| --- | --- |

(36)

Treće, Hydro Mat Benelux tvrdio je da prva polovina 2020. ne održava uobičajene gospodarske okolnosti i smatrao da razdoblje nije reprezentativno za procjenu posljedica isteka predmetnih mjera usmjerenu na budućnost. Hydro Mat Benelux tvrdio je da su negativni rezultati industrije Unije u prvoj polovini 2020. posljedica negativnog utjecaja pandemije bolesti COVID-19 na gospodarstvo i povećanja troška sirovina na svjetskim tržištima koje se nije moglo prenijeti na potrošače na kraju proizvodnog lanca. Nadalje, tvrdio je da za razdoblje 2017.–2019. glavni pokazatelji ne pokazuju ranjivost, već zdravu industriju Unije, posebno ako se analiziraju proizvodnja, proizvodni kapacitet, zalihe, ulaganja, prodajne cijene i profitabilnost.

| (37) | Komisija je podsjetila da se člankom 18. osnovne uredbe zahtijeva da zahtjev za reviziju zbog predstojećeg isteka mjera sadržava dostatne dokaze da bi istekom mjera vjerojatno došlo do nastavka ili ponavljanja štete. U predmetnom slučaju konkretna analiza štete iz zahtjeva za reviziju zbog predstojećeg isteka mjera sadržava dokaze koji upućuju na znatan ulazak indijskog uvoza na tržište Unije po cijenama koje su znatno niže od cijena i ciljnih cijena industrije Unije. U skladu s tim Komisija je smatrala da zahtjev za reviziju zbog predstojećeg isteka mjera sadržava dovoljno dokaza o nastavku štete te je odbacila tu tvrdnju. |
| --- | --- |

(37)

Komisija je podsjetila da se člankom 18. osnovne uredbe zahtijeva da zahtjev za reviziju zbog predstojećeg isteka mjera sadržava dostatne dokaze da bi istekom mjera vjerojatno došlo do nastavka ili ponavljanja štete. U predmetnom slučaju konkretna analiza štete iz zahtjeva za reviziju zbog predstojećeg isteka mjera sadržava dokaze koji upućuju na znatan ulazak indijskog uvoza na tržište Unije po cijenama koje su znatno niže od cijena i ciljnih cijena industrije Unije. U skladu s tim Komisija je smatrala da zahtjev za reviziju zbog predstojećeg isteka mjera sadržava dovoljno dokaza o nastavku štete te je odbacila tu tvrdnju.

| (38) | Četvrto, Hydro Mat Benelux analizirao je razdoblje 2017.–2020. i tvrdio da dostupni podaci o uvozu ne podupiru tvrdnju o vjerojatnom ponavljanju štete. Osim toga, tvrdio je da indijske izvozne cijene i marže sniženja cijena i ciljnih cijena koje je izračunao podnositelj zahtjeva nisu pouzdane jer izvozne cijene odražavaju transfernu cijenu između povezanih strana, tj. indijskih proizvođača i njihovih povezanih društava kćeri. Naposljetku, Hydro Mat Benelux tvrdio je da su indijski proizvođači povećali svoj proizvodni kapacitet kako bi odgovorili na rastuće indijsko domaće tržište i da glavni indijski proizvođači izvoznici ne planiraju proširiti svoj proizvodni kapacitet. |
| --- | --- |

(38)

Četvrto, Hydro Mat Benelux analizirao je razdoblje 2017.–2020. i tvrdio da dostupni podaci o uvozu ne podupiru tvrdnju o vjerojatnom ponavljanju štete. Osim toga, tvrdio je da indijske izvozne cijene i marže sniženja cijena i ciljnih cijena koje je izračunao podnositelj zahtjeva nisu pouzdane jer izvozne cijene odražavaju transfernu cijenu između povezanih strana, tj. indijskih proizvođača i njihovih povezanih društava kćeri. Naposljetku, Hydro Mat Benelux tvrdio je da su indijski proizvođači povećali svoj proizvodni kapacitet kako bi odgovorili na rastuće indijsko domaće tržište i da glavni indijski proizvođači izvoznici ne planiraju proširiti svoj proizvodni kapacitet.

| (39) | Komisija je smatrala da nijedna tvrdnja ne dovodi u pitanje zaključak da je bilo dovoljno dokaza za pokretanje antisubvencijskog ispitnog postupka revizije. Doista, zahtjev za reviziju zbog predstojećeg isteka mjera sadržavao je dostatne dokaze da je subvencijski uvoz imao materijalno štetan učinak na stanje industrije Unije. Točnije, podnositelji zahtjeva dostavili su izračune sniženja cijena na razini granice Unije, ali i na razini isporuke do prostora kupaca, koji pokazuju sniženje od najmanje 14,9 %. Konkretna analiza štete iz zahtjeva za reviziju zbog predstojećeg isteka mjera pokazala je povećan prodor uvoza iz Indije na tržište Unije (u apsolutnom i relativnom smislu) po cijenama koje su znatno niže od cijena industrije Unije. Čini se da je to uzrokovalo štetu industriji Unije, što se, primjerice, vidjeti iz smanjenja prodaje i tržišnog udjela i pogoršanja financijskih rezultata. Stoga je ta tvrdnja odbačena. |
| --- | --- |

(39)

Komisija je smatrala da nijedna tvrdnja ne dovodi u pitanje zaključak da je bilo dovoljno dokaza za pokretanje antisubvencijskog ispitnog postupka revizije. Doista, zahtjev za reviziju zbog predstojećeg isteka mjera sadržavao je dostatne dokaze da je subvencijski uvoz imao materijalno štetan učinak na stanje industrije Unije. Točnije, podnositelji zahtjeva dostavili su izračune sniženja cijena na razini granice Unije, ali i na razini isporuke do prostora kupaca, koji pokazuju sniženje od najmanje 14,9 %. Konkretna analiza štete iz zahtjeva za reviziju zbog predstojećeg isteka mjera pokazala je povećan prodor uvoza iz Indije na tržište Unije (u apsolutnom i relativnom smislu) po cijenama koje su znatno niže od cijena industrije Unije. Čini se da je to uzrokovalo štetu industriji Unije, što se, primjerice, vidjeti iz smanjenja prodaje i tržišnog udjela i pogoršanja financijskih rezultata. Stoga je ta tvrdnja odbačena.

| (40) | Za tvrdnju da će se povećanje indijske proizvodnje usmjeriti samo na indijsko tržište Hydro Mat Benelux nije naveo dokaze. Stoga je ta tvrdnja odbačena. |
| --- | --- |

(40)

Za tvrdnju da će se povećanje indijske proizvodnje usmjeriti samo na indijsko tržište Hydro Mat Benelux nije naveo dokaze. Stoga je ta tvrdnja odbačena.

| (41) | Peto, Hydro Mat Benelux tvrdio je da pitanja opće konkurentnosti ne bi trebala opravdavati nalaz o nastavku ili ponavljanju štete. Naveo je različite argumente kao što su činjenica da se potrošnja u Uniji smanjila od početka krize u europodručju sa smanjenjem javne potrošnje, što je stoga negativno utjecalo na konkurentnost industrije Unije, ali i konkurentnost plastičnih cijevi, poteškoće u privlačenju zaposlenika, održavanje vladajućeg položaja, pritisak jeftinijeg kineskog uvoza na natječajni postupak. |
| --- | --- |

(41)

Peto, Hydro Mat Benelux tvrdio je da pitanja opće konkurentnosti ne bi trebala opravdavati nalaz o nastavku ili ponavljanju štete. Naveo je različite argumente kao što su činjenica da se potrošnja u Uniji smanjila od početka krize u europodručju sa smanjenjem javne potrošnje, što je stoga negativno utjecalo na konkurentnost industrije Unije, ali i konkurentnost plastičnih cijevi, poteškoće u privlačenju zaposlenika, održavanje vladajućeg položaja, pritisak jeftinijeg kineskog uvoza na natječajni postupak.

| (42) | Ta se tvrdnja razmatra u uvodnoj izjavi 256. |
| --- | --- |

(42)

Ta se tvrdnja razmatra u uvodnoj izjavi 256.

| (43) | Nakon objave društvo Tata Metaliks Limited tvrdilo je da se podaci iz zahtjeva za reviziju koji se odnose na podatke o industriji Unije i uvoz odnose na razdoblje od srpnja 2019. do lipnja 2020. Međutim, u Obavijesti o pokretanju postupka definirano je da je razdoblje ispitnog postupka revizije trajalo od siječnja 2020. do prosinca 2020. Društvo je smatralo da su podnositelji zahtjeva trebali ažurirati zahtjev za reviziju zbog predstojećeg isteka mjera na temelju razdoblja ispitnog postupka revizije definiranog u Obavijesti o pokretanju postupka i da su se ti podaci trebali staviti na raspolaganje stranama. Budući da stranama nije dostavila ažurirani zahtjev za reviziju, društvo je smatralo da je Komisija prekršila članak 12.1.2. i članak 12.1.3. Sporazuma WTO-a o subvencijama i kompenzacijskim mjerama („Sporazum o subvencijama i kompenzacijskim mjerama”). |
| --- | --- |

(43)

Nakon objave društvo Tata Metaliks Limited tvrdilo je da se podaci iz zahtjeva za reviziju koji se odnose na podatke o industriji Unije i uvoz odnose na razdoblje od srpnja 2019. do lipnja 2020. Međutim, u Obavijesti o pokretanju postupka definirano je da je razdoblje ispitnog postupka revizije trajalo od siječnja 2020. do prosinca 2020. Društvo je smatralo da su podnositelji zahtjeva trebali ažurirati zahtjev za reviziju zbog predstojećeg isteka mjera na temelju razdoblja ispitnog postupka revizije definiranog u Obavijesti o pokretanju postupka i da su se ti podaci trebali staviti na raspolaganje stranama. Budući da stranama nije dostavila ažurirani zahtjev za reviziju, društvo je smatralo da je Komisija prekršila članak 12.1.2. i članak 12.1.3. Sporazuma WTO-a o subvencijama i kompenzacijskim mjerama („Sporazum o subvencijama i kompenzacijskim mjerama”).

| (44) | Prvo, uobičajena je praksa Komisije da nalaze temelji na najnovijim dostupnim podacima. Ti podaci ne odgovaraju nužno razdoblju definiranom u zahtjevu za reviziju zbog predstojećeg isteka mjera jer u trenutku podnošenja zahtjeva za reviziju možda nisu bili dostupni. Sporazum o subvencijama i kompenzacijskim mjerama ne sadržava odredbe na temelju kojih bi Komisija bila dužna temeljiti svoje nalaze na istom razdoblju koje je definirano u zahtjevu za reviziju zbog predstojećeg isteka mjera. Drugo, sve strane mogle su dostaviti primjedbe na nalaze i dokaze koji su se odnosili na razdoblje ispitnog postupka revizije definirano u Obavijesti o pokretanju postupka za vrijeme ispitnog postupka. Komisija je stoga smatrala da nije prekršila ni postupovna prava ni Sporazum o subvencijama i kompenzacijskim mjerama te je odbacila tu tvrdnju. |
| --- | --- |

(44)

Prvo, uobičajena je praksa Komisije da nalaze temelji na najnovijim dostupnim podacima. Ti podaci ne odgovaraju nužno razdoblju definiranom u zahtjevu za reviziju zbog predstojećeg isteka mjera jer u trenutku podnošenja zahtjeva za reviziju možda nisu bili dostupni. Sporazum o subvencijama i kompenzacijskim mjerama ne sadržava odredbe na temelju kojih bi Komisija bila dužna temeljiti svoje nalaze na istom razdoblju koje je definirano u zahtjevu za reviziju zbog predstojećeg isteka mjera. Drugo, sve strane mogle su dostaviti primjedbe na nalaze i dokaze koji su se odnosili na razdoblje ispitnog postupka revizije definirano u Obavijesti o pokretanju postupka za vrijeme ispitnog postupka. Komisija je stoga smatrala da nije prekršila ni postupovna prava ni Sporazum o subvencijama i kompenzacijskim mjerama te je odbacila tu tvrdnju.

| (45) | Društvo Tata Metaliks Limited uputilo je i na činjenicu da je Komisija odbacila njegove primjedbe na pokretanje postupka jer su podnesene nakon roka navedenog u Obavijesti o pokretanju postupka (vidjeti uvodnu izjavu 28.). Prema njegovu mišljenju rok bi se primjenjivao tek nakon primitka revidiranih podataka podnositelja zahtjeva koji bi se odnosili na razdoblje ispitnog postupka revizije kako je definirano u Obavijesti o pokretanju postupka. Društvo Tata Metaliks Limited tvrdilo je i da je „ustaljeno načelo prirodne pravde” i „ustaljeno pravno stajalište u svim nadležnostima” da se podnesci o pravnim pitanjima mogu podnijeti nakon isteka rokova. |
| --- | --- |

(45)

Društvo Tata Metaliks Limited uputilo je i na činjenicu da je Komisija odbacila njegove primjedbe na pokretanje postupka jer su podnesene nakon roka navedenog u Obavijesti o pokretanju postupka (vidjeti uvodnu izjavu 28.). Prema njegovu mišljenju rok bi se primjenjivao tek nakon primitka revidiranih podataka podnositelja zahtjeva koji bi se odnosili na razdoblje ispitnog postupka revizije kako je definirano u Obavijesti o pokretanju postupka. Društvo Tata Metaliks Limited tvrdilo je i da je „ustaljeno načelo prirodne pravde” i „ustaljeno pravno stajalište u svim nadležnostima” da se podnesci o pravnim pitanjima mogu podnijeti nakon isteka rokova.

| (46) | Kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 44., razdoblje ispitnog postupka revizije odnosilo se na najnovije razdoblje za koje su podaci bili dostupni, a to razdoblje ne odgovara uvijek početnoj procjeni zahtjeva za reviziju. Nadalje, rok iz Obavijesti o pokretanju postupka odnosio se izričito na datum objave Obavijesti, a ne na neki drugi datum, kao što je datum dostave bilo kakvih informacija koje dostavlja neka strana. Rok iz Obavijesti o pokretanju postupka ne razlikuje se za pravna pitanja i činjenična pitanja, već se na obje vrste pitanja primjenjuje na isti način. Komisija je stoga odbacila tu tvrdnju. |
| --- | --- |

(46)

Kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 44., razdoblje ispitnog postupka revizije odnosilo se na najnovije razdoblje za koje su podaci bili dostupni, a to razdoblje ne odgovara uvijek početnoj procjeni zahtjeva za reviziju. Nadalje, rok iz Obavijesti o pokretanju postupka odnosio se izričito na datum objave Obavijesti, a ne na neki drugi datum, kao što je datum dostave bilo kakvih informacija koje dostavlja neka strana. Rok iz Obavijesti o pokretanju postupka ne razlikuje se za pravna pitanja i činjenična pitanja, već se na obje vrste pitanja primjenjuje na isti način. Komisija je stoga odbacila tu tvrdnju.

2.   PREDMETNI PROIZVOD I ISTOVJETNI PROIZVOD

PREDMETNI PROIZVOD I ISTOVJETNI PROIZVOD

2.1   Predmetni proizvod

Predmetni proizvod

| (47) | Predmetni proizvod isti je kao i u početnom ispitnom postupku, odnosno cijevi od duktilnog lijevanog željeza (poznato i kao sferoidno grafitno lijevano željezo) („duktilne cijevi”), osim cijevi od duktilnog lijevanog željeza bez unutarnje i vanjske obloge („neobložene cijevi”), podrijetlom iz Indije, koje su trenutačno razvrstane u oznake KN ex 7303 00 10 (oznaka TARIC 7303001010) i ex 7303 00 90 (oznaka TARIC 7303009010) („predmetni proizvod”). |
| --- | --- |

(47)

Predmetni proizvod isti je kao i u početnom ispitnom postupku, odnosno cijevi od duktilnog lijevanog željeza (poznato i kao sferoidno grafitno lijevano željezo) („duktilne cijevi”), osim cijevi od duktilnog lijevanog željeza bez unutarnje i vanjske obloge („neobložene cijevi”), podrijetlom iz Indije, koje su trenutačno razvrstane u oznake KN ex 7303 00 10 (oznaka TARIC 7303001010) i ex 7303 00 90 (oznaka TARIC 7303009010) („predmetni proizvod”).

| (48) | Duktilne cijevi upotrebljavaju se za opskrbu pitkom vodom, odlaganje otpadnih voda i navodnjavanje poljoprivrednog zemljišta. Voda se kroz duktilne cijevi može provoditi s pomoću pritiska ili gravitacijom. Cijevi mogu biti promjera od 60 mm do 2 000 mm i duge 5,5, 6,7 ili 8 metara. Obično su iznutra obložene cementom ili drugim materijalima, a izvana su obložene cinkom, obojene ili oblijepljene vrpcom. Glavni su krajnji korisnici javna komunalna poduzeća. |
| --- | --- |

(48)

Duktilne cijevi upotrebljavaju se za opskrbu pitkom vodom, odlaganje otpadnih voda i navodnjavanje poljoprivrednog zemljišta. Voda se kroz duktilne cijevi može provoditi s pomoću pritiska ili gravitacijom. Cijevi mogu biti promjera od 60 mm do 2 000 mm i duge 5,5, 6,7 ili 8 metara. Obično su iznutra obložene cementom ili drugim materijalima, a izvana su obložene cinkom, obojene ili oblijepljene vrpcom. Glavni su krajnji korisnici javna komunalna poduzeća.

2.2   Istovjetni proizvod

Istovjetni proizvod

| (49) | Kako je utvrđeno u početnom ispitnom postupku, ovim je ispitnim postupkom revizije zbog predstojećeg isteka mjera potvrđeno da sljedeći proizvodi imaju ista osnovna fizička, kemijska i tehnička svojstva te iste osnovne namjene:






  — | predmetni proizvod; |
| --- | --- | --- |

(49)

Kako je utvrđeno u početnom ispitnom postupku, ovim je ispitnim postupkom revizije zbog predstojećeg isteka mjera potvrđeno da sljedeći proizvodi imaju ista osnovna fizička, kemijska i tehnička svojstva te iste osnovne namjene:

—

predmetni proizvod;

| — | proizvod koji se proizvodi i prodaje na domaćem tržištu predmetne zemlje; i |
| --- | --- |

—

proizvod koji se proizvodi i prodaje na domaćem tržištu predmetne zemlje; i

| — | proizvod koji u Uniji proizvodi i prodaje industrija Unije. |
| --- | --- |

—

proizvod koji u Uniji proizvodi i prodaje industrija Unije.

| (50) | Stoga se ti proizvodi smatraju istovjetnim proizvodima u smislu članka 1. stavka 4. osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(50)

Stoga se ti proizvodi smatraju istovjetnim proizvodima u smislu članka 1. stavka 4. osnovne uredbe.

3.   VJEROJATNOST NASTAVKA ILI PONAVLJANJA SUBVENCIONIRANJA

VJEROJATNOST NASTAVKA ILI PONAVLJANJA SUBVENCIONIRANJA

| (51) | U skladu s člankom 18. osnovne uredbe i kako je navedeno u Obavijesti o pokretanju postupka Komisija je ispitala je li vjerojatno da će istek postojećih mjera dovesti do nastavka ili ponavljanja subvencioniranja. |
| --- | --- |

(51)

U skladu s člankom 18. osnovne uredbe i kako je navedeno u Obavijesti o pokretanju postupka Komisija je ispitala je li vjerojatno da će istek postojećih mjera dovesti do nastavka ili ponavljanja subvencioniranja.

3.1   Razvoj uvoza nakon uvođenja mjera

Razvoj uvoza nakon uvođenja mjera

| (52) | U razdoblju početnog ispitnog postupka (15) Indija je u Uniju izvezla [80 000–100 000] tona predmetnog proizvoda (na temelju podataka za EU-27) (16). Od 2016. do 2018., nakon uvođenja konačnih mjera u ožujku 2016., uvoz se smanjio i kretao od 38 000 do 55 000 tona godišnje. Uvoz iz Indije 2019. ponovno se povećao na [64 000–75 000] tona. |
| --- | --- |

(52)

U razdoblju početnog ispitnog postupka (15) Indija je u Uniju izvezla [80 000–100 000] tona predmetnog proizvoda (na temelju podataka za EU-27) (16). Od 2016. do 2018., nakon uvođenja konačnih mjera u ožujku 2016., uvoz se smanjio i kretao od 38 000 do 55 000 tona godišnje. Uvoz iz Indije 2019. ponovno se povećao na [64 000–75 000] tona.

15

16

| (53) | U razdoblju ispitnog postupka revizije uvoz predmetnog proizvoda smanjio se na [44 000–52 000] tona. Nakon razdoblja ispitnog postupka revizije 2021. uvoz se ponovno povećao na razinu iz 2019. |
| --- | --- |

(53)

U razdoblju ispitnog postupka revizije uvoz predmetnog proizvoda smanjio se na [44 000–52 000] tona. Nakon razdoblja ispitnog postupka revizije 2021. uvoz se ponovno povećao na razinu iz 2019.

| (54) | Ukupno, uvoz predmetnog proizvoda iz Indije ostao je u razdoblju ispitnog postupka revizije na visokim razinama i činio je približno [10–14] % tržišta Unije, u usporedbi s [15–20] % tržišnog udjela koji je indijski uvoz imao u razdoblju početnog ispitnog postupka. |
| --- | --- |

(54)

Ukupno, uvoz predmetnog proizvoda iz Indije ostao je u razdoblju ispitnog postupka revizije na visokim razinama i činio je približno [10–14] % tržišta Unije, u usporedbi s [15–20] % tržišnog udjela koji je indijski uvoz imao u razdoblju početnog ispitnog postupka.

3.2   Osnova za nalaze

Osnova za nalaze

| (55) | U ispitnom postupku surađivalo je samo jedno društvo, Tata Metaliks Limited (vidjeti odjeljak 1.5.). To društvo bilo je korisnik triju programa izvoza protiv kojih su u početnom ispitnom postupku uvedene kompenzacijske mjere, uglavnom za njegov izvoz u treće zemlje. Međutim, to je društvo u razdoblju ispitnog postupka revizije većinu svoje proizvodnje prodavalo na domaćem tržištu (17). Indijski proizvođači izvoznici koji su u Uniju izvozili znatne količine nisu surađivali. Komisija je stoga odlučila da se za određivanje razine subvencioniranja proizvođača izvoznika duktilnih cijevi iz Indije neće ograničiti na upotrebu informacija koje je dostavio Tata Metaliks Limited, već da će se umjesto toga osloniti na raspoložive podatke u skladu s člankom 28. osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(55)

U ispitnom postupku surađivalo je samo jedno društvo, Tata Metaliks Limited (vidjeti odjeljak 1.5.). To društvo bilo je korisnik triju programa izvoza protiv kojih su u početnom ispitnom postupku uvedene kompenzacijske mjere, uglavnom za njegov izvoz u treće zemlje. Međutim, to je društvo u razdoblju ispitnog postupka revizije većinu svoje proizvodnje prodavalo na domaćem tržištu (17). Indijski proizvođači izvoznici koji su u Uniju izvozili znatne količine nisu surađivali. Komisija je stoga odlučila da se za određivanje razine subvencioniranja proizvođača izvoznika duktilnih cijevi iz Indije neće ograničiti na upotrebu informacija koje je dostavio Tata Metaliks Limited, već da će se umjesto toga osloniti na raspoložive podatke u skladu s člankom 28. osnovne uredbe.

17

| (56) | S obzirom na navedeno Komisija je za svoju analizu koristila sve podatke koje je imala na raspolaganju, a posebno:






  — | zahtjev za reviziju zbog predstojećeg isteka mjera u skladu s člankom 28. osnovne uredbe |
| --- | --- | --- |

(56)

S obzirom na navedeno Komisija je za svoju analizu koristila sve podatke koje je imala na raspolaganju, a posebno:

—

zahtjev za reviziju zbog predstojećeg isteka mjera u skladu s člankom 28. osnovne uredbe

| — | nalaze početnog ispitnog postupka |
| --- | --- |

—

nalaze početnog ispitnog postupka

| — | informacije koje pruža indijska vlada |
| --- | --- |

—

informacije koje pruža indijska vlada

| — | informacije koje je dostavio Tata Metaliks Limited, |
| --- | --- |

—

informacije koje je dostavio Tata Metaliks Limited,

| — | nalaze iz Provedbene uredbe Komisije (EU) 2022/433 (18). |
| --- | --- |

—

nalaze iz Provedbene uredbe Komisije (EU) 2022/433 (18).

18

3.3   Programi subvencija ispitani u ovom ispitnom postupku

Programi subvencija ispitani u ovom ispitnom postupku

| (57) | Komisija je ispitala je li se subvencioniranje nastavilo tako što je analizirala je li indijska industrija duktilnih cijevi i dalje ostvarivala koristi od subvencija protiv kojih su u početnom ispitnom postupku uvedene kompenzacijske mjere. Za programe subvencija koji su završili Komisija je ispitala i jesu li oni zamijenjeni drugim sličnim programima i jesu li stvoreni novi programi. |
| --- | --- |

(57)

Komisija je ispitala je li se subvencioniranje nastavilo tako što je analizirala je li indijska industrija duktilnih cijevi i dalje ostvarivala koristi od subvencija protiv kojih su u početnom ispitnom postupku uvedene kompenzacijske mjere. Za programe subvencija koji su završili Komisija je ispitala i jesu li oni zamijenjeni drugim sličnim programima i jesu li stvoreni novi programi.

| (58) | S obzirom na nalaze iz ovog odjeljka koji potvrđuju da su nastavljene subvencije protiv kojih su u početnom ispitnom postupku uvedene kompenzacijske mjere, Komisija je odlučila da nije potrebno ispitivati sve ostale subvencije za koje je podnositelj zahtjeva tvrdio da postoje. Nakon što Komisija utvrdi da postoje dokazi o nastavku subvencioniranja iznad razine de minimis u skladu s člankom 18. osnovne uredbe, u ispitnom postupku revizije nije nužno utvrditi točan iznos subvencije. |
| --- | --- |

(58)

S obzirom na nalaze iz ovog odjeljka koji potvrđuju da su nastavljene subvencije protiv kojih su u početnom ispitnom postupku uvedene kompenzacijske mjere, Komisija je odlučila da nije potrebno ispitivati sve ostale subvencije za koje je podnositelj zahtjeva tvrdio da postoje. Nakon što Komisija utvrdi da postoje dokazi o nastavku subvencioniranja iznad razine de minimis u skladu s člankom 18. osnovne uredbe, u ispitnom postupku revizije nije nužno utvrditi točan iznos subvencije.

de minimis

| (59) | Komisija je u početnom ispitnom postupku uvela kompenzacijske mjere protiv sljedećih programa:






  (1) | otpis ili nenaplata, u uobičajenim okolnostima, dospjelih prihoda vlade:






  — | programi izuzeća od carina i otpusta carina






  (a) | program ciljnog proizvoda (Focus Product Scheme), koji je u razdoblju 2015.–2020. zamijenjen programom za izvoz robe iz Indije (Merchandise Exports from India Scheme) |
| --- | --- | --- | --- | --- |

(59)

Komisija je u početnom ispitnom postupku uvela kompenzacijske mjere protiv sljedećih programa:

(1)

otpis ili nenaplata, u uobičajenim okolnostima, dospjelih prihoda vlade:

—

programi izuzeća od carina i otpusta carina

(a)

program ciljnog proizvoda (Focus Product Scheme), koji je u razdoblju 2015.–2020. zamijenjen programom za izvoz robe iz Indije (Merchandise Exports from India Scheme)

Focus Product Scheme

Merchandise Exports from India Scheme

| (b) | program za poticanje izvoza s povlaštenom carinom na uvoz kapitalnih dobara („EPCGS”) |
| --- | --- |

(b)

program za poticanje izvoza s povlaštenom carinom na uvoz kapitalnih dobara („EPCGS”)

| (c) | program povrata carine („DDS”) |
| --- | --- |

(c)

program povrata carine („DDS”)

| (2) | opskrba robom ili uslugama uz manju naknadu od primjerene






  — | opskrba željeznom rudom uz neprimjereno nisku naknadu |
| --- | --- | --- |

(2)

opskrba robom ili uslugama uz manju naknadu od primjerene

—

opskrba željeznom rudom uz neprimjereno nisku naknadu

3.3.1   Program ciljnog proizvoda („FPS”), koji je u razdoblju 2015.–2020. zamijenjen programom za izvoz robe iz Indije

Program ciljnog proizvoda („FPS”), koji je u razdoblju 2015.–2020. zamijenjen programom za izvoz robe iz Indije

3.3.1.1   Nalazi početnog ispitnog postupka

| (60) | Komisija je u početnom ispitnom postupku zaključila da su se programom ciljnog proizvoda, koji je bio na snazi u razdoblju početnog ispitnog postupka, pružale subvencije u smislu članka 3. stavka 1. točke (a) podtočke ii. osnovne uredbe. Taj se program temelji na Planu za vanjsku trgovinsku politiku („FTP”) za razdoblje 2009.–2014. |
| --- | --- |

(60)

Komisija je u početnom ispitnom postupku zaključila da su se programom ciljnog proizvoda, koji je bio na snazi u razdoblju početnog ispitnog postupka, pružale subvencije u smislu članka 3. stavka 1. točke (a) podtočke ii. osnovne uredbe. Taj se program temelji na Planu za vanjsku trgovinsku politiku („FTP”) za razdoblje 2009.–2014.

| (61) | Stope subvencije utvrđene za FPS u početnom ispitnom postupku iznosile su od 3,11 % do 4,35 %. |
| --- | --- |

(61)

Stope subvencije utvrđene za FPS u početnom ispitnom postupku iznosile su od 3,11 % do 4,35 %.

| (62) | Međutim, nakon razdoblja početnog ispitnog postupka program je završio, a zamijenio ga je novi program – program za izvoz robe iz Indije („MEIS”). MEIS je zamijenio nekoliko prethodnih programa, uključujući FPS. MEIS-om su predviđeni slični uvjeti kao i FPS-om, protiv kojeg su u početnom ispitnom postupku uvedene kompenzacijske mjere. Komisija je stoga u početnom ispitnom postupku smatrala da bi se nalazi za FPS primjenjivali i na MEIS. |
| --- | --- |

(62)

Međutim, nakon razdoblja početnog ispitnog postupka program je završio, a zamijenio ga je novi program – program za izvoz robe iz Indije („MEIS”). MEIS je zamijenio nekoliko prethodnih programa, uključujući FPS. MEIS-om su predviđeni slični uvjeti kao i FPS-om, protiv kojeg su u početnom ispitnom postupku uvedene kompenzacijske mjere. Komisija je stoga u početnom ispitnom postupku smatrala da bi se nalazi za FPS primjenjivali i na MEIS.

3.3.1.2   Nastavak programa subvencija

| (63) | Program MEIS i dalje je bio na snazi u razdoblju ispitnog postupka revizije. Postojanje programa potvrdili su i indijska vlada u odgovoru na upitnik i Tata Metaliks Limited, proizvođač izvoznik koji je surađivao i koji je ujedno bio korisnik tog programa. |
| --- | --- |

(63)

Program MEIS i dalje je bio na snazi u razdoblju ispitnog postupka revizije. Postojanje programa potvrdili su i indijska vlada u odgovoru na upitnik i Tata Metaliks Limited, proizvođač izvoznik koji je surađivao i koji je ujedno bio korisnik tog programa.

(a)   
  Pravna osnova

Pravna osnova

| (64) | Program MEIS temelji se na Zakonu o vanjskoj trgovini (razvoj i reguliranje) iz 1992. (br. 22 iz 1992.), koji je stupio na snagu 7. kolovoza 1992. Na temelju Zakona o vanjskoj trgovini indijska vlada nadležna je za izdavanje obavijesti o izvoznoj i uvoznoj politici. Te su obavijesti sažete u dokumentima o vanjskotrgovinskoj politici koje Ministarstvo trgovine uobičajeno izdaje svakih pet godina i redovito ažurira. |
| --- | --- |

(64)

Program MEIS temelji se na Zakonu o vanjskoj trgovini (razvoj i reguliranje) iz 1992. (br. 22 iz 1992.), koji je stupio na snagu 7. kolovoza 1992. Na temelju Zakona o vanjskoj trgovini indijska vlada nadležna je za izdavanje obavijesti o izvoznoj i uvoznoj politici. Te su obavijesti sažete u dokumentima o vanjskotrgovinskoj politici koje Ministarstvo trgovine uobičajeno izdaje svakih pet godina i redovito ažurira.

| (65) | MEIS je opisan u petogodišnjem Planu za vanjsku trgovinsku politiku za razdoblje 2015.–2020. („FTP 2015.–2020.”). Postupci kojima se uređuje FTP 2015.–2020. dodatno su opisani u „Priručniku o postupcima za razdoblje 2015.–2020.” („HOP 2015.–2020.”). |
| --- | --- |

(65)

MEIS je opisan u petogodišnjem Planu za vanjsku trgovinsku politiku za razdoblje 2015.–2020. („FTP 2015.–2020.”). Postupci kojima se uređuje FTP 2015.–2020. dodatno su opisani u „Priručniku o postupcima za razdoblje 2015.–2020.” („HOP 2015.–2020.”).

| (66) | Detaljni opis MEIS-a nalazi se u poglavlju 3. dokumenta FTP 2015.–2020. i poglavlju 3. dokumenta HOP 2015.–2020. |
| --- | --- |

(66)

Detaljni opis MEIS-a nalazi se u poglavlju 3. dokumenta FTP 2015.–2020. i poglavlju 3. dokumenta HOP 2015.–2020.

(b)   
  Ispunjavanje uvjeta za sudjelovanje

Ispunjavanje uvjeta za sudjelovanje

| (67) | Uvjete za taj program ispunjava svaki proizvođač izvoznik ili trgovac izvoznik. |
| --- | --- |

(67)

Uvjete za taj program ispunjava svaki proizvođač izvoznik ili trgovac izvoznik.

(c)   
  Praktična provedba

Praktična provedba

| (68) | Društva koja ispunjavaju uvjete mogu ostvariti koristi iz MEIS-a tako da određene proizvode izvoze u određene zemlje razvrstane u skupinu A („tradicionalna tržišta” koja uključuju sve države članice Unije), skupinu B („tržišta u nastajanju i ciljna tržišta”) i skupinu C („ostala tržišta”). Zemlje razvrstane u pojedine skupine i popis proizvoda s odgovarajućim stopama naknade navedeni su u Dodatku 3B ažuriranom HOP-u. |
| --- | --- |

(68)

Društva koja ispunjavaju uvjete mogu ostvariti koristi iz MEIS-a tako da određene proizvode izvoze u određene zemlje razvrstane u skupinu A („tradicionalna tržišta” koja uključuju sve države članice Unije), skupinu B („tržišta u nastajanju i ciljna tržišta”) i skupinu C („ostala tržišta”). Zemlje razvrstane u pojedine skupine i popis proizvoda s odgovarajućim stopama naknade navedeni su u Dodatku 3B ažuriranom HOP-u.

| (69) | Korist se ostvaruje u obliku kredita za carine koji je jednak postotku vrijednosti FOB izvoza. Stopa u okviru programa MEIS u razdoblju ispitnog postupka revizije iznosila je 3 %. |
| --- | --- |

(69)

Korist se ostvaruje u obliku kredita za carine koji je jednak postotku vrijednosti FOB izvoza. Stopa u okviru programa MEIS u razdoblju ispitnog postupka revizije iznosila je 3 %.

| (70) | Na temelju točke 3.06 dokumenta FTP 2015.–2020. određene vrste izvoza isključene su iz programa, na primjer izvoz uvezene ili pretovarene robe, procijenjeni izvoz, izvoz usluga i izvozni promet jedinica koje posluju u posebnim gospodarskim zonama/jedinicama koje posluju za izvoz. |
| --- | --- |

(70)

Na temelju točke 3.06 dokumenta FTP 2015.–2020. određene vrste izvoza isključene su iz programa, na primjer izvoz uvezene ili pretovarene robe, procijenjeni izvoz, izvoz usluga i izvozni promet jedinica koje posluju u posebnim gospodarskim zonama/jedinicama koje posluju za izvoz.

| (71) | Krediti za carine u okviru MEIS-a mogu se slobodno prenositi i vrijede 18 mjeseci od dana izdavanja, a kreditni bonovi za carine izdani 1. siječnja 2016. ili nakon tog datuma vrijede 24 mjeseca od dana izdavanja u skladu s točkom 3.13. ažuriranog dokumenta HOP 2015.–2020. |
| --- | --- |

(71)

Krediti za carine u okviru MEIS-a mogu se slobodno prenositi i vrijede 18 mjeseci od dana izdavanja, a kreditni bonovi za carine izdani 1. siječnja 2016. ili nakon tog datuma vrijede 24 mjeseca od dana izdavanja u skladu s točkom 3.13. ažuriranog dokumenta HOP 2015.–2020.

| (72) | Mogu se upotrijebiti za: i. plaćanje carina na uvoz ulaznih elementa ili robe, uključujući kapitalna dobra; ii. plaćanje trošarina na nabavu ulaznih elemenata ili robe na domaćem tržištu, uključujući kapitalna dobra i njihovo plaćanje; iii. plaćanje poreza na usluge na nabavu usluga. Bonovi se mogu i prodati na tržištu. |
| --- | --- |

(72)

Mogu se upotrijebiti za: i. plaćanje carina na uvoz ulaznih elementa ili robe, uključujući kapitalna dobra; ii. plaćanje trošarina na nabavu ulaznih elemenata ili robe na domaćem tržištu, uključujući kapitalna dobra i njihovo plaćanje; iii. plaćanje poreza na usluge na nabavu usluga. Bonovi se mogu i prodati na tržištu.

| (73) | Zahtjev za ostvarivanje koristi u okviru MEIS-a mora se podnijeti na internetskim stranicama Glavne uprave za vanjsku trgovinu. Zahtjevu na internetu moraju se priložiti odgovarajući dokumenti (otpremnice, potvrde banke o realizaciji i dokaz o istovaru). Mjerodavno regionalno tijelo indijske vlade nakon temeljite provjere dokumenata izdaje kredit za carine. Sve dok izvoznik dostavlja odgovarajuće dokumente, regionalno tijelo ne može odlučivati o dodjeljivanju kredita za carine. |
| --- | --- |

(73)

Zahtjev za ostvarivanje koristi u okviru MEIS-a mora se podnijeti na internetskim stranicama Glavne uprave za vanjsku trgovinu. Zahtjevu na internetu moraju se priložiti odgovarajući dokumenti (otpremnice, potvrde banke o realizaciji i dokaz o istovaru). Mjerodavno regionalno tijelo indijske vlade nakon temeljite provjere dokumenata izdaje kredit za carine. Sve dok izvoznik dostavlja odgovarajuće dokumente, regionalno tijelo ne može odlučivati o dodjeljivanju kredita za carine.

(d)   
  Financijski doprinos i korist

Financijski doprinos i korist

| (74) | U skladu s člankom 3. stavkom 2. i člankom 5. osnovne uredbe Komisija je utvrdila da primatelj ostvaruje korist u vrijeme izvršavanja izvozne transakcije u okviru navedenog programa. Indijska vlada trenutačno izdaje kredit za carine koji proizvođač izvoznik knjiži kao potraživanje koje proizvođač izvoznik može nadoknaditi u svakom trenutku. To je financijski doprinos u smislu članka 3. stavka 1. točke (a) podtočke ii. osnovne uredbe. Nakon što carinska tijela izdaju izvoznu otpremnicu indijska vlada više ne može odlučivati o dodjeljivanju subvencije. S obzirom na navedeno, Komisija je smatrala primjerenim procijeniti korist u okviru MEIS-a kao zbroj iznosa zarađenih u izvoznim transakcijama izvršenima u okviru tog programa tijekom RIP-a. |
| --- | --- |

(74)

U skladu s člankom 3. stavkom 2. i člankom 5. osnovne uredbe Komisija je utvrdila da primatelj ostvaruje korist u vrijeme izvršavanja izvozne transakcije u okviru navedenog programa. Indijska vlada trenutačno izdaje kredit za carine koji proizvođač izvoznik knjiži kao potraživanje koje proizvođač izvoznik može nadoknaditi u svakom trenutku. To je financijski doprinos u smislu članka 3. stavka 1. točke (a) podtočke ii. osnovne uredbe. Nakon što carinska tijela izdaju izvoznu otpremnicu indijska vlada više ne može odlučivati o dodjeljivanju subvencije. S obzirom na navedeno, Komisija je smatrala primjerenim procijeniti korist u okviru MEIS-a kao zbroj iznosa zarađenih u izvoznim transakcijama izvršenima u okviru tog programa tijekom RIP-a.

(e)   
  Specifičnost

Specifičnost

| (75) | MEIS pravno ovisi o izvršenju izvoza i stoga se smatra specifičnim u smislu članka 4. stavka 2. točaka (a) i (b) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(75)

MEIS pravno ovisi o izvršenju izvoza i stoga se smatra specifičnim u smislu članka 4. stavka 2. točaka (a) i (b) osnovne uredbe.

(f)   
  Zaključak o MEIS-u

Zaključak o MEIS-u

| (76) | Komisija je zaključila da su se programom MEIS pružale subvencije u smislu članka 3. stavka 1. točke (a) podtočke ii. i članka 3. stavka 2. osnovne uredbe. Kredit za carine u okviru MEIS-a financijski je doprinos indijske vlade jer će se kredit na kraju upotrijebiti za nadoknađivanje uvoznih carina plaćenih za kapitalna dobra, smanjujući na taj način prihod indijske vlade od pristojbi koje bi u suprotnom trebalo platiti. Osim toga, izvoznik koji ne podliježe plaćanju tih uvoznih carina ostvaruje korist od kredita za carine u okviru MEIS-a. Programom se društvu koje na tržištu prodaje bonove u okviru MEIS-a daje izravan financijski doprinos. |
| --- | --- |

(76)

Komisija je zaključila da su se programom MEIS pružale subvencije u smislu članka 3. stavka 1. točke (a) podtočke ii. i članka 3. stavka 2. osnovne uredbe. Kredit za carine u okviru MEIS-a financijski je doprinos indijske vlade jer će se kredit na kraju upotrijebiti za nadoknađivanje uvoznih carina plaćenih za kapitalna dobra, smanjujući na taj način prihod indijske vlade od pristojbi koje bi u suprotnom trebalo platiti. Osim toga, izvoznik koji ne podliježe plaćanju tih uvoznih carina ostvaruje korist od kredita za carine u okviru MEIS-a. Programom se društvu koje na tržištu prodaje bonove u okviru MEIS-a daje izravan financijski doprinos.

| (77) | Komisija je napomenula da je MEIS istekao nakon razdoblja ispitnog postupka revizije, to jest 1. siječnja 2021. Međutim, do kraja 2021. društva još mogu podnijeti zahtjev za dodjelu bonova u okviru MEIS-a za izvozne transakcije izvršene 2020. Nadalje, društva do 15. rujna 2023. još mogu koristiti bonove u okviru MEIS-a dobivene 2021. za podmirivanje dospjelih uvoznih carina. Stoga su pogodnosti u okviru tog programa dobivene tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije i nastavit će se ostvarivati i nakon uvođenja mjera. |
| --- | --- |

(77)

Komisija je napomenula da je MEIS istekao nakon razdoblja ispitnog postupka revizije, to jest 1. siječnja 2021. Međutim, do kraja 2021. društva još mogu podnijeti zahtjev za dodjelu bonova u okviru MEIS-a za izvozne transakcije izvršene 2020. Nadalje, društva do 15. rujna 2023. još mogu koristiti bonove u okviru MEIS-a dobivene 2021. za podmirivanje dospjelih uvoznih carina. Stoga su pogodnosti u okviru tog programa dobivene tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije i nastavit će se ostvarivati i nakon uvođenja mjera.

| (78) | Komisija je nadalje napomenula da je indijska vlada u kolovozu 2021. objavila smjernice za novi program – program otpusta carina i poreza na izvezene proizvode, koji je zamijenio MEIS. Navedeno je da je program otpusta carina i poreza na izvezene proizvode mehanizam za povrat poraza/carina/davanja na središnjoj, državnoj ili lokalnoj razini, koji se trenutačno ne vraćaju u okviru nekog drugog mehanizma, a nastali su u postupku proizvodnje i distribucije izvezenih proizvoda (19). Indijska vlada najavila je stope povrata za različite sektore. Te stope mogu se revidirati u bilo kojem trenutku. Iako stope za industriju željeza i predmetni proizvod nisu objavljene za vrijeme ispitnog postupka, taj je sektor tražio da ga se uključi u program, što je potvrdio i Tata Metaliks Limited, proizvođač koji surađuje, a o stopi za tu industriju još se raspravljalo (20). |
| --- | --- |

(78)

Komisija je nadalje napomenula da je indijska vlada u kolovozu 2021. objavila smjernice za novi program – program otpusta carina i poreza na izvezene proizvode, koji je zamijenio MEIS. Navedeno je da je program otpusta carina i poreza na izvezene proizvode mehanizam za povrat poraza/carina/davanja na središnjoj, državnoj ili lokalnoj razini, koji se trenutačno ne vraćaju u okviru nekog drugog mehanizma, a nastali su u postupku proizvodnje i distribucije izvezenih proizvoda (19). Indijska vlada najavila je stope povrata za različite sektore. Te stope mogu se revidirati u bilo kojem trenutku. Iako stope za industriju željeza i predmetni proizvod nisu objavljene za vrijeme ispitnog postupka, taj je sektor tražio da ga se uključi u program, što je potvrdio i Tata Metaliks Limited, proizvođač koji surađuje, a o stopi za tu industriju još se raspravljalo (20).

19

20

3.3.1.3   Zaključak

| (79) | Budući da se pravna situacija nije bitno promijenila, Komisija je smatrala da je industrija duktilnih cijevi u razdoblju ispitnog postupka revizije i dalje ostvarivala koristi od MEIS-a. Komisija je iste nalaze utvrdila u Provedbenoj uredbi (EU) 2022/433. |
| --- | --- |

(79)

Budući da se pravna situacija nije bitno promijenila, Komisija je smatrala da je industrija duktilnih cijevi u razdoblju ispitnog postupka revizije i dalje ostvarivala koristi od MEIS-a. Komisija je iste nalaze utvrdila u Provedbenoj uredbi (EU) 2022/433.

| (80) | Zbog nedostatka suradnje nije bilo moguće izračunati točnu razinu subvencioniranja tog programa u razdoblju ispitnog postupka revizije. Komisija je u tu svrhu koristila raspoložive podatke u skladu s člankom 28. osnovne uredbe. Stopa subvencije u razdoblju početnog ispitnog postupka za FPS protiv kojeg su uvedene kompenzacijske mjere u početnom ispitnom postupku i koji je zamijenio MEIS (za koji je utvrđeno da se njime ostvaruje slična korist) bila je od 3,11 % do 4,35 % (vidjeti uvodnu izjavu 61.). |
| --- | --- |

(80)

Zbog nedostatka suradnje nije bilo moguće izračunati točnu razinu subvencioniranja tog programa u razdoblju ispitnog postupka revizije. Komisija je u tu svrhu koristila raspoložive podatke u skladu s člankom 28. osnovne uredbe. Stopa subvencije u razdoblju početnog ispitnog postupka za FPS protiv kojeg su uvedene kompenzacijske mjere u početnom ispitnom postupku i koji je zamijenio MEIS (za koji je utvrđeno da se njime ostvaruje slična korist) bila je od 3,11 % do 4,35 % (vidjeti uvodnu izjavu 61.).

| (81) | Budući da je stopa u okviru programa MEIS iznosila 3 % vrijednosti FOB, u usporedbi s 5 % vrijednosti FOB u okviru FPS-a u razdoblju početnog ispitnog postupka, korist koju je industrija duktilnih cijevi ostvarila u okviru MEIS-a u RIPR-u smanjila se u skladu s tim. U Provedbenoj uredbi (EU) 2022/433 koristi utvrđene za proizvođače hladnovaljanih proizvoda od nehrđajućeg čelika iznosile su 1,87 % i 1,92 % za stopu u okviru programa MEIS od 2 %. Komisija je smatrala da će koristi za proizvođače duktilnih cijevi u okviru MEIS-a stoga na sličan način iznositi malo manje od 3 % i da stoga neće biti zanemarive. |
| --- | --- |

(81)

Budući da je stopa u okviru programa MEIS iznosila 3 % vrijednosti FOB, u usporedbi s 5 % vrijednosti FOB u okviru FPS-a u razdoblju početnog ispitnog postupka, korist koju je industrija duktilnih cijevi ostvarila u okviru MEIS-a u RIPR-u smanjila se u skladu s tim. U Provedbenoj uredbi (EU) 2022/433 koristi utvrđene za proizvođače hladnovaljanih proizvoda od nehrđajućeg čelika iznosile su 1,87 % i 1,92 % za stopu u okviru programa MEIS od 2 %. Komisija je smatrala da će koristi za proizvođače duktilnih cijevi u okviru MEIS-a stoga na sličan način iznositi malo manje od 3 % i da stoga neće biti zanemarive.

| (82) | Nakon objave društvo Tata Metaliks Limited tvrdilo je da se MEIS-om daje povrat (a) neizravnih poreza povezanih s proizvodnjom i distribucijom izvezenih proizvoda i (b) kumulativnih neizravnih poreza na ulazne elemente utrošene u proizvodnji izvezenih proizvoda. Društvo je tvrdilo da se na temelju Sporazuma o subvencijama i kompenzacijskim mjerama na povrat tih kategorija poreza ne mogu uvesti kompenzacijske mjere. Tvrdilo je i da, čak i ako se utvrdi da se protiv MEIS-a mogu uvesti kompenzacijske mjere, taj je program ukinut 31. prosinca 2020. |
| --- | --- |

(82)

Nakon objave društvo Tata Metaliks Limited tvrdilo je da se MEIS-om daje povrat (a) neizravnih poreza povezanih s proizvodnjom i distribucijom izvezenih proizvoda i (b) kumulativnih neizravnih poreza na ulazne elemente utrošene u proizvodnji izvezenih proizvoda. Društvo je tvrdilo da se na temelju Sporazuma o subvencijama i kompenzacijskim mjerama na povrat tih kategorija poreza ne mogu uvesti kompenzacijske mjere. Tvrdilo je i da, čak i ako se utvrdi da se protiv MEIS-a mogu uvesti kompenzacijske mjere, taj je program ukinut 31. prosinca 2020.

| (83) | Komisija je odbacila te tvrdnje. Kako je objašnjeno u uvodnim izjavama od 60. do 81., društvima iz Indije vraća se fiksni postotak vrijednosti FOB izvoza u obliku bonova za carine. Uvjetima programa nije određeno da vrijednost bona za carine mora odgovarati iznosu poreza koje je društvo platilo niti se ti iznosi provjeravaju. Kad je riječ o vjerojatnosti nastavka programa subvencija, kako je navedeno u uvodnoj izjavi 77., društva do 15. rujna 2023. i dalje mogu koristiti bonove u okviru MEIS-a dobivene 2021. za podmirivanje dospjelih uvoznih carina. Stoga će se koristi u okviru tog programa nastaviti ostvarivati i nakon razdoblja ispitnog postupka revizije. |
| --- | --- |

(83)

Komisija je odbacila te tvrdnje. Kako je objašnjeno u uvodnim izjavama od 60. do 81., društvima iz Indije vraća se fiksni postotak vrijednosti FOB izvoza u obliku bonova za carine. Uvjetima programa nije određeno da vrijednost bona za carine mora odgovarati iznosu poreza koje je društvo platilo niti se ti iznosi provjeravaju. Kad je riječ o vjerojatnosti nastavka programa subvencija, kako je navedeno u uvodnoj izjavi 77., društva do 15. rujna 2023. i dalje mogu koristiti bonove u okviru MEIS-a dobivene 2021. za podmirivanje dospjelih uvoznih carina. Stoga će se koristi u okviru tog programa nastaviti ostvarivati i nakon razdoblja ispitnog postupka revizije.

| (84) | Društvo Tata Metaliks Limited tvrdilo je i da se programom otpusta carina i poreza na izvezene proizvode u trenutku dostavljanja podneska (31. ožujka 2022.) više nisu ostvarivale koristi i da Komisija stoga ne može smatrati rasprave o toj koristi znakom vjerojatnog (budućeg) subvencioniranja predmetnog proizvoda. |
| --- | --- |

(84)

Društvo Tata Metaliks Limited tvrdilo je i da se programom otpusta carina i poreza na izvezene proizvode u trenutku dostavljanja podneska (31. ožujka 2022.) više nisu ostvarivale koristi i da Komisija stoga ne može smatrati rasprave o toj koristi znakom vjerojatnog (budućeg) subvencioniranja predmetnog proizvoda.

| (85) | S obzirom na program otpusta carina i poreza na izvezene proizvode Komisija je napomenula da je samo društvo Tata Metaliks Limited za vrijeme unakrsne provjere na daljinu smatralo da će se pregovarati o novoj stopi za industriju duktilnih cijevi. Činjenica da o stopi nije donesena odluka u trenutku dostave podneska ne dovodi u pitanje veliku vjerojatnost određivanja nove stope i nastavak subvencioniranja u okviru tog novog programa nakon 2023. Komisija je stoga odbacila tu tvrdnju. |
| --- | --- |

(85)

S obzirom na program otpusta carina i poreza na izvezene proizvode Komisija je napomenula da je samo društvo Tata Metaliks Limited za vrijeme unakrsne provjere na daljinu smatralo da će se pregovarati o novoj stopi za industriju duktilnih cijevi. Činjenica da o stopi nije donesena odluka u trenutku dostave podneska ne dovodi u pitanje veliku vjerojatnost određivanja nove stope i nastavak subvencioniranja u okviru tog novog programa nakon 2023. Komisija je stoga odbacila tu tvrdnju.

3.3.2   Program za poticanje izvoza s povlaštenom carinom na uvoz kapitalnih dobara

Program za poticanje izvoza s povlaštenom carinom na uvoz kapitalnih dobara

3.3.2.1   Nalazi početnog ispitnog postupka

| (86) | Komisija je u početnom ispitnom postupku utvrdila da se programom za poticanje izvoza s povlaštenom carinom na uvoz kapitalnih dobara („EPCGS”) pruža subvencija protiv koje se mogu uvesti kompenzacijske mjere i da on čini financijski doprinos indijske vlade. Taj se program i dalje primjenjivao u razdoblju ispitnog postupka revizije. |
| --- | --- |

(86)

Komisija je u početnom ispitnom postupku utvrdila da se programom za poticanje izvoza s povlaštenom carinom na uvoz kapitalnih dobara („EPCGS”) pruža subvencija protiv koje se mogu uvesti kompenzacijske mjere i da on čini financijski doprinos indijske vlade. Taj se program i dalje primjenjivao u razdoblju ispitnog postupka revizije.

(a)   
  Pravna osnova

Pravna osnova

| (87) | Detaljni opis EPCGS-a nalazi se u poglavlju 5. dokumenta FTP 2015.–2020. i u poglavlju 5. dokumenta HOP 2015.–2020. |
| --- | --- |

(87)

Detaljni opis EPCGS-a nalazi se u poglavlju 5. dokumenta FTP 2015.–2020. i u poglavlju 5. dokumenta HOP 2015.–2020.

(b)   
  Ispunjavanje uvjeta za sudjelovanje

Ispunjavanje uvjeta za sudjelovanje

| (88) | Uvjete za tu mjeru ispunjavaju proizvođači izvoznici i trgovci izvoznici „povezani s” pomoćnim proizvođačima i pružateljima usluga. |
| --- | --- |

(88)

Uvjete za tu mjeru ispunjavaju proizvođači izvoznici i trgovci izvoznici „povezani s” pomoćnim proizvođačima i pružateljima usluga.

(c)   
  Praktična provedba

Praktična provedba

| (89) | Pod uvjetom da ima izvoznu obvezu društvo smije uvoziti kapitalna dobra (nova i rabljena kapitalna dobra do 10 godina starosti) po sniženoj stopi carine. Indijska vlada u tu svrhu izdaje, nakon podnošenja zahtjeva i plaćanja pristojbe, dozvolu programa EPCGS. Programom je predviđena snižena stopa uvozne carine, koja se primjenjuje na sva kapitalna dobra koja se uvoze u okviru tog programa. Kako bi se ispunila izvozna obveza, uvezena kapitalna dobra moraju se koristiti za proizvodnju određene količine proizvoda predviđenih za izvoz tijekom određenog razdoblja. Prema dokumentu FTP 2015.–2020. u okviru EPCGS-a kapitalna se dobra mogu uvoziti po stopi carine od 0 %. Obveza izvoza, koja odgovara šesterostrukom iznosu ušteđene pristojbe, mora se ispuniti u roku od najviše šest godina. |
| --- | --- |

(89)

Pod uvjetom da ima izvoznu obvezu društvo smije uvoziti kapitalna dobra (nova i rabljena kapitalna dobra do 10 godina starosti) po sniženoj stopi carine. Indijska vlada u tu svrhu izdaje, nakon podnošenja zahtjeva i plaćanja pristojbe, dozvolu programa EPCGS. Programom je predviđena snižena stopa uvozne carine, koja se primjenjuje na sva kapitalna dobra koja se uvoze u okviru tog programa. Kako bi se ispunila izvozna obveza, uvezena kapitalna dobra moraju se koristiti za proizvodnju određene količine proizvoda predviđenih za izvoz tijekom određenog razdoblja. Prema dokumentu FTP 2015.–2020. u okviru EPCGS-a kapitalna se dobra mogu uvoziti po stopi carine od 0 %. Obveza izvoza, koja odgovara šesterostrukom iznosu ušteđene pristojbe, mora se ispuniti u roku od najviše šest godina.

| (90) | Nositelj dozvole u okviru EPCGS-a može nabavljati kapitalna dobra i na domaćem tržištu. U tom slučaju domaći proizvođač kapitalnih dobara može iskoristiti mogućnost bescarinskog uvoza komponenata potrebnih za proizvodnju takvih kapitalnih dobara. Druga je mogućnost da domaći proizvođač zatraži olakšicu u obliku procijenjenog izvoza u pogledu kapitalnih dobara isporučenih nositelju dozvole u okviru EPCGS-a. |
| --- | --- |

(90)

Nositelj dozvole u okviru EPCGS-a može nabavljati kapitalna dobra i na domaćem tržištu. U tom slučaju domaći proizvođač kapitalnih dobara može iskoristiti mogućnost bescarinskog uvoza komponenata potrebnih za proizvodnju takvih kapitalnih dobara. Druga je mogućnost da domaći proizvođač zatraži olakšicu u obliku procijenjenog izvoza u pogledu kapitalnih dobara isporučenih nositelju dozvole u okviru EPCGS-a.

(d)   
  Zaključak o EPCGS-u

Zaključak o EPCGS-u

| (91) | Programom EPCGS pružaju se subvencije u smislu članka 3. stavka 1. točke (a) podtočke ii. i članka 3. stavka 2. osnovne uredbe. Smanjenje carine predstavlja financijski doprinos indijske vlade budući da ta koncesija smanjuje prihod indijske vlade od carina koje bi u suprotnom trebalo platiti. Osim toga, smanjenjem carine izvoznik ostvaruje korist jer ušteđene carine pri uvozu poboljšavaju likvidnost društva. |
| --- | --- |

(91)

Programom EPCGS pružaju se subvencije u smislu članka 3. stavka 1. točke (a) podtočke ii. i članka 3. stavka 2. osnovne uredbe. Smanjenje carine predstavlja financijski doprinos indijske vlade budući da ta koncesija smanjuje prihod indijske vlade od carina koje bi u suprotnom trebalo platiti. Osim toga, smanjenjem carine izvoznik ostvaruje korist jer ušteđene carine pri uvozu poboljšavaju likvidnost društva.

| (92) | Nadalje, EPCGS de iure ovisi o realizaciji izvoza s obzirom na to da se takve dozvole ne mogu dobiti bez preuzimanja obveze izvoza. Stoga se smatra da je to specifična subvencija protiv koje se mogu uvesti kompenzacijske mjere na temelju članka 4. stavka 4. prvog podstavka točke (a) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(92)

Nadalje, EPCGS de iure ovisi o realizaciji izvoza s obzirom na to da se takve dozvole ne mogu dobiti bez preuzimanja obveze izvoza. Stoga se smatra da je to specifična subvencija protiv koje se mogu uvesti kompenzacijske mjere na temelju članka 4. stavka 4. prvog podstavka točke (a) osnovne uredbe.

de iure

| (93) | EPCGS se ne može smatrati dozvoljenim sustavom povrata carina ili sustavom povrata kao zamjene u smislu članka 3. stavka 1. točke (a) podtočke ii. osnovne uredbe. Kapitalna dobra nisu uključena u područje primjene tih dopuštenih sustava, kao što se navodi u točki (i) Priloga I. osnovnoj uredbi, jer se ne upotrebljavaju u proizvodnji izvezenih proizvoda. |
| --- | --- |

(93)

EPCGS se ne može smatrati dozvoljenim sustavom povrata carina ili sustavom povrata kao zamjene u smislu članka 3. stavka 1. točke (a) podtočke ii. osnovne uredbe. Kapitalna dobra nisu uključena u područje primjene tih dopuštenih sustava, kao što se navodi u točki (i) Priloga I. osnovnoj uredbi, jer se ne upotrebljavaju u proizvodnji izvezenih proizvoda.

| (94) | U početnom ispitnom postupku iznos subvencije protiv kojeg se mogu uvesti kompenzacijske mjere izračunan je u skladu s člankom 7. stavkom 3. osnovne uredbe na temelju neplaćenih carina na uvezena kapitalna dobra u razdoblju koje odražava uobičajeno amortizacijsko razdoblje takvih kapitalnih dobara u predmetnoj industriji. Tako izračunan iznos, koji se može pripisati RIP-u, prilagođen je tako da su mu tijekom tog razdoblja dodane kamate kako bi odražavao punu vremensku vrijednost novca. Komercijalna kamatna stopa tijekom razdoblja ispitnog postupka u Indiji smatrala se prikladnom za tu svrhu. U skladu s člankom 7. stavkom 1. točkom (a) osnovne uredbe naknade koje su ta društva morala platiti radi dobivanja subvencije oduzete su od ukupnog iznosa subvencije ako je subvencija zatražena. |
| --- | --- |

(94)

U početnom ispitnom postupku iznos subvencije protiv kojeg se mogu uvesti kompenzacijske mjere izračunan je u skladu s člankom 7. stavkom 3. osnovne uredbe na temelju neplaćenih carina na uvezena kapitalna dobra u razdoblju koje odražava uobičajeno amortizacijsko razdoblje takvih kapitalnih dobara u predmetnoj industriji. Tako izračunan iznos, koji se može pripisati RIP-u, prilagođen je tako da su mu tijekom tog razdoblja dodane kamate kako bi odražavao punu vremensku vrijednost novca. Komercijalna kamatna stopa tijekom razdoblja ispitnog postupka u Indiji smatrala se prikladnom za tu svrhu. U skladu s člankom 7. stavkom 1. točkom (a) osnovne uredbe naknade koje su ta društva morala platiti radi dobivanja subvencije oduzete su od ukupnog iznosa subvencije ako je subvencija zatražena.

| (95) | U skladu s člankom 7. stavcima 2. i 3. osnovne uredbe taj se iznos subvencije raspodijelio na odgovarajući izvozni promet u razdoblju početnog ispitnog postupka kao primjereni nazivnik jer subvencija ovisi o ostvarenom izvozu i nije odobrena upućivanjem na proizvedene, prerađene, izvezene ili transportirane količine. |
| --- | --- |

(95)

U skladu s člankom 7. stavcima 2. i 3. osnovne uredbe taj se iznos subvencije raspodijelio na odgovarajući izvozni promet u razdoblju početnog ispitnog postupka kao primjereni nazivnik jer subvencija ovisi o ostvarenom izvozu i nije odobrena upućivanjem na proizvedene, prerađene, izvezene ili transportirane količine.

| (96) | Stopa subvencije utvrđena za taj program u razdoblju početnog ispitnog postupka iznosila je od 0,03 % do 0,38 %. |
| --- | --- |

(96)

Stopa subvencije utvrđena za taj program u razdoblju početnog ispitnog postupka iznosila je od 0,03 % do 0,38 %.

3.3.2.2   Nastavak programa subvencija

| (97) | U zahtjevu za reviziju i odgovarajućim prilozima podnositelj zahtjeva dokazao je da su proizvođači duktilnih cijevi iz Indije nastavili ostvarivati korist od programa. Postojanje programa potvrdila je i indijska vlada u odgovoru na upitnik. Osim toga, Komisija je utvrdila da je društvo Tata Metaliks Limited koristilo program za uvoz kapitalnih dobara koja se koriste u proizvodnji predmetnog proizvoda. Korist od programa mogla se u razdoblju ispitnog postupka revizije rasporediti na predmetni proizvod. |
| --- | --- |

(97)

U zahtjevu za reviziju i odgovarajućim prilozima podnositelj zahtjeva dokazao je da su proizvođači duktilnih cijevi iz Indije nastavili ostvarivati korist od programa. Postojanje programa potvrdila je i indijska vlada u odgovoru na upitnik. Osim toga, Komisija je utvrdila da je društvo Tata Metaliks Limited koristilo program za uvoz kapitalnih dobara koja se koriste u proizvodnji predmetnog proizvoda. Korist od programa mogla se u razdoblju ispitnog postupka revizije rasporediti na predmetni proizvod.

| (98) | U skladu s tim Komisija je zaključila da postoje dostatni dokazi koji pokazuju da su proizvođači izvoznici u razdoblju ispitnog postupka revizije nastavili ostvarivati korist od subvencija u okviru programa EPCGS. |
| --- | --- |

(98)

U skladu s tim Komisija je zaključila da postoje dostatni dokazi koji pokazuju da su proizvođači izvoznici u razdoblju ispitnog postupka revizije nastavili ostvarivati korist od subvencija u okviru programa EPCGS.

| (99) | Zbog nedostatka suradnje nije bilo moguće izračunati točnu razinu subvencioniranja tog programa u razdoblju ispitnog postupka revizije. Komisija je u tu svrhu koristila raspoložive podatke u skladu s člankom 28. osnovne uredbe. Stopa subvencije utvrđena za taj program u razdoblju početnog ispitnog postupka iznosila je od 0,03 % do 0,38 % (vidjeti uvodnu izjavu 96.). |
| --- | --- |

(99)

Zbog nedostatka suradnje nije bilo moguće izračunati točnu razinu subvencioniranja tog programa u razdoblju ispitnog postupka revizije. Komisija je u tu svrhu koristila raspoložive podatke u skladu s člankom 28. osnovne uredbe. Stopa subvencije utvrđena za taj program u razdoblju početnog ispitnog postupka iznosila je od 0,03 % do 0,38 % (vidjeti uvodnu izjavu 96.).

| (100) | Na temelju prethodno navedenoga Komisija je zaključila da razina subvencioniranja u okviru tog programa u razdoblju ispitnog postupka revizije nije bila zanemariva, a u svakom slučaju nije bila niža od razina utvrđenih u početnom ispitnom postupku. |
| --- | --- |

(100)

Na temelju prethodno navedenoga Komisija je zaključila da razina subvencioniranja u okviru tog programa u razdoblju ispitnog postupka revizije nije bila zanemariva, a u svakom slučaju nije bila niža od razina utvrđenih u početnom ispitnom postupku.

| (101) | Nakon objave Tata Metaliks Limited tvrdio je da je program EPCGS dopuštena subvencija jer je njime određeno oslobođenje od poreza na izvozne proizvode ako su namijenjeni za domaću potrošnju i da se protiv njega stoga ne mogu uvesti kompenzacijske mjere. |
| --- | --- |

(101)

Nakon objave Tata Metaliks Limited tvrdio je da je program EPCGS dopuštena subvencija jer je njime određeno oslobođenje od poreza na izvozne proizvode ako su namijenjeni za domaću potrošnju i da se protiv njega stoga ne mogu uvesti kompenzacijske mjere.

| (102) | Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 93., kapitalna dobra nisu uključena u područje primjene tih dopuštenih sustava, kako je utvrđeno u točki (i.) Priloga I. osnovnoj uredbi, jer se ne upotrebljavaju u proizvodnji izvezenih proizvoda. Komisija je stoga odbacila tu tvrdnju. |
| --- | --- |

(102)

Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 93., kapitalna dobra nisu uključena u područje primjene tih dopuštenih sustava, kako je utvrđeno u točki (i.) Priloga I. osnovnoj uredbi, jer se ne upotrebljavaju u proizvodnji izvezenih proizvoda. Komisija je stoga odbacila tu tvrdnju.

3.3.3   Program povrata carine („DDS”)

Program povrata carine („DDS”)

3.3.3.1   Nalazi početnog ispitnog postupka

| (103) | Komisija je u početnom ispitnom postupku utvrdila da proizvođači izvoznici predmetnog proizvoda ostvaruju korist od programa povrata carine kojim se daje povrat određenog postotka vrijednosti FOB izvoza („stopa DDS-a”). Stopa DDS-a za predmetni proizvod u razdoblju početnog ispitnog postupka iznosila je 1,9 % vrijednosti FOB. Program DDS i dalje se primjenjivao u razdoblju ispitnog postupka revizije. |
| --- | --- |

(103)

Komisija je u početnom ispitnom postupku utvrdila da proizvođači izvoznici predmetnog proizvoda ostvaruju korist od programa povrata carine kojim se daje povrat određenog postotka vrijednosti FOB izvoza („stopa DDS-a”). Stopa DDS-a za predmetni proizvod u razdoblju početnog ispitnog postupka iznosila je 1,9 % vrijednosti FOB. Program DDS i dalje se primjenjivao u razdoblju ispitnog postupka revizije.

(a)   
  Pravna osnova

Pravna osnova

| (104) | Pravna osnova koja se primjenjivala tijekom ispitnog postupka revizije bila su Pravila za povrat carina i središnjih trošarina iz 1995. („Pravila o DDS-u iz 1995.”), kako su izmijenjena 2006. i zatim zamijenjena Pravilima za povrat carina i središnjih trošarina iz 2017. („Pravila iz 2017.”), koja su stupila na snagu 1. listopada 2017. Metoda izračuna tog programa povrata carine opisana je u okviru pravila 3. stavka 2. Pravila o DDS-u iz 1995. Pravilom 12. stavkom 1. točkom (a) podtočkom ii. Pravila o DDS-u uređena je izjava koju proizvođači izvoznici moraju podnijeti da bi ostvarili korist od programa. Navedena pravila ostala su ista u Pravilima o DDS-u iz 2017. i odgovaraju pravilu 3. stavku 2. odnosno pravilu 13. stavku 1. točki (a) podtočki ii. |
| --- | --- |

(104)

Pravna osnova koja se primjenjivala tijekom ispitnog postupka revizije bila su Pravila za povrat carina i središnjih trošarina iz 1995. („Pravila o DDS-u iz 1995.”), kako su izmijenjena 2006. i zatim zamijenjena Pravilima za povrat carina i središnjih trošarina iz 2017. („Pravila iz 2017.”), koja su stupila na snagu 1. listopada 2017. Metoda izračuna tog programa povrata carine opisana je u okviru pravila 3. stavka 2. Pravila o DDS-u iz 1995. Pravilom 12. stavkom 1. točkom (a) podtočkom ii. Pravila o DDS-u uređena je izjava koju proizvođači izvoznici moraju podnijeti da bi ostvarili korist od programa. Navedena pravila ostala su ista u Pravilima o DDS-u iz 2017. i odgovaraju pravilu 3. stavku 2. odnosno pravilu 13. stavku 1. točki (a) podtočki ii.

| (105) | Usto, Okružnica br. 24/2001 sadržava posebne upute o načinu primjene pravila 3. stavka 2. i izjavu koju izvoznici trebaju dostaviti u skladu s pravilom 12. stavkom 1. točkom (a) podtočkom ii. |
| --- | --- |

(105)

Usto, Okružnica br. 24/2001 sadržava posebne upute o načinu primjene pravila 3. stavka 2. i izjavu koju izvoznici trebaju dostaviti u skladu s pravilom 12. stavkom 1. točkom (a) podtočkom ii.

| (106) | U pravilu 4. Pravila o DDS-u iz 1995. propisano je da središnja vlada može revidirati iznos ili stope utvrđene u skladu s pravilom 3. Indijska vlada uvela je niz izmjena, pri čemu su posljednje izmjene, kojima se revidiraju stope, Obavijest br. 95/2018 – CUSTOMS i Obavijest br. 07/2020 – CUSTOMS. |
| --- | --- |

(106)

U pravilu 4. Pravila o DDS-u iz 1995. propisano je da središnja vlada može revidirati iznos ili stope utvrđene u skladu s pravilom 3. Indijska vlada uvela je niz izmjena, pri čemu su posljednje izmjene, kojima se revidiraju stope, Obavijest br. 95/2018 – CUSTOMS i Obavijest br. 07/2020 – CUSTOMS.

| (107) | Stopa DDS-a za predmetni proizvod u razdoblju početnog ispitnog postupka iznosila je 1,9 % vrijednosti FOB. |
| --- | --- |

(107)

Stopa DDS-a za predmetni proizvod u razdoblju početnog ispitnog postupka iznosila je 1,9 % vrijednosti FOB.

(b)   
  Ispunjavanje uvjeta za sudjelovanje

Ispunjavanje uvjeta za sudjelovanje

| (108) | Uvjete za taj program ispunjava svaki proizvođač izvoznik ili trgovac izvoznik. |
| --- | --- |

(108)

Uvjete za taj program ispunjava svaki proizvođač izvoznik ili trgovac izvoznik.

(c)   
  Praktična provedba

Praktična provedba

| (109) | U okviru programa svako društvo koje izvozi proizvode koji ispunjavaju uvjete ostvaruje pravo na iznos koji odgovara postotku deklarirane vrijednosti FOB izvezenog proizvoda. U pravilu 3. stavku 2. Pravila za povrat carina i središnjih trošarina navodi se kako se izračunava iznos subvencije. Iznos za povrat temelji se na prosječnim vrijednostima relevantnih carina plaćenih na uvoz sirovina na razini industrije i prosječnom omjeru potrošnje u industriji prikupljenima od proizvođača koje indijska vlada smatra reprezentativnim proizvođačima izvoznih proizvoda koji ispunjavaju uvjete (takozvana „sveindustrijska stopa” ili „AIR”). Indijska vlada zatim je utvrdila iznos koji će se vratiti kao postotak prosječne izvozne vrijednosti izvezenih proizvoda koji ispunjavaju uvjete. |
| --- | --- |

(109)

U okviru programa svako društvo koje izvozi proizvode koji ispunjavaju uvjete ostvaruje pravo na iznos koji odgovara postotku deklarirane vrijednosti FOB izvezenog proizvoda. U pravilu 3. stavku 2. Pravila za povrat carina i središnjih trošarina navodi se kako se izračunava iznos subvencije. Iznos za povrat temelji se na prosječnim vrijednostima relevantnih carina plaćenih na uvoz sirovina na razini industrije i prosječnom omjeru potrošnje u industriji prikupljenima od proizvođača koje indijska vlada smatra reprezentativnim proizvođačima izvoznih proizvoda koji ispunjavaju uvjete (takozvana „sveindustrijska stopa” ili „AIR”). Indijska vlada zatim je utvrdila iznos koji će se vratiti kao postotak prosječne izvozne vrijednosti izvezenih proizvoda koji ispunjavaju uvjete.

| (110) | Indijska vlada taj postotak upotrebljava za izračun iznosa povrata carine na koji svi izvoznici koji ispunjavaju uvjete imaju pravo. Stopu za taj program određuje indijska vlada za svaki proizvod posebno. |
| --- | --- |

(110)

Indijska vlada taj postotak upotrebljava za izračun iznosa povrata carine na koji svi izvoznici koji ispunjavaju uvjete imaju pravo. Stopu za taj program određuje indijska vlada za svaki proizvod posebno.

| (111) | Prema indijskoj vladi povrat carine može se odrediti i na temelju stvarne carine, za proizvode ako ne ispunjavaju uvjete za AIR ili, ako je riječ o društvima, ako ona utvrde da rabat na temelju AIR-a iznosi manje od 80 % stvarne carine/poreza. |
| --- | --- |

(111)

Prema indijskoj vladi povrat carine može se odrediti i na temelju stvarne carine, za proizvode ako ne ispunjavaju uvjete za AIR ili, ako je riječ o društvima, ako ona utvrde da rabat na temelju AIR-a iznosi manje od 80 % stvarne carine/poreza.

| (112) | Da bi moglo ostvarivati koristi od tog programa, društvo mora izvoziti. Kad se podaci o pošiljci unesu u carinski poslužitelj, utvrđuje se da se izvoz odvija u skladu s programom DDS te se neopozivo određuje iznos DDS-a. Nakon otpreme i nakon što društvo dostavi opći izvozni manifest, a carinski ured uspješno usporedi taj dokument s podacima iz otpremnice, ispunjeni su svi uvjeti za odobrenje plaćanja iznosa povrata izravnom uplatom na bankovni račun izvoznika ili mjenicom. |
| --- | --- |

(112)

Da bi moglo ostvarivati koristi od tog programa, društvo mora izvoziti. Kad se podaci o pošiljci unesu u carinski poslužitelj, utvrđuje se da se izvoz odvija u skladu s programom DDS te se neopozivo određuje iznos DDS-a. Nakon otpreme i nakon što društvo dostavi opći izvozni manifest, a carinski ured uspješno usporedi taj dokument s podacima iz otpremnice, ispunjeni su svi uvjeti za odobrenje plaćanja iznosa povrata izravnom uplatom na bankovni račun izvoznika ili mjenicom.

| (113) | Izvoznik je dužan dostaviti i dokaz realizacije izvoznih prihoda potvrdom banke o realizaciji. Taj se dokument može dostaviti nakon što je plaćen iznos povrata. Indijska vlada osigurava povrat plaćenog iznosa ako izvoznik ne dostavi potvrdu banke o realizaciji u zadanom roku. |
| --- | --- |

(113)

Izvoznik je dužan dostaviti i dokaz realizacije izvoznih prihoda potvrdom banke o realizaciji. Taj se dokument može dostaviti nakon što je plaćen iznos povrata. Indijska vlada osigurava povrat plaćenog iznosa ako izvoznik ne dostavi potvrdu banke o realizaciji u zadanom roku.

| (114) | Iznos povrata može se iskoristiti u bilo koju svrhu i, u skladu s indijskim računovodstvenim standardima, može se uknjižiti na obračunskoj osnovi kao prihod u komercijalnim računima nakon ispunjenja izvozne obveze. |
| --- | --- |

(114)

Iznos povrata može se iskoristiti u bilo koju svrhu i, u skladu s indijskim računovodstvenim standardima, može se uknjižiti na obračunskoj osnovi kao prihod u komercijalnim računima nakon ispunjenja izvozne obveze.

(d)   
  Zaključak o DDS-u

Zaključak o DDS-u

| (115) | Komisija je u početnom ispitnom postupku utvrdila da su se programom DDS pružale subvencije u smislu članka 3. stavka 1. točke (a) podtočke i. i članka 3. stavka 2. osnovne uredbe. Takozvani iznos povrata carine financijski je doprinos indijske vlade jer se radi o izravnom prijenosu sredstava indijske vlade. Nema ograničenja za upotrebu tih sredstava. Nadalje, iznosom povrata carine izvoznik ostvaruje korist jer se tako poboljšava njegova likvidnost. |
| --- | --- |

(115)

Komisija je u početnom ispitnom postupku utvrdila da su se programom DDS pružale subvencije u smislu članka 3. stavka 1. točke (a) podtočke i. i članka 3. stavka 2. osnovne uredbe. Takozvani iznos povrata carine financijski je doprinos indijske vlade jer se radi o izravnom prijenosu sredstava indijske vlade. Nema ograničenja za upotrebu tih sredstava. Nadalje, iznosom povrata carine izvoznik ostvaruje korist jer se tako poboljšava njegova likvidnost.

| (116) | Stopu povrata carine za izvoz određuje indijska vlada za svaki proizvod posebno. Međutim, iako se na subvenciju upućuje kao na povrat carine, program nema sve značajke dozvoljenog sustava povrata carine ili sustava povrata u slučaju zamjene u smislu članka 3. stavka 1. točke (a) podtočke ii. osnovne uredbe niti je program usklađen s pravilima utvrđenima u Prilogu I. točki I., Prilogu II. (definicija i pravila za povrat) i Prilogu III. (definicija i pravila za povrat u slučaju zamjene) osnovnoj uredbi. Gotovinsko plaćanje izvozniku nije nužno povezano sa stvarnim plaćanjima uvoznih carina na sirovine i nije kredit za carinu namijenjen za nadoknađivanje uvoznih carina za prošli ili budući uvoz sirovina. Osim toga, nema sustava ni postupka na snazi kojima bi se potvrdilo koji se ulazni elementi upotrebljavaju u proizvodnji izvezenih proizvoda i u kojim količinama. Usto, indijska vlada nije provela daljnje ispitivanje na temelju obuhvaćene stvarne količine ulaznih elemenata, iako bi se ono trebalo provesti ako nema djelotvorno provedenog sustava provjere (točka 5. Priloga II. i točka 3. dio II. Priloga III. osnovnoj uredbi). |
| --- | --- |

(116)

Stopu povrata carine za izvoz određuje indijska vlada za svaki proizvod posebno. Međutim, iako se na subvenciju upućuje kao na povrat carine, program nema sve značajke dozvoljenog sustava povrata carine ili sustava povrata u slučaju zamjene u smislu članka 3. stavka 1. točke (a) podtočke ii. osnovne uredbe niti je program usklađen s pravilima utvrđenima u Prilogu I. točki I., Prilogu II. (definicija i pravila za povrat) i Prilogu III. (definicija i pravila za povrat u slučaju zamjene) osnovnoj uredbi. Gotovinsko plaćanje izvozniku nije nužno povezano sa stvarnim plaćanjima uvoznih carina na sirovine i nije kredit za carinu namijenjen za nadoknađivanje uvoznih carina za prošli ili budući uvoz sirovina. Osim toga, nema sustava ni postupka na snazi kojima bi se potvrdilo koji se ulazni elementi upotrebljavaju u proizvodnji izvezenih proizvoda i u kojim količinama. Usto, indijska vlada nije provela daljnje ispitivanje na temelju obuhvaćene stvarne količine ulaznih elemenata, iako bi se ono trebalo provesti ako nema djelotvorno provedenog sustava provjere (točka 5. Priloga II. i točka 3. dio II. Priloga III. osnovnoj uredbi).

| (117) | Uplata indijske vlade nakon što izvoznici obave izvoz ovisi o realizaciji izvoza pa se smatra da je to specifična subvencija protiv koje se mogu uvesti kompenzacijske mjere na temelju članka 4. stavka 4. točke (a) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(117)

Uplata indijske vlade nakon što izvoznici obave izvoz ovisi o realizaciji izvoza pa se smatra da je to specifična subvencija protiv koje se mogu uvesti kompenzacijske mjere na temelju članka 4. stavka 4. točke (a) osnovne uredbe.

| (118) | S obzirom na navedeno, Komisija je zaključila da se protiv programa DDS mogu uvesti kompenzacijske mjere. |
| --- | --- |

(118)

S obzirom na navedeno, Komisija je zaključila da se protiv programa DDS mogu uvesti kompenzacijske mjere.

(e)   
  Izračun iznosa subvencije

Izračun iznosa subvencije

| (119) | U skladu s člankom 3. stavkom 2. i člankom 5. osnovne uredbe Komisija je u početnom ispitnom postupku izračunala iznos subvencija protiv kojih se mogu uvesti kompenzacijske mjere u pogledu koristi koju ostvaruje primatelj (odnosno iznosa koji prima kao povrat carine), za koju je utvrđeno da postoji u razdoblju početnog ispitnog postupka. U tom je smislu Komisija utvrdila da primatelj ostvaruje korist u vrijeme izvršavanja izvozne transakcije u okviru navedenog programa. U tom trenutku indijska vlada obvezna je platiti iznos povrata, što čini financijski doprinos u smislu članka 3. stavka 1. točke (a) podtočke i. osnovne uredbe. Nakon što carinska tijela izdaju izvoznu otpremnicu u kojoj je, među ostalim, naveden iznos povrata koji se treba dodijeliti za tu izvoznu transakciju, indijska vlada više ne može odlučivati o dodjeljivanju subvencije. |
| --- | --- |

(119)

U skladu s člankom 3. stavkom 2. i člankom 5. osnovne uredbe Komisija je u početnom ispitnom postupku izračunala iznos subvencija protiv kojih se mogu uvesti kompenzacijske mjere u pogledu koristi koju ostvaruje primatelj (odnosno iznosa koji prima kao povrat carine), za koju je utvrđeno da postoji u razdoblju početnog ispitnog postupka. U tom je smislu Komisija utvrdila da primatelj ostvaruje korist u vrijeme izvršavanja izvozne transakcije u okviru navedenog programa. U tom trenutku indijska vlada obvezna je platiti iznos povrata, što čini financijski doprinos u smislu članka 3. stavka 1. točke (a) podtočke i. osnovne uredbe. Nakon što carinska tijela izdaju izvoznu otpremnicu u kojoj je, među ostalim, naveden iznos povrata koji se treba dodijeliti za tu izvoznu transakciju, indijska vlada više ne može odlučivati o dodjeljivanju subvencije.

| (120) | Budući da glavni proizvođači izvoznici nisu surađivali, kako je navedeno u uvodnoj izjavi 55., Komisija nije mogla provjeriti plaćaju li zaista uvozne carine za sirovine koje koriste u proizvodnji predmetnog proizvoda. Da je ta tvrdnja iznesena i potvrđena, premda ne postoji sustav ili postupak kojim bi se potvrdilo koji se ulazni elementi upotrebljavaju u proizvodnji izvezenih proizvoda i u kojim količinama, Komisija bi provela provjeru plaćenih carina za izračun prekomjernog otpusta u skladu s točkom 5. Priloga II. osnovnoj uredbi. |
| --- | --- |

(120)

Budući da glavni proizvođači izvoznici nisu surađivali, kako je navedeno u uvodnoj izjavi 55., Komisija nije mogla provjeriti plaćaju li zaista uvozne carine za sirovine koje koriste u proizvodnji predmetnog proizvoda. Da je ta tvrdnja iznesena i potvrđena, premda ne postoji sustav ili postupak kojim bi se potvrdilo koji se ulazni elementi upotrebljavaju u proizvodnji izvezenih proizvoda i u kojim količinama, Komisija bi provela provjeru plaćenih carina za izračun prekomjernog otpusta u skladu s točkom 5. Priloga II. osnovnoj uredbi.

| (121) | S obzirom na navedeno, Komisija je smatrala primjerenim ocijeniti korist u okviru DDS-a kao zbroj iznosa povrata zarađenih u izvoznim transakcijama obavljenima u okviru tog programa tijekom razdoblja početnog ispitnog postupka. |
| --- | --- |

(121)

S obzirom na navedeno, Komisija je smatrala primjerenim ocijeniti korist u okviru DDS-a kao zbroj iznosa povrata zarađenih u izvoznim transakcijama obavljenima u okviru tog programa tijekom razdoblja početnog ispitnog postupka.

| (122) | U skladu s člankom 7. stavkom 2. osnovne uredbe Komisija je te iznose subvencija raspodijelila na ukupni izvozni promet društva tijekom razdoblja početnog ispitnog postupka kao primjereni nazivnik jer subvencija ovisi o realizaciji izvoza, a nije bila odobrena s obzirom na proizvedene, izrađene, izvezene ili transportirane količine. |
| --- | --- |

(122)

U skladu s člankom 7. stavkom 2. osnovne uredbe Komisija je te iznose subvencija raspodijelila na ukupni izvozni promet društva tijekom razdoblja početnog ispitnog postupka kao primjereni nazivnik jer subvencija ovisi o realizaciji izvoza, a nije bila odobrena s obzirom na proizvedene, izrađene, izvezene ili transportirane količine.

| (123) | Utvrđene stope subvencije za taj su program u razdoblju početnog ispitnog postupka iznosile od 1,37 % do 1,66 %. |
| --- | --- |

(123)

Utvrđene stope subvencije za taj su program u razdoblju početnog ispitnog postupka iznosile od 1,37 % do 1,66 %.

3.3.3.2   Nastavak programa subvencija

| (124) | U zahtjevu za reviziju i odgovarajućim prilozima podnositelj zahtjeva dostavio je dokaze o tome da je industrija duktilnih cijevi nastavila ostvarivati korist od DDS-a u razdoblju ispitnog postupka revizije. Nadalje, indijska vlada potvrdila je nastavak programa DDS u odgovoru na upitnik. Osim toga, i Tata Metaliks Limited, proizvođač koji je surađivao, ostvarivao je korist od tog programa u razdoblju ispitnog postupka revizije, većinom za svoj izvoz u treće zemlje. |
| --- | --- |

(124)

U zahtjevu za reviziju i odgovarajućim prilozima podnositelj zahtjeva dostavio je dokaze o tome da je industrija duktilnih cijevi nastavila ostvarivati korist od DDS-a u razdoblju ispitnog postupka revizije. Nadalje, indijska vlada potvrdila je nastavak programa DDS u odgovoru na upitnik. Osim toga, i Tata Metaliks Limited, proizvođač koji je surađivao, ostvarivao je korist od tog programa u razdoblju ispitnog postupka revizije, većinom za svoj izvoz u treće zemlje.

| (125) | U odgovorima na upitnik i Tata Metaliks Limited i indijska vlada tvrdili su da DDS nije subvencija protiv koje se mogu uvesti kompenzacijske mjere. Indijska vlada nadalje je tvrdila da povrat neizravnih poreza ili uvoznih naknada mora biti veći od iznosa tih poreza ili naknada koji su stvarno naplaćeni na ulazne elemente koji se upotrebljavaju u proizvodnji izvezenog proizvoda kako bi se taj povrat smatrao subvencijom. Indijska vlada smatra da bi se kompenzacijske mjere čak i u tim slučajevima mogle uvesti samo na prekomjerni povrat. Kako bi poduprla tu tvrdnju, indijska vlada uputila je na Izvješće povjerenstva – Europska unija – Kompenzacijske mjere za određeni polietilen tereftalat iz Pakistana, WT/DS486/R. |
| --- | --- |

(125)

U odgovorima na upitnik i Tata Metaliks Limited i indijska vlada tvrdili su da DDS nije subvencija protiv koje se mogu uvesti kompenzacijske mjere. Indijska vlada nadalje je tvrdila da povrat neizravnih poreza ili uvoznih naknada mora biti veći od iznosa tih poreza ili naknada koji su stvarno naplaćeni na ulazne elemente koji se upotrebljavaju u proizvodnji izvezenog proizvoda kako bi se taj povrat smatrao subvencijom. Indijska vlada smatra da bi se kompenzacijske mjere čak i u tim slučajevima mogle uvesti samo na prekomjerni povrat. Kako bi poduprla tu tvrdnju, indijska vlada uputila je na Izvješće povjerenstva – Europska unija – Kompenzacijske mjere za određeni polietilen tereftalat iz Pakistana, WT/DS486/R.

| (126) | Indijska vlada nadalje je tvrdila da prihvatljivost u okviru programa ne ovisi o realizaciji izvoza niti je ograničena na određeni sektor, industriju i/ili regiju. Smatrala je da se povratom neutraliziraju plaćene carine i središnje trošarine izračunane prema prosječnim količinama relevantnih ulaznih elemenata (uvezenih i domaćih), za koje je uočeno da se obično koriste u proizvodnji razreda robe koja se izvozi. Različiti načini na koje pojedinačni izvoznici nabavljaju ulazne elemente uzimaju se u obzir i uravnotežuju u prosjecima. Indijska vlada stoga je smatrala da je DDS rabat na porez/carinu, a ne subvencija. |
| --- | --- |

(126)

Indijska vlada nadalje je tvrdila da prihvatljivost u okviru programa ne ovisi o realizaciji izvoza niti je ograničena na određeni sektor, industriju i/ili regiju. Smatrala je da se povratom neutraliziraju plaćene carine i središnje trošarine izračunane prema prosječnim količinama relevantnih ulaznih elemenata (uvezenih i domaćih), za koje je uočeno da se obično koriste u proizvodnji razreda robe koja se izvozi. Različiti načini na koje pojedinačni izvoznici nabavljaju ulazne elemente uzimaju se u obzir i uravnotežuju u prosjecima. Indijska vlada stoga je smatrala da je DDS rabat na porez/carinu, a ne subvencija.

| (127) | Kako je detaljno opisano u uvodnim izjavama od 115. do 118., Komisija je u početnom ispitnom postupku smatrala da DDS nema sve značajke dopuštenog sustava povrata carine ili sustava povrata u slučaju zamjene u smislu članka 3. stavka 1. točke (a) podtočke ii. osnovne uredbe. Suprotno tvrdnjama indijske vlade koristi koje su društva primila u okviru programa DDS nisu izravno povezane s pristojbama koje se plaćaju na uvoz sirovina koje društvo upotrebljava za proizvode koji se izvoze. Izvozno društvo prima gotovinska plaćanja koja su povezana samo s vrijednošću FOB njegova izvoza. Društva uopće ne moraju uvoziti sirovine. |
| --- | --- |

(127)

Kako je detaljno opisano u uvodnim izjavama od 115. do 118., Komisija je u početnom ispitnom postupku smatrala da DDS nema sve značajke dopuštenog sustava povrata carine ili sustava povrata u slučaju zamjene u smislu članka 3. stavka 1. točke (a) podtočke ii. osnovne uredbe. Suprotno tvrdnjama indijske vlade koristi koje su društva primila u okviru programa DDS nisu izravno povezane s pristojbama koje se plaćaju na uvoz sirovina koje društvo upotrebljava za proizvode koji se izvoze. Izvozno društvo prima gotovinska plaćanja koja su povezana samo s vrijednošću FOB njegova izvoza. Društva uopće ne moraju uvoziti sirovine.

| (128) | Stoga i s obzirom na to da se mehanizmom programa ne predviđa pojedinačna procjena društva u pogledu poreza/troškova plaćenih za utrošene ulazne elemente u proizvodnji, Komisija ne može smatrati cijeli iznos povrata carine u okviru DDS-a samo naknadom za carine/troškove koje društva plaćaju za sirovine utrošene u proizvodnji predmetnog proizvoda. Naposljetku, budući da glavni proizvođači izvoznici nisu surađivali, Komisija nije mogla provjeriti veze specifične za određeni slučaj između koristi u okviru DDS-a i potencijalnih carina plaćenih na uvoz sirovina koje se koriste u proizvodnji predmetnog proizvoda. |
| --- | --- |

(128)

Stoga i s obzirom na to da se mehanizmom programa ne predviđa pojedinačna procjena društva u pogledu poreza/troškova plaćenih za utrošene ulazne elemente u proizvodnji, Komisija ne može smatrati cijeli iznos povrata carine u okviru DDS-a samo naknadom za carine/troškove koje društva plaćaju za sirovine utrošene u proizvodnji predmetnog proizvoda. Naposljetku, budući da glavni proizvođači izvoznici nisu surađivali, Komisija nije mogla provjeriti veze specifične za određeni slučaj između koristi u okviru DDS-a i potencijalnih carina plaćenih na uvoz sirovina koje se koriste u proizvodnji predmetnog proizvoda.

| (129) | Komisija je stoga zaključila da su proizvođači izvoznici duktilnih cijevi iz Indije u razdoblju ispitnog postupka revizije nastavili ostvarivati korist u okviru DDS-a. Nadalje, s obzirom na to da nije surađivao nijedan proizvođač izvoznik s reprezentativnim obujmom izvoza u Uniju u razdoblju ispitnog postupka revizije, Komisija nije imala na raspolaganju informacije specifične za određeno društvo na temelju kojih bi izračunala iznos subvencije ostvarene u razdoblju ispitnog postupka revizije. Međutim, za nalaz o nastavku subvencioniranja koji je utvrdila u ovoj reviziji zbog predstojećeg isteka mjera Komisija nije smatrala potrebnim izračunati te iznose. Nadalje, iako se od razdoblja početnog ispitnog postupka stopa povrata carina za predmetni proizvod malo smanjila (s 1,9 % na 1,8 %, a zatim na 1,6 % u razdoblju ispitnog postupka revizije), pravila DDS-a nisu se promijenila. Čak i ako bi se smanjenje stope DDS-a (od 16 %) odrazilo u proporcionalnom smanjenju razina subvencioniranja u usporedbi s razinama utvrđenima u početnom ispitnom postupku (od 1,37 % do 1,66 %), Komisija je smatrala da ta razina subvencioniranja u okviru programa i dalje ne bi bila zanemariva. |
| --- | --- |

(129)

Komisija je stoga zaključila da su proizvođači izvoznici duktilnih cijevi iz Indije u razdoblju ispitnog postupka revizije nastavili ostvarivati korist u okviru DDS-a. Nadalje, s obzirom na to da nije surađivao nijedan proizvođač izvoznik s reprezentativnim obujmom izvoza u Uniju u razdoblju ispitnog postupka revizije, Komisija nije imala na raspolaganju informacije specifične za određeno društvo na temelju kojih bi izračunala iznos subvencije ostvarene u razdoblju ispitnog postupka revizije. Međutim, za nalaz o nastavku subvencioniranja koji je utvrdila u ovoj reviziji zbog predstojećeg isteka mjera Komisija nije smatrala potrebnim izračunati te iznose. Nadalje, iako se od razdoblja početnog ispitnog postupka stopa povrata carina za predmetni proizvod malo smanjila (s 1,9 % na 1,8 %, a zatim na 1,6 % u razdoblju ispitnog postupka revizije), pravila DDS-a nisu se promijenila. Čak i ako bi se smanjenje stope DDS-a (od 16 %) odrazilo u proporcionalnom smanjenju razina subvencioniranja u usporedbi s razinama utvrđenima u početnom ispitnom postupku (od 1,37 % do 1,66 %), Komisija je smatrala da ta razina subvencioniranja u okviru programa i dalje ne bi bila zanemariva.

| (130) | Komisija je stoga zaključila da su proizvođači duktilnih cijevi u razdoblju ispitnog postupka revizije nastavili primati subvencije u okviru programa DDS. |
| --- | --- |

(130)

Komisija je stoga zaključila da su proizvođači duktilnih cijevi u razdoblju ispitnog postupka revizije nastavili primati subvencije u okviru programa DDS.

| (131) | Nakon objave Tata Metaliks Limited tvrdio je da postoji odgovarajuća veza između stopa povrata i carina plaćenih na sirovine utrošene u proizvodnji predmetnog proizvoda. Posebno je napomenuo da izvoznici, kako bi dobili povrat carine, moraju dostaviti otpremnicu na kojoj navode zahtjev za povrat carine primjenjiv na proizvod. Indijska carina izdaje otpremnicu na kojoj navodi iznos povrata tek nakon provjere. Stoga, prema njegovu mišljenju, povrat carine nije prekomjerni otpust. |
| --- | --- |

(131)

Nakon objave Tata Metaliks Limited tvrdio je da postoji odgovarajuća veza između stopa povrata i carina plaćenih na sirovine utrošene u proizvodnji predmetnog proizvoda. Posebno je napomenuo da izvoznici, kako bi dobili povrat carine, moraju dostaviti otpremnicu na kojoj navode zahtjev za povrat carine primjenjiv na proizvod. Indijska carina izdaje otpremnicu na kojoj navodi iznos povrata tek nakon provjere. Stoga, prema njegovu mišljenju, povrat carine nije prekomjerni otpust.

| (132) | Kako je već objašnjeno u uvodnoj izjavi 109., Komisija je smatrala da se zahtjev za povrat carine odnosi na fiksni postotak iznosa koji se vraća. Napomenula je da taj iznos ne odgovara nužno iznosu carina koji bi društvo platilo za utrošene ulazne elemente u proizvodnji. Nadalje, kako je navedeno u uvodnoj izjavi 128., zbog nesuradnje proizvođača izvoznika nije bilo moguće provjeriti plaćaju li oni zaista uvozne carine za sirovine koje koriste u proizvodnji predmetnog proizvoda. Komisija je stoga odbacila tu tvrdnju. |
| --- | --- |

(132)

Kako je već objašnjeno u uvodnoj izjavi 109., Komisija je smatrala da se zahtjev za povrat carine odnosi na fiksni postotak iznosa koji se vraća. Napomenula je da taj iznos ne odgovara nužno iznosu carina koji bi društvo platilo za utrošene ulazne elemente u proizvodnji. Nadalje, kako je navedeno u uvodnoj izjavi 128., zbog nesuradnje proizvođača izvoznika nije bilo moguće provjeriti plaćaju li oni zaista uvozne carine za sirovine koje koriste u proizvodnji predmetnog proizvoda. Komisija je stoga odbacila tu tvrdnju.

3.3.4   Opskrba željeznom rudom uz neprimjereno nisku naknadu

Opskrba željeznom rudom uz neprimjereno nisku naknadu

3.3.4.1   Nalazi početnog ispitnog postupka

| (133) | Komisija je u početnom ispitnom postupku smatrala da je indijska vlada skupom mjera povjerila rudarskim društvima koja vade željeznu rudu da osiguraju željeznu rudu uz neprimjereno nisku naknadu. Ta opskrba robom činila je financijsku korist za primatelje, specifična je i stoga se protiv nje mogu uvesti kompenzacijske mjere (21). |
| --- | --- |

(133)

Komisija je u početnom ispitnom postupku smatrala da je indijska vlada skupom mjera povjerila rudarskim društvima koja vade željeznu rudu da osiguraju željeznu rudu uz neprimjereno nisku naknadu. Ta opskrba robom činila je financijsku korist za primatelje, specifična je i stoga se protiv nje mogu uvesti kompenzacijske mjere (21).

21

| (134) | Prvo, indijska vlada uvela je od ožujka 2007. izvozne poreze na željeznu rudu, prvo po stopi od 300 INR po toni (što odgovara postotku od 12 % do 15 %). U ožujku 2011. stopa je povećana na 20 %, a u prosincu 2011. dodatno je povećana na 30 %. To izvozno ograničenje putem izvoznih poreza bilo je usmjereno na zaštitu i promicanje industrija na kraju proizvodnog lanca tako da se domaćim industrijama na kraju proizvodnog lanca osiguraju jeftine sirovine i ulazni elementi. |
| --- | --- |

(134)

Prvo, indijska vlada uvela je od ožujka 2007. izvozne poreze na željeznu rudu, prvo po stopi od 300 INR po toni (što odgovara postotku od 12 % do 15 %). U ožujku 2011. stopa je povećana na 20 %, a u prosincu 2011. dodatno je povećana na 30 %. To izvozno ograničenje putem izvoznih poreza bilo je usmjereno na zaštitu i promicanje industrija na kraju proizvodnog lanca tako da se domaćim industrijama na kraju proizvodnog lanca osiguraju jeftine sirovine i ulazni elementi.

| (135) | Drugo, u svibnju 2008. Ministarstvo željeznice uvelo je dvostruku politiku vozarina, razliku između vozarina za prijevoz željezne rude za domaću potrošnju i za izvoz. Budući da vozarine u željezničkom prometu čine znatan dio ukupnog troška željezne rude, prosječna razlika između vozarina za prijevoz željezne rude za domaću potrošnju i za izvoz bila je trostruka. |
| --- | --- |

(135)

Drugo, u svibnju 2008. Ministarstvo željeznice uvelo je dvostruku politiku vozarina, razliku između vozarina za prijevoz željezne rude za domaću potrošnju i za izvoz. Budući da vozarine u željezničkom prometu čine znatan dio ukupnog troška željezne rude, prosječna razlika između vozarina za prijevoz željezne rude za domaću potrošnju i za izvoz bila je trostruka.

| (136) | Te su dvije mjere stoga usmjerene na destimuliranje izvoza željezne rude pa je njima 2007./2008. zapravo uspostavljen sustav „ciljnih izvoznih ograničenja”, koji je dodatno proširen u ožujku i prosincu 2011. povećanjima stope izvoznog poreza na željeznu rudu. |
| --- | --- |

(136)

Te su dvije mjere stoga usmjerene na destimuliranje izvoza željezne rude pa je njima 2007./2008. zapravo uspostavljen sustav „ciljnih izvoznih ograničenja”, koji je dodatno proširen u ožujku i prosincu 2011. povećanjima stope izvoznog poreza na željeznu rudu.

| (137) | Kako bi utvrdila je li ispunjen prvi kriterij, tj. je li indijska vlada povjerila zadaće rudarskim društvima koja vade željeznu rudu ili ih je usmjeravala, Komisija je analizirala je li potpora indijske vlade industriji duktilnih cijevi (posebno putem narušavanja cijena željezne rude) uistinu bila „cilj” vladine politike (a ne tek „nuspojava” izvršenja općih regulatornih ovlasti). Komisija je napomenula da nekoliko dokumenata podupire njezin zaključak o tome da je indijska vlada izričito radila na potpori industriji duktilnih cijevi kao cilju politike. Točnije, u Izvješću Dang iz 2005. izričito se navodi cilj politike koji koristi indijskim proizvođačima čelika („zajamčeni pristup domaćim zalihama željezne rude po diskontnim cijenama u odnosu na svjetske”) te se navodi da tu prednost treba čuvati i poticati. Komisija je primijetila da je indijska vlada u skladu s ciljevima politike utvrđenima u tom izvješću poduzela određene mjere specifično za potporu indijskoj industriji duktilnih cijevi. |
| --- | --- |

(137)

Kako bi utvrdila je li ispunjen prvi kriterij, tj. je li indijska vlada povjerila zadaće rudarskim društvima koja vade željeznu rudu ili ih je usmjeravala, Komisija je analizirala je li potpora indijske vlade industriji duktilnih cijevi (posebno putem narušavanja cijena željezne rude) uistinu bila „cilj” vladine politike (a ne tek „nuspojava” izvršenja općih regulatornih ovlasti). Komisija je napomenula da nekoliko dokumenata podupire njezin zaključak o tome da je indijska vlada izričito radila na potpori industriji duktilnih cijevi kao cilju politike. Točnije, u Izvješću Dang iz 2005. izričito se navodi cilj politike koji koristi indijskim proizvođačima čelika („zajamčeni pristup domaćim zalihama željezne rude po diskontnim cijenama u odnosu na svjetske”) te se navodi da tu prednost treba čuvati i poticati. Komisija je primijetila da je indijska vlada u skladu s ciljevima politike utvrđenima u tom izvješću poduzela određene mjere specifično za potporu indijskoj industriji duktilnih cijevi.

| (138) | Različiti službeni dokumenti pokazali su vezu između ciljeva politike za potporu industrije duktilnih cijevi i povezanih mjera koje je uspješno poduzela indijska vlada radi ostvarenja tih ciljeva, na primjer izvješće radne skupine za industriju čelika za dvanaesti petogodišnji plan, objavljeno u studenome 2011. |
| --- | --- |

(138)

Različiti službeni dokumenti pokazali su vezu između ciljeva politike za potporu industrije duktilnih cijevi i povezanih mjera koje je uspješno poduzela indijska vlada radi ostvarenja tih ciljeva, na primjer izvješće radne skupine za industriju čelika za dvanaesti petogodišnji plan, objavljeno u studenome 2011.

| (139) | Komisija je stoga zaključila da uvođenjem tih ciljnih izvoznih ograničenja (posebno izvoznih poreza i dvostruke politike vozarina) indijska vlada stavlja indijska rudarska društva koja vade željeznu rudu u ekonomski nelogičnu situaciju u kojoj se navode na prodaju svojih dobara po cijeni nižoj od one koju bi mogla ostvariti daje te politike nije bilo. Zaista, mjere koje je poduzela indijska vlada ograničile su slobodu djelovanja rudarskim društvima koja vade željeznu rudu time što im se u praksi ograničilo donošenje poslovnih odluka o tome gdje će i po kojoj cijeni prodavati svoj proizvod, čime su ona usmjerena da osiguravaju željeznu rudu domaćem tržištu uz neprimjereno nisku naknadu. |
| --- | --- |

(139)

Komisija je stoga zaključila da uvođenjem tih ciljnih izvoznih ograničenja (posebno izvoznih poreza i dvostruke politike vozarina) indijska vlada stavlja indijska rudarska društva koja vade željeznu rudu u ekonomski nelogičnu situaciju u kojoj se navode na prodaju svojih dobara po cijeni nižoj od one koju bi mogla ostvariti daje te politike nije bilo. Zaista, mjere koje je poduzela indijska vlada ograničile su slobodu djelovanja rudarskim društvima koja vade željeznu rudu time što im se u praksi ograničilo donošenje poslovnih odluka o tome gdje će i po kojoj cijeni prodavati svoj proizvod, čime su ona usmjerena da osiguravaju željeznu rudu domaćem tržištu uz neprimjereno nisku naknadu.

| (140) | Komisija je utvrdila i da je indijska vlada od rudarskih društava koja vade željeznu rudu „očekivala” da neće drastično smanjiti domaću proizvodnju (s obzirom na uspostavljene mjere ograničavanja izvoza), već da će održavati stabilnu opskrbu domaćom željeznom rudom. Zaista, Komisija je primijetila da je lako ex ante predvidjeti da rudarska društva koja vade željeznu rudu ne bi neutralizirala znatno početno ulaganje i visoke fiksne troškove smanjenjem opsega proizvodnje samo zato da izbjegnu prekomjernu ponudu na tržištu te posljedični pritisak na smanjenje domaćih cijena u skladu s mjerama indijske vlade. Drugim riječima, primjenjujući ciljna izvozna ograničenja indijska vlada znala je kako će proizvođači željezne rude odgovoriti na te mjere i koje će posljedice iz njih proizaći. S obzirom na njihove poslovne djelatnosti i strukturu troškova, iako ti proizvođači mogu malo smanjiti svoju domaću proizvodnju kako bi odgovorili na ograničenje izvoza, oni je ne bi zaustavili niti smanjili na vrlo nisku razinu te su podaci zaista i pokazali te predviđene učinke. U razdoblju 2012.–2013. izvozna prodaja smanjila se za više od 60 % u odnosu na razdoblje 2011.–2012. i nastavila se znatno smanjivati, doživjevši pad od 84 % u razdoblju 2014.–2015. u odnosu na razdoblje 2011.–2012. Istodobno se proizvodnja smanjila samo za 24 % od 2011.–2012. do 2014.–2015. U tom smislu Komisija je utvrdila da je vlada proizvođačima ulaznih elemenata povjerila zadaću ili ih je usmjeravala da osiguravaju robu domaćim korisnicima željezne rude, odnosno proizvođačima čelika, uključujući proizvođače duktilnih cijevi, uz neprimjereno nisku naknadu. Rudarskim društvima koja vade željeznu rudu dana je odgovornost za stvaranje umjetnog sektoriziranog domaćeg tržišta niskih cijena u Indiji te su u tom smislu djelovala kao zastupnik za indijsku vladu i provodila njezinu politiku osiguravanja željezne rude uz neprimjereno nisku naknadu industriji duktilnih cijevi. |
| --- | --- |

(140)

Komisija je utvrdila i da je indijska vlada od rudarskih društava koja vade željeznu rudu „očekivala” da neće drastično smanjiti domaću proizvodnju (s obzirom na uspostavljene mjere ograničavanja izvoza), već da će održavati stabilnu opskrbu domaćom željeznom rudom. Zaista, Komisija je primijetila da je lako ex ante predvidjeti da rudarska društva koja vade željeznu rudu ne bi neutralizirala znatno početno ulaganje i visoke fiksne troškove smanjenjem opsega proizvodnje samo zato da izbjegnu prekomjernu ponudu na tržištu te posljedični pritisak na smanjenje domaćih cijena u skladu s mjerama indijske vlade. Drugim riječima, primjenjujući ciljna izvozna ograničenja indijska vlada znala je kako će proizvođači željezne rude odgovoriti na te mjere i koje će posljedice iz njih proizaći. S obzirom na njihove poslovne djelatnosti i strukturu troškova, iako ti proizvođači mogu malo smanjiti svoju domaću proizvodnju kako bi odgovorili na ograničenje izvoza, oni je ne bi zaustavili niti smanjili na vrlo nisku razinu te su podaci zaista i pokazali te predviđene učinke. U razdoblju 2012.–2013. izvozna prodaja smanjila se za više od 60 % u odnosu na razdoblje 2011.–2012. i nastavila se znatno smanjivati, doživjevši pad od 84 % u razdoblju 2014.–2015. u odnosu na razdoblje 2011.–2012. Istodobno se proizvodnja smanjila samo za 24 % od 2011.–2012. do 2014.–2015. U tom smislu Komisija je utvrdila da je vlada proizvođačima ulaznih elemenata povjerila zadaću ili ih je usmjeravala da osiguravaju robu domaćim korisnicima željezne rude, odnosno proizvođačima čelika, uključujući proizvođače duktilnih cijevi, uz neprimjereno nisku naknadu. Rudarskim društvima koja vade željeznu rudu dana je odgovornost za stvaranje umjetnog sektoriziranog domaćeg tržišta niskih cijena u Indiji te su u tom smislu djelovala kao zastupnik za indijsku vladu i provodila njezinu politiku osiguravanja željezne rude uz neprimjereno nisku naknadu industriji duktilnih cijevi.

ex ante

| (141) | Naposljetku, Komisija je pronašla i dokaze koji pokazuju da je sama indijska vlada priznala uspjeh svoje politike ciljnih izvoznih ograničenja, što dokazuje da je rezultat bio namjeran, a ne samo nuspojava regulatornih mjera. |
| --- | --- |

(141)

Naposljetku, Komisija je pronašla i dokaze koji pokazuju da je sama indijska vlada priznala uspjeh svoje politike ciljnih izvoznih ograničenja, što dokazuje da je rezultat bio namjeran, a ne samo nuspojava regulatornih mjera.

| (142) | Zaključno, Komisija je utvrdila da je indijska vlada rudarskim društvima povjerila zadaću provedbe politike sa svrhom uspostavljanja sektoriziranog domaćeg tržišta i osiguravanja željezne rude za domaću industriju željeza i čelika uz neprimjereno nisku naknadu. Izvozni porez i dvostruka politika vozarina nipošto nisu jednostavna mjera za povećanje prometa, već je jasno da čine afirmativne radnje koje je indijska vlada poduzela kako bi navela rudarska društva koja vade željeznu rudu da provode navedene ciljeve politike za potporu industriji željeza i čelika, a posebno industriji duktilnih cijevi. |
| --- | --- |

(142)

Zaključno, Komisija je utvrdila da je indijska vlada rudarskim društvima povjerila zadaću provedbe politike sa svrhom uspostavljanja sektoriziranog domaćeg tržišta i osiguravanja željezne rude za domaću industriju željeza i čelika uz neprimjereno nisku naknadu. Izvozni porez i dvostruka politika vozarina nipošto nisu jednostavna mjera za povećanje prometa, već je jasno da čine afirmativne radnje koje je indijska vlada poduzela kako bi navela rudarska društva koja vade željeznu rudu da provode navedene ciljeve politike za potporu industriji željeza i čelika, a posebno industriji duktilnih cijevi.

| (143) | Komisija je zatim ocijenila drugi element, tj. jesu li rudarska društva koja vade željeznu rudu u Indiji „privatna tijela” kojima je indijska vlada povjerila zadaću u smislu članka 3. stavka 1. točke (a) podtočke iv. osnovne uredbe. Komisija je u tom pogledu utvrdila da su dva indijska proizvođača izvoznika kupovala veliku većinu željezne rude od privatnih poduzeća, osim male količine željezne rude koju su kupili od društva National Mineral Development Corporation („NMDC”), društva u državnom vlasništvu. Neovisno o tome što je NMDC u javnom vlasništvu (i što se potencijalno može okarakterizirati kao „javno tijelo”), Komisija je sve te dobavljače smatrala „privatnim tijelima” kojima je indijska vlada povjerila zadatak ili ih je usmjeravala, u smislu članka 3. stavka 1. točke (a) podtočke iv. osnovne uredbe, da osiguravaju željeznu rudu uz neprimjereno nisku naknadu. |
| --- | --- |

(143)

Komisija je zatim ocijenila drugi element, tj. jesu li rudarska društva koja vade željeznu rudu u Indiji „privatna tijela” kojima je indijska vlada povjerila zadaću u smislu članka 3. stavka 1. točke (a) podtočke iv. osnovne uredbe. Komisija je u tom pogledu utvrdila da su dva indijska proizvođača izvoznika kupovala veliku većinu željezne rude od privatnih poduzeća, osim male količine željezne rude koju su kupili od društva National Mineral Development Corporation („NMDC”), društva u državnom vlasništvu. Neovisno o tome što je NMDC u javnom vlasništvu (i što se potencijalno može okarakterizirati kao „javno tijelo”), Komisija je sve te dobavljače smatrala „privatnim tijelima” kojima je indijska vlada povjerila zadatak ili ih je usmjeravala, u smislu članka 3. stavka 1. točke (a) podtočke iv. osnovne uredbe, da osiguravaju željeznu rudu uz neprimjereno nisku naknadu.

| (144) | U sljedećem je koraku Komisija provjerila treći element, tj. jesu li rudarska društva koja vade željeznu rudu stvarno provodila prethodno navedenu vladinu politiku osiguravanja željezne rude uz neprimjereno nisku naknadu. Komisija je u tom pogledu napomenula da je ciljnim izvoznim ograničenjima postignut cilj koji je indijska vlada nastojala ostvariti, a to je destimuliranje izvoza željezne rude i osiguravanje njezine dostupnosti za domaću industriju na kraju proizvodnog lanca po nižim cijenama. Bez obzira na smanjenje proizvodnje željezne rude zbog zatvaranja određenih rudnika radi zaštite okoliša, na indijskom tržištu vidljiv je stalan i nelogičan višak kapaciteta u odnosu na zbroj domaće potrošnje i izvoza, umanjeno za uvoz. To je dovelo do prekomjerne opskrbe domaćeg tržišta željeznom rudom, kako je potvrdila i čemu je težila indijska vlada, s obzirom na prirodnu nemogućnost rudarskih društava da brzo prilagode svoju proizvodnju izvoznim ograničenjima. |
| --- | --- |

(144)

U sljedećem je koraku Komisija provjerila treći element, tj. jesu li rudarska društva koja vade željeznu rudu stvarno provodila prethodno navedenu vladinu politiku osiguravanja željezne rude uz neprimjereno nisku naknadu. Komisija je u tom pogledu napomenula da je ciljnim izvoznim ograničenjima postignut cilj koji je indijska vlada nastojala ostvariti, a to je destimuliranje izvoza željezne rude i osiguravanje njezine dostupnosti za domaću industriju na kraju proizvodnog lanca po nižim cijenama. Bez obzira na smanjenje proizvodnje željezne rude zbog zatvaranja određenih rudnika radi zaštite okoliša, na indijskom tržištu vidljiv je stalan i nelogičan višak kapaciteta u odnosu na zbroj domaće potrošnje i izvoza, umanjeno za uvoz. To je dovelo do prekomjerne opskrbe domaćeg tržišta željeznom rudom, kako je potvrdila i čemu je težila indijska vlada, s obzirom na prirodnu nemogućnost rudarskih društava da brzo prilagode svoju proizvodnju izvoznim ograničenjima.

| (145) | Nadalje, Komisija je analizirala eventualni utjecaj koji je prekomjerna opskrba željeznom rudom zbog izvoznih ograničenja indijske vlade imala na domaću cijenu željezne rude u Indiji. Komisija je uzela uvoznu cijenu željezne rude u Kini (s obzirom na to da je Kina najveći uvoznik željezne rude) i prilagođenu australsku cijenu FOB (kako bi se isključili troškovi međunarodnih vozarina) kao najbliže moguće zamjene za nenarušenu indijsku domaću cijenu te je utvrdila da su intervencije indijske vlade u pogledu željezne rude (koje su dovele do drastičnog smanjenja izvoza željezne rude i do prekomjerne opskrbe u Indiji) utjecale i na domaće cijene željezne rude. Prvo, od 2008. domaće cijene željezne rude u Indiji stalno su bile niže od međunarodnih cijena, a drugo, iako je vidljiv znatan rast međunarodnih cijena u razdoblju 2008.–2011., koje odgovara razdoblju od trenutka kad su izvozna ograničenja uvedena (2007./2008.) do trenutka kad su pojačana (2011.), kretanje domaćih cijena željezne rude u Indiji uglavnom je bilo bez oscilacija, kao da je Indija bila izdvojena od stanja u ostatku svijeta te se ono na nju nije odrazilo. Stoga se prema Komisiji ciljnim izvoznim ograničenjima indijske vlade ostvario cilj stavljanja željezne rude na raspolaganje domaćim industrijama po nižim cijenama s pomoću održavanja stabilnosti indijskih cijena, iako su cijene željezne rude na svjetskom tržištu znatno rasle. Komisija je zaključila da ne postoji razlog zbog kojeg indijske cijene ne bi slijedile trendove međunarodnih cijena da nije bilo sustava ciljnih izvoznih ograničenja koji je uspostavila indijska vlada. Indijski proizvođači željezne rude imali bi koristi od profitabilnije prodaje po višim međunarodnim cijenama da nije bilo ciljnih izvoznih ograničenja. Umjesto toga bili su navedeni da nastave proizvodnju i lokalnu opskrbu željeznom rudom po nižim cijenama kako bi provodili ciljeve politike indijske vlade. |
| --- | --- |

(145)

Nadalje, Komisija je analizirala eventualni utjecaj koji je prekomjerna opskrba željeznom rudom zbog izvoznih ograničenja indijske vlade imala na domaću cijenu željezne rude u Indiji. Komisija je uzela uvoznu cijenu željezne rude u Kini (s obzirom na to da je Kina najveći uvoznik željezne rude) i prilagođenu australsku cijenu FOB (kako bi se isključili troškovi međunarodnih vozarina) kao najbliže moguće zamjene za nenarušenu indijsku domaću cijenu te je utvrdila da su intervencije indijske vlade u pogledu željezne rude (koje su dovele do drastičnog smanjenja izvoza željezne rude i do prekomjerne opskrbe u Indiji) utjecale i na domaće cijene željezne rude. Prvo, od 2008. domaće cijene željezne rude u Indiji stalno su bile niže od međunarodnih cijena, a drugo, iako je vidljiv znatan rast međunarodnih cijena u razdoblju 2008.–2011., koje odgovara razdoblju od trenutka kad su izvozna ograničenja uvedena (2007./2008.) do trenutka kad su pojačana (2011.), kretanje domaćih cijena željezne rude u Indiji uglavnom je bilo bez oscilacija, kao da je Indija bila izdvojena od stanja u ostatku svijeta te se ono na nju nije odrazilo. Stoga se prema Komisiji ciljnim izvoznim ograničenjima indijske vlade ostvario cilj stavljanja željezne rude na raspolaganje domaćim industrijama po nižim cijenama s pomoću održavanja stabilnosti indijskih cijena, iako su cijene željezne rude na svjetskom tržištu znatno rasle. Komisija je zaključila da ne postoji razlog zbog kojeg indijske cijene ne bi slijedile trendove međunarodnih cijena da nije bilo sustava ciljnih izvoznih ograničenja koji je uspostavila indijska vlada. Indijski proizvođači željezne rude imali bi koristi od profitabilnije prodaje po višim međunarodnim cijenama da nije bilo ciljnih izvoznih ograničenja. Umjesto toga bili su navedeni da nastave proizvodnju i lokalnu opskrbu željeznom rudom po nižim cijenama kako bi provodili ciljeve politike indijske vlade.

| (146) | Naposljetku, Komisija je ispitala posljednja dva elementa, to jest bi li posao opskrbljivanja željeznom rudom uz neprimjereno nisku naknadu uobičajeno bio u nadležnosti indijske vlade i razlikuje li se takva praksa u pravom smislu od prakse koju indijska vlada uobičajeno primjenjuje. Komisija je utvrdila da je opskrba indijske industrije čelika željeznom rudom koja se nalazi na indijskom tlu posao koji je uobičajeno u nadležnosti indijske vlade jer ona svojim propisima odlučuje o načinu opskrbe sirovinama koje se nalaze u Indiji pri izvršenju njezina suvereniteta nad prirodnim resursima. Kad je riječ o kriteriju „ne razlikuje u pravom smislu”, Komisija je navela da taj kriterij zahtijeva potvrdan nalaz da se opskrba robom koju provode privatna tijela kojima je povjerena zadaća ne razlikuje u pravom smislu od pretpostavke da je vlada sama opskrbljivala takvom robom. U tom pogledu, Komisija je utvrdila da ne postoji razlika u pravom smislu između izravnog interveniranja na tržištu opskrbom željeznom rudom u okviru sustava promjenjivih vladinih cijena ili povjeravanjem odgovornosti rudarskim društvima za opskrbu željeznom rudom uz neprimjereno nisku naknadu. |
| --- | --- |

(146)

Naposljetku, Komisija je ispitala posljednja dva elementa, to jest bi li posao opskrbljivanja željeznom rudom uz neprimjereno nisku naknadu uobičajeno bio u nadležnosti indijske vlade i razlikuje li se takva praksa u pravom smislu od prakse koju indijska vlada uobičajeno primjenjuje. Komisija je utvrdila da je opskrba indijske industrije čelika željeznom rudom koja se nalazi na indijskom tlu posao koji je uobičajeno u nadležnosti indijske vlade jer ona svojim propisima odlučuje o načinu opskrbe sirovinama koje se nalaze u Indiji pri izvršenju njezina suvereniteta nad prirodnim resursima. Kad je riječ o kriteriju „ne razlikuje u pravom smislu”, Komisija je navela da taj kriterij zahtijeva potvrdan nalaz da se opskrba robom koju provode privatna tijela kojima je povjerena zadaća ne razlikuje u pravom smislu od pretpostavke da je vlada sama opskrbljivala takvom robom. U tom pogledu, Komisija je utvrdila da ne postoji razlika u pravom smislu između izravnog interveniranja na tržištu opskrbom željeznom rudom u okviru sustava promjenjivih vladinih cijena ili povjeravanjem odgovornosti rudarskim društvima za opskrbu željeznom rudom uz neprimjereno nisku naknadu.

| (147) | Ukratko, Komisija je u zaključila da je indijska vlada ciljnim izvoznim ograničenjima navela domaća rudarska društva koja vade željeznu rudu da željeznu rudu prodaju lokalno te im je povjerila zadaću da tu sirovinu u Indiji osiguravaju uz neprimjereno nisku naknadu. Spornim mjerama ostvaren je željeni učinak narušavanja domaćeg tržišta željezne rude u Indiji i spuštanja cijene na umjetno nisku razinu u korist industrije na kraju proizvodnog lanca. Posao opskrbljivanja željeznom rudom uz neprimjereno nisku naknadu uobičajeno je u nadležnosti vlasti, a praksa vlade ne razlikuje se u pravom smislu od prakse koju vlade uobičajeno primjenjuju. Komisija je stoga zaključila da je indijska vlada osigurala neizravan financijski doprinos u smislu članka 3. stavka 1. točke (a) podtočaka iv. i iii. osnovne uredbe kako se on tumači i primjenjuje u skladu s relevantnim standardom WTO-a na temelju članka 1. stavka 1. točke (a) podtočaka iv. i iii. Sporazuma o subvencijama i kompenzacijskim mjerama. |
| --- | --- |

(147)

Ukratko, Komisija je u zaključila da je indijska vlada ciljnim izvoznim ograničenjima navela domaća rudarska društva koja vade željeznu rudu da željeznu rudu prodaju lokalno te im je povjerila zadaću da tu sirovinu u Indiji osiguravaju uz neprimjereno nisku naknadu. Spornim mjerama ostvaren je željeni učinak narušavanja domaćeg tržišta željezne rude u Indiji i spuštanja cijene na umjetno nisku razinu u korist industrije na kraju proizvodnog lanca. Posao opskrbljivanja željeznom rudom uz neprimjereno nisku naknadu uobičajeno je u nadležnosti vlasti, a praksa vlade ne razlikuje se u pravom smislu od prakse koju vlade uobičajeno primjenjuju. Komisija je stoga zaključila da je indijska vlada osigurala neizravan financijski doprinos u smislu članka 3. stavka 1. točke (a) podtočaka iv. i iii. osnovne uredbe kako se on tumači i primjenjuje u skladu s relevantnim standardom WTO-a na temelju članka 1. stavka 1. točke (a) podtočaka iv. i iii. Sporazuma o subvencijama i kompenzacijskim mjerama.

3.3.4.2   Nastavak programa subvencija

| (148) | I Tata Metaliks Limited i indijska vlada tvrdili su da je jedno od dvaju ciljnih izvoznih ograničenja koja je Komisija utvrdila u početnom ispitnom postupku, odnosno dvostruka politika vozarina, prekinuto 10. svibnja 2016. Tvrdili su da se od tog datuma na prijevoz željezne rude za domaću potrošnju i izvoz primjenjuju isti uvjeti i troškovi. |
| --- | --- |

(148)

I Tata Metaliks Limited i indijska vlada tvrdili su da je jedno od dvaju ciljnih izvoznih ograničenja koja je Komisija utvrdila u početnom ispitnom postupku, odnosno dvostruka politika vozarina, prekinuto 10. svibnja 2016. Tvrdili su da se od tog datuma na prijevoz željezne rude za domaću potrošnju i izvoz primjenjuju isti uvjeti i troškovi.

| (149) | Komisija je procijenila sve dokaze iz zahtjeva za reviziju i odgovarajućih priloga o nastavku mjera te dokaze koje je utvrdila u ispitnom postupku. U ispitnom postupku utvrđeno je da je indijska vlada, unatoč ukidanju dvostruke politike vozarina u svibnju 2016., u razdoblju ispitnog postupka revizije nastavila indijskim proizvođačima predmetnog proizvoda osiguravati željeznu rudu uz neprimjereno nisku naknadu povjeravanjem zadaće rudarskim društvima koja vade željeznu rudu. |
| --- | --- |

(149)

Komisija je procijenila sve dokaze iz zahtjeva za reviziju i odgovarajućih priloga o nastavku mjera te dokaze koje je utvrdila u ispitnom postupku. U ispitnom postupku utvrđeno je da je indijska vlada, unatoč ukidanju dvostruke politike vozarina u svibnju 2016., u razdoblju ispitnog postupka revizije nastavila indijskim proizvođačima predmetnog proizvoda osiguravati željeznu rudu uz neprimjereno nisku naknadu povjeravanjem zadaće rudarskim društvima koja vade željeznu rudu.

| (150) | Prvo, u razdoblju ispitnog postupka revizije na snazi je i dalje bio izvozni porez od 30 % na željeznu rudu visoke kvalitete. Indijska vlada potvrdila je da je posljednja izmjena izvoznih poreza provedena putem Obavijesti br. 15/2016-Customs od 1. ožujka 2016., kojom su željezne rude slabije kvalitete (s udjelom željeza manjim od 58 %) izuzete od izvozne pristojbe (društva za proizvodnju duktilnih cijevi ne koriste željeznu rudu slabije kvalitete). |
| --- | --- |

(150)

Prvo, u razdoblju ispitnog postupka revizije na snazi je i dalje bio izvozni porez od 30 % na željeznu rudu visoke kvalitete. Indijska vlada potvrdila je da je posljednja izmjena izvoznih poreza provedena putem Obavijesti br. 15/2016-Customs od 1. ožujka 2016., kojom su željezne rude slabije kvalitete (s udjelom željeza manjim od 58 %) izuzete od izvozne pristojbe (društva za proizvodnju duktilnih cijevi ne koriste željeznu rudu slabije kvalitete).

| (151) | Drugo, Komisija je napomenula da je indijska vlada 15. siječnja 2021. donijela novu politiku o prijevozu željezne rude (22). Tom se politikom (nazvanom „politika o željeznoj rudi iz 2021.”) određuju prioriteti povezani s utovarom i istovarom željezne rude na temelju različitih kategorija kupaca, pri čemu domaći prijevoz željezne rude ima prioritet u odnosu na prijevoz za izvoz. Kako se izričito navodi, svrha je nove politike „promicati domaću proizvodnju čelika”. Stoga, slično prethodnoj dvostrukoj politici vozarina, jasno je da je i ta nova politika dodatna mjera u korist domaće industrije čelika koju provodi indijska vlada, što pokazuje njezin namjeran cilj niže cijene željezne rude u njezinu korist. |
| --- | --- |

(151)

Drugo, Komisija je napomenula da je indijska vlada 15. siječnja 2021. donijela novu politiku o prijevozu željezne rude (22). Tom se politikom (nazvanom „politika o željeznoj rudi iz 2021.”) određuju prioriteti povezani s utovarom i istovarom željezne rude na temelju različitih kategorija kupaca, pri čemu domaći prijevoz željezne rude ima prioritet u odnosu na prijevoz za izvoz. Kako se izričito navodi, svrha je nove politike „promicati domaću proizvodnju čelika”. Stoga, slično prethodnoj dvostrukoj politici vozarina, jasno je da je i ta nova politika dodatna mjera u korist domaće industrije čelika koju provodi indijska vlada, što pokazuje njezin namjeran cilj niže cijene željezne rude u njezinu korist.

22

| (152) | Treće, uz tu novu politiku o željeznoj rudi iz 2021. Komisija je smatrala da nekoliko drugih političkih dokumenata dokazuje da je indijska vlada nastavila domaćoj industriji davati jeftinije sirovine od početnog ispitnog postupka i u razdoblju ispitnog postupka revizije. |
| --- | --- |

(152)

Treće, uz tu novu politiku o željeznoj rudi iz 2021. Komisija je smatrala da nekoliko drugih političkih dokumenata dokazuje da je indijska vlada nastavila domaćoj industriji davati jeftinije sirovine od početnog ispitnog postupka i u razdoblju ispitnog postupka revizije.

| (153) | Na primjer, politički cilj podupiranja domaće industrije čelika potvrđen je u nacionalnoj politici za čelik iz 2017., koja se primjenjuje i danas (23). U toj se politici ističe važnost željezne rude dostupne na domaćem tržištu po konkurentnim cijenama: | „Dostupnost sirovina po konkurentnim cijenama presudna je za rast industrije čelika”
   (24). |
| --- | --- | --- |

(153)

Na primjer, politički cilj podupiranja domaće industrije čelika potvrđen je u nacionalnoj politici za čelik iz 2017., koja se primjenjuje i danas (23). U toj se politici ističe važnost željezne rude dostupne na domaćem tržištu po konkurentnim cijenama:

23

„Dostupnost sirovina po konkurentnim cijenama presudna je za rast industrije čelika”
   (24).

24

| | „Konkurentnu prednost Indije u proizvodnji čelika u velikoj mjeri potiče domaća dostupnost željezne rude visoke kvalitete i ugljena koji nije za koksiranje – dviju ključnih sirovina za proizvodnju čelika”
   (25). |
| --- | --- |

„Konkurentnu prednost Indije u proizvodnji čelika u velikoj mjeri potiče domaća dostupnost željezne rude visoke kvalitete i ugljena koji nije za koksiranje – dviju ključnih sirovina za proizvodnju čelika”
   (25).

25

| | „Misija: [...] Troškovno učinkovita proizvodnja i domaća dostupnost željezne rude, koksa i prirodnog plina”
   (26). |
| --- | --- |

„Misija: [...] Troškovno učinkovita proizvodnja i domaća dostupnost željezne rude, koksa i prirodnog plina”
   (26).

26

| | „[...] Dostupnost sirovina osigurat će se olakšavanjem dražbe ugljena koji nije za koksiranje isključivo za sektor čelika/spužvastog željeza i povećanjem dostupnosti željezne rude na domaćem tržištu”
   (27). |
| --- | --- |

„[...] Dostupnost sirovina osigurat će se olakšavanjem dražbe ugljena koji nije za koksiranje isključivo za sektor čelika/spužvastog željeza i povećanjem dostupnosti željezne rude na domaćem tržištu”
   (27).

27

| (154) | U Izjavi o vanjskoj trgovinskoj politici za razdoblje 2015.–2020. potvrđuje se indijska politika osiguravanja jeftine željezne rude na kraju proizvodnog lanca na domaćem tržištu radi izvoza jeftinih proizvoda na početku proizvodnog lanca:

  „
  Nedavno ukidanje zabrane vađenja željezne rude u nekim državama oslobodit će djelatnost vađenja željezne rude. Indija istodobno pokreće program proizvodnje za koju će željezna ruda biti potrebna na domaćem tržištu
  ”
   (28). |
| --- | --- |

(154)

U Izjavi o vanjskoj trgovinskoj politici za razdoblje 2015.–2020. potvrđuje se indijska politika osiguravanja jeftine željezne rude na kraju proizvodnog lanca na domaćem tržištu radi izvoza jeftinih proizvoda na početku proizvodnog lanca:

„
  Nedavno ukidanje zabrane vađenja željezne rude u nekim državama oslobodit će djelatnost vađenja željezne rude. Indija istodobno pokreće program proizvodnje za koju će željezna ruda biti potrebna na domaćem tržištu
  ”
   (28).

Nedavno ukidanje zabrane vađenja željezne rude u nekim državama oslobodit će djelatnost vađenja željezne rude. Indija istodobno pokreće program proizvodnje za koju će željezna ruda biti potrebna na domaćem tržištu

28

| (155) | I u nacionalnoj politici o mineralima iz 2019. prepoznaje se važnost dostupnosti jeftinih minerala za industrije na kraju proizvodnog lanca: „Osiguravanje pristupa dovoljnim, pouzdanim, povoljnim i održivim zalihama minerala postaje sve važniji čimbenik za funkcioniranje industrija na kraju proizvodnog lanca i cijelog gospodarstva” (29). |
| --- | --- |

(155)

I u nacionalnoj politici o mineralima iz 2019. prepoznaje se važnost dostupnosti jeftinih minerala za industrije na kraju proizvodnog lanca: „Osiguravanje pristupa dovoljnim, pouzdanim, povoljnim i održivim zalihama minerala postaje sve važniji čimbenik za funkcioniranje industrija na kraju proizvodnog lanca i cijelog gospodarstva” (29).

29

| (156) | Stoga su podaci na raspolaganju Komisiji i novi elementi iz spisa pokazali da su nalazi početnog ispitnog postupka i dalje valjani te da je indijska vlada novim skupom mjera, uključujući sustav izvoznih ograničenja, u razdoblju ispitnog postupka revizije nastavila rudarskim društvima koja vade željeznu rudu povjeravati zadaću osiguravanja željezne rude uz neprimjereno nisku naknadu. Komisija je stoga zaključila da je u razdoblju ispitnog postupka revizije indijska vlada osigurala neizravan financijski doprinos u smislu članka 3. stavka 1. točke (a) podtočaka iv. i iii. osnovne uredbe kako se on tumači i primjenjuje u skladu s relevantnim standardom WTO-a na temelju članka 1. stavka 1. točke (a) podtočaka iv. i iii. Sporazuma o subvencijama i kompenzacijskim mjerama. |
| --- | --- |

(156)

Stoga su podaci na raspolaganju Komisiji i novi elementi iz spisa pokazali da su nalazi početnog ispitnog postupka i dalje valjani te da je indijska vlada novim skupom mjera, uključujući sustav izvoznih ograničenja, u razdoblju ispitnog postupka revizije nastavila rudarskim društvima koja vade željeznu rudu povjeravati zadaću osiguravanja željezne rude uz neprimjereno nisku naknadu. Komisija je stoga zaključila da je u razdoblju ispitnog postupka revizije indijska vlada osigurala neizravan financijski doprinos u smislu članka 3. stavka 1. točke (a) podtočaka iv. i iii. osnovne uredbe kako se on tumači i primjenjuje u skladu s relevantnim standardom WTO-a na temelju članka 1. stavka 1. točke (a) podtočaka iv. i iii. Sporazuma o subvencijama i kompenzacijskim mjerama.

| (157) | Zbog nedostatka suradnje nije bilo moguće izračunati točnu razinu subvencioniranja tog programa u razdoblju ispitnog postupka revizije, pa je Komisija koristila raspoložive podatke u skladu s člankom 28. osnovne uredbe, a posebno zahtjev za reviziju u kojem su se nalazili dokazi o tome da su cijene željezne rude u Indiji u razdoblju ispitnog postupka revizije ostale niže od međunarodnih cijena. |
| --- | --- |

(157)

Zbog nedostatka suradnje nije bilo moguće izračunati točnu razinu subvencioniranja tog programa u razdoblju ispitnog postupka revizije, pa je Komisija koristila raspoložive podatke u skladu s člankom 28. osnovne uredbe, a posebno zahtjev za reviziju u kojem su se nalazili dokazi o tome da su cijene željezne rude u Indiji u razdoblju ispitnog postupka revizije ostale niže od međunarodnih cijena.

| (158) | Na temelju toga Komisija je zaključila da razina subvencioniranja u okviru tog programa u razdoblju ispitnog postupka revizije nije bila zanemariva, a u svakom slučaju nije bila niža od razina utvrđenih u početnom ispitnom postupku. |
| --- | --- |

(158)

Na temelju toga Komisija je zaključila da razina subvencioniranja u okviru tog programa u razdoblju ispitnog postupka revizije nije bila zanemariva, a u svakom slučaju nije bila niža od razina utvrđenih u početnom ispitnom postupku.

| (159) | Nakon objave Tata Metaliks Limited tvrdio je da se na temelju prava WTO-a protiv izvoznih poreza ne mogu uvesti kompenzacijske mjere. Nadalje, smatrao je da je cilj nove politike o željeznoj rudi iz 2020. bio samo olakšati brz i učinkovit prijevoz željezne rude unutar zemlje i da u okviru te politike nije ostvarena nikakva financijska korist. Stoga je smatrao da zaključci Komisije o tom programu nisu točni. |
| --- | --- |

(159)

Nakon objave Tata Metaliks Limited tvrdio je da se na temelju prava WTO-a protiv izvoznih poreza ne mogu uvesti kompenzacijske mjere. Nadalje, smatrao je da je cilj nove politike o željeznoj rudi iz 2020. bio samo olakšati brz i učinkovit prijevoz željezne rude unutar zemlje i da u okviru te politike nije ostvarena nikakva financijska korist. Stoga je smatrao da zaključci Komisije o tom programu nisu točni.

| (160) | Komisija je ponovila, kako je navedeno u uvodnoj izjavi 151., da je cilj nove politike o željeznoj rudi bio promicati domaću proizvodnju čelika. Smatrala je da je nova politika očito dodatna mjera u korist domaće industrije čelika koju provodi indijska vlada. Iako se mjerom ne daje izravna financijska subvencija, činjenica da domaći prijevoz željezne rude ima prednost nad prijevozom za izvoz jasno pokazuje postojanje namjernog cilja u korist indijske industrije duktilnih cijevi. |
| --- | --- |

(160)

Komisija je ponovila, kako je navedeno u uvodnoj izjavi 151., da je cilj nove politike o željeznoj rudi bio promicati domaću proizvodnju čelika. Smatrala je da je nova politika očito dodatna mjera u korist domaće industrije čelika koju provodi indijska vlada. Iako se mjerom ne daje izravna financijska subvencija, činjenica da domaći prijevoz željezne rude ima prednost nad prijevozom za izvoz jasno pokazuje postojanje namjernog cilja u korist indijske industrije duktilnih cijevi.

| (161) | S obzirom na nalaze detaljno opisane u prethodnim uvodnim izjavama od 148. do 158., Komisija je i dalje smatrala da unatoč ukidanju dvostruke politike vozarina u svibnju 2016. izvozni porezi zajedno s novom politikom o željeznoj rudi čine sustav „ciljnih izvoznih ograničenja” kojim je indijska vlada nastavila davati neizravan financijski doprinos u smislu članka 3. stavka 1. točke (a) podtočaka iv. i iii. osnovne uredbe, kako se on tumači i primjenjuje u skladu s relevantnim standardom WTO-a na temelju članka 1. stavka 1. točke (a) podtočaka iv. i iii. Sporazuma o subvencijama i kompenzacijskim mjerama. |
| --- | --- |

(161)

S obzirom na nalaze detaljno opisane u prethodnim uvodnim izjavama od 148. do 158., Komisija je i dalje smatrala da unatoč ukidanju dvostruke politike vozarina u svibnju 2016. izvozni porezi zajedno s novom politikom o željeznoj rudi čine sustav „ciljnih izvoznih ograničenja” kojim je indijska vlada nastavila davati neizravan financijski doprinos u smislu članka 3. stavka 1. točke (a) podtočaka iv. i iii. osnovne uredbe, kako se on tumači i primjenjuje u skladu s relevantnim standardom WTO-a na temelju članka 1. stavka 1. točke (a) podtočaka iv. i iii. Sporazuma o subvencijama i kompenzacijskim mjerama.

3.4   Zaključak o nastavku subvencioniranja

Zaključak o nastavku subvencioniranja

| (162) | S obzirom na prethodna razmatranja, Komisija je zaključila da su industrija duktilnih cijevi i proizvođači cijevi iz Indije u razdoblju ispitnog postupka revizije nastavili ostvarivati korist od subvencija protiv kojih se mogu uvesti kompenzacijske mjere. Unatoč smanjenju stopa u okviru programa MEIS i dvostruke politike vozarina, u ispitnom postupku nisu utvrđene nikakve naznake da se razina subvencioniranja znatno smanjila u usporedbi s početnim ispitnim postupkom. Dokazi iz zahtjeva za reviziju koje je dostavio indijski proizvođač koji je surađivao zapravo su potvrdili da bi koristi koje se ostvaruju tim subvencijama i dalje bile znatne, a u svakom slučaju iznad razine de minimis. |
| --- | --- |

(162)

S obzirom na prethodna razmatranja, Komisija je zaključila da su industrija duktilnih cijevi i proizvođači cijevi iz Indije u razdoblju ispitnog postupka revizije nastavili ostvarivati korist od subvencija protiv kojih se mogu uvesti kompenzacijske mjere. Unatoč smanjenju stopa u okviru programa MEIS i dvostruke politike vozarina, u ispitnom postupku nisu utvrđene nikakve naznake da se razina subvencioniranja znatno smanjila u usporedbi s početnim ispitnim postupkom. Dokazi iz zahtjeva za reviziju koje je dostavio indijski proizvođač koji je surađivao zapravo su potvrdili da bi koristi koje se ostvaruju tim subvencijama i dalje bile znatne, a u svakom slučaju iznad razine de minimis.

de minimis

| (163) | Komisija je stoga zaključila da su indijski proizvođači izvoznici u razdoblju ispitnog postupka revizije nastavili izvoziti predmetni proizvod u Uniju po subvencioniranim cijenama. |
| --- | --- |

(163)

Komisija je stoga zaključila da su indijski proizvođači izvoznici u razdoblju ispitnog postupka revizije nastavili izvoziti predmetni proizvod u Uniju po subvencioniranim cijenama.

3.5   Vjerojatnost nastavka subvencioniranja u slučaju isteka mjera

Vjerojatnost nastavka subvencioniranja u slučaju isteka mjera

| (164) | Slijedom nalaza o postojanju kontinuiranog subvencioniranja tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije Komisija je, u skladu s člankom 18. osnovne uredbe, ispitala vjerojatnost nastavka subvencioniranja u slučaju isteka mjera. |
| --- | --- |

(164)

Slijedom nalaza o postojanju kontinuiranog subvencioniranja tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije Komisija je, u skladu s člankom 18. osnovne uredbe, ispitala vjerojatnost nastavka subvencioniranja u slučaju isteka mjera.

| (165) | Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 162., utvrđeno je da su u razdoblju ispitnog postupka revizije indijski izvoznici predmetnog proizvoda nastavili ostvarivati korist od subvencija koje dodjeljuju indijska tijela, a protiv kojih se mogu uvesti kompenzacijske mjere. |
| --- | --- |

(165)

Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 162., utvrđeno je da su u razdoblju ispitnog postupka revizije indijski izvoznici predmetnog proizvoda nastavili ostvarivati korist od subvencija koje dodjeljuju indijska tijela, a protiv kojih se mogu uvesti kompenzacijske mjere.

| (166) | U okviru programa subvencija ponovno se ostvaruju koristi i nema pokazatelja da će se te koristi u doglednoj budućnosti ukinuti, čak i ako se sami programi u određenoj mjeri mijenjaju. Štoviše, svaki izvoznik ispunjava uvjete za nekoliko subvencija. |
| --- | --- |

(166)

U okviru programa subvencija ponovno se ostvaruju koristi i nema pokazatelja da će se te koristi u doglednoj budućnosti ukinuti, čak i ako se sami programi u određenoj mjeri mijenjaju. Štoviše, svaki izvoznik ispunjava uvjete za nekoliko subvencija.

| (167) | Ispitano je i bi li obujam izvoza u Uniju bio znatan u slučaju ukidanja mjera. Komisija je posebno analizirala sljedeće elemente: proizvodni i rezervni kapacitet u Indiji, cijene koje Indija naplaćuje trećim zemljama i privlačnost tržišta Unije u smislu veličine tržišta i cijena. |
| --- | --- |

(167)

Ispitano je i bi li obujam izvoza u Uniju bio znatan u slučaju ukidanja mjera. Komisija je posebno analizirala sljedeće elemente: proizvodni i rezervni kapacitet u Indiji, cijene koje Indija naplaćuje trećim zemljama i privlačnost tržišta Unije u smislu veličine tržišta i cijena.

3.5.1   Proizvodni kapacitet, rezervni kapacitet u Indiji i cijene koje Indija naplaćuje trećim zemljama

Proizvodni kapacitet, rezervni kapacitet u Indiji i cijene koje Indija naplaćuje trećim zemljama

| (168) | U razdoblju ispitnog postupka revizije ukupna procijenjena proizvodnja indijskih proizvođača predmetnog proizvoda iznosila je približno dva milijuna tona godišnje. Procijenjeni proizvodni kapacitet iznosio je približno 2,5 milijuna tona. Stoga je rezervni kapacitet iznosio približno 500 000 tona godišnje, što je više od potrošnje predmetnog proizvoda na tržištu Unije u razdoblju ispitnog postupka revizije, koja je iznosila [388 000–454 000] tona. |
| --- | --- |

(168)

U razdoblju ispitnog postupka revizije ukupna procijenjena proizvodnja indijskih proizvođača predmetnog proizvoda iznosila je približno dva milijuna tona godišnje. Procijenjeni proizvodni kapacitet iznosio je približno 2,5 milijuna tona. Stoga je rezervni kapacitet iznosio približno 500 000 tona godišnje, što je više od potrošnje predmetnog proizvoda na tržištu Unije u razdoblju ispitnog postupka revizije, koja je iznosila [388 000–454 000] tona.

| (169) | Na temelju dokaza koje je dostavio podnositelj zahtjeva i koje su potvrdile informacije proizvođača koji surađuje (Tata Metaliks Limited), nekoliko indijskih proizvođača, uključujući Tata Metaliks Limited (30), planira ulagati u dodatna povećanja kapaciteta (31). Procjenjuje se da će se u sljedećih nekoliko godina instalirati ukupni dodatni kapacitet od približno 1,5 milijuna tona. |
| --- | --- |

(169)

Na temelju dokaza koje je dostavio podnositelj zahtjeva i koje su potvrdile informacije proizvođača koji surađuje (Tata Metaliks Limited), nekoliko indijskih proizvođača, uključujući Tata Metaliks Limited (30), planira ulagati u dodatna povećanja kapaciteta (31). Procjenjuje se da će se u sljedećih nekoliko godina instalirati ukupni dodatni kapacitet od približno 1,5 milijuna tona.

30

31

| (170) | Očekivano povećanje kapaciteta odgovara procijenjenom povećanju potražnje na indijskom tržištu. Međutim, glavni poznati proizvođači namjeravaju se usmjeriti i na izvozna tržišta (32). Na primjer, društvo ESL Steel Limited (dio grupe Vedanta Group) izričito je u studiji izvedivosti navelo da se njegov novi pogon nalazi u blizini luke, što poboljšava izglede za izvoz. U izvješću je posebno naveden veliki potencijal za izvoz u istočnu Europu (33). Namjeru budućeg proširenja na tržište Unije navelo je i društvo koje surađuje, Tata Metaliks Limited, za vrijeme unakrsne provjere na daljinu njegovih odgovora na upitnik. |
| --- | --- |

(170)

Očekivano povećanje kapaciteta odgovara procijenjenom povećanju potražnje na indijskom tržištu. Međutim, glavni poznati proizvođači namjeravaju se usmjeriti i na izvozna tržišta (32). Na primjer, društvo ESL Steel Limited (dio grupe Vedanta Group) izričito je u studiji izvedivosti navelo da se njegov novi pogon nalazi u blizini luke, što poboljšava izglede za izvoz. U izvješću je posebno naveden veliki potencijal za izvoz u istočnu Europu (33). Namjeru budućeg proširenja na tržište Unije navelo je i društvo koje surađuje, Tata Metaliks Limited, za vrijeme unakrsne provjere na daljinu njegovih odgovora na upitnik.

32

33

| (171) | Štoviše, prema jednom važnom sudioniku, društvu Srikalahasthi Pipes Limited, srednjoročno i dugoročno (od 7 do 10 godina) ponuda će na indijskom tržištu premašiti potražnju zbog dovršetka projekata gospodarenja vodom i otpadnim vodama. To će stoga indijskim proizvođačima dati dodatni poticaj da se sve više usmjere na izvozna tržišta. |
| --- | --- |

(171)

Štoviše, prema jednom važnom sudioniku, društvu Srikalahasthi Pipes Limited, srednjoročno i dugoročno (od 7 do 10 godina) ponuda će na indijskom tržištu premašiti potražnju zbog dovršetka projekata gospodarenja vodom i otpadnim vodama. To će stoga indijskim proizvođačima dati dodatni poticaj da se sve više usmjere na izvozna tržišta.

| (172) | Na temelju prethodno navedenoga Komisija je zaključila da indijski proizvođači izvoznici imaju znatan rezervni kapacitet, koji bi mogli iskoristiti za proizvodnju predmetnog proizvoda za izvoz na tržište Unije ako se dopusti istek mjera, i da se očekuje daljnji rast tog rezervnog kapaciteta. |
| --- | --- |

(172)

Na temelju prethodno navedenoga Komisija je zaključila da indijski proizvođači izvoznici imaju znatan rezervni kapacitet, koji bi mogli iskoristiti za proizvodnju predmetnog proizvoda za izvoz na tržište Unije ako se dopusti istek mjera, i da se očekuje daljnji rast tog rezervnog kapaciteta.

| (173) | Kad je riječ o cijenama koje Indija naplaćuje trećim zemljama, Komisija je to ispitala na temelju statističkih podataka o izvozu iz baze podataka Global Trade Atlas („GTA”) na razini oznake KN, tj. 7303 00 30. Na temelju tih statističkih podataka Komisija je utvrdila da je tržište Unije i dalje privlačno u smislu veličine i cijena jer je daleko najvažnije izvozno tržište za indijske proizvođače duktilnih cijevi i čini 40 % njihova ukupnog izvoza. Štoviše, izvoz u Uniju 25 je puta veći od izvoza na drugo najveće izvozno tržište Indije – Katar. U njega odlazi tek 2 % ukupnog indijskog izvoza. Naposljetku, uvozne cijene indijskih proizvođača izvoznika za tržište Unije u razdoblju ispitnog postupka revizije bile su nešto više od cijena koje se naplaćuju drugim zemljama. Stoga, ako se dopusti istek mjera, proizvođači izvoznici dobili bi poticaj za dodatno povećanje izvoza u Uniju. |
| --- | --- |

(173)

Kad je riječ o cijenama koje Indija naplaćuje trećim zemljama, Komisija je to ispitala na temelju statističkih podataka o izvozu iz baze podataka Global Trade Atlas („GTA”) na razini oznake KN, tj. 7303 00 30. Na temelju tih statističkih podataka Komisija je utvrdila da je tržište Unije i dalje privlačno u smislu veličine i cijena jer je daleko najvažnije izvozno tržište za indijske proizvođače duktilnih cijevi i čini 40 % njihova ukupnog izvoza. Štoviše, izvoz u Uniju 25 je puta veći od izvoza na drugo najveće izvozno tržište Indije – Katar. U njega odlazi tek 2 % ukupnog indijskog izvoza. Naposljetku, uvozne cijene indijskih proizvođača izvoznika za tržište Unije u razdoblju ispitnog postupka revizije bile su nešto više od cijena koje se naplaćuju drugim zemljama. Stoga, ako se dopusti istek mjera, proizvođači izvoznici dobili bi poticaj za dodatno povećanje izvoza u Uniju.

3.5.2   Privlačnost tržišta Unije i cijene na tržištu Unije

Privlačnost tržišta Unije i cijene na tržištu Unije

| (174) | Tržište duktilnih cijevi u Uniji je veliko ([388 000–454 000] tona, vidjeti uvodnu izjavu 168.). Podnositelji zahtjeva očekuju da će tržište u sljedećih pet godina dodatno rasti (34). |
| --- | --- |

(174)

Tržište duktilnih cijevi u Uniji je veliko ([388 000–454 000] tona, vidjeti uvodnu izjavu 168.). Podnositelji zahtjeva očekuju da će tržište u sljedećih pet godina dodatno rasti (34).

34

| (175) | U razdoblju ispitnog postupka revizije prosječna cijena po toni na tržištu Unije iznosila je [1 020–1 200] EUR. U istom je razdoblju cijena na indijskom domaćem tržištu iznosila 595 EUR po toni (franko tvornica). Stoga su cijene na tržištu Unije bile otprilike dvostruke više od cijena uvoza iz Indije. |
| --- | --- |

(175)

U razdoblju ispitnog postupka revizije prosječna cijena po toni na tržištu Unije iznosila je [1 020–1 200] EUR. U istom je razdoblju cijena na indijskom domaćem tržištu iznosila 595 EUR po toni (franko tvornica). Stoga su cijene na tržištu Unije bile otprilike dvostruke više od cijena uvoza iz Indije.

| (176) | Stoga je tržište Unije i dalje bilo privlačno indijskim proizvođačima izvoznicima u smislu njegove veličine i cijena. To dodatno potvrđuje činjenica da je u razdoblju ispitnog postupka revizije tržišni udio indijskih proizvođača izvoznika i dalje bio znatan (vidjeti tablicu 2.) i da je, kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 173., tržište Unije činilo 40 % ukupnog izvoza predmetnog proizvoda iz Indije. |
| --- | --- |

(176)

Stoga je tržište Unije i dalje bilo privlačno indijskim proizvođačima izvoznicima u smislu njegove veličine i cijena. To dodatno potvrđuje činjenica da je u razdoblju ispitnog postupka revizije tržišni udio indijskih proizvođača izvoznika i dalje bio znatan (vidjeti tablicu 2.) i da je, kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 173., tržište Unije činilo 40 % ukupnog izvoza predmetnog proizvoda iz Indije.

3.6   Opći zaključci o vjerojatnosti nastavka subvencioniranja

Opći zaključci o vjerojatnosti nastavka subvencioniranja

| (177) | Ispitni postupak pokazao je da je tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije indijski uvoz nastavio ulaziti na tržište Unije po subvencioniranim cijenama. |
| --- | --- |

(177)

Ispitni postupak pokazao je da je tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije indijski uvoz nastavio ulaziti na tržište Unije po subvencioniranim cijenama.

| (178) | Komisija je utvrdila i da postoje dokazi da će se subvencioniranje vjerojatno nastaviti ako se dopusti istek mjera. Rezervni kapacitet u Indiji bio je visok u usporedbi s potrošnjom u Uniji tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije. Nadalje, privlačnost tržišta Unije s obzirom na veličinu i cijene ukazuje na vjerojatnost da će indijski izvoz i neiskorišteni kapaciteti biti usmjereni na tržište Unije dopusti li se istek mjera. Komisija je stoga zaključila da postoji velika vjerojatnost da bi istek kompenzacijskih mjera vjerojatno doveo do preusmjeravanja subvencioniranog uvoza predmetnog proizvoda na tržište Unije. S obzirom na navedeno, Komisija je zaključila da bi istek kompenzacijskih mjera vjerojatno doveo do nastavka subvencioniranja. |
| --- | --- |

(178)

Komisija je utvrdila i da postoje dokazi da će se subvencioniranje vjerojatno nastaviti ako se dopusti istek mjera. Rezervni kapacitet u Indiji bio je visok u usporedbi s potrošnjom u Uniji tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije. Nadalje, privlačnost tržišta Unije s obzirom na veličinu i cijene ukazuje na vjerojatnost da će indijski izvoz i neiskorišteni kapaciteti biti usmjereni na tržište Unije dopusti li se istek mjera. Komisija je stoga zaključila da postoji velika vjerojatnost da bi istek kompenzacijskih mjera vjerojatno doveo do preusmjeravanja subvencioniranog uvoza predmetnog proizvoda na tržište Unije. S obzirom na navedeno, Komisija je zaključila da bi istek kompenzacijskih mjera vjerojatno doveo do nastavka subvencioniranja.

4.   ŠTETA

ŠTETA

4.1   Definicija industrije Unije i proizvodnje u Uniji

Definicija industrije Unije i proizvodnje u Uniji

| (179) | Predmetni proizvod u Uniji proizvodi pet društava. Tri su društva dio iste grupe. Na temelju raspoloživih podataka iz zahtjeva u Uniji ne postoje drugi proizvođači predmetnog proizvoda. Oni zato čine „industriju Unije” u smislu članka 9. stavka 1. osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(179)

Predmetni proizvod u Uniji proizvodi pet društava. Tri su društva dio iste grupe. Na temelju raspoloživih podataka iz zahtjeva u Uniji ne postoje drugi proizvođači predmetnog proizvoda. Oni zato čine „industriju Unije” u smislu članka 9. stavka 1. osnovne uredbe.

| (180) | Budući da su podaci o procjeni štete prvenstveno izvedeni iz iste grupe proizvođača, kako je navedeno u uvodnoj izjavi 15., vrijednosti za analizu štete navedene su u rasponima ili u indeksiranom obliku radi zaštite povjerljivosti. |
| --- | --- |

(180)

Budući da su podaci o procjeni štete prvenstveno izvedeni iz iste grupe proizvođača, kako je navedeno u uvodnoj izjavi 15., vrijednosti za analizu štete navedene su u rasponima ili u indeksiranom obliku radi zaštite povjerljivosti.

| (181) | Utvrđeno je da je ukupna proizvodnja u Uniji tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije iznosila [372 000–436 000] tona. Komisija je taj iznos utvrdila na temelju svih raspoloživih podataka o industriji Unije, kao što su makro podatci koje su dostavili podnositelji zahtjeva i podatci koje su proizvođači iz Unije u uzorku dostavili tijekom ispitnog postupka. |
| --- | --- |

(181)

Utvrđeno je da je ukupna proizvodnja u Uniji tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije iznosila [372 000–436 000] tona. Komisija je taj iznos utvrdila na temelju svih raspoloživih podataka o industriji Unije, kao što su makro podatci koje su dostavili podnositelji zahtjeva i podatci koje su proizvođači iz Unije u uzorku dostavili tijekom ispitnog postupka.

4.2   Potrošnja u Uniji

Potrošnja u Uniji

| (182) | Komisija je utvrdila potrošnju u Uniji na temelju obujma ukupne prodaje industrije Unije u Uniji, ograničene proizvodnje na temelju podataka prikupljenih od proizvođača iz Unije u uzorku i procjena za preostale proizvođače iz Unije koje su dostavili podnositelji zahtjeva te ukupnog uvoza iz svih zemalja u Uniju kako ga navodi Eurostat (baza podataka Comext). |
| --- | --- |

(182)

Komisija je utvrdila potrošnju u Uniji na temelju obujma ukupne prodaje industrije Unije u Uniji, ograničene proizvodnje na temelju podataka prikupljenih od proizvođača iz Unije u uzorku i procjena za preostale proizvođače iz Unije koje su dostavili podnositelji zahtjeva te ukupnog uvoza iz svih zemalja u Uniju kako ga navodi Eurostat (baza podataka Comext).

| (183) | Potrošnja u Uniji kretala se kako slijedi:

  Tablica 1.


  Potrošnja u Uniji (u tisućama tona) | 2017. | 2018. | 2019. | Razdoblje ispitnog postupka revizije |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ukupna potrošnja u Uniji | [376 –440 ] | [389 –455 ] | [420 –492 ] | [388 –454 ] |
| Indeks (2017. = 100) | 100 | 103 | 111 | 103 |
| Ograničeno tržište | [15 –17 ] | [13 –16 ] | [10 –12 ] | [2 –3 ] |
| Indeks | 100 | 91 | 68 | 18 |
| Slobodno tržište | [361 –423 ] | [375 –439 ] | [410 –479 ] | [385 –450 ] |
| Indeks (2017. = 100) | 100 | 103 | 113 | 106 |
| Izvor: | Eurostatova baza podataka Comext |

(183)

Potrošnja u Uniji kretala se kako slijedi:

Tablica 1.

Tablica 1.

Potrošnja u Uniji (u tisućama tona)

Potrošnja u Uniji (u tisućama tona)

2017.

2018.

2019.

Razdoblje ispitnog postupka revizije

Ukupna potrošnja u Uniji

[376 –440 ]

[389 –455 ]

[420 –492 ]

[388 –454 ]

Indeks (2017. = 100)

Indeks (2017. = 100)

100

100

103

103

111

111

103

103

Ograničeno tržište

[15 –17 ]

[13 –16 ]

[10 –12 ]

[2 –3 ]

Indeks

Indeks

100

100

91

91

68

68

18

18

Slobodno tržište

[361 –423 ]

[375 –439 ]

[410 –479 ]

[385 –450 ]

Indeks (2017. = 100)

Indeks (2017. = 100)

100

100

103

103

113

113

106

106

Izvor:

Izvor:

Eurostatova baza podataka Comext

| (184) | Potrošnja u Uniji bila je promjenjiva u razmatranom razdoblju. Ukupno, blago se povećala za 3 % u 2018., zatim se povećala za 8 % u 2019. i smanjila za 8 % u 2020. Stoga se potrošnja u razmatranom razdoblju povećala za 3 %. |
| --- | --- |

(184)

Potrošnja u Uniji bila je promjenjiva u razmatranom razdoblju. Ukupno, blago se povećala za 3 % u 2018., zatim se povećala za 8 % u 2019. i smanjila za 8 % u 2020. Stoga se potrošnja u razmatranom razdoblju povećala za 3 %.

| (185) | Upotreba cijevi od duktilnog željeza po prirodi je povezana s ulaganjima u infrastrukturu za pročišćavanje voda, pa su vodoopskrbna društva i društva za pročišćavanje voda, u javnom ili privatnom vlasništvu, najveći potrošači cijevi od duktilnog željeza u Uniji. Duktilne cijevi uglavnom se koriste u velikim infrastrukturnim projektima. Nadalje, pandemija bolesti COVID-19 nije imala velik utjecaj na kretanje potrošnje u Uniji jer je unapređenje vodnih mreža stalan prioritet javnih tijela. Stoga kretanje potrošnje u Uniji odražava kretanje ulaganja u infrastrukturu. |
| --- | --- |

(185)

Upotreba cijevi od duktilnog željeza po prirodi je povezana s ulaganjima u infrastrukturu za pročišćavanje voda, pa su vodoopskrbna društva i društva za pročišćavanje voda, u javnom ili privatnom vlasništvu, najveći potrošači cijevi od duktilnog željeza u Uniji. Duktilne cijevi uglavnom se koriste u velikim infrastrukturnim projektima. Nadalje, pandemija bolesti COVID-19 nije imala velik utjecaj na kretanje potrošnje u Uniji jer je unapređenje vodnih mreža stalan prioritet javnih tijela. Stoga kretanje potrošnje u Uniji odražava kretanje ulaganja u infrastrukturu.

| (186) | Industrija Unije izvijestila je o vlastitoj upotrebi predmetnog proizvoda koja je činila manje od 5 % ukupne potrošnje u Uniji 2017. te se u razmatranom razdoblju smanjila pa je u razdoblju ispitnog postupka revizije činila manje od 1 %. Komisija je stoga smatrala da vlastita upotreba nije imala nikakav konkretan učinak na analizu štete. |
| --- | --- |

(186)

Industrija Unije izvijestila je o vlastitoj upotrebi predmetnog proizvoda koja je činila manje od 5 % ukupne potrošnje u Uniji 2017. te se u razmatranom razdoblju smanjila pa je u razdoblju ispitnog postupka revizije činila manje od 1 %. Komisija je stoga smatrala da vlastita upotreba nije imala nikakav konkretan učinak na analizu štete.

4.3   Uvoz iz Indije

Uvoz iz Indije

4.3.1   Obujam i tržišni udio uvoza iz Indije

Obujam i tržišni udio uvoza iz Indije

| (187) | Komisija je obujam uvoza utvrdila na temelju podataka Eurostata (baza podataka Comext). Tržišni udio uvoza utvrđen je na temelju potrošnje u Uniji kako je navedeno u uvodnoj izjavi 182. |
| --- | --- |

(187)

Komisija je obujam uvoza utvrdila na temelju podataka Eurostata (baza podataka Comext). Tržišni udio uvoza utvrđen je na temelju potrošnje u Uniji kako je navedeno u uvodnoj izjavi 182.

| (188) | Uvoz predmetnog proizvoda u Uniju iz Indije kretao se kako slijedi:

  Tablica 2.


  Obujam uvoza (u 1 000 tona) i tržišni udio | 2017. | 2018. | 2019. | Razdoblje ispitnog postupka revizije |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obujam uvoza iz Indije | [45 –52 ] | [38 –45 ] | [64 –75 ] | [44 –52 ] |
| Indeks (2017. = 100) | 100 | 86 | 143 | 98 |
| Tržišni udio (%) | [11 –15 ] | [9 –13 ] | [14 –18 ] | [10 –14 ] |
| Indeks (2017. = 100) | 100 | 83 | 128 | 95 |
| Izvor: | Eurostatova baza podataka Comext |

(188)

Uvoz predmetnog proizvoda u Uniju iz Indije kretao se kako slijedi:

Tablica 2.

Tablica 2.

Obujam uvoza (u 1 000 tona) i tržišni udio

Obujam uvoza (u 1 000 tona) i tržišni udio

2017.

2018.

2019.

Razdoblje ispitnog postupka revizije

Obujam uvoza iz Indije

[45 –52 ]

[38 –45 ]

[64 –75 ]

[44 –52 ]

Indeks (2017. = 100)

Indeks (2017. = 100)

100

100

86

86

143

143

98

98

Tržišni udio (%)

[11 –15 ]

[9 –13 ]

[14 –18 ]

[10 –14 ]

Indeks (2017. = 100)

Indeks (2017. = 100)

100

100

83

83

128

128

95

95

Izvor:

Izvor:

Eurostatova baza podataka Comext

| (189) | U razmatranom razdoblju indijski obujam uvoza i tržišni udio znatno su se mijenjali: obujam uvoza smanjio se za 14 % u 2018., povećao se za 68 % u 2019. i naposljetku se u razdoblju ispitnog postupka revizije smanjio za 31 %. |
| --- | --- |

(189)

U razmatranom razdoblju indijski obujam uvoza i tržišni udio znatno su se mijenjali: obujam uvoza smanjio se za 14 % u 2018., povećao se za 68 % u 2019. i naposljetku se u razdoblju ispitnog postupka revizije smanjio za 31 %.

4.3.2   Cijene uvoza iz Indije

Cijene uvoza iz Indije

| (190) | Komisija je ponderirane prosječne cijene uvoza utvrdila na temelju podataka Eurostata (baza podataka Comext). |
| --- | --- |

(190)

Komisija je ponderirane prosječne cijene uvoza utvrdila na temelju podataka Eurostata (baza podataka Comext).

| (191) | Ponderirana prosječna cijena uvoza u Uniju iz Indije razvijala se kako slijedi:

  Tablica 3.


  Uvozne cijene (EUR/tona) | 2017. | 2018. | 2019. | Razdoblje ispitnog postupka revizije |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Indija | 553 | 562 | 586 | 585 |
| Indeks (2017. = 100) | 100 | 101 | 105 | 105 |
| Izvor: | Eurostatova baza podataka Comext |

(191)

Ponderirana prosječna cijena uvoza u Uniju iz Indije razvijala se kako slijedi:

Tablica 3.

Tablica 3.

Uvozne cijene (EUR/tona)

Uvozne cijene (EUR/tona)

2017.

2018.

2019.

Razdoblje ispitnog postupka revizije

Indija

553

562

586

585

Indeks (2017. = 100)

Indeks (2017. = 100)

100

100

101

101

105

105

105

105

Izvor:

Izvor:

Eurostatova baza podataka Comext

| (192) | Uvozne cijene bile su u razdoblju 2017.–2018. prilično stabilne. Uvozne cijene povećale su se za 5 % u 2019. i ostale su stabilne u razdoblju ispitnog postupka revizije. |
| --- | --- |

(192)

Uvozne cijene bile su u razdoblju 2017.–2018. prilično stabilne. Uvozne cijene povećale su se za 5 % u 2019. i ostale su stabilne u razdoblju ispitnog postupka revizije.

4.3.3   Sniženje cijena

Sniženje cijena

| (193) | Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 55., samo je jedan indijski proizvođač surađivao u ispitnom postupku. Taj je proizvođač prijavio zanemarivu količinu izvezenu u Uniju, odnosno manje od 1 % ukupnog obujma uvoza predmetnog proizvoda iz Indije u Uniju. Komisija je stoga smatrala da taj obujam izvoza nije reprezentativan za izvoz predmetnog proizvoda u Uniju i odlučila je odrediti sniženje cijena na temelju raspoloživih podataka. |
| --- | --- |

(193)

Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 55., samo je jedan indijski proizvođač surađivao u ispitnom postupku. Taj je proizvođač prijavio zanemarivu količinu izvezenu u Uniju, odnosno manje od 1 % ukupnog obujma uvoza predmetnog proizvoda iz Indije u Uniju. Komisija je stoga smatrala da taj obujam izvoza nije reprezentativan za izvoz predmetnog proizvoda u Uniju i odlučila je odrediti sniženje cijena na temelju raspoloživih podataka.

| (194) | Komisija je usporedila ponderirane prosječne indijske uvozne cijene CIF, prilagođene za troškove nakon uvoza, s ponderiranom prosječnom cijenom industrije Unije. Indijske uvozne cijene snizile su cijene industrije Unije za približno [30–45] % u razdoblju ispitnog postupka revizije. |
| --- | --- |

(194)

Komisija je usporedila ponderirane prosječne indijske uvozne cijene CIF, prilagođene za troškove nakon uvoza, s ponderiranom prosječnom cijenom industrije Unije. Indijske uvozne cijene snizile su cijene industrije Unije za približno [30–45] % u razdoblju ispitnog postupka revizije.

4.3.4   Uvoz iz trećih zemalja osim Indije

Uvoz iz trećih zemalja osim Indije

| (195) | U razdoblju ispitnog postupka revizije obujam uvoza iz trećih zemalja osim Indije iznosio je [8 700–20 200] tona, a tržišni udio [2–4] % potrošnje u Uniji. U razmatranom razdoblju ponderirana prosječna cijena uvoza iz trećih zemalja bila je na razinama usporedivima s cijenama proizvođača iz Unije u uzorku u razdoblju 2017.–2018. i približno 25 % niža u razdoblju 2019.–2020. (vidjeti tablicu 8.). Premda se obujam uvoza iz trećih zemalja blago povećao (tj. za 2 %), podrijetlo uvezenih duktilnih cijevi nije bilo stabilno u razmatranom razdoblju. Na primjer, glavni uvoz iz trećih zemalja 2017. dolazio je iz Kine, Rusije i Švicarske, dok su u razdoblju ispitnog postupka revizije glavni uvoznici bili Turska i Ujedinjeni Arapski Emirati. |
| --- | --- |

(195)

U razdoblju ispitnog postupka revizije obujam uvoza iz trećih zemalja osim Indije iznosio je [8 700–20 200] tona, a tržišni udio [2–4] % potrošnje u Uniji. U razmatranom razdoblju ponderirana prosječna cijena uvoza iz trećih zemalja bila je na razinama usporedivima s cijenama proizvođača iz Unije u uzorku u razdoblju 2017.–2018. i približno 25 % niža u razdoblju 2019.–2020. (vidjeti tablicu 8.). Premda se obujam uvoza iz trećih zemalja blago povećao (tj. za 2 %), podrijetlo uvezenih duktilnih cijevi nije bilo stabilno u razmatranom razdoblju. Na primjer, glavni uvoz iz trećih zemalja 2017. dolazio je iz Kine, Rusije i Švicarske, dok su u razdoblju ispitnog postupka revizije glavni uvoznici bili Turska i Ujedinjeni Arapski Emirati.

| (196) | Ukupni obujam uvoza u Uniju te kretanje tržišnog udjela i cijena za uvoz cijevi od duktilnog lijevanog željeza iz ostalih trećih zemalja razvijali su se kako slijedi:

  Tablica 4.


  Obujam uvoza i tržišni udio ostalih trećih zemalja











  Zemlja | | 2017. | 2018. | 2019. | Razdoblje ispitnog postupka revizije |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kina | Obujam (u tonama) | [2 900 –3 400 ] | [1 400 –1 700 ] | [3 900 –4 600 ] | [200 –400 ] |
| Indeks | 100 | 50 | 133 | 10 |
| Tržišni udio (%) | [0 –1 ] | [0 –1 ] | [0 –2 ] | [0 –1 ] |
| Indeks (2017. = 100) | 100 | 48 | 119 | 9 |
| Prosječna cijena (EUR/tona) | 701 | 933 | 738 | 833 |
| Indeks (2017. = 100) | 100 | 133 | 105 | 118 |
| Rusija | Obujam (u tonama) | [2 000 –2 500 ] | [1 400 –1 600 ] | [2 900 –3 600 ] | [1 200 –1 600 ] |
| Indeks (2017. = 100) | 100 | 67 | 147 | 63 |
| Tržišni udio (%) | [0 –1 ] | [0 –1 ] | [0 –1 ] | [0 –1 ] |
| Indeks (2017. = 100) | 100 | 65 | 132 | 61 |
| Prosječna cijena (EUR/tona) | 568 | 697 | 735 | 698 |
| Indeks (2017. = 100) | 100 | 122 | 129 | 122 |
| Švicarska | Obujam (u tonama) | [3 400 –4 400 ] | [1 800 –2 200 ] | [1 600 –2 000 ] | [800 –1 000 ] |
| Indeks (2017. = 100) | 100 | 52 | 47 | 23 |
| Tržišni udio (%) | [0 –1 ] | [0 –1 ] | [0 –1 ] | [0 –1 ] |
| Indeks (2017. = 100) | 100 | 51 | 42 | 23 |
| Prosječna cijena (EUR/tona) | 1 604 | 1 656 | 1 714 | 1 817 |
| Indeks (2017. = 100) | 100 | 103 | 106 | 113 |
| Turska | Obujam (u tonama) | [10 –20 ] | [10 –20 ] | [3 100 –3 650 ] | [4 200 – 5 000 ] |
| Indeks (2017. = 100) | 100 | 115 | 25 750 | 35 070 |
| Tržišni udio (%) | [0 –1 ] | [0 –1 ] | [0 –1 ] | [1 –2 ] |
| Indeks (2017. = 100) | 100 | 111 | 23 065 | 34 035 |
| Prosječna cijena (EUR/tona) | 1 136 | 1 750 | 838 | 1 007 |
| Indeks (2017. = 100) | 100 | 153 | 73 | 88 |
| Ujedinjeni Arapski Emirati | Obujam (u tonama) | [460 –590 ] | [3 700 –4 400 ] | [4 800 –5 600 ] | [6 400 –7 600 ] |
| Indeks (2017. = 100) | 100 | 766 | 988 | 1 322 |
| Tržišni udio (%) | [0 –1 ] | [0 –1 ] | [1 –2 ] | [1 –2 ] |
| Indeks (2017. = 100) | 100 | 741 | 884 | 1 282 |
| Prosječna cijena (EUR/tona) | 712 | 786 | 722 | 705 |
| Indeks (2017. = 100) | 100 | 110 | 101 | 99 |
| Ostale treće zemlje | Obujam (u tonama) | [10 –20 ] | [150 –200 ] | [10 –50 ] | [150 –300 ] |
| Indeks (2017. = 100) | 100 | 994 | 200 | 1 457 |
| Tržišni udio (%) | [0 –1 ] | [0 –1 ] | [0 –1 ] | [0 –1 ] |
| Indeks (2017. = 100) | 100 | 962 | 179 | 1 414 |
| Prosječna cijena | 508 | 1 422 | 1 980 | 897 |
| Indeks (2017. = 100) | 100 | 279 | 389 | 176 |
| Ukupno sve treće zemlje, osim Indije | Obujam (u tonama) | [8 700 –11 200 ] | [8 800 –10 500 ] | [16 000 –19 600 ] | [13 500 –15 800 ] |
| Indeks (2017. = 100) | 100 | 94 | 180 | 145 |
| Tržišni udio (%) | [1 –3 ] | [1 –3 ] | [3 –5 ] | [3 –5 ] |
| Indeks (2017. = 100) | 100 | 91 | 161 | 141 |
| Prosječna cijena (EUR/tona) | 1 033 | 1 004 | 856 | 879 |
| Indeks (2017. = 100) | 100 | 97 | 82 | 85 |
| Izvor: | Eurostatova baza podataka Comext |

(196)

Ukupni obujam uvoza u Uniju te kretanje tržišnog udjela i cijena za uvoz cijevi od duktilnog lijevanog željeza iz ostalih trećih zemalja razvijali su se kako slijedi:

Tablica 4.

Tablica 4.

Obujam uvoza i tržišni udio ostalih trećih zemalja

Obujam uvoza i tržišni udio ostalih trećih zemalja

Zemlja

2017.

2018.

2019.

Razdoblje ispitnog postupka revizije

Kina

Obujam (u tonama)

[2 900 –3 400 ]

[1 400 –1 700 ]

[3 900 –4 600 ]

[200 –400 ]

Indeks

Indeks

100

100

50

50

133

133

10

10

Tržišni udio (%)

[0 –1 ]

[0 –1 ]

[0 –2 ]

[0 –1 ]

Indeks (2017. = 100)

Indeks (2017. = 100)

100

100

48

48

119

119

9

9

Prosječna cijena (EUR/tona)

701

933

738

833

Indeks (2017. = 100)

Indeks (2017. = 100)

100

100

133

133

105

105

118

118

Rusija

Obujam (u tonama)

[2 000 –2 500 ]

[1 400 –1 600 ]

[2 900 –3 600 ]

[1 200 –1 600 ]

Indeks (2017. = 100)

Indeks (2017. = 100)

100

100

67

67

147

147

63

63

Tržišni udio (%)

[0 –1 ]

[0 –1 ]

[0 –1 ]

[0 –1 ]

Indeks (2017. = 100)

Indeks (2017. = 100)

100

100

65

65

132

132

61

61

Prosječna cijena (EUR/tona)

568

697

735

698

Indeks (2017. = 100)

Indeks (2017. = 100)

100

100

122

122

129

129

122

122

Švicarska

Obujam (u tonama)

[3 400 –4 400 ]

[1 800 –2 200 ]

[1 600 –2 000 ]

[800 –1 000 ]

Indeks (2017. = 100)

Indeks (2017. = 100)

100

100

52

52

47

47

23

23

Tržišni udio (%)

[0 –1 ]

[0 –1 ]

[0 –1 ]

[0 –1 ]

Indeks (2017. = 100)

Indeks (2017. = 100)

100

100

51

51

42

42

23

23

Prosječna cijena (EUR/tona)

1 604

1 656

1 714

1 817

Indeks (2017. = 100)

Indeks (2017. = 100)

100

100

103

103

106

106

113

113

Turska

Obujam (u tonama)

[10 –20 ]

[10 –20 ]

[3 100 –3 650 ]

[4 200 – 5 000 ]

Indeks (2017. = 100)

Indeks (2017. = 100)

100

100

115

115

25 750

25 750

35 070

35 070

Tržišni udio (%)

[0 –1 ]

[0 –1 ]

[0 –1 ]

[1 –2 ]

Indeks (2017. = 100)

Indeks (2017. = 100)

100

100

111

111

23 065

23 065

34 035

34 035

Prosječna cijena (EUR/tona)

1 136

1 750

838

1 007

Indeks (2017. = 100)

Indeks (2017. = 100)

100

100

153

153

73

73

88

88

Ujedinjeni Arapski Emirati

Obujam (u tonama)

[460 –590 ]

[3 700 –4 400 ]

[4 800 –5 600 ]

[6 400 –7 600 ]

Indeks (2017. = 100)

Indeks (2017. = 100)

100

100

766

766

988

988

1 322

1 322

Tržišni udio (%)

[0 –1 ]

[0 –1 ]

[1 –2 ]

[1 –2 ]

Indeks (2017. = 100)

Indeks (2017. = 100)

100

100

741

741

884

884

1 282

1 282

Prosječna cijena (EUR/tona)

712

786

722

705

Indeks (2017. = 100)

Indeks (2017. = 100)

100

100

110

110

101

101

99

99

Ostale treće zemlje

Obujam (u tonama)

[10 –20 ]

[150 –200 ]

[10 –50 ]

[150 –300 ]

Indeks (2017. = 100)

Indeks (2017. = 100)

100

100

994

994

200

200

1 457

1 457

Tržišni udio (%)

[0 –1 ]

[0 –1 ]

[0 –1 ]

[0 –1 ]

Indeks (2017. = 100)

Indeks (2017. = 100)

100

100

962

962

179

179

1 414

1 414

Prosječna cijena

508

1 422

1 980

897

Indeks (2017. = 100)

Indeks (2017. = 100)

100

100

279

279

389

389

176

176

Ukupno sve treće zemlje, osim Indije

Obujam (u tonama)

[8 700 –11 200 ]

[8 800 –10 500 ]

[16 000 –19 600 ]

[13 500 –15 800 ]

Indeks (2017. = 100)

Indeks (2017. = 100)

100

100

94

94

180

180

145

145

Tržišni udio (%)

[1 –3 ]

[1 –3 ]

[3 –5 ]

[3 –5 ]

Indeks (2017. = 100)

Indeks (2017. = 100)

100

100

91

91

161

161

141

141

Prosječna cijena (EUR/tona)

1 033

1 004

856

879

Indeks (2017. = 100)

Indeks (2017. = 100)

100

100

97

97

82

82

85

85

Izvor:

Izvor:

Eurostatova baza podataka Comext

4.4   Gospodarsko stanje industrije Unije

Gospodarsko stanje industrije Unije

4.4.1   Opće napomene

Opće napomene

| (197) | Procjena gospodarskog stanja industrije Unije uključivala je ocjenu svih gospodarskih pokazatelja koji su utjecali na stanje industrije Unije tijekom razmatranog razdoblja. |
| --- | --- |

(197)

Procjena gospodarskog stanja industrije Unije uključivala je ocjenu svih gospodarskih pokazatelja koji su utjecali na stanje industrije Unije tijekom razmatranog razdoblja.

| (198) | Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 15., odabir uzorka proveden je radi procjene gospodarskog stanja industrije Unije. |
| --- | --- |

(198)

Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 15., odabir uzorka proveden je radi procjene gospodarskog stanja industrije Unije.

| (199) | Za utvrđivanje štete Komisija je razlikovala makroekonomske i mikroekonomske pokazatelje štete. Komisija je makroekonomske pokazatelje procijenila na temelju podataka koji se odnose na sve proizvođače iz Unije navedene u zahtjevu za reviziju zbog predstojećeg isteka mjera. Komisija je ocijenila mikroekonomske pokazatelje na temelju podataka iz odgovora na upitnik koje su dostavili proizvođači iz Unije u uzorku. Podaci su se odnosili na proizvođače iz Unije u uzorku. Utvrđeno je da su oba skupa podataka reprezentativna za gospodarsko stanje industrije Unije. |
| --- | --- |

(199)

Za utvrđivanje štete Komisija je razlikovala makroekonomske i mikroekonomske pokazatelje štete. Komisija je makroekonomske pokazatelje procijenila na temelju podataka koji se odnose na sve proizvođače iz Unije navedene u zahtjevu za reviziju zbog predstojećeg isteka mjera. Komisija je ocijenila mikroekonomske pokazatelje na temelju podataka iz odgovora na upitnik koje su dostavili proizvođači iz Unije u uzorku. Podaci su se odnosili na proizvođače iz Unije u uzorku. Utvrđeno je da su oba skupa podataka reprezentativna za gospodarsko stanje industrije Unije.

| (200) | Makroekonomski su pokazatelji sljedeći: proizvodnja, proizvodni kapacitet, iskorištenost kapaciteta, obujam prodaje, tržišni udio, rast, zaposlenost, produktivnost, visina subvencija protiv kojih se mogu uvesti kompenzacijske mjere i oporavak od prethodnog dampinga ili subvencioniranja. |
| --- | --- |

(200)

Makroekonomski su pokazatelji sljedeći: proizvodnja, proizvodni kapacitet, iskorištenost kapaciteta, obujam prodaje, tržišni udio, rast, zaposlenost, produktivnost, visina subvencija protiv kojih se mogu uvesti kompenzacijske mjere i oporavak od prethodnog dampinga ili subvencioniranja.

| (201) | Mikroekonomski su pokazatelji sljedeći: prosječne jedinične cijene, jedinični trošak, troškovi rada, zalihe, profitabilnost, novčani tok, ulaganja, povrat ulaganja i sposobnost prikupljanja kapitala. |
| --- | --- |

(201)

Mikroekonomski su pokazatelji sljedeći: prosječne jedinične cijene, jedinični trošak, troškovi rada, zalihe, profitabilnost, novčani tok, ulaganja, povrat ulaganja i sposobnost prikupljanja kapitala.

4.4.2   Makroekonomski pokazatelji

Makroekonomski pokazatelji

4.4.2.1   Proizvodnja, proizvodni kapacitet i iskorištenost kapaciteta

| (202) | Ukupna proizvodnja u Uniji, proizvodni kapacitet i iskorištenost kapaciteta u razmatranom razdoblju kretali su se kako slijedi:

  Tablica 5.


  Proizvodnja, proizvodni kapacitet i iskorištenost kapaciteta | 2017. | 2018. | 2019. | Razdoblje ispitnog postupka revizije |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obujam proizvodnje (u tisućama tona) | [408 –478 ] | [452 –530 ] | [436 –510 ] | [372 –436 ] |
| Indeks (2017. = 100) | 100 | 110 | 106 | 91 |
| Proizvodni kapacitet (u tisućama tona) | [824 –965 ] | [824 –965 ] | [824 –965 ] | [743 –870 ] |
| Indeks (2017. = 100) | 100 | 100 | 100 | 90 |
| Iskorištenost kapaciteta (u %) | [47 –51 ] | [52 –56 ] | [50 –54 ] | [48 –51 ] |
| Indeks (2017. = 100) | 100 | 110 | 106 | 101 |
| Izvor: | podaci koje je dostavila industrija Unije i provjereni odgovori na upitnik koje su dostavili proizvođači iz Unije u uzorku |

(202)

Ukupna proizvodnja u Uniji, proizvodni kapacitet i iskorištenost kapaciteta u razmatranom razdoblju kretali su se kako slijedi:

Tablica 5.

Tablica 5.

Proizvodnja, proizvodni kapacitet i iskorištenost kapaciteta

Proizvodnja, proizvodni kapacitet i iskorištenost kapaciteta

2017.

2018.

2019.

Razdoblje ispitnog postupka revizije

Obujam proizvodnje (u tisućama tona)

[408 –478 ]

[452 –530 ]

[436 –510 ]

[372 –436 ]

Indeks (2017. = 100)

Indeks (2017. = 100)

100

100

110

110

106

106

91

91

Proizvodni kapacitet (u tisućama tona)

[824 –965 ]

[824 –965 ]

[824 –965 ]

[743 –870 ]

Indeks (2017. = 100)

Indeks (2017. = 100)

100

100

100

100

100

100

90

90

Iskorištenost kapaciteta (u %)

[47 –51 ]

[52 –56 ]

[50 –54 ]

[48 –51 ]

Indeks (2017. = 100)

Indeks (2017. = 100)

100

100

110

110

106

106

101

101

Izvor:

Izvor:

podaci koje je dostavila industrija Unije i provjereni odgovori na upitnik koje su dostavili proizvođači iz Unije u uzorku

| (203) | Proizvodnja u Uniji smanjila se za 9 % u razmatranom razdoblju, nakon što se povećala za 10 % u 2018. |
| --- | --- |

(203)

Proizvodnja u Uniji smanjila se za 9 % u razmatranom razdoblju, nakon što se povećala za 10 % u 2018.

| (204) | Proizvodni kapacitet pratio je slično kretanje jer se smanjio za 10 % u razmatranom razdoblju. |
| --- | --- |

(204)

Proizvodni kapacitet pratio je slično kretanje jer se smanjio za 10 % u razmatranom razdoblju.

| (205) | Iskorištenost kapaciteta ostala je stabilna jer je smanjenje proizvodnog kapaciteta pratilo smanjenje proizvodnje u Uniji. |
| --- | --- |

(205)

Iskorištenost kapaciteta ostala je stabilna jer je smanjenje proizvodnog kapaciteta pratilo smanjenje proizvodnje u Uniji.

| (206) | Nakon konačne objave Tata Metaliks Limited tvrdio je da uvoz iz Indije nije mogao biti razlog zbog kojeg je industrija Unije smanjila svoj proizvodni kapacitet, već je to bila posljedica smanjenja potražnje u usporedbi s 2019. |
| --- | --- |

(206)

Nakon konačne objave Tata Metaliks Limited tvrdio je da uvoz iz Indije nije mogao biti razlog zbog kojeg je industrija Unije smanjila svoj proizvodni kapacitet, već je to bila posljedica smanjenja potražnje u usporedbi s 2019.

| (207) | Odluka industrije Unije da smanji svoj proizvodni kapacitet donesena je prije krize uzrokovane bolešću COVID-19 i stoga odluka nije bila povezana sa smanjenjem potrošnje od 2019. do razdoblja ispitnog postupka revizije. Zato je ta tvrdnja odbačena. |
| --- | --- |

(207)

Odluka industrije Unije da smanji svoj proizvodni kapacitet donesena je prije krize uzrokovane bolešću COVID-19 i stoga odluka nije bila povezana sa smanjenjem potrošnje od 2019. do razdoblja ispitnog postupka revizije. Zato je ta tvrdnja odbačena.

4.4.2.2   Obujam prodaje i tržišni udio

| (208) | Obujam prodaje industrije Unije i tržišni udio u razmatranom razdoblju kretali su se kako slijedi:

  Tablica 6.


  Obujam prodaje i tržišni udio proizvođača iz Unije | 2017. | 2018. | 2019. | Razdoblje ispitnog postupka revizije |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obujam prodaje na tržištu Unije (u tisućama tona) | [321 –376 ] | [341 –399 ] | [338 –396 ] | [329 –386 ] |
| Indeks | 100 | 106 | 105 | 102 |
| Tržišni udio (%) | [82 –88 ] | [84 –90 ] | [77 –83 ] | [81 –87 ] |
| Indeks | 100 | 102 | 94 | 99 |
| Prodaja na ograničenom tržištu (u tisućama tona) | [15 –17 ] | [13 –16 ] | [10 –12 ] | [2 –3 ] |
| Indeks | 100 | 91 | 68 | 18 |
| Tržišni udio prodaje na ograničenom tržištu (%) | [3 –4 ] | [3 –4 ] | [2 –3 ] | [0 –1 ] |
| Indeks | 100 | 88 | 61 | 18 |
| Izvor: | podaci koje je dostavila industrija Unije i provjereni odgovori na upitnik koje su dostavili proizvođači iz Unije u uzorku |

(208)

Obujam prodaje industrije Unije i tržišni udio u razmatranom razdoblju kretali su se kako slijedi:

Tablica 6.

Tablica 6.

Obujam prodaje i tržišni udio proizvođača iz Unije

Obujam prodaje i tržišni udio proizvođača iz Unije

2017.

2018.

2019.

Razdoblje ispitnog postupka revizije

Obujam prodaje na tržištu Unije (u tisućama tona)

[321 –376 ]

[341 –399 ]

[338 –396 ]

[329 –386 ]

Indeks

Indeks

100

100

106

106

105

105

102

102

Tržišni udio (%)

[82 –88 ]

[84 –90 ]

[77 –83 ]

[81 –87 ]

Indeks

Indeks

100

100

102

102

94

94

99

99

Prodaja na ograničenom tržištu (u tisućama tona)

[15 –17 ]

[13 –16 ]

[10 –12 ]

[2 –3 ]

Indeks

Indeks

100

100

91

91

68

68

18

18

Tržišni udio prodaje na ograničenom tržištu (%)

[3 –4 ]

[3 –4 ]

[2 –3 ]

[0 –1 ]

Indeks

Indeks

100

100

88

88

61

61

18

18

Izvor:

Izvor:

podaci koje je dostavila industrija Unije i provjereni odgovori na upitnik koje su dostavili proizvođači iz Unije u uzorku

| (209) | Obujam prodaje istovjetnog proizvoda industrije Unije u razmatranom razdoblju i tržišni udio nisu pratili povećanje potrošnje u Uniji. Točnije, industrija Unije 2019. nije ostvarila korist od povećanja potrošnje, za razliku od uvoza iz Indije. |
| --- | --- |

(209)

Obujam prodaje istovjetnog proizvoda industrije Unije u razmatranom razdoblju i tržišni udio nisu pratili povećanje potrošnje u Uniji. Točnije, industrija Unije 2019. nije ostvarila korist od povećanja potrošnje, za razliku od uvoza iz Indije.

| (210) | Nakon konačne objave Tata Metaliks Limited tvrdio je da je tržišni udio industrije Unije ostao visok na približno 85 % i da se u razdoblju ispitnog postupka revizije povećao u usporedbi s prethodnim godinama. I obujam prodaje Unije dosljedno je bio veći nego 2017. Obujam u razdoblju ispitnog postupka revizije mogao je biti veći da nije bilo učinka krize uzrokovane bolešću COVID-19. Strana je smatrala da zaključak Komisije ne odražava činjenično stanje. |
| --- | --- |

(210)

Nakon konačne objave Tata Metaliks Limited tvrdio je da je tržišni udio industrije Unije ostao visok na približno 85 % i da se u razdoblju ispitnog postupka revizije povećao u usporedbi s prethodnim godinama. I obujam prodaje Unije dosljedno je bio veći nego 2017. Obujam u razdoblju ispitnog postupka revizije mogao je biti veći da nije bilo učinka krize uzrokovane bolešću COVID-19. Strana je smatrala da zaključak Komisije ne odražava činjenično stanje.

| (211) | Komisija je zaključila da industrija Unije nije ostvarila korist od velikog tržišnog udjela. Kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 234., proizvođači iz Unije u uzorku ostvarivali su gubitak tijekom cijelog razmatranog razdoblja zbog znatnog cjenovnog pritiska indijskog uvoza (vidjeti uvodnu izjavu 245.). Osim toga, kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 209., tržišni udio Unije nije pratio povećanje potrošnje u Uniji i, za razliku od uvoza iz Indije, prodaja Unije nije ostvarila korist od povećanja potrošnje 2019. Stoga je ta tvrdnja odbačena. |
| --- | --- |

(211)

Komisija je zaključila da industrija Unije nije ostvarila korist od velikog tržišnog udjela. Kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 234., proizvođači iz Unije u uzorku ostvarivali su gubitak tijekom cijelog razmatranog razdoblja zbog znatnog cjenovnog pritiska indijskog uvoza (vidjeti uvodnu izjavu 245.). Osim toga, kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 209., tržišni udio Unije nije pratio povećanje potrošnje u Uniji i, za razliku od uvoza iz Indije, prodaja Unije nije ostvarila korist od povećanja potrošnje 2019. Stoga je ta tvrdnja odbačena.

4.4.2.3   Rast

| (212) | Tijekom razmatranog razdoblja potrošnja u Uniji povećala se za 3 %, dok se obujam prodaje nepovezanim kupcima u Uniji povećao za 2 %. Zato se tržišni udio industrije Unije u razmatranom razdoblju malo smanjio iako se potrošnja povećala. |
| --- | --- |

(212)

Tijekom razmatranog razdoblja potrošnja u Uniji povećala se za 3 %, dok se obujam prodaje nepovezanim kupcima u Uniji povećao za 2 %. Zato se tržišni udio industrije Unije u razmatranom razdoblju malo smanjio iako se potrošnja povećala.

4.4.2.4   Zaposlenost i produktivnost

| (213) | Zaposlenost i produktivnost u razmatranom razdoblju kretale su se kako slijedi:

  Tablica 7.


  Zaposlenost i produktivnost | 2017. | 2018. | 2019. | Razdoblje ispitnog postupka revizije |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Broj zaposlenika | [1 820 –2 540 ] | [1 820 –2 540 ] | [1 810 –2 530 ] | [1 700 –2 390 ] |
| Indeks | 100 | 100 | 99 | 93 |
| Produktivnost (u tonama po zaposleniku) | [162 –226 ] | [179 –250 ] | [173 –242 ] | [157 –220 ] |
| Indeks | 100 | 110 | 107 | 97 |
| Izvor: | podaci koje je dostavila industrija Unije i provjereni odgovori na upitnik koje su dostavili proizvođači iz Unije u uzorku |

(213)

Zaposlenost i produktivnost u razmatranom razdoblju kretale su se kako slijedi:

Tablica 7.

Tablica 7.

Zaposlenost i produktivnost

Zaposlenost i produktivnost

2017.

2018.

2019.

Razdoblje ispitnog postupka revizije

Broj zaposlenika

[1 820 –2 540 ]

[1 820 –2 540 ]

[1 810 –2 530 ]

[1 700 –2 390 ]

Indeks

Indeks

100

100

100

100

99

99

93

93

Produktivnost (u tonama po zaposleniku)

[162 –226 ]

[179 –250 ]

[173 –242 ]

[157 –220 ]

Indeks

Indeks

100

100

110

110

107

107

97

97

Izvor:

Izvor:

podaci koje je dostavila industrija Unije i provjereni odgovori na upitnik koje su dostavili proizvođači iz Unije u uzorku

| (214) | Broj zaposlenika industrije Unije uključenih u proizvodnju predmetnog proizvoda ostao je stabilan u razdoblju 2017.–2018. i smanjio se za otprilike 6 % u razdoblju 2019.–2020. |
| --- | --- |

(214)

Broj zaposlenika industrije Unije uključenih u proizvodnju predmetnog proizvoda ostao je stabilan u razdoblju 2017.–2018. i smanjio se za otprilike 6 % u razdoblju 2019.–2020.

| (215) | Produktivnost radne snage industrije Unije, izmjerena kao proizvodnja (u tonama) po zaposlenoj osobi, povećala se za 10 % u razdoblju 2017.–2018. i smanjila za 13 % u razdoblju 2018.–2020. To se može objasniti kao kombinirani učinak:






  — | prekida proizvodnje u proizvodnoj jedinici jednog glavnog proizvođača iz Unije, koji je doveo do niže proizvodnje u razdoblju od prosinca 2019. do veljače 2020., i |
| --- | --- | --- |

(215)

Produktivnost radne snage industrije Unije, izmjerena kao proizvodnja (u tonama) po zaposlenoj osobi, povećala se za 10 % u razdoblju 2017.–2018. i smanjila za 13 % u razdoblju 2018.–2020. To se može objasniti kao kombinirani učinak:

—

prekida proizvodnje u proizvodnoj jedinici jednog glavnog proizvođača iz Unije, koji je doveo do niže proizvodnje u razdoblju od prosinca 2019. do veljače 2020., i

| — | manje proizvodnje proizvođača iz Unije u drugom tromjesečju 2020., koja je bila posljedica pandemije bolesti COVID-19 te nije odgovarala broju zaposlenika koji su otpušteni. |
| --- | --- |

—

manje proizvodnje proizvođača iz Unije u drugom tromjesečju 2020., koja je bila posljedica pandemije bolesti COVID-19 te nije odgovarala broju zaposlenika koji su otpušteni.

4.4.2.5   Visina iznosa subvencija i oporavak od prethodnog subvencioniranja

| (216) | Kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 193., suradnja proizvođača izvoznika iz Indije bila je ograničena. |
| --- | --- |

(216)

Kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 193., suradnja proizvođača izvoznika iz Indije bila je ograničena.

| (217) | Pokazatelji štete pokazuju da je, unatoč antisubvencijskim mjerama koje su na snazi od 2016. i koje su na početku dovele do određene zaštite i poboljšanja rezultata, gospodarsko stanje industrije Unije i dalje bilo štetno. Stoga nije bilo moguće utvrditi oporavak od prethodnog subvencioniranja. |
| --- | --- |

(217)

Pokazatelji štete pokazuju da je, unatoč antisubvencijskim mjerama koje su na snazi od 2016. i koje su na početku dovele do određene zaštite i poboljšanja rezultata, gospodarsko stanje industrije Unije i dalje bilo štetno. Stoga nije bilo moguće utvrditi oporavak od prethodnog subvencioniranja.

| (218) | Iznos subvencija bio je znatno iznad razine de minimis. Utjecaj visine stvarnog iznosa subvencioniranja na industriju Unije bio je znatan s obzirom na obujam i cijene uvoza iz Indije. |
| --- | --- |

(218)

Iznos subvencija bio je znatno iznad razine de minimis. Utjecaj visine stvarnog iznosa subvencioniranja na industriju Unije bio je znatan s obzirom na obujam i cijene uvoza iz Indije.

de minimis

| (219) | Zbog kontinuiranog nepravednog određivanja cijena indijskih izvoznika industrija Unije nije se mogla oporaviti od prethodnog subvencioniranja. |
| --- | --- |

(219)

Zbog kontinuiranog nepravednog određivanja cijena indijskih izvoznika industrija Unije nije se mogla oporaviti od prethodnog subvencioniranja.

| (220) | Nakon konačne objave Tata Metaliks Limited tvrdio je da nije bilo apsolutnog povećanja obujma indijskog uvoza i da je taj uvoz imao tržišni udio od približno samo 15 %. Nadalje, zainteresirana strana istaknula je da su se gospodarski rezultati industrije Unije poboljšali nakon uvođenja početnih mjera i da se nakon toga njihov učinak smanjio. Stoga indijski uvoz nije prouzročio štetu industriji Unije. |
| --- | --- |

(220)

Nakon konačne objave Tata Metaliks Limited tvrdio je da nije bilo apsolutnog povećanja obujma indijskog uvoza i da je taj uvoz imao tržišni udio od približno samo 15 %. Nadalje, zainteresirana strana istaknula je da su se gospodarski rezultati industrije Unije poboljšali nakon uvođenja početnih mjera i da se nakon toga njihov učinak smanjio. Stoga indijski uvoz nije prouzročio štetu industriji Unije.

| (221) | Komisija je primijetila da zainteresirana strana nije potkrijepila svoje tvrdnje da su se gospodarski rezultati industrije Unije poboljšali nakon uvođenja početnih mjera. Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 234., profitabilnost proizvođača iz Unije u uzorku bila je negativna tijekom cijelog razmatranog razdoblja. Stoga je ta tvrdnja odbačena. |
| --- | --- |

(221)

Komisija je primijetila da zainteresirana strana nije potkrijepila svoje tvrdnje da su se gospodarski rezultati industrije Unije poboljšali nakon uvođenja početnih mjera. Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 234., profitabilnost proizvođača iz Unije u uzorku bila je negativna tijekom cijelog razmatranog razdoblja. Stoga je ta tvrdnja odbačena.

4.4.3   Mikroekonomski pokazatelji

Mikroekonomski pokazatelji

4.4.3.1   Cijene i čimbenici koji utječu na cijene

| (222) | Ponderirane prosječne jedinične prodajne cijene proizvođača iz Unije u uzorku prema nepovezanim kupcima u Uniji u razmatranom razdoblju kretale su se kako slijedi:

  Tablica 8.


  Prodajne cijene u Uniji i jedinični trošak | 2017. | 2018. | 2019. | Razdoblje ispitnog postupka revizije |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Prosječna jedinična prodajna cijena u Uniji na ukupnom tržištu (EUR/tona) | [950 –1 110 ] | [960 –1 130 ] | [1 020 –1 190 ] | [1 020 –1 200 ] |
| Indeks | 100 | 101 | 107 | 107 |
| Jedinični trošak proizvodnje (EUR/tona) | [1 000 –1 100 ] | [900 –1 100 ] | [1 000 –1 100 ] | [1 000 –1 200 ] |
| Indeks | 100 | 97 | 101 | 105 |
| Izvor: | provjereni odgovori na upitnik proizvođačâ iz Unije u uzorku |

(222)

Ponderirane prosječne jedinične prodajne cijene proizvođača iz Unije u uzorku prema nepovezanim kupcima u Uniji u razmatranom razdoblju kretale su se kako slijedi:

Tablica 8.

Tablica 8.

Prodajne cijene u Uniji i jedinični trošak

Prodajne cijene u Uniji i jedinični trošak

2017.

2018.

2019.

Razdoblje ispitnog postupka revizije

Prosječna jedinična prodajna cijena u Uniji na ukupnom tržištu (EUR/tona)

[950 –1 110 ]

[960 –1 130 ]

[1 020 –1 190 ]

[1 020 –1 200 ]

Indeks

Indeks

100

100

101

101

107

107

107

107

Jedinični trošak proizvodnje (EUR/tona)

[1 000 –1 100 ]

[900 –1 100 ]

[1 000 –1 100 ]

[1 000 –1 200 ]

Indeks

Indeks

100

100

97

97

101

101

105

105

Izvor:

Izvor:

provjereni odgovori na upitnik proizvođačâ iz Unije u uzorku

| (223) | Prosječna jedinična prodajna cijena industrije Unije nepovezanim kupcima u Uniji povećala se za 7 % u razmatranom razdoblju, što odražava povećanje jediničnog troška proizvodnje (5 %). |
| --- | --- |

(223)

Prosječna jedinična prodajna cijena industrije Unije nepovezanim kupcima u Uniji povećala se za 7 % u razmatranom razdoblju, što odražava povećanje jediničnog troška proizvodnje (5 %).

| (224) | Nakon konačne objave Tata Metaliks Limited tvrdio je da navodno smanjenje cijena iskrcane robe pokazuje da uvoz nije uzrokovao nikakav pad ni ograničenje rasta cijena. |
| --- | --- |

(224)

Nakon konačne objave Tata Metaliks Limited tvrdio je da navodno smanjenje cijena iskrcane robe pokazuje da uvoz nije uzrokovao nikakav pad ni ograničenje rasta cijena.

| (225) | Komisija je primijetila da zainteresirana strana nije potkrijepila svoju tvrdnju kako cijene iskrcane robe, koje su smanjile cijene Unije za približno 40 %, u razmatranom razdoblju nisu uzrokovale nikakav pad ni ograničenje rasta cijena proizvođača iz Unije. Stoga je ta tvrdnja odbačena. |
| --- | --- |

(225)

Komisija je primijetila da zainteresirana strana nije potkrijepila svoju tvrdnju kako cijene iskrcane robe, koje su smanjile cijene Unije za približno 40 %, u razmatranom razdoblju nisu uzrokovale nikakav pad ni ograničenje rasta cijena proizvođača iz Unije. Stoga je ta tvrdnja odbačena.

4.4.3.2   Troškovi rada

| (226) | Prosječni troškovi rada proizvođača iz Unije u uzorku u razmatranom razdoblju kretali su se kako slijedi:

  Tablica 9.


  Prosječni troškovi rada po zaposleniku (EUR/zaposlenik) | 2017. | 2018. | 2019. | Razdoblje ispitnog postupka revizije |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Prosječni troškovi rada po zaposleniku | [56 000 –66 000 ] | [57 000 –66 000 ] | [57 000 –67 000 ] | [53 000 –62 000 ] |
| Indeks (2017. = 100) | 100 | 100 | 101 | 94 |
| Izvor: | provjereni odgovori na upitnik proizvođačâ iz Unije u uzorku |

(226)

Prosječni troškovi rada proizvođača iz Unije u uzorku u razmatranom razdoblju kretali su se kako slijedi:

Tablica 9.

Tablica 9.

Prosječni troškovi rada po zaposleniku (EUR/zaposlenik)

Prosječni troškovi rada po zaposleniku (EUR/zaposlenik)

2017.

2018.

2019.

Razdoblje ispitnog postupka revizije

Prosječni troškovi rada po zaposleniku

[56 000 –66 000 ]

[57 000 –66 000 ]

[57 000 –67 000 ]

[53 000 –62 000 ]

Indeks (2017. = 100)

Indeks (2017. = 100)

100

100

100

100

101

101

94

94

Izvor:

Izvor:

provjereni odgovori na upitnik proizvođačâ iz Unije u uzorku

| (227) | Prosječni troškovi rada po zaposleniku ostali su stabilni do 2019. i smanjili su se za 6 % u razmatranom razdoblju. U razdoblju ispitnog postupka revizije prosječni troškovi rada po zaposleniku smanjili su se jer je francuska država financirala nezaposlenost zbog prekida rada koji je uzrokovala pandemija bolesti COVID-19. |
| --- | --- |

(227)

Prosječni troškovi rada po zaposleniku ostali su stabilni do 2019. i smanjili su se za 6 % u razmatranom razdoblju. U razdoblju ispitnog postupka revizije prosječni troškovi rada po zaposleniku smanjili su se jer je francuska država financirala nezaposlenost zbog prekida rada koji je uzrokovala pandemija bolesti COVID-19.

| (228) | Nakon konačne objave Tata Metaliks Limited napomenuo je da na temelju tog parametra nije bilo štete za industriju Unije. |
| --- | --- |

(228)

Nakon konačne objave Tata Metaliks Limited napomenuo je da na temelju tog parametra nije bilo štete za industriju Unije.

| (229) | Komisija je podsjetila, kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 227., da je smanjenje prosječnih troškova rada po zaposleniku bilo posljedica izvanrednog financiranja francuske države u razdoblju ispitnog postupka revizije. Stoga je ta tvrdnja odbačena. |
| --- | --- |

(229)

Komisija je podsjetila, kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 227., da je smanjenje prosječnih troškova rada po zaposleniku bilo posljedica izvanrednog financiranja francuske države u razdoblju ispitnog postupka revizije. Stoga je ta tvrdnja odbačena.

4.4.3.3   Zalihe

| (230) | Razine zaliha proizvođača iz Unije u uzorku u razmatranom razdoblju kretale su se kako slijedi:

  Tablica 10.


  Zalihe | 2017. | 2018. | 2019. | Razdoblje ispitnog postupka revizije |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Završne zalihe (u tisućama tona) | [87 –102 ] | [77 –90 ] | [84 –98 ] | [68 –79 ] |
| Indeks (2017. = 100) | 100 | 88 | 95 | 77 |
| Završne zalihe kao postotak proizvodnje (%) | [20 –25 ] | [15 –17 ] | [18 –20 ] | [18 –20 ] |
| Indeks (2017. = 100) | 100 | 79 | 89 | 85 |

(230)

Razine zaliha proizvođača iz Unije u uzorku u razmatranom razdoblju kretale su se kako slijedi:

Tablica 10.

Tablica 10.

Zalihe

Zalihe

2017.

2018.

2019.

Razdoblje ispitnog postupka revizije

Završne zalihe (u tisućama tona)

[87 –102 ]

[77 –90 ]

[84 –98 ]

[68 –79 ]

Indeks (2017. = 100)

Indeks (2017. = 100)

100

100

88

88

95

95

77

77

Završne zalihe kao postotak proizvodnje (%)

[20 –25 ]

[15 –17 ]

[18 –20 ]

[18 –20 ]

Indeks (2017. = 100)

Indeks (2017. = 100)

100

100

79

79

89

89

85

85

| (231) | Razina završnih zaliha proizvođača iz Unije u uzorku ostala je stabilna u odnosu na proizvodnju. |
| --- | --- |

(231)

Razina završnih zaliha proizvođača iz Unije u uzorku ostala je stabilna u odnosu na proizvodnju.

| (232) | Nakon konačne objave Tata Metaliks Limited tvrdio je da su se zalihe znatno smanjile u razdoblju ispitnog postupka revizije, što pokazuje da se industrija Unije usmjerila na smanjenje svoje proizvodnje. Zainteresirana strana tvrdila je da bi se zalihe povećale da je na njih utjecao uvoz iz Indije. |
| --- | --- |

(232)

Nakon konačne objave Tata Metaliks Limited tvrdio je da su se zalihe znatno smanjile u razdoblju ispitnog postupka revizije, što pokazuje da se industrija Unije usmjerila na smanjenje svoje proizvodnje. Zainteresirana strana tvrdila je da bi se zalihe povećale da je na njih utjecao uvoz iz Indije.

| (233) | Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 203., smanjenje zaliha koje je strana opazila u razdoblju ispitnog postupka revizije pratilo je smanjenje proizvodnje Unije. Osim toga, Komisija nije utvrdila nikakvu korelaciju između smanjenja zaliha opaženog uglavnom u razdoblju ispitnog postupka revizije i uvoza iz Indije jer utjecaj uvoza iz Indije nije bio vidljiv samo u razdoblju ispitnog postupka revizije, već tijekom cijelog razmatranog razdoblja. Stoga je ta tvrdnja odbačena. |
| --- | --- |

(233)

Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 203., smanjenje zaliha koje je strana opazila u razdoblju ispitnog postupka revizije pratilo je smanjenje proizvodnje Unije. Osim toga, Komisija nije utvrdila nikakvu korelaciju između smanjenja zaliha opaženog uglavnom u razdoblju ispitnog postupka revizije i uvoza iz Indije jer utjecaj uvoza iz Indije nije bio vidljiv samo u razdoblju ispitnog postupka revizije, već tijekom cijelog razmatranog razdoblja. Stoga je ta tvrdnja odbačena.

4.4.3.4   Profitabilnost, novčani tok, ulaganja, povrat ulaganja i sposobnost prikupljanja kapitala

| (234) | Profitabilnost, novčani tok, ulaganja i povrat ulaganja proizvođača iz Unije u uzorku u razmatranom razdoblju kretali su se kako slijedi:

  Tablica 11.


  Profitabilnost, novčani tok, ulaganja i povrat ulaganja | 2017. | 2018. | 2019. | Razdoblje ispitnog postupka revizije |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Profitabilnost prodaje u Uniji nepovezanim kupcima (% prodaje) | [–5 – –9 ] | [–1 – –5 ] | [–1 – –5 ] | [–3 – –7 ] |
| Indeks (2017. = 100) | – 100 | –33 | –36 | –69 |
| Novčani tok (u milijunima eura) | [–31 – –37 ] | [–46 – –54 ] | [–73 – –85 ] | [–43 – –51 ] |
| Indeks (2017. = 100) | – 100 | – 145 | – 231 | – 138 |
| Ulaganja (milijuna EUR) | [20 –24 ] | [30 –36 ] | [33 –39 ] | [15 –18 ] |
| Indeks (2017. = 100) | 100 | 149 | 161 | 73 |
| Povrat ulaganja (u %) | [–6 – –8 ] | [–7 – –9 ] | [–10 – –12 ] | [–5 – –7 ] |
| Indeks (2017. = 100) | – 100 | – 131 | – 194 | – 106 |
| Izvor: | provjereni odgovori na upitnik proizvođačâ iz Unije u uzorku |

(234)

Profitabilnost, novčani tok, ulaganja i povrat ulaganja proizvođača iz Unije u uzorku u razmatranom razdoblju kretali su se kako slijedi:

Tablica 11.

Tablica 11.

Profitabilnost, novčani tok, ulaganja i povrat ulaganja

Profitabilnost, novčani tok, ulaganja i povrat ulaganja

2017.

2018.

2019.

Razdoblje ispitnog postupka revizije

Profitabilnost prodaje u Uniji nepovezanim kupcima (% prodaje)

[–5 – –9 ]

[–1 – –5 ]

[–1 – –5 ]

[–3 – –7 ]

Indeks (2017. = 100)

Indeks (2017. = 100)

– 100

– 100

–33

–33

–36

–36

–69

–69

Novčani tok (u milijunima eura)

[–31 – –37 ]

[–46 – –54 ]

[–73 – –85 ]

[–43 – –51 ]

Indeks (2017. = 100)

Indeks (2017. = 100)

– 100

– 100

– 145

– 145

– 231

– 231

– 138

– 138

Ulaganja (milijuna EUR)

[20 –24 ]

[30 –36 ]

[33 –39 ]

[15 –18 ]

Indeks (2017. = 100)

Indeks (2017. = 100)

100

100

149

149

161

161

73

73

Povrat ulaganja (u %)

[–6 – –8 ]

[–7 – –9 ]

[–10 – –12 ]

[–5 – –7 ]

Indeks (2017. = 100)

Indeks (2017. = 100)

– 100

– 100

– 131

– 131

– 194

– 194

– 106

– 106

Izvor:

Izvor:

provjereni odgovori na upitnik proizvođačâ iz Unije u uzorku

| (235) | Komisija je utvrdila profitabilnost proizvođača iz Unije u uzorku iskazivanjem neto dobiti prije oporezivanja od prodaje istovjetnog proizvoda nepovezanim kupcima u Uniji kao postotak prometa od te prodaje. Profitabilnost proizvođača u uzorku bila je negativna u razmatranom razdoblju, a kretala se od približno [–5 do –9] % u 2017. do [–3 do –7] % u razdoblju ispitnog postupka revizije. |
| --- | --- |

(235)

Komisija je utvrdila profitabilnost proizvođača iz Unije u uzorku iskazivanjem neto dobiti prije oporezivanja od prodaje istovjetnog proizvoda nepovezanim kupcima u Uniji kao postotak prometa od te prodaje. Profitabilnost proizvođača u uzorku bila je negativna u razmatranom razdoblju, a kretala se od približno [–5 do –9] % u 2017. do [–3 do –7] % u razdoblju ispitnog postupka revizije.

| (236) | Neto novčani tok sposobnost je proizvođača iz Unije da samostalno financiraju svoje aktivnosti. Kretanje neto novčanog toka ostalo je negativno tijekom cijelog razmatranog razdoblja, osim 2018. |
| --- | --- |

(236)

Neto novčani tok sposobnost je proizvođača iz Unije da samostalno financiraju svoje aktivnosti. Kretanje neto novčanog toka ostalo je negativno tijekom cijelog razmatranog razdoblja, osim 2018.

| (237) | Ulaganja (uglavnom usmjerena na nadogradnje opreme za proizvodnju, povećanje kvalitete, produktivnosti i fleksibilnosti u proizvodnom procesu) povećala su se u razdoblju 2017.–2019. i smanjila na najmanju razinu 2020. |
| --- | --- |

(237)

Ulaganja (uglavnom usmjerena na nadogradnje opreme za proizvodnju, povećanje kvalitete, produktivnosti i fleksibilnosti u proizvodnom procesu) povećala su se u razdoblju 2017.–2019. i smanjila na najmanju razinu 2020.

| (238) | Povrat ulaganja je dobit izražena u postotku neto knjigovodstvene vrijednosti ulaganja. Kretao se slično kao i profitabilnost, sa znatnim smanjenjem 2019., nakon kojeg je uslijedilo neznatno poboljšanje 2020. U razmatranom razdoblju ostao je negativan i pogoršao se za 53 %. |
| --- | --- |

(238)

Povrat ulaganja je dobit izražena u postotku neto knjigovodstvene vrijednosti ulaganja. Kretao se slično kao i profitabilnost, sa znatnim smanjenjem 2019., nakon kojeg je uslijedilo neznatno poboljšanje 2020. U razmatranom razdoblju ostao je negativan i pogoršao se za 53 %.

4.5   Zaključak o šteti

Zaključak o šteti

| (239) | Unatoč kompenzacijskim mjerama na snazi indijski uvoz duktilnih cijevi ostao je znatan, sa stabilnim tržišnim udjelima od [9 do 18] % u razmatranom razdoblju. U razdoblju ispitnog postupka revizije tržišni udio bio je [10–14] %. Istodobno su uvozne cijene pokazale silazni trend i smanjile su cijene Unije za prosječno [30–45] % u razdoblju ispitnog postupka revizije unatoč tome što su kompenzacijske i antidampinške mjere bile na snazi. |
| --- | --- |

(239)

Unatoč kompenzacijskim mjerama na snazi indijski uvoz duktilnih cijevi ostao je znatan, sa stabilnim tržišnim udjelima od [9 do 18] % u razmatranom razdoblju. U razdoblju ispitnog postupka revizije tržišni udio bio je [10–14] %. Istodobno su uvozne cijene pokazale silazni trend i smanjile su cijene Unije za prosječno [30–45] % u razdoblju ispitnog postupka revizije unatoč tome što su kompenzacijske i antidampinške mjere bile na snazi.

| (240) | Kretanje makroekonomskih pokazatelja, posebno obujma proizvodnje i prodaje te zaposlenosti i produktivnosti, pokazalo je stabilne trendove ili trendove blagog smanjenja. Tržišni udio industrije Unije smanjio se u razdoblju ispitnog postupka revizije i dosegao je razinu sličnu onoj iz 2017. Povećanje tržišnog udjela 2018. unatoč relativno stabilnom obujmu prodaje posljedica je sve manje potrošnje u tom razdoblju. Iako je industrija Unije u velikoj mjeri uspjela zadržati obujam prodaje i tržišni udio, to je bilo na štetu profitabilnosti i drugih financijskih pokazatelja kako je objašnjeno u sljedećoj uvodnoj izjavi. |
| --- | --- |

(240)

Kretanje makroekonomskih pokazatelja, posebno obujma proizvodnje i prodaje te zaposlenosti i produktivnosti, pokazalo je stabilne trendove ili trendove blagog smanjenja. Tržišni udio industrije Unije smanjio se u razdoblju ispitnog postupka revizije i dosegao je razinu sličnu onoj iz 2017. Povećanje tržišnog udjela 2018. unatoč relativno stabilnom obujmu prodaje posljedica je sve manje potrošnje u tom razdoblju. Iako je industrija Unije u velikoj mjeri uspjela zadržati obujam prodaje i tržišni udio, to je bilo na štetu profitabilnosti i drugih financijskih pokazatelja kako je objašnjeno u sljedećoj uvodnoj izjavi.

| (241) | Premda se prosječna jedinična prodajna cijena proizvođača iz Unije u razmatranom razdoblju povećala za 7 %, što je više od povećanja troška proizvodnje od 5 %, industrija Unije i dalje nije uspjela postići održive profitne marže. Zbog cjenovnog pritiska indijskog uvoza industrija Unije nije mogla povećati prodajne cijene kako bi pokrivale prosječne troškove proizvodnje, pa je ostvarivala gubitke tijekom cijelog razmatranog razdoblja (s izuzetkom 2018., kad je poslovala gotovo na pragu profitabilnosti). Stoga je indijski uvoz u razdoblju ispitnog postupka revizije izvršio i znatan pritisak na cijene u prodaji proizvođača iz Unije. Ostali financijski pokazatelji (novčani tok, povrat ulaganja) slijedili su sličan trend kao i profitabilnost te su tijekom razmatranog razdoblja imali negativne ili niske vrijednosti. Premda je došlo do određenih povećanja 2017. i 2018., i ulaganja su općenito bila na niskoj razini. |
| --- | --- |

(241)

Premda se prosječna jedinična prodajna cijena proizvođača iz Unije u razmatranom razdoblju povećala za 7 %, što je više od povećanja troška proizvodnje od 5 %, industrija Unije i dalje nije uspjela postići održive profitne marže. Zbog cjenovnog pritiska indijskog uvoza industrija Unije nije mogla povećati prodajne cijene kako bi pokrivale prosječne troškove proizvodnje, pa je ostvarivala gubitke tijekom cijelog razmatranog razdoblja (s izuzetkom 2018., kad je poslovala gotovo na pragu profitabilnosti). Stoga je indijski uvoz u razdoblju ispitnog postupka revizije izvršio i znatan pritisak na cijene u prodaji proizvođača iz Unije. Ostali financijski pokazatelji (novčani tok, povrat ulaganja) slijedili su sličan trend kao i profitabilnost te su tijekom razmatranog razdoblja imali negativne ili niske vrijednosti. Premda je došlo do određenih povećanja 2017. i 2018., i ulaganja su općenito bila na niskoj razini.

| (242) | S obzirom na prethodno navedeno, Komisija je zaključila da je industrija Unije pretrpjela materijalnu štetu. |
| --- | --- |

(242)

S obzirom na prethodno navedeno, Komisija je zaključila da je industrija Unije pretrpjela materijalnu štetu.

5.   UZROČNOST

UZROČNOST

| (243) | Komisija je u skladu s člankom 8. stavkom 5. osnovne uredbe ispitala je li zbog subvencioniranog uvoza predmetnog proizvoda iz Indije industrija Unije pretrpjela materijalnu štetu. Komisija je u skladu s člankom 8. stavkom 6. osnovne uredbe ispitala i postoje li drugi poznati čimbenici koji su istodobno mogli uzrokovati štetu industriji Unije. Komisija je osigurala da se subvencioniranom uvozu ne pripisuje druga moguća šteta prouzročena čimbenicima koji nisu subvencionirani uvoz predmetnog proizvoda iz Indije. |
| --- | --- |

(243)

Komisija je u skladu s člankom 8. stavkom 5. osnovne uredbe ispitala je li zbog subvencioniranog uvoza predmetnog proizvoda iz Indije industrija Unije pretrpjela materijalnu štetu. Komisija je u skladu s člankom 8. stavkom 6. osnovne uredbe ispitala i postoje li drugi poznati čimbenici koji su istodobno mogli uzrokovati štetu industriji Unije. Komisija je osigurala da se subvencioniranom uvozu ne pripisuje druga moguća šteta prouzročena čimbenicima koji nisu subvencionirani uvoz predmetnog proizvoda iz Indije.

5.1   Učinci subvencioniranog uvoza

Učinci subvencioniranog uvoza

| (244) | Komisija je prvo ispitala postoji li uzročno-posljedična veza između subvencioniranog uvoza i štete koju je pretrpjela industrija Unije. |
| --- | --- |

(244)

Komisija je prvo ispitala postoji li uzročno-posljedična veza između subvencioniranog uvoza i štete koju je pretrpjela industrija Unije.

| (245) | Indijski uvoz duktilnih cijevi ostao je znatan, s tržišnim udjelom većim od 10 % tijekom cijelog razmatranog razdoblja i s niskim razinama cijena u razdoblju ispitnog postupka revizije, iako su na snazi bile kompenzacijske i antidampinške mjere. Zbog znatnog cjenovnog pritiska indijskog uvoza industrija Unije nije mogla prenijeti svoje troškove proizvodnje klijentima, što je rezultiralo gubicima u cijelom razmatranom razdoblju. Komisija je stoga zaključila da su obujam i razine cijena uvoza iz ispitnog postupka uzrokovali materijalnu štetu. |
| --- | --- |

(245)

Indijski uvoz duktilnih cijevi ostao je znatan, s tržišnim udjelom većim od 10 % tijekom cijelog razmatranog razdoblja i s niskim razinama cijena u razdoblju ispitnog postupka revizije, iako su na snazi bile kompenzacijske i antidampinške mjere. Zbog znatnog cjenovnog pritiska indijskog uvoza industrija Unije nije mogla prenijeti svoje troškove proizvodnje klijentima, što je rezultiralo gubicima u cijelom razmatranom razdoblju. Komisija je stoga zaključila da su obujam i razine cijena uvoza iz ispitnog postupka uzrokovali materijalnu štetu.

| (246) | Nakon konačne objave Tata Metaliks Limited tvrdio je da je pogoršanje financijskih rezultata industrije Unije bilo posljedica čimbenika koji nisu povezani s navodnim subvencioniranim uvozom. |
| --- | --- |

(246)

Nakon konačne objave Tata Metaliks Limited tvrdio je da je pogoršanje financijskih rezultata industrije Unije bilo posljedica čimbenika koji nisu povezani s navodnim subvencioniranim uvozom.

| (247) | Komisija je primijetila da strana nije iznijela nove elemente zbog kojih bi mogla promijeniti svoj zaključak. Stoga je ta tvrdnja odbačena. |
| --- | --- |

(247)

Komisija je primijetila da strana nije iznijela nove elemente zbog kojih bi mogla promijeniti svoj zaključak. Stoga je ta tvrdnja odbačena.

| (248) | Tata Metaliks Limited tvrdio je i da ne postoji korelacija između kretanja uvoza i razine gubitaka koje je prijavila industrija Unije i da stoga ne postoji uzročno-posljedična veza između uvoza i financijskih rezultata industrije Unije. |
| --- | --- |

(248)

Tata Metaliks Limited tvrdio je i da ne postoji korelacija između kretanja uvoza i razine gubitaka koje je prijavila industrija Unije i da stoga ne postoji uzročno-posljedična veza između uvoza i financijskih rezultata industrije Unije.

| (249) | Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 194., Komisija je utvrdila da su uvozne cijene iz Indije znatno snizile cijene industrije Unije. Osim toga, Komisija je napomenula da strana nije iznijela dokaze iz kojih je vidljivo da su na industriju Unije utjecali drugi čimbenici. Stoga je ta tvrdnja odbačena. |
| --- | --- |

(249)

Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 194., Komisija je utvrdila da su uvozne cijene iz Indije znatno snizile cijene industrije Unije. Osim toga, Komisija je napomenula da strana nije iznijela dokaze iz kojih je vidljivo da su na industriju Unije utjecali drugi čimbenici. Stoga je ta tvrdnja odbačena.

| (250) | Nadalje, Tata Metaliks Limited tvrdio je da nije mogao ispitati korelaciju između sniženja cijena i gospodarskih rezultata industrije Unije jer Komisija nije otkrila izračune sniženja cijena za razmatrano razdoblje. |
| --- | --- |

(250)

Nadalje, Tata Metaliks Limited tvrdio je da nije mogao ispitati korelaciju između sniženja cijena i gospodarskih rezultata industrije Unije jer Komisija nije otkrila izračune sniženja cijena za razmatrano razdoblje.

| (251) | Komisija je napomenula da su strani dostavljene informacije potrebne za utvrđivanje postojanja sniženja cijena. Kad je riječ o razdoblju ispitnog postupka revizije, nalazi o sniženju cijena utvrđeni su u uvodnim izjavama 193. i 194. Za 2017., 2018. i 2019. u uvodnoj izjavi 191. navedene su jedinične cijene za indijski uvoz, a u uvodnoj izjavi 222. ponderirane prosječne jedinične prodajne cijene proizvođača iz Unije u uzorku nepovezanim kupcima. Strana je stoga imala sve informacije na temelju kojih je Komisija zaključila da je postojalo sniženje cijena. Stoga je ta tvrdnja odbačena. |
| --- | --- |

(251)

Komisija je napomenula da su strani dostavljene informacije potrebne za utvrđivanje postojanja sniženja cijena. Kad je riječ o razdoblju ispitnog postupka revizije, nalazi o sniženju cijena utvrđeni su u uvodnim izjavama 193. i 194. Za 2017., 2018. i 2019. u uvodnoj izjavi 191. navedene su jedinične cijene za indijski uvoz, a u uvodnoj izjavi 222. ponderirane prosječne jedinične prodajne cijene proizvođača iz Unije u uzorku nepovezanim kupcima. Strana je stoga imala sve informacije na temelju kojih je Komisija zaključila da je postojalo sniženje cijena. Stoga je ta tvrdnja odbačena.

| (252) | Naposljetku, strana je tvrdila da se obujam uvoza smanjio od 2019. do razdoblja ispitnog postupka revizije. Strana je stoga zaključila da nije bilo učinka obujma. |
| --- | --- |

(252)

Naposljetku, strana je tvrdila da se obujam uvoza smanjio od 2019. do razdoblja ispitnog postupka revizije. Strana je stoga zaključila da nije bilo učinka obujma.

| (253) | Komisija je primijetila da se uvoz iz Indije u razdoblju ispitnog postupka revizije vratio na razine iz 2017. Osim toga, glavni učinak uvoza iz Indije utvrđen je na razini niskih cijena, koje su uzrokovale znatan pritisak na tržišne cijene Unije. Stoga je ta tvrdnja odbačena. |
| --- | --- |

(253)

Komisija je primijetila da se uvoz iz Indije u razdoblju ispitnog postupka revizije vratio na razine iz 2017. Osim toga, glavni učinak uvoza iz Indije utvrđen je na razini niskih cijena, koje su uzrokovale znatan pritisak na tržišne cijene Unije. Stoga je ta tvrdnja odbačena.

5.2   Učinci drugih čimbenika

Učinci drugih čimbenika

| (254) | Obujmi uvezeni iz ostalih trećih zemalja činili su samo od 2 % do 4 % tržišnog udjela u razdoblju ispitnog postupka revizije. Kako je prikazano u tablici 4., u razdoblju ispitnog postupka revizije prosječna uvozna cijena iz trećih zemalja bila je 50 % viša od prosječne uvozne cijene iz Indije. |
| --- | --- |

(254)

Obujmi uvezeni iz ostalih trećih zemalja činili su samo od 2 % do 4 % tržišnog udjela u razdoblju ispitnog postupka revizije. Kako je prikazano u tablici 4., u razdoblju ispitnog postupka revizije prosječna uvozna cijena iz trećih zemalja bila je 50 % viša od prosječne uvozne cijene iz Indije.

| (255) | Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 42., jedna strana tvrdila je da bi pitanja opće konkurentnosti trebala opravdavati nalaz o prekidu ili neponavljanju štete. Navela je različite čimbenike, kao što su smanjenje potrošnje duktilnih cijevi u Uniji od početka krize u europodručju, koja je uzrokovala smanjenje javne potrošnje, poteškoće u privlačenju osoblja, održavanje vladajućeg položaja, pritisak jeftinijeg kineskog uvoza na natječajni postupak za javnu nabavu. Osim toga, tvrdila je da su plastične cijevi glavni konkurent industrije Unije jer su jeftinije i zato privlače velik dio javnih natječaja. |
| --- | --- |

(255)

Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 42., jedna strana tvrdila je da bi pitanja opće konkurentnosti trebala opravdavati nalaz o prekidu ili neponavljanju štete. Navela je različite čimbenike, kao što su smanjenje potrošnje duktilnih cijevi u Uniji od početka krize u europodručju, koja je uzrokovala smanjenje javne potrošnje, poteškoće u privlačenju osoblja, održavanje vladajućeg položaja, pritisak jeftinijeg kineskog uvoza na natječajni postupak za javnu nabavu. Osim toga, tvrdila je da su plastične cijevi glavni konkurent industrije Unije jer su jeftinije i zato privlače velik dio javnih natječaja.

| (256) | Suprotno tvrdnjama te strane, potrošnja u Uniji i tržišni udio industrije Unije povećali su se, dok je zaposlenost u razmatranom razdoblju ostala stabilna. Osim toga, nema dokaza o tome da se tržišni udio plastičnih cijevi u razmatranom razdoblju povećao u odnosu na duktilne cijevi. Treba napomenuti i da se plastične cijevi ne natječu u segmentu cijevi velikih promjera. Stoga ti čimbenici nisu pridonijeli utvrđenoj šteti. Osim toga, kineski uvoz odvijao se po mnogo višim cijenama od indijskog uvoza te u mnogo manjem obujmu. Naposljetku, strana nije pojasnila kako bi vladajući položaj, ako postoji, mogao uzrokovati štetu. Te su tvrdnje stoga odbačene. |
| --- | --- |

(256)

Suprotno tvrdnjama te strane, potrošnja u Uniji i tržišni udio industrije Unije povećali su se, dok je zaposlenost u razmatranom razdoblju ostala stabilna. Osim toga, nema dokaza o tome da se tržišni udio plastičnih cijevi u razmatranom razdoblju povećao u odnosu na duktilne cijevi. Treba napomenuti i da se plastične cijevi ne natječu u segmentu cijevi velikih promjera. Stoga ti čimbenici nisu pridonijeli utvrđenoj šteti. Osim toga, kineski uvoz odvijao se po mnogo višim cijenama od indijskog uvoza te u mnogo manjem obujmu. Naposljetku, strana nije pojasnila kako bi vladajući položaj, ako postoji, mogao uzrokovati štetu. Te su tvrdnje stoga odbačene.

| (257) | Kad je riječ o izvoznim rezultatima industrije Unije, obujam izvoza u razmatranom se razdoblju kretao kako slijedi:

  Tablica 12.


  Izvozni rezultati industrije Unije | 2017. | 2018. | 2019. | Razdoblje ispitnog postupka revizije |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obujam izvoza (u tisućama tona) | [119 –140 ] | [147 –172 ] | [102 –119 ] | [66 –77 ] |
| Indeks (2017. = 100) | 100 | 122 | 85 | 55 |
| Prosječna cijena (EUR/tona) | [760 –890 ] | [750 –880 ] | [840 –980 ] | [890 –1 040 ] |
| Indeks (2017. = 100) | 100 | 99 | 110 | 117 |
| Izvor: | podnositelj zahtjeva za obujam i provjereni odgovori na upitnik za vrijednosti |

(257)

Kad je riječ o izvoznim rezultatima industrije Unije, obujam izvoza u razmatranom se razdoblju kretao kako slijedi:

Tablica 12.

Tablica 12.

Izvozni rezultati industrije Unije

Izvozni rezultati industrije Unije

2017.

2018.

2019.

Razdoblje ispitnog postupka revizije

Obujam izvoza (u tisućama tona)

[119 –140 ]

[147 –172 ]

[102 –119 ]

[66 –77 ]

Indeks (2017. = 100)

Indeks (2017. = 100)

100

100

122

122

85

85

55

55

Prosječna cijena (EUR/tona)

[760 –890 ]

[750 –880 ]

[840 –980 ]

[890 –1 040 ]

Indeks (2017. = 100)

Indeks (2017. = 100)

100

100

99

99

110

110

117

117

Izvor:

Izvor:

podnositelj zahtjeva za obujam i provjereni odgovori na upitnik za vrijednosti

| (258) | U razmatranom razdoblju obujam se smanjio za 50 %. Premda su se cijene izvoza povećale za 17 %, to nije bilo dovoljno za pokrivanje troškova proizvodnje tijekom cijelog razmatranog razdoblja, kako je prikazano u tablici 8. Izvoz stoga nije umanjio uzročno-posljedičnu vezu između subvencioniranog izvoza iz Indije i utvrđene štete. |
| --- | --- |

(258)

U razmatranom razdoblju obujam se smanjio za 50 %. Premda su se cijene izvoza povećale za 17 %, to nije bilo dovoljno za pokrivanje troškova proizvodnje tijekom cijelog razmatranog razdoblja, kako je prikazano u tablici 8. Izvoz stoga nije umanjio uzročno-posljedičnu vezu između subvencioniranog izvoza iz Indije i utvrđene štete.

| (259) | Ispitani su i mogući drugi čimbenici, kao što je kriza uzrokovana pandemijom bolesti COVID-19, ali nijedan od njih nije mogao umanjiti uzročno-posljedičnu vezu subvencioniranog uvoza i materijalne štete koju je pretrpjela industrija Unije. Komisija je učinke svih poznatih čimbenika na stanje industrije Unije razlikovala i razdvojila od štetnih učinaka subvencioniranog uvoza. |
| --- | --- |

(259)

Ispitani su i mogući drugi čimbenici, kao što je kriza uzrokovana pandemijom bolesti COVID-19, ali nijedan od njih nije mogao umanjiti uzročno-posljedičnu vezu subvencioniranog uvoza i materijalne štete koju je pretrpjela industrija Unije. Komisija je učinke svih poznatih čimbenika na stanje industrije Unije razlikovala i razdvojila od štetnih učinaka subvencioniranog uvoza.

| (260) | Nakon konačne objave Tata Metaliks Limited tvrdio je da je kriza uzrokovana bolešću COVID-19 negativno utjecala na gospodarsko stanje industrije Unije u prvoj polovini 2020. Naveo je da su početna ograničenja kretanja uvedena kao javnozdravstvena mjera uzrokovala zaustavljanje mnogih građevinskih projekata. |
| --- | --- |

(260)

Nakon konačne objave Tata Metaliks Limited tvrdio je da je kriza uzrokovana bolešću COVID-19 negativno utjecala na gospodarsko stanje industrije Unije u prvoj polovini 2020. Naveo je da su početna ograničenja kretanja uvedena kao javnozdravstvena mjera uzrokovala zaustavljanje mnogih građevinskih projekata.

| (261) | Kako je prethodno opisano, ograničenja kretanja zbog krize uzrokovane bolešću COVID-19 nisu znatno utjecala na tržište Unije za duktilne cijevi u razdoblju ispitnog postupka revizije. Ukupna potrošnja u Uniji te godine bila je slična potrošnji 2018. Stoga je ta tvrdnja odbačena. |
| --- | --- |

(261)

Kako je prethodno opisano, ograničenja kretanja zbog krize uzrokovane bolešću COVID-19 nisu znatno utjecala na tržište Unije za duktilne cijevi u razdoblju ispitnog postupka revizije. Ukupna potrošnja u Uniji te godine bila je slična potrošnji 2018. Stoga je ta tvrdnja odbačena.

| (262) | S obzirom na prethodna razmatranja, Komisija je zaključila da je subvencioniranim uvozom iz Indije prouzročena materijalna šteta industriji Unije i da ostali čimbenici, uzeti u obzir pojedinačno ili zajedno, ne umanjuju uzročno-posljedičnu vezu između subvencioniranog uvoza i materijalne štete. Šteta je posebno očita u razvoju proizvodnje, iskorištenosti kapaciteta, obujmu prodaje na tržištu Unije, tržišnom udjelu, produktivnosti, profitabilnosti i povratu ulaganja. |
| --- | --- |

(262)

S obzirom na prethodna razmatranja, Komisija je zaključila da je subvencioniranim uvozom iz Indije prouzročena materijalna šteta industriji Unije i da ostali čimbenici, uzeti u obzir pojedinačno ili zajedno, ne umanjuju uzročno-posljedičnu vezu između subvencioniranog uvoza i materijalne štete. Šteta je posebno očita u razvoju proizvodnje, iskorištenosti kapaciteta, obujmu prodaje na tržištu Unije, tržišnom udjelu, produktivnosti, profitabilnosti i povratu ulaganja.

6.   VJEROJATNOST NASTAVKA ŠTETE U SLUČAJU UKIDANJA MJERA

VJEROJATNOST NASTAVKA ŠTETE U SLUČAJU UKIDANJA MJERA

| (263) | Komisija je u uvodnoj izjavi 242. zaključila da je industrija Unije pretrpjela materijalnu štetu u razdoblju ispitnog postupka revizije. Komisija je stoga u skladu s člankom 18. stavkom 2. osnovne uredbe procijenila vjerojatnost nastavka štete koju je uzrokovao subvencionirani uvoz iz Indije ako se dopusti istek mjera. |
| --- | --- |

(263)

Komisija je u uvodnoj izjavi 242. zaključila da je industrija Unije pretrpjela materijalnu štetu u razdoblju ispitnog postupka revizije. Komisija je stoga u skladu s člankom 18. stavkom 2. osnovne uredbe procijenila vjerojatnost nastavka štete koju je uzrokovao subvencionirani uvoz iz Indije ako se dopusti istek mjera.

| (264) | Komisija je u tom pogledu analizirala sljedeće elemente: proizvodni kapacitet i rezervni kapacitet u Indiji, odnos cijena u Uniji i indijskih cijena, privlačnost tržišta Unije i učinak potencijalnog uvoza iz Indije na stanje industrije Unije ako bi mjere istekle. |
| --- | --- |

(264)

Komisija je u tom pogledu analizirala sljedeće elemente: proizvodni kapacitet i rezervni kapacitet u Indiji, odnos cijena u Uniji i indijskih cijena, privlačnost tržišta Unije i učinak potencijalnog uvoza iz Indije na stanje industrije Unije ako bi mjere istekle.

6.1   Proizvodni kapacitet, rezervni kapacitet u Indiji i privlačnost tržišta Unije

Proizvodni kapacitet, rezervni kapacitet u Indiji i privlačnost tržišta Unije

| (265) | Kako je već opisano u uvodnim izjavama od 168. do 172., rezervni kapacitet dostupan u Indiji iznosio je približno 500 000 tona godišnje, što je više od potrošnje predmetnog proizvoda na tržištu Unije, koja je u razdoblju ispitnog postupka revizije iznosila [od 388 000 do 454 000] tona. Osim toga, indijski proizvođači planirali su uložiti u novi proizvodni kapacitet. Stoga će sljedećih godina ponuda na indijskom tržištu biti veća od potražnje. To će stoga indijskim proizvođačima dati dodatni poticaj da se sve više usmjere na izvozna tržišta. |
| --- | --- |

(265)

Kako je već opisano u uvodnim izjavama od 168. do 172., rezervni kapacitet dostupan u Indiji iznosio je približno 500 000 tona godišnje, što je više od potrošnje predmetnog proizvoda na tržištu Unije, koja je u razdoblju ispitnog postupka revizije iznosila [od 388 000 do 454 000] tona. Osim toga, indijski proizvođači planirali su uložiti u novi proizvodni kapacitet. Stoga će sljedećih godina ponuda na indijskom tržištu biti veća od potražnje. To će stoga indijskim proizvođačima dati dodatni poticaj da se sve više usmjere na izvozna tržišta.

| (266) | Dostupni i budući rezervni kapacitet indijskih proizvođača izvoznika mogao bi se koristiti za proizvodnju predmetnog proizvoda za izvoz na tržište Unije ako se dopusti istek mjera. |
| --- | --- |

(266)

Dostupni i budući rezervni kapacitet indijskih proizvođača izvoznika mogao bi se koristiti za proizvodnju predmetnog proizvoda za izvoz na tržište Unije ako se dopusti istek mjera.

| (267) | Nakon konačne objave Tata Metaliks Limited tvrdio je da nema dokaza o tome da će se navodni rezervni proizvodni kapacitet u Indiji nužno koristiti za proizvodnju duktilnih cijevi i da će se izvoziti jer će ponuda u Indiji biti veća od potražnje. Osim toga, Komisija nije ispitala privlačnost drugih izvoznih tržišta i nije analizirala nikakve podatke nakon razdoblja ispitnog postupka revizije. Naposljetku, strana je tvrdila da se svako određivanje vjerojatnosti nastavka subvencioniranja i štete mora temeljiti na pozitivnim dokazima (35). Stoga je zaključila da je zaključak o vjerojatnosti netočan. |
| --- | --- |

(267)

Nakon konačne objave Tata Metaliks Limited tvrdio je da nema dokaza o tome da će se navodni rezervni proizvodni kapacitet u Indiji nužno koristiti za proizvodnju duktilnih cijevi i da će se izvoziti jer će ponuda u Indiji biti veća od potražnje. Osim toga, Komisija nije ispitala privlačnost drugih izvoznih tržišta i nije analizirala nikakve podatke nakon razdoblja ispitnog postupka revizije. Naposljetku, strana je tvrdila da se svako određivanje vjerojatnosti nastavka subvencioniranja i štete mora temeljiti na pozitivnim dokazima (35). Stoga je zaključila da je zaključak o vjerojatnosti netočan.

35

| (268) | Komisija je primijetila da je strana potvrdila da u Indiji postoji rezervni kapacitet. Osim toga, kako je objašnjeno u uvodnim izjavama od 168. do 172., Komisija je utvrdila predmetni rezervni kapacitet specifično za predmetni proizvod. Usto, kako je objašnjeno u istim uvodnim izjavama, Komisija je utvrdila da će se dugoročno potražnja na indijskom tržištu smanjiti, a sama je strana priznala da planira proširiti svoju prodaju na tržište Unije. Nadalje, kako je opisano u odjeljku 6.2. u nastavku, tržište Unije smatralo se privlačnim za indijske proizvođače i stoga se može zaključiti da bi raspoloživi rezervni kapaciteti u Indiji bili barem djelomično iskorišteni za povećanje izvoza na tržište Unije. Stoga je ta tvrdnja odbačena. |
| --- | --- |

(268)

Komisija je primijetila da je strana potvrdila da u Indiji postoji rezervni kapacitet. Osim toga, kako je objašnjeno u uvodnim izjavama od 168. do 172., Komisija je utvrdila predmetni rezervni kapacitet specifično za predmetni proizvod. Usto, kako je objašnjeno u istim uvodnim izjavama, Komisija je utvrdila da će se dugoročno potražnja na indijskom tržištu smanjiti, a sama je strana priznala da planira proširiti svoju prodaju na tržište Unije. Nadalje, kako je opisano u odjeljku 6.2. u nastavku, tržište Unije smatralo se privlačnim za indijske proizvođače i stoga se može zaključiti da bi raspoloživi rezervni kapaciteti u Indiji bili barem djelomično iskorišteni za povećanje izvoza na tržište Unije. Stoga je ta tvrdnja odbačena.

| (269) | Kad je riječ o pozitivnim dokazima koji se zahtijevaju na temelju navedene sudske prakse, Komisija je smatrala da je ispunila sve zahtjeve postojeće sudske prakse te su se njezina procjena i zaključci o vjerojatnosti nastavka subvencioniranja i štete temeljili na pozitivnim dokazima prikupljenima za vrijeme ispitnog postupka. Stoga je ta tvrdnja odbačena. |
| --- | --- |

(269)

Kad je riječ o pozitivnim dokazima koji se zahtijevaju na temelju navedene sudske prakse, Komisija je smatrala da je ispunila sve zahtjeve postojeće sudske prakse te su se njezina procjena i zaključci o vjerojatnosti nastavka subvencioniranja i štete temeljili na pozitivnim dokazima prikupljenima za vrijeme ispitnog postupka. Stoga je ta tvrdnja odbačena.

| (270) | S obzirom na navedeno, Komisija je zaključila da bi istek mjera vrlo vjerojatno uzrokovao znatno povećanje subvencioniranog uvoza iz Indije po cijenama nižima od cijena industrije Unije, što bi dodatno pogoršalo štetu koju je pretrpjela industrija Unije. To bi ozbiljno ugrozilo održivost industrije Unije. |
| --- | --- |

(270)

S obzirom na navedeno, Komisija je zaključila da bi istek mjera vrlo vjerojatno uzrokovao znatno povećanje subvencioniranog uvoza iz Indije po cijenama nižima od cijena industrije Unije, što bi dodatno pogoršalo štetu koju je pretrpjela industrija Unije. To bi ozbiljno ugrozilo održivost industrije Unije.

6.2   Privlačnost tržišta Unije

Privlačnost tržišta Unije

| (271) | Tržište Unije privlačno je zbog svoje veličine i cijena. Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 176., daleko je najvažnije izvozno tržište za indijske proizvođače duktilnih cijevi i čini 40 % njihova ukupnog izvoza. Izvoz u Uniju 25 je puta veći od izvoza na drugo najveće izvozno tržište Indije – Katar, koji čini 2 % indijskog izvoza duktilnih cijevi. Osim toga, indijske uvozne cijene na tržištu Unije bile su u razdoblju ispitnog postupka revizije nešto više od cijena koje se naplaćuju drugim zemljama. |
| --- | --- |

(271)

Tržište Unije privlačno je zbog svoje veličine i cijena. Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 176., daleko je najvažnije izvozno tržište za indijske proizvođače duktilnih cijevi i čini 40 % njihova ukupnog izvoza. Izvoz u Uniju 25 je puta veći od izvoza na drugo najveće izvozno tržište Indije – Katar, koji čini 2 % indijskog izvoza duktilnih cijevi. Osim toga, indijske uvozne cijene na tržištu Unije bile su u razdoblju ispitnog postupka revizije nešto više od cijena koje se naplaćuju drugim zemljama.

| (272) | Unatoč postojećim mjerama indijski proizvođači izvoznici prodali su Uniji u razmatranom razdoblju znatan obujam duktilnih cijevi te su u razdoblju ispitnog postupka revizije i dalje imali znatan tržišni udio ([10–14] %). Te cijevi prodane su po cijeni koja je čak i uz kompenzacijske pristojbe bila znatno ispod prodajnih cijena industrije Unije na tržištu Unije. |
| --- | --- |

(272)

Unatoč postojećim mjerama indijski proizvođači izvoznici prodali su Uniji u razmatranom razdoblju znatan obujam duktilnih cijevi te su u razdoblju ispitnog postupka revizije i dalje imali znatan tržišni udio ([10–14] %). Te cijevi prodane su po cijeni koja je čak i uz kompenzacijske pristojbe bila znatno ispod prodajnih cijena industrije Unije na tržištu Unije.

| (273) | Tržište Unije stoga se smatra privlačnim za indijske proizvođače i može se zaključiti da bi raspoloživi rezervni kapaciteti u Indiji bili barem djelomično iskorišteni za povećanje izvoza na tržište Unije. S tim u vezi podsjeća se da je tržišni udio indijskog uvoza bio na visokim razinama [17–19] % u razdoblju početnog ispitnog postupka, tj. prije uvođenja kompenzacijskih pristojbi. |
| --- | --- |

(273)

Tržište Unije stoga se smatra privlačnim za indijske proizvođače i može se zaključiti da bi raspoloživi rezervni kapaciteti u Indiji bili barem djelomično iskorišteni za povećanje izvoza na tržište Unije. S tim u vezi podsjeća se da je tržišni udio indijskog uvoza bio na visokim razinama [17–19] % u razdoblju početnog ispitnog postupka, tj. prije uvođenja kompenzacijskih pristojbi.

6.3   Zaključak o vjerojatnosti nastavka i/ili ponavljanja štete

Zaključak o vjerojatnosti nastavka i/ili ponavljanja štete

| (274) | Na temelju toga i uzimajući u obzir prethodno i trenutačno štetno stanje industrije Unije, nepostojanje mjera najvjerojatnije bi dovelo do znatnog povećanja subvencioniranog uvoza predmetnog proizvoda iz Indije po štetnim cijenama, što bi dovelo do još većih gubitaka za proizvođače iz Unije. Stoga je Komisija zaključila da bi dopuštanje isteka mjera vrlo vjerojatno dovelo do znatnog povećanja subvencioniranog uvoza iz Indije po štetnim cijenama i vjerojatno bi se nastavila materijalna šteta. |
| --- | --- |

(274)

Na temelju toga i uzimajući u obzir prethodno i trenutačno štetno stanje industrije Unije, nepostojanje mjera najvjerojatnije bi dovelo do znatnog povećanja subvencioniranog uvoza predmetnog proizvoda iz Indije po štetnim cijenama, što bi dovelo do još većih gubitaka za proizvođače iz Unije. Stoga je Komisija zaključila da bi dopuštanje isteka mjera vrlo vjerojatno dovelo do znatnog povećanja subvencioniranog uvoza iz Indije po štetnim cijenama i vjerojatno bi se nastavila materijalna šteta.

7.   INTERES UNIJE

INTERES UNIJE

| (275) | U skladu s člankom 31. osnovne uredbe Komisija je ispitala bi li zadržavanje postojećih antisubvencijskih mjera bilo protivno interesu Unije kao cjeline. Utvrđivanje interesa Unije temeljilo se na procjeni svih postojećih interesa, uključujući interese industrije Unije, uvoznika, korisnika i interese javne politike u pogledu predmetnog proizvoda kako je utvrđeno u Direktivi 2009/125/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (36) („Direktiva o ekološkom dizajnu”) i povezanim uredbama o pojedinačnim proizvodima. U skladu s člankom 31. stavkom 1. trećom rečenicom osnovne uredbe posebna pozornost posvećena je potrebi da se industrija zaštiti od negativnih učinaka subvencioniranja. |
| --- | --- |

(275)

U skladu s člankom 31. osnovne uredbe Komisija je ispitala bi li zadržavanje postojećih antisubvencijskih mjera bilo protivno interesu Unije kao cjeline. Utvrđivanje interesa Unije temeljilo se na procjeni svih postojećih interesa, uključujući interese industrije Unije, uvoznika, korisnika i interese javne politike u pogledu predmetnog proizvoda kako je utvrđeno u Direktivi 2009/125/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (36) („Direktiva o ekološkom dizajnu”) i povezanim uredbama o pojedinačnim proizvodima. U skladu s člankom 31. stavkom 1. trećom rečenicom osnovne uredbe posebna pozornost posvećena je potrebi da se industrija zaštiti od negativnih učinaka subvencioniranja.

36

| (276) | Sve zainteresirane strane dobile su priliku iznijeti svoja stajališta u skladu s člankom 31. stavkom 2. osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(276)

Sve zainteresirane strane dobile su priliku iznijeti svoja stajališta u skladu s člankom 31. stavkom 2. osnovne uredbe.

7.1   Interes industrije Unije

Interes industrije Unije

| (277) | Industrija Unije ima sjedišta u trima državama članicama (Francuskoj, Njemačkoj i Španjolskoj) i u vezi s predmetnim proizvodom izravno zapošljava više od 2 200 zaposlenika. |
| --- | --- |

(277)

Industrija Unije ima sjedišta u trima državama članicama (Francuskoj, Njemačkoj i Španjolskoj) i u vezi s predmetnim proizvodom izravno zapošljava više od 2 200 zaposlenika.

| (278) | Antisubvencijske mjere koje su na snazi nisu spriječile ulazak subvencioniranog uvoza iz Indije na tržište Unije i industrija Unije pretrpjela je materijalnu štetu u razdoblju ispitnog postupka revizije. |
| --- | --- |

(278)

Antisubvencijske mjere koje su na snazi nisu spriječile ulazak subvencioniranog uvoza iz Indije na tržište Unije i industrija Unije pretrpjela je materijalnu štetu u razdoblju ispitnog postupka revizije.

| (279) | Komisija je na temelju navedenog utvrdila da u slučaju isteka mjera postoji velika vjerojatnost nastavka štete uzrokovane uvozom podrijetlom iz te zemlje. Priljev znatnih količina subvencioniranog uvoza iz Indije nanio bi daljnju štetu industriji Unije. |
| --- | --- |

(279)

Komisija je na temelju navedenog utvrdila da u slučaju isteka mjera postoji velika vjerojatnost nastavka štete uzrokovane uvozom podrijetlom iz te zemlje. Priljev znatnih količina subvencioniranog uvoza iz Indije nanio bi daljnju štetu industriji Unije.

| (280) | Nakon konačne objave Tata Metaliks Limited tvrdio je da je industrija Unije bila zaštićena više od šest godina iako je imala tržišni udio od 85 %. Stoga nije izgledno da bi stavljanje postojećih mjera izvan snage utjecalo na industriju Unije. Ako dođe do određenog utjecaja, Unija može tražiti Komisiju da pokrene novi ispitni postupak. |
| --- | --- |

(280)

Nakon konačne objave Tata Metaliks Limited tvrdio je da je industrija Unije bila zaštićena više od šest godina iako je imala tržišni udio od 85 %. Stoga nije izgledno da bi stavljanje postojećih mjera izvan snage utjecalo na industriju Unije. Ako dođe do određenog utjecaja, Unija može tražiti Komisiju da pokrene novi ispitni postupak.

| (281) | Suprotno tvrdnji zainteresirane strane Komisija je na temelju analize svih relevantnih pokazatelja štete, uključujući kretanje tržišnog udjela industrije Unije, utvrdila da industrija Unije i dalje trpi materijalnu štetu koju uzrokuje subvencionirani uvoz iz Indije. Komisija je zaključila da će se šteta vjerojatno nastaviti i pogoršati dopusti li se istek mjera. Stoga je ta tvrdnja odbačena. |
| --- | --- |

(281)

Suprotno tvrdnji zainteresirane strane Komisija je na temelju analize svih relevantnih pokazatelja štete, uključujući kretanje tržišnog udjela industrije Unije, utvrdila da industrija Unije i dalje trpi materijalnu štetu koju uzrokuje subvencionirani uvoz iz Indije. Komisija je zaključila da će se šteta vjerojatno nastaviti i pogoršati dopusti li se istek mjera. Stoga je ta tvrdnja odbačena.

| (282) | Komisija je stoga zaključila da je zadržavanje antisubvencijskih mjera protiv Indije u interesu industrije Unije. |
| --- | --- |

(282)

Komisija je stoga zaključila da je zadržavanje antisubvencijskih mjera protiv Indije u interesu industrije Unije.

7.2   Interes nepovezanih uvoznika, trgovaca i korisnika

Interes nepovezanih uvoznika, trgovaca i korisnika

| (283) | Komisija je stupila u kontakt sa svim nepovezanim uvoznicima, trgovcima i korisnicima koji su joj poznati. Nitko od njih nije odgovorio na upitnik Komisije. |
| --- | --- |

(283)

Komisija je stupila u kontakt sa svim nepovezanim uvoznicima, trgovcima i korisnicima koji su joj poznati. Nitko od njih nije odgovorio na upitnik Komisije.

| (284) | Komisija nije primila primjedbe u kojima se navodi da bi zadržavanje mjera imalo znatan negativan učinak na uvoznike i korisnike koji bi nadmašivao pozitivan učinak mjera na industriju Unije. |
| --- | --- |

(284)

Komisija nije primila primjedbe u kojima se navodi da bi zadržavanje mjera imalo znatan negativan učinak na uvoznike i korisnike koji bi nadmašivao pozitivan učinak mjera na industriju Unije.

7.3   Zaključak o interesu Unije

Zaključak o interesu Unije

| (285) | S obzirom na navedeno Komisija je zaključila da nije bilo uvjerljivih razloga u interesu Unije protiv zadržavanja postojećih mjera na uvoz predmetnog proizvoda podrijetlom iz Indije. |
| --- | --- |

(285)

S obzirom na navedeno Komisija je zaključila da nije bilo uvjerljivih razloga u interesu Unije protiv zadržavanja postojećih mjera na uvoz predmetnog proizvoda podrijetlom iz Indije.

8.   ANTISUBVENCIJSKE MJERE

ANTISUBVENCIJSKE MJERE

| (286) | Na temelju Komisijinih zaključaka o nastavku subvencioniranja, nastavku štete i interesu Unije trebalo bi zadržati antisubvencijske mjere koje se primjenjuju na uvoz cijevi od duktilnog lijevanog željeza (poznato i kao sferoidno grafitno lijevano željezo) podrijetlom iz Indije. |
| --- | --- |

(286)

Na temelju Komisijinih zaključaka o nastavku subvencioniranja, nastavku štete i interesu Unije trebalo bi zadržati antisubvencijske mjere koje se primjenjuju na uvoz cijevi od duktilnog lijevanog željeza (poznato i kao sferoidno grafitno lijevano željezo) podrijetlom iz Indije.

| (287) | Nakon objave Tata Metaliks Limited tvrdio je da bi nastavak mjera trebalo smatrati iznimkom, a ne pravilom. Posebno je uputio na članak 18. stavak 1. osnovne uredbe i članak 21. stavak 3. Sporazuma o subvencijama i kompenzacijskim mjerama, u kojima se navodi da mjere ostaju na snazi samo onoliko dugo koliko je potrebno i istječu pet godina od uvođenja. Budući da su pristojbe produljene do kraja ove revizije, tvrdio je da bi do vjerojatnog zaključenja ove revizije pristojbe bile na snazi već više od sedam godina. Zbog toga je tražio da Komisija prekine ispitni postupak. |
| --- | --- |

(287)

Nakon objave Tata Metaliks Limited tvrdio je da bi nastavak mjera trebalo smatrati iznimkom, a ne pravilom. Posebno je uputio na članak 18. stavak 1. osnovne uredbe i članak 21. stavak 3. Sporazuma o subvencijama i kompenzacijskim mjerama, u kojima se navodi da mjere ostaju na snazi samo onoliko dugo koliko je potrebno i istječu pet godina od uvođenja. Budući da su pristojbe produljene do kraja ove revizije, tvrdio je da bi do vjerojatnog zaključenja ove revizije pristojbe bile na snazi već više od sedam godina. Zbog toga je tražio da Komisija prekine ispitni postupak.

| (288) | Komisija je podsjetila da se odluka o nastavku mjera temelji na detaljnoj procjeni svih činjenica utvrđenih u ispitnom postupku revizije zbog predstojećeg isteka mjera u skladu s člankom 18. stavkom 2. osnovne uredbe. Stoga nastavak mjera nije automatski niti je „pravilo”. Zato je odbacila tvrdnju da bi mjere trebalo ukinuti. |
| --- | --- |

(288)

Komisija je podsjetila da se odluka o nastavku mjera temelji na detaljnoj procjeni svih činjenica utvrđenih u ispitnom postupku revizije zbog predstojećeg isteka mjera u skladu s člankom 18. stavkom 2. osnovne uredbe. Stoga nastavak mjera nije automatski niti je „pravilo”. Zato je odbacila tvrdnju da bi mjere trebalo ukinuti.

| (289) | Kako bi se rizik od izbjegavanja mjera zbog velike razlike u stopama pristojbi sveo na najmanju moguću razinu, potrebne su posebne mjere kako bi se osigurala primjena pojedinačnih kompenzacijskih pristojbi. Društva na koja se primjenjuju pojedinačne kompenzacijske pristojbe moraju carinskim tijelima država članica predočiti valjani trgovački račun. Račun mora biti u skladu sa zahtjevima iz članka 1. stavka 3. ove Uredbe. Na uvoz uz koji nije priložen takav račun trebalo bi primjenjivati kompenzacijsku pristojbu koja se primjenjuje na „sva ostala društva”. |
| --- | --- |

(289)

Kako bi se rizik od izbjegavanja mjera zbog velike razlike u stopama pristojbi sveo na najmanju moguću razinu, potrebne su posebne mjere kako bi se osigurala primjena pojedinačnih kompenzacijskih pristojbi. Društva na koja se primjenjuju pojedinačne kompenzacijske pristojbe moraju carinskim tijelima država članica predočiti valjani trgovački račun. Račun mora biti u skladu sa zahtjevima iz članka 1. stavka 3. ove Uredbe. Na uvoz uz koji nije priložen takav račun trebalo bi primjenjivati kompenzacijsku pristojbu koja se primjenjuje na „sva ostala društva”.

| (290) | Iako je predočenje tog računa potrebno carinskim tijelima država članica za primjenu pojedinačnih stopa kompenzacijske pristojbe na uvoz, to nije jedini element o kojem carinska tijela trebaju voditi računa. Naime, čak i ako im se predoči račun koji ispunjava sve zahtjeve iz članka 1. stavka 3. ove Uredbe, carinska tijela država članica mogu provesti uobičajene provjere i mogu, kao u svim drugim slučajevima, zatražiti dodatne dokumente (otpremne dokumente itd.) radi provjere točnosti pojedinosti navedenih u deklaraciji te bi trebala osigurati da daljnja primjena niže stope pristojbe bude opravdana, u skladu s carinskim propisima. |
| --- | --- |

(290)

Iako je predočenje tog računa potrebno carinskim tijelima država članica za primjenu pojedinačnih stopa kompenzacijske pristojbe na uvoz, to nije jedini element o kojem carinska tijela trebaju voditi računa. Naime, čak i ako im se predoči račun koji ispunjava sve zahtjeve iz članka 1. stavka 3. ove Uredbe, carinska tijela država članica mogu provesti uobičajene provjere i mogu, kao u svim drugim slučajevima, zatražiti dodatne dokumente (otpremne dokumente itd.) radi provjere točnosti pojedinosti navedenih u deklaraciji te bi trebala osigurati da daljnja primjena niže stope pristojbe bude opravdana, u skladu s carinskim propisima.

| (291) | Ako se obujam izvoza jednog od društava koja ostvaruju korist od nižih stopa pojedinačne pristojbe znatno poveća nakon uvođenja predmetnih mjera, takvo bi se povećanje obujma moglo smatrati promjenom strukture trgovine zbog uvođenja mjera u smislu članka 23. stavka 1. osnovne uredbe. U tim okolnostima i ako su ispunjeni uvjeti, moguće je pokrenuti ispitni postupak za sprječavanje izbjegavanja mjera. U tom se ispitnom postupku može, među ostalim, ispitati potreba za ukidanjem pojedinačnih stopa pristojbe i posljedičnim uvođenjem pristojbe na razini zemlje. |
| --- | --- |

(291)

Ako se obujam izvoza jednog od društava koja ostvaruju korist od nižih stopa pojedinačne pristojbe znatno poveća nakon uvođenja predmetnih mjera, takvo bi se povećanje obujma moglo smatrati promjenom strukture trgovine zbog uvođenja mjera u smislu članka 23. stavka 1. osnovne uredbe. U tim okolnostima i ako su ispunjeni uvjeti, moguće je pokrenuti ispitni postupak za sprječavanje izbjegavanja mjera. U tom se ispitnom postupku može, među ostalim, ispitati potreba za ukidanjem pojedinačnih stopa pristojbe i posljedičnim uvođenjem pristojbe na razini zemlje.

| (292) | Stope kompenzacijske pristojbe za pojedinačna društva navedene u ovoj Uredbi primjenjuju se isključivo na uvoz predmetnog proizvoda podrijetlom iz Indije koji proizvode navedeni pravni subjekti. Na uvoz predmetnog proizvoda koji proizvodi bilo koje drugo društvo koje nije izričito navedeno u izvršnom dijelu ove Uredbe, uključujući subjekte koji su povezani s izričito navedenim subjektima, trebalo bi primjenjivati stopu pristojbe koja se primjenjuje na „sva ostala društva”. Taj uvoz ne bi trebao podlijegati nikakvoj drugoj pojedinačnoj stopi kompenzacijske pristojbe. |
| --- | --- |

(292)

Stope kompenzacijske pristojbe za pojedinačna društva navedene u ovoj Uredbi primjenjuju se isključivo na uvoz predmetnog proizvoda podrijetlom iz Indije koji proizvode navedeni pravni subjekti. Na uvoz predmetnog proizvoda koji proizvodi bilo koje drugo društvo koje nije izričito navedeno u izvršnom dijelu ove Uredbe, uključujući subjekte koji su povezani s izričito navedenim subjektima, trebalo bi primjenjivati stopu pristojbe koja se primjenjuje na „sva ostala društva”. Taj uvoz ne bi trebao podlijegati nikakvoj drugoj pojedinačnoj stopi kompenzacijske pristojbe.

| (293) | Nakon objave Tata Metaliks Limited tražio je Komisiju da mu dodijeli pojedinačnu kompenzacijsku maržu. Alternativno, smatrao je da bi Komisija trebala barem razmotriti proširenje pojedinačnih kompenzacijskih stopa dodijeljenih drugim proizvođačima predmetnog proizvoda iz Indije koji su surađivali u početnom ispitnom postupku tako da uključi i Tata Metaliks Limited s obzirom na to da je surađivao s Komisijom u ovom ispitnom postupku revizije. |
| --- | --- |

(293)

Nakon objave Tata Metaliks Limited tražio je Komisiju da mu dodijeli pojedinačnu kompenzacijsku maržu. Alternativno, smatrao je da bi Komisija trebala barem razmotriti proširenje pojedinačnih kompenzacijskih stopa dodijeljenih drugim proizvođačima predmetnog proizvoda iz Indije koji su surađivali u početnom ispitnom postupku tako da uključi i Tata Metaliks Limited s obzirom na to da je surađivao s Komisijom u ovom ispitnom postupku revizije.

| (294) | Komisija je podsjetila da se ispitnim postupkom revizije zbog predstojećeg isteka mjera na temelju članka 18. stavka 2. osnovne uredbe nastoji isključivo utvrditi jesu li postojeće mjere i dalje potrebne i da u njemu nije moguće utvrditi pojedinačne stope pristojbe za društva koja nisu surađivala u početnom ispitnom postupku. Ti se zahtjevi mogu razmotriti samo u okviru ispitnih postupaka revizije u skladu s člankom 19. stavkom 3. ili člankom 19. stavkom 4. osnovne uredbe. Zahtjev je stoga odbačen. |
| --- | --- |

(294)

Komisija je podsjetila da se ispitnim postupkom revizije zbog predstojećeg isteka mjera na temelju članka 18. stavka 2. osnovne uredbe nastoji isključivo utvrditi jesu li postojeće mjere i dalje potrebne i da u njemu nije moguće utvrditi pojedinačne stope pristojbe za društva koja nisu surađivala u početnom ispitnom postupku. Ti se zahtjevi mogu razmotriti samo u okviru ispitnih postupaka revizije u skladu s člankom 19. stavkom 3. ili člankom 19. stavkom 4. osnovne uredbe. Zahtjev je stoga odbačen.

| (295) | Društvo može zatražiti primjenu tih pojedinačnih stopa kompenzacijske pristojbe ako naknadno promijeni naziv subjekta. Zahtjev se mora uputiti Komisiji (37). Zahtjev mora sadržavati sve relevantne informacije kojima je moguće dokazati da ta promjena ne utječe na pravo društva na ostvarivanje koristi od stope pristojbe koja se na njega primjenjuje. Ako promjena naziva tog društva ne utječe na njegovo pravo na ostvarivanje koristi od stope pristojbe koja se na njega primjenjuje, uredba o promjeni naziva objavit će se u Službenom listu Europske unije. |
| --- | --- |

(295)

Društvo može zatražiti primjenu tih pojedinačnih stopa kompenzacijske pristojbe ako naknadno promijeni naziv subjekta. Zahtjev se mora uputiti Komisiji (37). Zahtjev mora sadržavati sve relevantne informacije kojima je moguće dokazati da ta promjena ne utječe na pravo društva na ostvarivanje koristi od stope pristojbe koja se na njega primjenjuje. Ako promjena naziva tog društva ne utječe na njegovo pravo na ostvarivanje koristi od stope pristojbe koja se na njega primjenjuje, uredba o promjeni naziva objavit će se u Službenom listu Europske unije.

37

Službenom listu Europske unije

| (296) | Uzimajući u obzir članak 109. Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046 Europskog parlamenta i Vijeća (38), kad se iznos treba nadoknaditi zbog presude Suda Europske unije, trebala bi se primijeniti kamatna stopa koju primjenjuje Europska središnja banka za svoje glavne operacije refinanciranja, objavljena u seriji C Službenog lista Europske unije prvog kalendarskog dana svakog mjeseca. |
| --- | --- |

(296)

Uzimajući u obzir članak 109. Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046 Europskog parlamenta i Vijeća (38), kad se iznos treba nadoknaditi zbog presude Suda Europske unije, trebala bi se primijeniti kamatna stopa koju primjenjuje Europska središnja banka za svoje glavne operacije refinanciranja, objavljena u seriji C Službenog lista Europske unije prvog kalendarskog dana svakog mjeseca.

38

Službenog lista Europske unije

| (297) | Mjere predviđene ovom Uredbom u skladu su s mišljenjem Odbora osnovanog člankom 15. stavkom 1. Uredbe (EU) 2016/1036, |
| --- | --- |

(297)

Mjere predviđene ovom Uredbom u skladu su s mišljenjem Odbora osnovanog člankom 15. stavkom 1. Uredbe (EU) 2016/1036,

DONIJELA JE OVU UREDBU:

Članak 1.

1.   Uvodi se konačna antidampinška pristojba na uvoz cijevi od duktilnog lijevanog željeza (poznato i kao sferoidno grafitno lijevano željezo), osim cijevi od duktilnog lijevanog željeza bez unutarnje i vanjske obloge („neobložene cijevi”), trenutačno obuhvaćenih oznakama KN ex 7303 00 10 (oznaka TARIC 7303001010) i ex 7303 00 90 (oznaka TARIC 7303009010) i podrijetlom iz Indije.

2.   Stope konačne kompenzacijske pristojbe koje se primjenjuju na neto cijenu franko granica Unije, neocarinjeno, za proizvod opisan u stavku 1. koji proizvode društva navedena u nastavku, jesu sljedeće:

| Društvo | Kompenzacijska pristojba | Dodatna oznaka TARIC |
| --- | --- | --- |
| Jindal Saw Limited | 6,0  % | C054 |
| Electrosteel Castings Ltd | 9,0  % | C055 |
| Sva ostala društva | 9,0  % | C999 |

Društvo

Kompenzacijska pristojba

Dodatna oznaka TARIC

Jindal Saw Limited

6,0  %

C054

Electrosteel Castings Ltd

9,0  %

C055

Sva ostala društva

9,0  %

C999

3.   Uvjet za primjenu pojedinačnih stopa kompenzacijske pristojbe utvrđenih za društva navedena u stavku 2. podnošenje je carinskim tijelima država članica valjanog trgovačkog računa na kojem se nalazi datirana izjava koju je potpisao službenik subjekta koji izdaje račun, uz navođenje njegova imena i funkcije, koja glasi: „Ja, niže potpisani, potvrđujem da je (obujam) cijevi od duktilnog lijevanog željeza (poznato i kao sferoidno grafitno lijevano željezo) iz ovog računa koji se prodaje za izvoz u Europsku uniju proizvelo društvo (ime društva i adresa) (dodatna oznaka TARIC) u Indiji. Izjavljujem da su podaci na ovom računu potpuni i točni.” Ako se takav račun ne predoči, primjenjuje se pristojba koja se primjenjuje na sva ostala društva.

4.   Ako nije drukčije određeno, primjenjuju se važeće odredbe o carinama.

Članak 2.

Ova Uredba stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 15. lipnja 2022.

Za Komisiju

Predsjednica

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  SL L 176, 30.6.2016., str. 55.

1

(2)  Provedbena uredba Komisije (EU) 2016/387 оd 17. ožujka 2016. o uvođenju konačne kompenzacijske pristojbe na uvoz cijevi od duktilnog lijevanog željeza (poznato i kao sferoidno grafitno lijevano željezo) podrijetlom iz Indije (SL L 73, 18.3.2016., str. 1.).

2

(3)  Provedbena uredba Komisije (EU) 2016/388 оd 17. ožujka 2016. o uvođenju konačne antidampinške pristojbe na uvoz cijevi od duktilnog lijevanog željeza (poznato i kao sferoidno grafitno lijevano željezo) podrijetlom iz Indije (SL L 73, 18.3.2016., str. 53.).

3

(4)  Presuda Općeg suda od 10. travnja 2019., Jindal Saw Ltd i Jindal Saw Italia SpA protiv Europske komisije, T-301/16, ECLI:EU:T:2019:234 i T-300/16, ECLI:EU:T:2019:235.

4

Jindal Saw Ltd i Jindal Saw Italia SpA protiv Europske komisije

(5)  Provedbena uredba Komisije (EU) 2020/526 оd 15. travnja 2020. o ponovnom uvođenju konačne kompenzacijske pristojbe na uvoz cijevi od duktilnog lijevanog željeza (poznato i kao sferoidno grafitno lijevano željezo) podrijetlom iz Indije u pogledu društva Jindal Saw Limited na temelju presude Općeg suda u predmetu T-300/16 (SL L 118, 16.4.2020., str. 1.).

5

(6)  Provedbena uredba Komisije (EU) 2020/527 оd 15. travnja 2020. o ponovnom uvođenju konačne antidampinške pristojbe na uvoz cijevi od duktilnog lijevanog željeza (poznato i kao sferoidno grafitno lijevano željezo) podrijetlom iz Indije u pogledu društva Jindal Saw Limited na temelju presude Općeg suda u predmetu T-301/16 (SL L 118, 16.4.2020., str. 14.).

6

(7)  Obavijest o skorom isteku određenih antisubvencijskih mjera (SL C 210, 24.6.2020., str. 28.).

7

(8)  Uredbe (EU) 2016/1036 Europskog parlamenta i Vijeća od 8. lipnja 2016. o zaštiti od dampinškog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske unije (SL L 176, 30.6.2016., str. 21.).

8

(9)  Obavijest o pokretanju revizije zbog predstojećeg isteka antisubvencijskih mjera koje se primjenjuju na uvoz cijevi od duktilnog lijevanog željeza podrijetlom iz Indije (SL C 90, 17.3.2021., str. 8.).

9

(10)  Obavijest o pokretanju revizije zbog predstojećeg isteka antidampinških mjera koje se primjenjuju na uvoz cijevi od duktilnog lijevanog željeza podrijetlom iz Indije (SL C 90, 17.3.2021., str. 19.).

10

(11)  https://trade.ec.europa.eu/tdi/case_details.cfm?ref=ong&id=2521&sta=1&en=20&page=1&c_order=date&c_order_dir=Down.

11

(12)  Obavijest o posljedicama izbijanja covida-19 za antidampinške i antisubvencijske ispitne postupke (SL C 86, 16.3.2020., str. 6.).

12

(13)  
  SL C 210, 24.6.2020., str. 28.

13

(14)  Provedbena uredba Komisije (EU) 2020/1336 оd 25. rujna 2020. o uvođenju konačnih antidampinških pristojbi na uvoz određenih polivinil alkohola podrijetlom iz Narodne Republike Kine (SL L 315, 29.9.2020., str. 1.), uvodne izjave 442. i 460.–471.

14

(15)  Od 1. listopada 2013. do 30. rujna 2014.

15

(16)  Vrijednosti u početnom ispitnom postupku prikazane su u rasponima ili indeksima zbog povjerljivosti.

16

(17)  Izvezene količine u razdoblju ispitnog postupka revizije činile su manje od 0,1 % prometa predmetnog proizvoda.

17

(18)  Provedbena uredba Komisije (EU) 2022/433 od 15. ožujka 2022. o uvođenju konačnih kompenzacijskih pristojbi na uvoz hladnovaljanih plosnatih proizvoda od nehrđajućeg čelika podrijetlom iz Indije i Indonezije i o izmjeni Provedbene uredbe (EU) 2021/2012 o uvođenju konačne antidampinške pristojbe i konačnoj naplati privremene pristojbe uvedene na uvoz hladnovaljanih plosnatih proizvoda od nehrđajućeg čelika podrijetlom iz Indije i Indonezije (SL L 88, 16.3.2022., str. 24.), uvodne izjave od 190. do 205.

18

(19)  Smjernice za program otpusta carina i poreza na izvezene proizvode: https://fieo.org/uploads/files/file/Notification%20No_%2019%20English.pdf i https://commerce.gov.in/press-releases/centre-notifies-rodtep-scheme-guidelines-and-rates/

19

(20)  https://www.livemint.com/industry/govt-should-include-iron-and-steel-in-rodtep-to-make-exports-competitive-eepc-11640938763351.html

20

(21)  Početna uredba, uvodne izjave od 131. do 278.

21

(22)  Internetske stranice društva Indian Railways, https://indianrailways.gov.in/railwayboard/uploads/directorate/traffic_tran/downloads/2021/Policy-Iron-Ore-Traffic-220121.pdf.

22

(23)  Vidjeti nacionalnu politiku za čelik iz 2017., Prilog 9. zahtjevu za reviziju.

23

(24)  Vidjeti nacionalnu politiku za čelik iz 2017., Prilog 9. zahtjevu za reviziju, str. 24.

24

(25)  Vidjeti nacionalnu politiku za čelik iz 2017., Prilog 9. zahtjevu za reviziju, str. 20.

25

(26)  Vidjeti nacionalnu politiku za čelik iz 2017., Prilog 9. zahtjevu za reviziju, str. 22.

26

(27)  Vidjeti nacionalnu politiku za čelik iz 2017., Prilog 9. zahtjevu za reviziju, str. 29.

27

(28)  Vidjeti vanjsku trgovinsku politiku za razdoblje 2015.–2020., str. 43.–44., Prilog 9. zahtjevu za reviziju.

28

(29)  Vidjeti nacionalnu politiku o mineralima iz 2019., str. 9., Prilog 9. zahtjevu za reviziju.

29

(30)  Relevantna okružnica objavljena je na internetskim stranicama društva Indian Railways, https://indianrailways.gov.in/railwayboard/uploads/directorate/traffic_comm/Freight_Rate_2016/RC_16_16.pdf.

30

https://www.tatametaliks.com/tata-metalik-ir-20-21/focus-on-downstream.html#:~:text=Tata%20Metaliks%20had%20foreseen%20the,in%20H1%20FY%202022%2D23.

(31)  Namjeru ulaganja u povećanje kapaciteta objavili su glavni proizvođači predmetnog proizvoda iz Indije, kao što je Vedanda.

31

(32)  Zahtjev za reviziju, Prilog 17.

32

(33)  Zahtjev za reviziju, Prilog 17.

33

(34)  Zahtjev za reviziju, odjeljak 5.1.6.

34

(35)  Sjedinjene Američke Države – Revizije zbog isteka antidampinških mjera na cjevaste artikle za naftna polja iz Argentine (WT/DS/268/AB/R).

35

(36)  Direktiva 2009/125/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 21. listopada 2009. o uspostavi okvira za utvrđivanje zahtjeva za ekološki dizajn proizvoda koji koriste energiju (SL L 285, 31.10.2009., str. 10.). Direktiva o ekološkom dizajnu provodi se na temelju uredaba o pojedinačnim proizvodima koje se izravno primjenjuju u svim državama Unije. Uredbom o ekološkom dizajnu obuhvaćeni su novi zahtjevi za ekološki dizajn u pogledu malih, srednjih i velikih energetskih transformatora. Razina 1. Uredbe o ekološkom dizajnu stupila je na snagu 1. srpnja 2015., a razina 2. 1. srpnja 2021. Zahtjevi razine 2. stroži su od zahtjeva razine 1. Iako se puni učinci još ne mogu ocijeniti za tako kratko razdoblje od stupanja na snagu razine 2., općenito se vjeruje da će zbog tih zahtjeva razine 2. biti potrebne vrste GOES-a najviše kvalitete kako bi se transformatori dizajnirali i proizvodili na troškovno učinkovit način i u okviru zahtijevanih prostornih ograničenja.

36

(37)  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, Rue de la Loi 170, 1040 Bruxelles, Belgija.

37

(38)  Uredba (EU, Euratom) 2018/1046 Europskog parlamenta i Vijeća od 18. srpnja 2018. o financijskim pravilima koja se primjenjuju na opći proračun Unije, o izmjeni uredaba (EU) br. 1296/2013, (EU) br. 1301/2013, (EU) br. 1303/2013, (EU) br. 1304/2013, (EU) br. 1309/2013, (EU) br. 1316/2013, (EU) br. 223/2014, (EU) br. 283/2014 i Odluke br. 541/2014/EU te o stavljanju izvan snage Uredbe (EU, Euratom) br. 966/2012 (SL L 193, 30.7.2018., str. 1.).

38

---

| 16.6.2022 | HR | Službeni list Europske unije | L 161/67 |
| --- | --- | --- | --- |

16.6.2022

HR

Službeni list Europske unije

L 161/67

---

PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2022/928

оd 15. lipnja 2022.

o izmjeni priloga V. i XIV. Provedbenoj uredbi (EU) 2021/404 u pogledu unosa za Kanadu, Ujedinjenu Kraljevinu i Sjedinjene Američke Države na popisima trećih zemalja iz kojih je odobren ulazak u Uniju pošiljaka peradi, zametnih proizvoda peradi te svježeg mesa peradi i pernate divljači

(Tekst značajan za EGP)

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2016/429 Europskog parlamenta i Vijeća od 9. ožujka 2016. o prenosivim bolestima životinja te o izmjeni i stavljanju izvan snage određenih akata u području zdravlja životinja („Zakon o zdravlju životinja”) (1), a posebno njezin članak 230. stavak 1. i članak 232. stavke 1. i 3.,

budući da:

| (1) | Uredbom (EU) 2016/429 propisano je da u Uniju smiju ulaziti samo pošiljke životinja, zametnih proizvoda i proizvoda životinjskog podrijetla koje dolaze iz treće zemlje ili područja ili njihove zone ili kompartmenta koji su uvršteni na popis u skladu s člankom 230. stavkom 1. te uredbe. |
| --- | --- |

(1)

Uredbom (EU) 2016/429 propisano je da u Uniju smiju ulaziti samo pošiljke životinja, zametnih proizvoda i proizvoda životinjskog podrijetla koje dolaze iz treće zemlje ili područja ili njihove zone ili kompartmenta koji su uvršteni na popis u skladu s člankom 230. stavkom 1. te uredbe.

| (2) | U Delegiranoj uredbi Komisije (EU) 2020/692 (2) utvrđeni su zahtjevi u pogledu zdravlja životinja kojima moraju udovoljavati pošiljke određenih vrsta i kategorija životinja, zametnih proizvoda i proizvoda životinjskog podrijetla iz trećih zemalja ili područja ili njihovih zona, ili kompartmenata ako je riječ o životinjama akvakulture, kako bi mogle ući u Uniju. |
| --- | --- |

(2)

U Delegiranoj uredbi Komisije (EU) 2020/692 (2) utvrđeni su zahtjevi u pogledu zdravlja životinja kojima moraju udovoljavati pošiljke određenih vrsta i kategorija životinja, zametnih proizvoda i proizvoda životinjskog podrijetla iz trećih zemalja ili područja ili njihovih zona, ili kompartmenata ako je riječ o životinjama akvakulture, kako bi mogle ući u Uniju.

| (3) | U Provedbenoj uredbi Komisije (EU) 2021/404 (3) utvrđeni su popisi trećih zemalja, područja ili njihovih zona ili kompartmenata iz kojih je dopušten ulazak u Uniju vrsta i kategorija životinja, zametnih proizvoda i proizvoda životinjskog podrijetla koji su obuhvaćeni područjem primjene Delegirane uredbe (EU) 2020/692. |
| --- | --- |

(3)

U Provedbenoj uredbi Komisije (EU) 2021/404 (3) utvrđeni su popisi trećih zemalja, područja ili njihovih zona ili kompartmenata iz kojih je dopušten ulazak u Uniju vrsta i kategorija životinja, zametnih proizvoda i proizvoda životinjskog podrijetla koji su obuhvaćeni područjem primjene Delegirane uredbe (EU) 2020/692.

| (4) | Konkretnije, u prilozima V. i XIV. Provedbenoj uredbi (EU) 2021/404 utvrđeni su popisi trećih zemalja, područja ili njihovih zona iz kojih je odobren ulazak u Uniju pošiljaka peradi i zametnih proizvoda peradi odnosno svježeg mesa peradi i pernate divljači. |
| --- | --- |

(4)

Konkretnije, u prilozima V. i XIV. Provedbenoj uredbi (EU) 2021/404 utvrđeni su popisi trećih zemalja, područja ili njihovih zona iz kojih je odobren ulazak u Uniju pošiljaka peradi i zametnih proizvoda peradi odnosno svježeg mesa peradi i pernate divljači.

| (5) | Kanada je obavijestila Komisiju o dvama izbijanjima visokopatogene influence ptica kod peradi: jedno izbijanje otkriveno je u pokrajini British Columbia u Kanadi, a drugo u pokrajini Ontario u Kanadi, a potvrđena su 18. svibnja 2022. laboratorijskom analizom (RT-PCR). |
| --- | --- |

(5)

Kanada je obavijestila Komisiju o dvama izbijanjima visokopatogene influence ptica kod peradi: jedno izbijanje otkriveno je u pokrajini British Columbia u Kanadi, a drugo u pokrajini Ontario u Kanadi, a potvrđena su 18. svibnja 2022. laboratorijskom analizom (RT-PCR).

| (6) | Osim toga, Kanada je obavijestila Komisiju o jednom izbijanju visokopatogene influence ptica kod peradi u pokrajini British Columbia u Kanadi, potvrđenom 22. svibnja 2022. laboratorijskom analizom (RT-PCR). |
| --- | --- |

(6)

Osim toga, Kanada je obavijestila Komisiju o jednom izbijanju visokopatogene influence ptica kod peradi u pokrajini British Columbia u Kanadi, potvrđenom 22. svibnja 2022. laboratorijskom analizom (RT-PCR).

| (7) | Nadalje, Kanada je obavijestila Komisiju o jednom izbijanju visokopatogene influence ptica kod peradi u pokrajini Saskatchewan u Kanadi, potvrđenom 26. svibnja 2022. laboratorijskom analizom (RT-PCR). |
| --- | --- |

(7)

Nadalje, Kanada je obavijestila Komisiju o jednom izbijanju visokopatogene influence ptica kod peradi u pokrajini Saskatchewan u Kanadi, potvrđenom 26. svibnja 2022. laboratorijskom analizom (RT-PCR).

| (8) | Ujedinjena Kraljevina obavijestila je Komisiju o jednom izbijanju visokopatogene influence ptica u blizini Ludlowa, Ludlow, Shropshire, Ujedinjena Kraljevina, potvrđenom 1. lipnja 2022. laboratorijskom analizom (RT-PCR). |
| --- | --- |

(8)

Ujedinjena Kraljevina obavijestila je Komisiju o jednom izbijanju visokopatogene influence ptica u blizini Ludlowa, Ludlow, Shropshire, Ujedinjena Kraljevina, potvrđenom 1. lipnja 2022. laboratorijskom analizom (RT-PCR).

| (9) | Osim toga, Ujedinjena Kraljevina obavijestila je Komisiju o još jednom izbijanju visokopatogene influence ptica u blizini Ludlowa, Ludlow, Shropshire, Ujedinjena Kraljevina, potvrđenom 7. lipnja 2022. laboratorijskom analizom (RT-PCR). |
| --- | --- |

(9)

Osim toga, Ujedinjena Kraljevina obavijestila je Komisiju o još jednom izbijanju visokopatogene influence ptica u blizini Ludlowa, Ludlow, Shropshire, Ujedinjena Kraljevina, potvrđenom 7. lipnja 2022. laboratorijskom analizom (RT-PCR).

| (10) | Sjedinjene Američke Države obavijestile su Komisiju o jednom izbijanju visokopatogene influence ptica kod peradi u državi Pennsylvaniji, Sjedinjene Američke Države, potvrđenom 2. lipnja 2022. laboratorijskom analizom (RT-PCR). |
| --- | --- |

(10)

Sjedinjene Američke Države obavijestile su Komisiju o jednom izbijanju visokopatogene influence ptica kod peradi u državi Pennsylvaniji, Sjedinjene Američke Države, potvrđenom 2. lipnja 2022. laboratorijskom analizom (RT-PCR).

| (11) | Nakon tih izbijanja visokopatogene influence ptica veterinarska tijela Kanade, Ujedinjene Kraljevine i Sjedinjenih Američkih Država uspostavila su zonu kontrole od 10 km oko zahvaćenih objekata i provela mjere usmrćivanja radi kontrole visokopatogene influence ptica i ograničenja njezina širenja. |
| --- | --- |

(11)

Nakon tih izbijanja visokopatogene influence ptica veterinarska tijela Kanade, Ujedinjene Kraljevine i Sjedinjenih Američkih Država uspostavila su zonu kontrole od 10 km oko zahvaćenih objekata i provela mjere usmrćivanja radi kontrole visokopatogene influence ptica i ograničenja njezina širenja.

| (12) | Kanada, Ujedinjena Kraljevina i Sjedinjene Američke Države Komisiji su dostavile informacije o epidemiološkoj situaciji na svojem državnom području i o mjerama koje su poduzele radi suzbijanja daljnjeg širenja visokopatogene influence ptica. Komisija je ocijenila te informacije. Na temelju te ocjene i radi zaštite zdravstvenog stanja životinja u Uniji više ne bi trebao biti odobren ulazak u Uniju pošiljaka peradi, zametnih proizvoda peradi i svježeg mesa peradi i pernate divljači iz područja pod ograničenjima koja su zbog nedavnih izbijanja visokopatogene influence ptica uspostavila veterinarska tijela Kanade, Ujedinjene Kraljevine i Sjedinjenih Američkih Država. |
| --- | --- |

(12)

Kanada, Ujedinjena Kraljevina i Sjedinjene Američke Države Komisiji su dostavile informacije o epidemiološkoj situaciji na svojem državnom području i o mjerama koje su poduzele radi suzbijanja daljnjeg širenja visokopatogene influence ptica. Komisija je ocijenila te informacije. Na temelju te ocjene i radi zaštite zdravstvenog stanja životinja u Uniji više ne bi trebao biti odobren ulazak u Uniju pošiljaka peradi, zametnih proizvoda peradi i svježeg mesa peradi i pernate divljači iz područja pod ograničenjima koja su zbog nedavnih izbijanja visokopatogene influence ptica uspostavila veterinarska tijela Kanade, Ujedinjene Kraljevine i Sjedinjenih Američkih Država.

| (13) | Nadalje, Ujedinjena Kraljevina dostavila je ažurirane informacije o epidemiološkoj situaciji na svojem državnom području u vezi s pet izbijanja visokopatogene influence ptica u objektima za uzgoj peradi: dva izbijanja otkrivena su u blizini mjesta North Somercotes, East Lindsey, Lincolnshire, Engleska, Ujedinjena Kraljevina, a potvrđena su 28. prosinca 2021. i 5. siječnja 2022., dva izbijanja u blizini mjesta Louth, East Lindsey, Lincolnshire, Engleska, Ujedinjena Kraljevina, a potvrđena su 31. prosinca 2021. i 10. siječnja 2022. i jedno izbijanje u blizini mjesta Lazonby, Eden, Cumbria, Engleska, Ujedinjena Kraljevina, a potvrđeno je 4. siječnja 2022. Ujedinjena Kraljevina dostavila je i informacije o mjerama koje je poduzela radi sprečavanja daljnjeg širenja te bolesti. Konkretno, nakon tih izbijanja visokopatogene influence ptica Ujedinjena Kraljevina provela je mjere usmrćivanja radi kontrole i ograničavanja širenja te bolesti. Usto, Ujedinjena Kraljevina provela je potrebne mjere čišćenja i dezinfekcije nakon provedbe mjera usmrćivanja u zaraženim objektima za uzgoj peradi na svojem državnom području. |
| --- | --- |

(13)

Nadalje, Ujedinjena Kraljevina dostavila je ažurirane informacije o epidemiološkoj situaciji na svojem državnom području u vezi s pet izbijanja visokopatogene influence ptica u objektima za uzgoj peradi: dva izbijanja otkrivena su u blizini mjesta North Somercotes, East Lindsey, Lincolnshire, Engleska, Ujedinjena Kraljevina, a potvrđena su 28. prosinca 2021. i 5. siječnja 2022., dva izbijanja u blizini mjesta Louth, East Lindsey, Lincolnshire, Engleska, Ujedinjena Kraljevina, a potvrđena su 31. prosinca 2021. i 10. siječnja 2022. i jedno izbijanje u blizini mjesta Lazonby, Eden, Cumbria, Engleska, Ujedinjena Kraljevina, a potvrđeno je 4. siječnja 2022. Ujedinjena Kraljevina dostavila je i informacije o mjerama koje je poduzela radi sprečavanja daljnjeg širenja te bolesti. Konkretno, nakon tih izbijanja visokopatogene influence ptica Ujedinjena Kraljevina provela je mjere usmrćivanja radi kontrole i ograničavanja širenja te bolesti. Usto, Ujedinjena Kraljevina provela je potrebne mjere čišćenja i dezinfekcije nakon provedbe mjera usmrćivanja u zaraženim objektima za uzgoj peradi na svojem državnom području.

| (14) | Komisija je ocijenila informacije koje je dostavila Ujedinjena Kraljevina i zaključila da su uklonjena izbijanja visokopatogene influence ptica u objektima za uzgoj peradi u blizini mjesta North Somercotes, East Lindsey, Lincolnshire, Engleska, Ujedinjena Kraljevina, u blizini mjesta Louth, East Lindsey, Lincolnshire, Engleska, Ujedinjena Kraljevina i u blizini mjesta Lazonby, Eden, Cumbria, Engleska, Ujedinjena Kraljevina, te da više ne postoji rizik povezan s ulaskom u Uniju proizvoda od peradi iz zona Ujedinjene Kraljevine iz kojih je zbog tih izbijanja suspendiran ulazak u Uniju proizvoda od peradi. |
| --- | --- |

(14)

Komisija je ocijenila informacije koje je dostavila Ujedinjena Kraljevina i zaključila da su uklonjena izbijanja visokopatogene influence ptica u objektima za uzgoj peradi u blizini mjesta North Somercotes, East Lindsey, Lincolnshire, Engleska, Ujedinjena Kraljevina, u blizini mjesta Louth, East Lindsey, Lincolnshire, Engleska, Ujedinjena Kraljevina i u blizini mjesta Lazonby, Eden, Cumbria, Engleska, Ujedinjena Kraljevina, te da više ne postoji rizik povezan s ulaskom u Uniju proizvoda od peradi iz zona Ujedinjene Kraljevine iz kojih je zbog tih izbijanja suspendiran ulazak u Uniju proizvoda od peradi.

| (15) | Priloge V. i XIV. Provedbenoj uredbi (EU) 2021/404 trebalo bi stoga izmijeniti kako bi se u obzir uzela trenutačna epidemiološka situacija u pogledu visokopatogene influence ptica u Kanadi, Ujedinjenoj Kraljevini i Sjedinjenim Američkim Državama. Uredbu (EU) 2021/404 trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti. |
| --- | --- |

(15)

Priloge V. i XIV. Provedbenoj uredbi (EU) 2021/404 trebalo bi stoga izmijeniti kako bi se u obzir uzela trenutačna epidemiološka situacija u pogledu visokopatogene influence ptica u Kanadi, Ujedinjenoj Kraljevini i Sjedinjenim Američkim Državama. Uredbu (EU) 2021/404 trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti.

| (16) | Uzimajući u obzir trenutačnu epidemiološku situaciju u Kanadi, Ujedinjenoj Kraljevini i Sjedinjenim Američkim Državama u pogledu visokopatogene influence ptica i ozbiljan rizik njezina unošenja u Uniju, izmjene koje se ovom Uredbom unose u Provedbenu uredbu (EU) 2021/404 trebale bi hitno stupiti na snagu. |
| --- | --- |

(16)

Uzimajući u obzir trenutačnu epidemiološku situaciju u Kanadi, Ujedinjenoj Kraljevini i Sjedinjenim Američkim Državama u pogledu visokopatogene influence ptica i ozbiljan rizik njezina unošenja u Uniju, izmjene koje se ovom Uredbom unose u Provedbenu uredbu (EU) 2021/404 trebale bi hitno stupiti na snagu.

| (17) | Mjere predviđene u ovoj Uredbi u skladu su s mišljenjem Stalnog odbora za bilje, životinje, hranu i hranu za životinje, |
| --- | --- |

(17)

Mjere predviđene u ovoj Uredbi u skladu su s mišljenjem Stalnog odbora za bilje, životinje, hranu i hranu za životinje,

DONIJELA JE OVU UREDBU:

Članak 1.

Prilozi V. i XIV. Provedbenoj uredbi (EU) 2021/404 mijenjaju se u skladu s Prilogom ovoj Uredbi.

Članak 2.

Ova Uredba stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 15. lipnja 2022.

Za Komisiju

Predsjednica

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  SL L 84, 31.3.2016., str. 1.

1

(2)  Delegirana uredba Komisije (EU) 2020/692 оd 30. siječnja 2020. o dopuni Uredbe (EU) 2016/429 Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu pravila za ulazak u Uniju pošiljaka određenih životinja, zametnih proizvoda i proizvoda životinjskog podrijetla te njihovo premještanje i postupanje s njima nakon ulaska (SL L 174, 3.6.2020., str. 379.).

2

(3)  Provedbena uredba Komisije (EU) 2021/404 оd 24. ožujka 2021. o utvrđivanju popisa trećih zemalja, područja ili njihovih zona iz kojih je dopušten ulazak u Uniju životinja, zametnih proizvoda i proizvoda životinjskog podrijetla u skladu s Uredbom (EU) 2016/429 Europskog parlamenta i Vijeća (SL L 114, 31.3.2021., str. 1.).

3

---

PRILOG

Prilozi V. i XIV. Provedbenoj uredbi (EU) 2021/404 mijenjaju se kako slijedi:

| 1. | Prilog V. mijenja se kako slijedi:






  (a) | dio 1. mijenja se kako slijedi:






  i. | u unosu za Kanadu, iza redaka za zonu CA-2.63 dodaju se sljedeći reci za zone od CA-2.64 do CA-2.67:












  „CA

  Kanada | CA-2.64 | Perad za rasplod osim bezgrebenki i perad za proizvodnju osim bezgrebenki | BPP | N, P1 | | 18.5.2022. | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Bezgrebenke za rasplod i bezgrebenke za proizvodnju | BPR I | N, P1 | | 18.5.2022. | |
| Perad namijenjena klanju osim bezgrebenki | SP | N, P1 | | 18.5.2022. | |
| Bezgrebenke namijenjene klanju | SR | N, P1 | | 18.5.2022. | |
| Jednodnevni pilići osim bezgrebenki | DOC | N, P1 | | 18.5.2022. | |
| Jednodnevni pilići bezgrebenki | DOR | N, P1 | | 18.5.2022. | |
| Manje od 20 jedinki peradi osim bezgrebenki | POU-LT20 | N, P1 | | 18.5.2022. | |
| Jaja za valenje peradi osim bezgrebenki | HEP | N, P1 | | 18.5.2022. | |
| Jaja za valenje bezgrebenki | HER | N, P1 | | 18.5.2022. | |
| Manje od 20 jaja za valenje peradi osim bezgrebenki | HE-LT20 | N, P1 | | 18.5.2022. | |
| CA-2.65 | Perad za rasplod osim bezgrebenki i perad za proizvodnju osim bezgrebenki | BPP | N, P1 | | 18.5.2022. | |
| Bezgrebenke za rasplod i bezgrebenke za proizvodnju | BPR I | N, P1 | | 18.5.2022. | |
| Perad namijenjena klanju osim bezgrebenki | SP | N, P1 | | 18.5.2022. | |
| Bezgrebenke namijenjene klanju | SR | N, P1 | | 18.5.2022. | |
| Jednodnevni pilići osim bezgrebenki | DOC | N, P1 | | 18.5.2022. | |
| Jednodnevni pilići bezgrebenki | DOR | N, P1 | | 18.5.2022. | |
| Manje od 20 jedinki peradi osim bezgrebenki | POU-LT20 | N, P1 | | 18.5.2022. | |
| Jaja za valenje peradi osim bezgrebenki | HEP | N, P1 | | 18.5.2022. | |
| Jaja za valenje bezgrebenki | HER | N, P1 | | 18.5.2022. | |
| Manje od 20 jaja za valenje peradi osim bezgrebenki | HE-LT20 | N, P1 | | 18.5.2022. | |
| CA-2.66 | Perad za rasplod osim bezgrebenki i perad za proizvodnju osim bezgrebenki | BPP | N, P1 | | 22.5.2022. | |
| Bezgrebenke za rasplod i bezgrebenke za proizvodnju | BPR I | N, P1 | | 22.5.2022. | |
| Perad namijenjena klanju osim bezgrebenki | SP | N, P1 | | 22.5.2022. | |
| Bezgrebenke namijenjene klanju | SR | N, P1 | | 22.5.2022. | |
| Jednodnevni pilići osim bezgrebenki | DOC | N, P1 | | 22.5.2022. | |
| Jednodnevni pilići bezgrebenki | DOR | N, P1 | | 22.5.2022. | |
| Manje od 20 jedinki peradi osim bezgrebenki | POU-LT20 | N, P1 | | 22.5.2022. | |
| Jaja za valenje peradi osim bezgrebenki | HEP | N, P1 | | 22.5.2022. | |
| Jaja za valenje bezgrebenki | HER | N, P1 | | 22.5.2022. | |
| Manje od 20 jaja za valenje peradi osim bezgrebenki | HE-LT20 | N, P1 | | 22.5.2022. | |
| CA-2.67 | Perad za rasplod osim bezgrebenki i perad za proizvodnju osim bezgrebenki | BPP | N, P1 | | 26.5.2022. | |
| Bezgrebenke za rasplod i bezgrebenke za proizvodnju | BPR I | N, P1 | | 26.5.2022. | |
| Perad namijenjena klanju osim bezgrebenki | SP | N, P1 | | 26.5.2022. | |
| Bezgrebenke namijenjene klanju | SR | N, P1 | | 26.5.2022. | |
| Jednodnevni pilići osim bezgrebenki | DOC | N, P1 | | 26.5.2022. | |
| Jednodnevni pilići bezgrebenki | DOR | N, P1 | | 26.5.2022. | |
| Manje od 20 jedinki peradi osim bezgrebenki | POU-LT20 | N, P1 | | 26.5.2022. | |
| Jaja za valenje peradi osim bezgrebenki | HEP | N, P1 | | 26.5.2022. | |
| Jaja za valenje bezgrebenki | HER | N, P1 | | 26.5.2022. | |
| Manje od 20 jaja za valenje peradi osim bezgrebenki | HE-LT20 | N, P1 | | 26.5.2022.”; | |

1.

Prilog V. mijenja se kako slijedi:

(a)

dio 1. mijenja se kako slijedi:

i.

u unosu za Kanadu, iza redaka za zonu CA-2.63 dodaju se sljedeći reci za zone od CA-2.64 do CA-2.67:

„CA

Kanada

CA-2.64

Perad za rasplod osim bezgrebenki i perad za proizvodnju osim bezgrebenki

BPP

N, P1

18.5.2022.

Bezgrebenke za rasplod i bezgrebenke za proizvodnju

BPR I

N, P1

18.5.2022.

Perad namijenjena klanju osim bezgrebenki

SP

N, P1

18.5.2022.

Bezgrebenke namijenjene klanju

SR

N, P1

18.5.2022.

Jednodnevni pilići osim bezgrebenki

DOC

N, P1

18.5.2022.

Jednodnevni pilići bezgrebenki

DOR

N, P1

18.5.2022.

Manje od 20 jedinki peradi osim bezgrebenki

POU-LT20

N, P1

18.5.2022.

Jaja za valenje peradi osim bezgrebenki

HEP

N, P1

18.5.2022.

Jaja za valenje bezgrebenki

HER

N, P1

18.5.2022.

Manje od 20 jaja za valenje peradi osim bezgrebenki

HE-LT20

N, P1

18.5.2022.

CA-2.65

Perad za rasplod osim bezgrebenki i perad za proizvodnju osim bezgrebenki

BPP

N, P1

18.5.2022.

Bezgrebenke za rasplod i bezgrebenke za proizvodnju

BPR I

N, P1

18.5.2022.

Perad namijenjena klanju osim bezgrebenki

SP

N, P1

18.5.2022.

Bezgrebenke namijenjene klanju

SR

N, P1

18.5.2022.

Jednodnevni pilići osim bezgrebenki

DOC

N, P1

18.5.2022.

Jednodnevni pilići bezgrebenki

DOR

N, P1

18.5.2022.

Manje od 20 jedinki peradi osim bezgrebenki

POU-LT20

N, P1

18.5.2022.

Jaja za valenje peradi osim bezgrebenki

HEP

N, P1

18.5.2022.

Jaja za valenje bezgrebenki

HER

N, P1

18.5.2022.

Manje od 20 jaja za valenje peradi osim bezgrebenki

HE-LT20

N, P1

18.5.2022.

CA-2.66

Perad za rasplod osim bezgrebenki i perad za proizvodnju osim bezgrebenki

BPP

N, P1

22.5.2022.

Bezgrebenke za rasplod i bezgrebenke za proizvodnju

BPR I

N, P1

22.5.2022.

Perad namijenjena klanju osim bezgrebenki

SP

N, P1

22.5.2022.

Bezgrebenke namijenjene klanju

SR

N, P1

22.5.2022.

Jednodnevni pilići osim bezgrebenki

DOC

N, P1

22.5.2022.

Jednodnevni pilići bezgrebenki

DOR

N, P1

22.5.2022.

Manje od 20 jedinki peradi osim bezgrebenki

POU-LT20

N, P1

22.5.2022.

Jaja za valenje peradi osim bezgrebenki

HEP

N, P1

22.5.2022.

Jaja za valenje bezgrebenki

HER

N, P1

22.5.2022.

Manje od 20 jaja za valenje peradi osim bezgrebenki

HE-LT20

N, P1

22.5.2022.

CA-2.67

Perad za rasplod osim bezgrebenki i perad za proizvodnju osim bezgrebenki

BPP

N, P1

26.5.2022.

Bezgrebenke za rasplod i bezgrebenke za proizvodnju

BPR I

N, P1

26.5.2022.

Perad namijenjena klanju osim bezgrebenki

SP

N, P1

26.5.2022.

Bezgrebenke namijenjene klanju

SR

N, P1

26.5.2022.

Jednodnevni pilići osim bezgrebenki

DOC

N, P1

26.5.2022.

Jednodnevni pilići bezgrebenki

DOR

N, P1

26.5.2022.

Manje od 20 jedinki peradi osim bezgrebenki

POU-LT20

N, P1

26.5.2022.

Jaja za valenje peradi osim bezgrebenki

HEP

N, P1

26.5.2022.

Jaja za valenje bezgrebenki

HER

N, P1

26.5.2022.

Manje od 20 jaja za valenje peradi osim bezgrebenki

HE-LT20

N, P1

26.5.2022.”;

| ii. | u unosu za Ujedinjenu Kraljevinu, reci za zonu GB-2.79 zamjenjuju se sljedećim:












  „GB

  Ujedinjena Kraljevina | GB-2.79 | Perad za rasplod osim bezgrebenki i perad za proizvodnju osim bezgrebenki | BPP | N, P1 | | 28.12.2021. | 8.6.2022. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Bezgrebenke za rasplod i bezgrebenke za proizvodnju | BPR I | N, P1 | | 28.12.2021. | 8.6.2022. |
| Perad namijenjena klanju osim bezgrebenki | SP | N, P1 | | 28.12.2021. | 8.6.2022. |
| Bezgrebenke namijenjene klanju | SR | N, P1 | | 28.12.2021. | 8.6.2022. |
| Jednodnevni pilići osim bezgrebenki | DOC | N, P1 | | 28.12.2021. | 8.6.2022. |
| Jednodnevni pilići bezgrebenki | DOR | N, P1 | | 28.12.2021. | 8.6.2022. |
| Manje od 20 jedinki peradi osim bezgrebenki | POU-LT20 | N, P1 | | 28.12.2021. | 8.6.2022. |
| Jaja za valenje peradi osim bezgrebenki | HEP | N, P1 | | 28.12.2021. | 8.6.2022. |
| Jaja za valenje bezgrebenki | HER | N, P1 | | 28.12.2021. | 8.6.2022. |
| Manje od 20 jaja za valenje peradi osim bezgrebenki | HE-LT20 | N, P1 | | 28.12.2021. | 8.6.2022.”; |

ii.

u unosu za Ujedinjenu Kraljevinu, reci za zonu GB-2.79 zamjenjuju se sljedećim:

„GB

Ujedinjena Kraljevina

GB-2.79

Perad za rasplod osim bezgrebenki i perad za proizvodnju osim bezgrebenki

BPP

N, P1

28.12.2021.

8.6.2022.

Bezgrebenke za rasplod i bezgrebenke za proizvodnju

BPR I

N, P1

28.12.2021.

8.6.2022.

Perad namijenjena klanju osim bezgrebenki

SP

N, P1

28.12.2021.

8.6.2022.

Bezgrebenke namijenjene klanju

SR

N, P1

28.12.2021.

8.6.2022.

Jednodnevni pilići osim bezgrebenki

DOC

N, P1

28.12.2021.

8.6.2022.

Jednodnevni pilići bezgrebenki

DOR

N, P1

28.12.2021.

8.6.2022.

Manje od 20 jedinki peradi osim bezgrebenki

POU-LT20

N, P1

28.12.2021.

8.6.2022.

Jaja za valenje peradi osim bezgrebenki

HEP

N, P1

28.12.2021.

8.6.2022.

Jaja za valenje bezgrebenki

HER

N, P1

28.12.2021.

8.6.2022.

Manje od 20 jaja za valenje peradi osim bezgrebenki

HE-LT20

N, P1

28.12.2021.

8.6.2022.”;

| iii. | u unosu za Ujedinjenu Kraljevinu, reci za zonu GB-2.82 zamjenjuju se sljedećim:












  „GB

  Ujedinjena Kraljevina | GB-2.82 | Perad za rasplod osim bezgrebenki i perad za proizvodnju osim bezgrebenki | BPP | N, P1 | | 31.12.2021. | 8.6.2022. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Bezgrebenke za rasplod i bezgrebenke za proizvodnju | BPR I | N, P1 | | 31.12.2021. | 8.6.2022. |
| Perad namijenjena klanju osim bezgrebenki | SP | N, P1 | | 31.12.2021. | 8.6.2022. |
| Bezgrebenke namijenjene klanju | SR | N, P1 | | 31.12.2021. | 8.6.2022. |
| Jednodnevni pilići osim bezgrebenki | DOC | N, P1 | | 31.12.2021. | 8.6.2022. |
| Jednodnevni pilići bezgrebenki | DOR | N, P1 | | 31.12.2021. | 8.6.2022. |
| Manje od 20 jedinki peradi osim bezgrebenki | POU-LT20 | N, P1 | | 31.12.2021. | 8.6.2022. |
| Jaja za valenje peradi osim bezgrebenki | HEP | N, P1 | | 31.12.2021. | 8.6.2022. |
| Jaja za valenje bezgrebenki | HER | N, P1 | | 31.12.2021. | 8.6.2022. |
| Manje od 20 jaja za valenje peradi osim bezgrebenki | HE-LT20 | N, P1 | | 31.12.2021. | 8.6.2022.”; |

iii.

u unosu za Ujedinjenu Kraljevinu, reci za zonu GB-2.82 zamjenjuju se sljedećim:

„GB

Ujedinjena Kraljevina

GB-2.82

Perad za rasplod osim bezgrebenki i perad za proizvodnju osim bezgrebenki

BPP

N, P1

31.12.2021.

8.6.2022.

Bezgrebenke za rasplod i bezgrebenke za proizvodnju

BPR I

N, P1

31.12.2021.

8.6.2022.

Perad namijenjena klanju osim bezgrebenki

SP

N, P1

31.12.2021.

8.6.2022.

Bezgrebenke namijenjene klanju

SR

N, P1

31.12.2021.

8.6.2022.

Jednodnevni pilići osim bezgrebenki

DOC

N, P1

31.12.2021.

8.6.2022.

Jednodnevni pilići bezgrebenki

DOR

N, P1

31.12.2021.

8.6.2022.

Manje od 20 jedinki peradi osim bezgrebenki

POU-LT20

N, P1

31.12.2021.

8.6.2022.

Jaja za valenje peradi osim bezgrebenki

HEP

N, P1

31.12.2021.

8.6.2022.

Jaja za valenje bezgrebenki

HER

N, P1

31.12.2021.

8.6.2022.

Manje od 20 jaja za valenje peradi osim bezgrebenki

HE-LT20

N, P1

31.12.2021.

8.6.2022.”;

| iv. | u unosu za Ujedinjenu Kraljevinu, reci za zone GB-2.85 i GB-2.86 zamjenjuju se sljedećim:












  „GB

  Ujedinjena Kraljevina | GB-2.85 | Perad za rasplod osim bezgrebenki i perad za proizvodnju osim bezgrebenki | BPP | N, P1 | | 4.1.2022. | 7.6.2022. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Bezgrebenke za rasplod i bezgrebenke za proizvodnju | BPR I | N, P1 | | 4.1.2022. | 7.6.2022. |
| Perad namijenjena klanju osim bezgrebenki | SP | N, P1 | | 4.1.2022. | 7.6.2022. |
| Bezgrebenke namijenjene klanju | SR | N, P1 | | 4.1.2022. | 7.6.2022. |
| Jednodnevni pilići osim bezgrebenki | DOC | N, P1 | | 4.1.2022. | 7.6.2022. |
| Jednodnevni pilići bezgrebenki | DOR | N, P1 | | 4.1.2022. | 7.6.2022. |
| Manje od 20 jedinki peradi osim bezgrebenki | POU-LT20 | N, P1 | | 4.1.2022. | 7.6.2022. |
| Jaja za valenje peradi osim bezgrebenki | HEP | N, P1 | | 4.1.2022. | 7.6.2022. |
| Jaja za valenje bezgrebenki | HER | N, P1 | | 4.1.2022. | 7.6.2022. |
| Manje od 20 jaja za valenje peradi osim bezgrebenki | HE-LT20 | N, P1 | | 4.1.2022. | 7.6.2022. |
| GB-2.86 | Perad za rasplod osim bezgrebenki i perad za proizvodnju osim bezgrebenki | BPP | N, P1 | | 5.1.2022. | 8.6.2022. |
| Bezgrebenke za rasplod i bezgrebenke za proizvodnju | BPR I | N, P1 | | 5.1.2022. | 8.6.2022. |
| Perad namijenjena klanju osim bezgrebenki | SP | N, P1 | | 5.1.2022. | 8.6.2022. |
| Bezgrebenke namijenjene klanju | SR | N, P1 | | 5.1.2022. | 8.6.2022. |
| Jednodnevni pilići osim bezgrebenki | DOC | N, P1 | | 5.1.2022. | 8.6.2022. |
| Jednodnevni pilići bezgrebenki | DOR | N, P1 | | 5.1.2022. | 8.6.2022. |
| Manje od 20 jedinki peradi osim bezgrebenki | POU-LT20 | N, P1 | | 5.1.2022. | 8.6.2022. |
| Jaja za valenje peradi osim bezgrebenki | HEP | N, P1 | | 5.1.2022. | 8.6.2022. |
| Jaja za valenje bezgrebenki | HER | N, P1 | | 5.1.2022. | 8.6.2022. |
| Manje od 20 jaja za valenje peradi osim bezgrebenki | HE-LT20 | N, P1 | | 5.1.2022. | 8.6.2022.”; |

iv.

u unosu za Ujedinjenu Kraljevinu, reci za zone GB-2.85 i GB-2.86 zamjenjuju se sljedećim:

„GB

Ujedinjena Kraljevina

GB-2.85

Perad za rasplod osim bezgrebenki i perad za proizvodnju osim bezgrebenki

BPP

N, P1

4.1.2022.

7.6.2022.

Bezgrebenke za rasplod i bezgrebenke za proizvodnju

BPR I

N, P1

4.1.2022.

7.6.2022.

Perad namijenjena klanju osim bezgrebenki

SP

N, P1

4.1.2022.

7.6.2022.

Bezgrebenke namijenjene klanju

SR

N, P1

4.1.2022.

7.6.2022.

Jednodnevni pilići osim bezgrebenki

DOC

N, P1

4.1.2022.

7.6.2022.

Jednodnevni pilići bezgrebenki

DOR

N, P1

4.1.2022.

7.6.2022.

Manje od 20 jedinki peradi osim bezgrebenki

POU-LT20

N, P1

4.1.2022.

7.6.2022.

Jaja za valenje peradi osim bezgrebenki

HEP

N, P1

4.1.2022.

7.6.2022.

Jaja za valenje bezgrebenki

HER

N, P1

4.1.2022.

7.6.2022.

Manje od 20 jaja za valenje peradi osim bezgrebenki

HE-LT20

N, P1

4.1.2022.

7.6.2022.

GB-2.86

Perad za rasplod osim bezgrebenki i perad za proizvodnju osim bezgrebenki

BPP

N, P1

5.1.2022.

8.6.2022.

Bezgrebenke za rasplod i bezgrebenke za proizvodnju

BPR I

N, P1

5.1.2022.

8.6.2022.

Perad namijenjena klanju osim bezgrebenki

SP

N, P1

5.1.2022.

8.6.2022.

Bezgrebenke namijenjene klanju

SR

N, P1

5.1.2022.

8.6.2022.

Jednodnevni pilići osim bezgrebenki

DOC

N, P1

5.1.2022.

8.6.2022.

Jednodnevni pilići bezgrebenki

DOR

N, P1

5.1.2022.

8.6.2022.

Manje od 20 jedinki peradi osim bezgrebenki

POU-LT20

N, P1

5.1.2022.

8.6.2022.

Jaja za valenje peradi osim bezgrebenki

HEP

N, P1

5.1.2022.

8.6.2022.

Jaja za valenje bezgrebenki

HER

N, P1

5.1.2022.

8.6.2022.

Manje od 20 jaja za valenje peradi osim bezgrebenki

HE-LT20

N, P1

5.1.2022.

8.6.2022.”;

| v. | u unosu za Ujedinjenu Kraljevinu, reci za zonu GB-2.88 zamjenjuju se sljedećim:












  „GB

  Ujedinjena Kraljevina | GB-2.88 | Perad za rasplod osim bezgrebenki i perad za proizvodnju osim bezgrebenki | BPP | N, P1 | | 10.1.2022. | 8.6.2022. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Bezgrebenke za rasplod i bezgrebenke za proizvodnju | BPR I | N, P1 | | 10.1.2022. | 8.6.2022. |
| Perad namijenjena klanju osim bezgrebenki | SP | N, P1 | | 10.1.2022. | 8.6.2022. |
| Bezgrebenke namijenjene klanju | SR | N, P1 | | 10.1.2022. | 8.6.2022. |
| Jednodnevni pilići osim bezgrebenki | DOC | N, P1 | | 10.1.2022. | 8.6.2022. |
| Jednodnevni pilići bezgrebenki | DOR | N, P1 | | 10.1.2022. | 8.6.2022. |
| Manje od 20 jedinki peradi osim bezgrebenki | POU-LT20 | N, P1 | | 10.1.2022. | 8.6.2022. |
| Jaja za valenje peradi osim bezgrebenki | HEP | N, P1 | | 10.1.2022. | 8.6.2022. |
| Jaja za valenje bezgrebenki | HER | N, P1 | | 10.1.2022. | 8.6.2022. |
| Manje od 20 jaja za valenje peradi osim bezgrebenki | HE-LT20 | N, P1 | | 10.1.2022. | 8.6.2022.”; |

v.

u unosu za Ujedinjenu Kraljevinu, reci za zonu GB-2.88 zamjenjuju se sljedećim:

„GB

Ujedinjena Kraljevina

GB-2.88

Perad za rasplod osim bezgrebenki i perad za proizvodnju osim bezgrebenki

BPP

N, P1

10.1.2022.

8.6.2022.

Bezgrebenke za rasplod i bezgrebenke za proizvodnju

BPR I

N, P1

10.1.2022.

8.6.2022.

Perad namijenjena klanju osim bezgrebenki

SP

N, P1

10.1.2022.

8.6.2022.

Bezgrebenke namijenjene klanju

SR

N, P1

10.1.2022.

8.6.2022.

Jednodnevni pilići osim bezgrebenki

DOC

N, P1

10.1.2022.

8.6.2022.

Jednodnevni pilići bezgrebenki

DOR

N, P1

10.1.2022.

8.6.2022.

Manje od 20 jedinki peradi osim bezgrebenki

POU-LT20

N, P1

10.1.2022.

8.6.2022.

Jaja za valenje peradi osim bezgrebenki

HEP

N, P1

10.1.2022.

8.6.2022.

Jaja za valenje bezgrebenki

HER

N, P1

10.1.2022.

8.6.2022.

Manje od 20 jaja za valenje peradi osim bezgrebenki

HE-LT20

N, P1

10.1.2022.

8.6.2022.”;

| vi. | u unosu za Ujedinjenu Kraljevinu, iza redaka za zonu GB-2.122 dodaju se sljedeći reci za zone GB-2.123 i GB-2.124:












  „GB

  Ujedinjena Kraljevina | GB-2.123 | Perad za rasplod osim bezgrebenki i perad za proizvodnju osim bezgrebenki | BPP | N, P1 | | 1.6.2022. | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Bezgrebenke za rasplod i bezgrebenke za proizvodnju | BPR I | N, P1 | | 1.6.2022. | |
| Perad namijenjena klanju osim bezgrebenki | SP | N, P1 | | 1.6.2022. | |
| Bezgrebenke namijenjene klanju | SR | N, P1 | | 1.6.2022. | |
| Jednodnevni pilići osim bezgrebenki | DOC | N, P1 | | 1.6.2022. | |
| Jednodnevni pilići bezgrebenki | DOR | N, P1 | | 1.6.2022. | |
| Manje od 20 jedinki peradi osim bezgrebenki | POU-LT20 | N, P1 | | 1.6.2022. | |
| Jaja za valenje peradi osim bezgrebenki | HEP | N, P1 | | 1.6.2022. | |
| Jaja za valenje bezgrebenki | HER | N, P1 | | 1.6.2022. | |
| Manje od 20 jaja za valenje peradi osim bezgrebenki | HE-LT20 | N, P1 | | 1.6.2022. | |
| GB-2.124 | Perad za rasplod osim bezgrebenki i perad za proizvodnju osim bezgrebenki | BPP | N, P1 | | 7.6.2022. | |
| Bezgrebenke za rasplod i bezgrebenke za proizvodnju | BPR I | N, P1 | | 7.6.2022. | |
| Perad namijenjena klanju osim bezgrebenki | SP | N, P1 | | 7.6.2022. | |
| Bezgrebenke namijenjene klanju | SR | N, P1 | | 7.6.2022. | |
| Jednodnevni pilići osim bezgrebenki | DOC | N, P1 | | 7.6.2022. | |
| Jednodnevni pilići bezgrebenki | DOR | N, P1 | | 7.6.2022. | |
| Manje od 20 jedinki peradi osim bezgrebenki | POU-LT20 | N, P1 | | 7.6.2022. | |
| Jaja za valenje peradi osim bezgrebenki | HEP | N, P1 | | 7.6.2022. | |
| Jaja za valenje bezgrebenki | HER | N, P1 | | 7.6.2022. | |
| Manje od 20 jaja za valenje peradi osim bezgrebenki | HE-LT20 | N, P1 | | 7.6.2022.”; | |

vi.

u unosu za Ujedinjenu Kraljevinu, iza redaka za zonu GB-2.122 dodaju se sljedeći reci za zone GB-2.123 i GB-2.124:

„GB

Ujedinjena Kraljevina

GB-2.123

Perad za rasplod osim bezgrebenki i perad za proizvodnju osim bezgrebenki

BPP

N, P1

1.6.2022.

Bezgrebenke za rasplod i bezgrebenke za proizvodnju

BPR I

N, P1

1.6.2022.

Perad namijenjena klanju osim bezgrebenki

SP

N, P1

1.6.2022.

Bezgrebenke namijenjene klanju

SR

N, P1

1.6.2022.

Jednodnevni pilići osim bezgrebenki

DOC

N, P1

1.6.2022.

Jednodnevni pilići bezgrebenki

DOR

N, P1

1.6.2022.

Manje od 20 jedinki peradi osim bezgrebenki

POU-LT20

N, P1

1.6.2022.

Jaja za valenje peradi osim bezgrebenki

HEP

N, P1

1.6.2022.

Jaja za valenje bezgrebenki

HER

N, P1

1.6.2022.

Manje od 20 jaja za valenje peradi osim bezgrebenki

HE-LT20

N, P1

1.6.2022.

GB-2.124

Perad za rasplod osim bezgrebenki i perad za proizvodnju osim bezgrebenki

BPP

N, P1

7.6.2022.

Bezgrebenke za rasplod i bezgrebenke za proizvodnju

BPR I

N, P1

7.6.2022.

Perad namijenjena klanju osim bezgrebenki

SP

N, P1

7.6.2022.

Bezgrebenke namijenjene klanju

SR

N, P1

7.6.2022.

Jednodnevni pilići osim bezgrebenki

DOC

N, P1

7.6.2022.

Jednodnevni pilići bezgrebenki

DOR

N, P1

7.6.2022.

Manje od 20 jedinki peradi osim bezgrebenki

POU-LT20

N, P1

7.6.2022.

Jaja za valenje peradi osim bezgrebenki

HEP

N, P1

7.6.2022.

Jaja za valenje bezgrebenki

HER

N, P1

7.6.2022.

Manje od 20 jaja za valenje peradi osim bezgrebenki

HE-LT20

N, P1

7.6.2022.”;

| vii. | u unosu za Ujedinjenu Kraljevinu, iza redaka za zonu US-2.223 dodaju se sljedeći reci za zonu US-2.224:












  „US

  Sjedinjene Američke Države | US-2.224 | Perad za rasplod osim bezgrebenki i perad za proizvodnju osim bezgrebenki | BPP | N, P1 | | 2.6.2022. | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Bezgrebenke za rasplod i bezgrebenke za proizvodnju | BPR I | N, P1 | | 2.6.2022. | |
| Perad namijenjena klanju osim bezgrebenki | SP | N, P1 | | 2.6.2022. | |
| Bezgrebenke namijenjene klanju | SR | N, P1 | | 2.6.2022. | |
| Jednodnevni pilići osim bezgrebenki | DOC | N, P1 | | 2.6.2022. | |
| Jednodnevni pilići bezgrebenki | DOR | N, P1 | | 2.6.2022. | |
| Manje od 20 jedinki peradi osim bezgrebenki | POU-LT20 | N, P1 | | 2.6.2022. | |
| Jaja za valenje peradi osim bezgrebenki | HEP | N, P1 | | 2.6.2022. | |
| Jaja za valenje bezgrebenki | HER | N, P1 | | 2.6.2022. | |
| Manje od 20 jaja za valenje peradi osim bezgrebenki | HE-LT20 | N, P1 | | 2.6.2022.”; | |

vii.

u unosu za Ujedinjenu Kraljevinu, iza redaka za zonu US-2.223 dodaju se sljedeći reci za zonu US-2.224:

„US

Sjedinjene Američke Države

US-2.224

Perad za rasplod osim bezgrebenki i perad za proizvodnju osim bezgrebenki

BPP

N, P1

2.6.2022.

Bezgrebenke za rasplod i bezgrebenke za proizvodnju

BPR I

N, P1

2.6.2022.

Perad namijenjena klanju osim bezgrebenki

SP

N, P1

2.6.2022.

Bezgrebenke namijenjene klanju

SR

N, P1

2.6.2022.

Jednodnevni pilići osim bezgrebenki

DOC

N, P1

2.6.2022.

Jednodnevni pilići bezgrebenki

DOR

N, P1

2.6.2022.

Manje od 20 jedinki peradi osim bezgrebenki

POU-LT20

N, P1

2.6.2022.

Jaja za valenje peradi osim bezgrebenki

HEP

N, P1

2.6.2022.

Jaja za valenje bezgrebenki

HER

N, P1

2.6.2022.

Manje od 20 jaja za valenje peradi osim bezgrebenki

HE-LT20

N, P1

2.6.2022.”;

| (b) | dio 2. mijenja se kako slijedi:






  i. | u unosu za Kanadu, iza opisa zone CA-2.63 dodaju se sljedeći opisi zona od CA-2.64 do CA-2.67:







  „Kanada | CA-2.64 | British Columbia:
  BC-IP9: Latitude 49.04 Longitude -122.38
  BC-IP11: Latitude 49.04 Longitude -122.39
  The municipalities involved are:
  3km PZ: Aldergrove, Aberdeen and West Abbotsford
  10km SZ: Langley Township, Bradner, Townline Hill, Abbotsford and South Poplar |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| CA-2.65 | Ontario - Latitude 44.3 Longitude -79.25
  The municipalities involved are:
  3km PZ: Brighton Beach, Balfour Beach and Orchard Grove
  10km SZ: Stroud, Innisfil, Nantyr, Alcona, Georgina, Filey Beach, Baldwin, Keswick, Brown Hill, Ravenshoe, Beverley Isles, Deerhurst, Fennell and Gilford Beach |
| CA-2.66 | British Columbia - Latitude 49.65 Longitude -120.41
  The municipalities involved are:
  3km PZ: Bankeir
  10km SZ: Jellicoe |
| CA-2.67 | Saskatchewan - Latitude 50.51 Longitude -103.71
  The municipalities involved are:
  3km PZ: Dingley
  10km SZ: Indian Head and Sintaluta’; |

(b)

dio 2. mijenja se kako slijedi:

i.

u unosu za Kanadu, iza opisa zone CA-2.63 dodaju se sljedeći opisi zona od CA-2.64 do CA-2.67:

„Kanada

CA-2.64

British Columbia:

BC-IP9: Latitude 49.04 Longitude -122.38

BC-IP11: Latitude 49.04 Longitude -122.39

The municipalities involved are:

3km PZ: Aldergrove, Aberdeen and West Abbotsford

10km SZ: Langley Township, Bradner, Townline Hill, Abbotsford and South Poplar

CA-2.65

Ontario - Latitude 44.3 Longitude -79.25

The municipalities involved are:

3km PZ: Brighton Beach, Balfour Beach and Orchard Grove

10km SZ: Stroud, Innisfil, Nantyr, Alcona, Georgina, Filey Beach, Baldwin, Keswick, Brown Hill, Ravenshoe, Beverley Isles, Deerhurst, Fennell and Gilford Beach

CA-2.66

British Columbia - Latitude 49.65 Longitude -120.41

The municipalities involved are:

3km PZ: Bankeir

10km SZ: Jellicoe

CA-2.67

Saskatchewan - Latitude 50.51 Longitude -103.71

The municipalities involved are:

3km PZ: Dingley

10km SZ: Indian Head and Sintaluta’;

| ii. | u unosu za Ujedinjenu Kraljevinu, iza opisa zone GB-2.122 dodaju se sljedeći opisi zona GB-2.123 i GB-2.124:







  „Ujedinjena Kraljevina | GB-2.123 | Near Ludlow, Ludlow, Shropshire, England, United Kingdom:
  The area contained with a circle of a radius of 10km, centred on WGS84 dec, coordinates N52.32 and W2.72. |
| --- | --- | --- | --- |
| GB-2.124 | Near Ludlow, Ludlow, Shropshire, England, United Kingdom:
  The area contained with a circle of a radius of 10km, centred on WGS84 dec, coordinates N52.35 and W2.63.”; |

ii.

u unosu za Ujedinjenu Kraljevinu, iza opisa zone GB-2.122 dodaju se sljedeći opisi zona GB-2.123 i GB-2.124:

„Ujedinjena Kraljevina

GB-2.123

Near Ludlow, Ludlow, Shropshire, England, United Kingdom:

The area contained with a circle of a radius of 10km, centred on WGS84 dec, coordinates N52.32 and W2.72.

GB-2.124

Near Ludlow, Ludlow, Shropshire, England, United Kingdom:

The area contained with a circle of a radius of 10km, centred on WGS84 dec, coordinates N52.35 and W2.63.”;

| iii. | u unosu za Sjedinjene Američke Države, iza opisa zone US-2.223 dodaje se sljedeći opis zone US-2.224:







  „Sjedinjene Američke Države | US-2.224 | State of Pennsylvania - Berks 10
  Berks County: A circular zone of a 10 km radius starting with North point (GPS coordinates: 76.1349705°W 40.5745889°N).”; |
| --- | --- | --- | --- |

iii.

u unosu za Sjedinjene Američke Države, iza opisa zone US-2.223 dodaje se sljedeći opis zone US-2.224:

„Sjedinjene Američke Države

US-2.224

State of Pennsylvania - Berks 10

Berks County: A circular zone of a 10 km radius starting with North point (GPS coordinates: 76.1349705°W 40.5745889°N).”;

| 2. | u Prilogu XIV. dio 1. mijenja se kako slijedi:






  i. | u unosu za Kanadu, iza redaka za zonu CA-2.63 dodaju se sljedeći reci za zone od CA-2.64 do CA-2.67:












  „CA

  Kanada | CA-2.64 | Svježe meso peradi osim bezgrebenki | POU | N, P1 | | 18.5.2022. | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Svježe meso bezgrebenki | RAT | N, P1 | | 18.5.2022. | |
| Svježe meso pernate divljači | GBM | P1 | | 18.5.2022. | |
| CA-2.65 | Svježe meso peradi osim bezgrebenki | POU | N, P1 | | 18.5.2022. | |
| Svježe meso bezgrebenki | RAT | N, P1 | | 18.5.2022. | |
| Svježe meso pernate divljači | GBM | P1 | | 18.5.2022. | |
| CA-2.66 | Svježe meso peradi osim bezgrebenki | POU | N, P1 | | 22.5.2022. | |
| Svježe meso bezgrebenki | RAT | N, P1 | | 22.5.2022. | |
| Svježe meso pernate divljači | GBM | P1 | | 22.5.2022. | |
| CA-2.67 | Svježe meso peradi osim bezgrebenki | POU | N, P1 | | 26.5.2022. | |
| Svježe meso bezgrebenki | RAT | N, P1 | | 26.5.2022. | |
| Svježe meso pernate divljači | GBM | P1 | | 26.5.2022.”; | |

2.

u Prilogu XIV. dio 1. mijenja se kako slijedi:

i.

u unosu za Kanadu, iza redaka za zonu CA-2.63 dodaju se sljedeći reci za zone od CA-2.64 do CA-2.67:

„CA

Kanada

CA-2.64

Svježe meso peradi osim bezgrebenki

POU

N, P1

18.5.2022.

Svježe meso bezgrebenki

RAT

N, P1

18.5.2022.

Svježe meso pernate divljači

GBM

P1

18.5.2022.

CA-2.65

Svježe meso peradi osim bezgrebenki

POU

N, P1

18.5.2022.

Svježe meso bezgrebenki

RAT

N, P1

18.5.2022.

Svježe meso pernate divljači

GBM

P1

18.5.2022.

CA-2.66

Svježe meso peradi osim bezgrebenki

POU

N, P1

22.5.2022.

Svježe meso bezgrebenki

RAT

N, P1

22.5.2022.

Svježe meso pernate divljači

GBM

P1

22.5.2022.

CA-2.67

Svježe meso peradi osim bezgrebenki

POU

N, P1

26.5.2022.

Svježe meso bezgrebenki

RAT

N, P1

26.5.2022.

Svježe meso pernate divljači

GBM

P1

26.5.2022.”;

| ii. | u unosu za Ujedinjenu Kraljevinu, reci za zonu GB-2.79 zamjenjuju se sljedećim:












  „GB

  Ujedinjena Kraljevina | GB-2.79 | Svježe meso peradi osim bezgrebenki | POU | N, P1 | | 28.12.2021. | 8.6.2022. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Svježe meso bezgrebenki | RAT | N, P1 | | 28.12.2021. | 8.6.2022. |
| Svježe meso pernate divljači | GBM | P1 | | 28.12.2021. | 8.6.2022.”; |

ii.

u unosu za Ujedinjenu Kraljevinu, reci za zonu GB-2.79 zamjenjuju se sljedećim:

„GB

Ujedinjena Kraljevina

GB-2.79

Svježe meso peradi osim bezgrebenki

POU

N, P1

28.12.2021.

8.6.2022.

Svježe meso bezgrebenki

RAT

N, P1

28.12.2021.

8.6.2022.

Svježe meso pernate divljači

GBM

P1

28.12.2021.

8.6.2022.”;

| iii. | u unosu za Ujedinjenu Kraljevinu, reci za zonu GB-2.82 zamjenjuju se sljedećim:












  „GB

  Ujedinjena Kraljevina | GB-2.82 | Svježe meso peradi osim bezgrebenki | POU | N, P1 | | 31.12.2021. | 8.6.2022. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Svježe meso bezgrebenki | RAT | N, P1 | | 31.12.2021. | 8.6.2022. |
| Svježe meso pernate divljači | GBM | P1 | | 31.12.2021. | 8.6.2022.”; |

iii.

u unosu za Ujedinjenu Kraljevinu, reci za zonu GB-2.82 zamjenjuju se sljedećim:

„GB

Ujedinjena Kraljevina

GB-2.82

Svježe meso peradi osim bezgrebenki

POU

N, P1

31.12.2021.

8.6.2022.

Svježe meso bezgrebenki

RAT

N, P1

31.12.2021.

8.6.2022.

Svježe meso pernate divljači

GBM

P1

31.12.2021.

8.6.2022.”;

| iv. | u unosu za Ujedinjenu Kraljevinu, reci za zone GB-2.85 i GB-2.86 zamjenjuju se sljedećim:












  „GB

  Ujedinjena Kraljevina | GB-2.85 | Svježe meso peradi osim bezgrebenki | POU | N, P1 | | 4.1.2022. | 7.6.2022. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Svježe meso bezgrebenki | RAT | N, P1 | | 4.1.2022. | 7.6.2022. |
| Svježe meso pernate divljači | GBM | P1 | | 4.1.2022. | 7.6.2022. |
| GB-2.86 | Svježe meso peradi osim bezgrebenki | POU | N, P1 | | 5.1.2022. | 8.6.2022. |
| Svježe meso bezgrebenki | RAT | N, P1 | | 5.1.2022. | 8.6.2022. |
| Svježe meso pernate divljači | GBM | P1 | | 5.1.2022. | 8.6.2022.”; |

iv.

u unosu za Ujedinjenu Kraljevinu, reci za zone GB-2.85 i GB-2.86 zamjenjuju se sljedećim:

„GB

Ujedinjena Kraljevina

GB-2.85

Svježe meso peradi osim bezgrebenki

POU

N, P1

4.1.2022.

7.6.2022.

Svježe meso bezgrebenki

RAT

N, P1

4.1.2022.

7.6.2022.

Svježe meso pernate divljači

GBM

P1

4.1.2022.

7.6.2022.

GB-2.86

Svježe meso peradi osim bezgrebenki

POU

N, P1

5.1.2022.

8.6.2022.

Svježe meso bezgrebenki

RAT

N, P1

5.1.2022.

8.6.2022.

Svježe meso pernate divljači

GBM

P1

5.1.2022.

8.6.2022.”;

| v. | u unosu za Ujedinjenu Kraljevinu, reci za zonu GB-2.88 zamjenjuju se sljedećim:












  „GB

  Ujedinjena Kraljevina | GB-2.88 | Svježe meso peradi osim bezgrebenki | POU | N, P1 | | 10.1.2022. | 8.6.2022. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Svježe meso bezgrebenki | RAT | N, P1 | | 10.1.2022. | 8.6.2022. |
| Svježe meso pernate divljači | GBM | P1 | | 10.1.2022. | 8.6.2022.”; |

v.

u unosu za Ujedinjenu Kraljevinu, reci za zonu GB-2.88 zamjenjuju se sljedećim:

„GB

Ujedinjena Kraljevina

GB-2.88

Svježe meso peradi osim bezgrebenki

POU

N, P1

10.1.2022.

8.6.2022.

Svježe meso bezgrebenki

RAT

N, P1

10.1.2022.

8.6.2022.

Svježe meso pernate divljači

GBM

P1

10.1.2022.

8.6.2022.”;

| vi. | u unosu za Ujedinjenu Kraljevinu, iza redaka za zonu GB-2.122 dodaju se sljedeći reci za zone GB-2.123 i GB-2.124:












  „GB

  Ujedinjena Kraljevina | GB-2.123 | Svježe meso peradi osim bezgrebenki | POU | N, P1 | | 1.6.2022. | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Svježe meso bezgrebenki | RAT | N, P1 | | 1.6.2022. | |
| Svježe meso pernate divljači | GBM | P1 | | 1.6.2022. | |
| GB-2.124 | Svježe meso peradi osim bezgrebenki | POU | N, P1 | | 7.6.2022. | |
| Svježe meso bezgrebenki | RAT | N, P1 | | 7.6.2022. | |
| Svježe meso pernate divljači | GBM | P1 | | 7.6.2022.”; | |

vi.

u unosu za Ujedinjenu Kraljevinu, iza redaka za zonu GB-2.122 dodaju se sljedeći reci za zone GB-2.123 i GB-2.124:

„GB

Ujedinjena Kraljevina

GB-2.123

Svježe meso peradi osim bezgrebenki

POU

N, P1

1.6.2022.

Svježe meso bezgrebenki

RAT

N, P1

1.6.2022.

Svježe meso pernate divljači

GBM

P1

1.6.2022.

GB-2.124

Svježe meso peradi osim bezgrebenki

POU

N, P1

7.6.2022.

Svježe meso bezgrebenki

RAT

N, P1

7.6.2022.

Svježe meso pernate divljači

GBM

P1

7.6.2022.”;

| vii. | u unosu za Sjedinjene Američke Države, iza redaka za zonu US-2.223 dodaju se sljedeći reci za zonu US-2.224:












  „US

  Sjedinjene Američke Države | US-2.224 | Svježe meso peradi osim bezgrebenki | POU | N, P1 | | 2.6.2022. | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Svježe meso bezgrebenki | RAT | N, P1 | | 2.6.2022. | |
| Svježe meso pernate divljači | GBM | P1 | | 2.6.2022.”; | |

vii.

u unosu za Sjedinjene Američke Države, iza redaka za zonu US-2.223 dodaju se sljedeći reci za zonu US-2.224:

„US

Sjedinjene Američke Države

US-2.224

Svježe meso peradi osim bezgrebenki

POU

N, P1

2.6.2022.

Svježe meso bezgrebenki

RAT

N, P1

2.6.2022.

Svježe meso pernate divljači

GBM

P1

2.6.2022.”;

---

III. Drugi akti

EUROPSKI GOSPODARSKI PROSTOR

| 16.6.2022 | HR | Službeni list Europske unije | L 161/81 |
| --- | --- | --- | --- |

16.6.2022

HR

Službeni list Europske unije

L 161/81

---

ODLUKA NADZORNOG TIJELA EFTA-E br. 292/21/COL

od 15. prosinca 2021.

o izmjeni postupovnih i materijalnih pravila u području državnih potpora donošenjem novih Smjernica o državnim potporama za promicanje ulaganja rizičnog kapitala [2022/929]

NADZORNO TIJELO EFTA-e („ESA”),

uzimajući u obzir Sporazum o Europskom gospodarskom prostoru („Sporazum o EGP-u”), a posebno njegove članke od 61. do 63. i Protokol 26.,

uzimajući u obzir Sporazum među državama EFTA-e o osnivanju Nadzornog tijela i Suda („Sporazum o nadzoru i sudu”), a posebno njegov članak 24. i članak 5. stavak 2. točku (b),

uzimajući u obzir Protokol 3. uz Sporazum o nadzoru i sudu („Protokol 3.”), a posebno dio I. članak 1. stavak 1.,

budući da:

U skladu s člankom 24. Sporazuma o nadzoru i sudu ESA provodi odredbe Sporazuma o EGP-u koje se odnose na državne potpore.

U skladu s člankom 5. stavkom 2. točkom (b) Sporazuma o nadzoru i sudu, ESA izdaje obavijesti ili smjernice o pitanjima iz Sporazuma o EGP-u ako je to izričito predviđeno tim sporazumom ili Sporazumom o nadzoru i sudu ili ako ESA to smatra nužnim.

U skladu s dijelom I. člankom 1. stavkom 1. Protokola 3. ESA stalno preispituje sve sustave potpora koji postoje u državama EFTA-e (1) i predlaže sve odgovarajuće mjere koje su potrebne za postupni razvoj ili za funkcioniranje Sporazuma o EGP-u.

Dana 6. prosinca 2021. Europska komisija donijela je Smjernice o državnim potporama za promicanje rizičnih financijskih ulaganja („Smjernice”) (2).

Smjernice su važne i za Europski gospodarski prostor („EGP”).

U skladu s ciljem ujednačenosti utvrđenim u članku 1. Sporazuma o EGP-u potrebno je osigurati ujednačenu primjenu pravila EGP-a o državnim potporama u cijelom EGP-u.

U skladu s točkom II. Odjeljka Općenito u Prilogu XV. Sporazuma o EGP-u, ESA je dužna nakon savjetovanja s Europskom komisijom donijeti akte koji odgovaraju aktima koje je donijela Europska komisija.

Smjernice se mogu odnositi na instrumente politike Europske unije i na pravne akte Europske unije koji još nisu uključeni u Sporazum o EGP-u. Kako bi se osigurala ujednačena primjena državne potpore i jednakih uvjeta tržišnog natjecanja u EGP-u, ESA će pri procjenjivanju spojivosti potpora s funkcioniranjem Sporazuma o EGP-u koristiti ista mjerila za procjenu koja koristi i Europska unija.

nakon savjetovanja s Europskom komisijom,

nakon savjetovanja s državama EFTA-e,

DONIJELO JE OVU ODLUKU:

Članak 1.

1.   Postupovna pravila u području državnih potpora izmjenjuju se donošenjem novih Smjernica o državnim potporama za promicanje ulaganja rizičnog kapitala. Revidirane Smjernice priložene su ovoj Odluci i njezin su sastavni dio.

2.   Smjernice zamjenjuju već postojeće Smjernice o državnim potporama za promicanje ulaganja rizičnog kapitala (3) s datumom primjene od 1. siječnja 2022.

Članak 2.

ESA po potrebi primjenjuje Smjernice sljedećim izmjenama, uključujući, ali ne isključivo, sljedeće:

| (a) | ako postoji upućivanje na „državu članicu/države članice”, ESA tumači to kao upućivanje na državu ili države članice EFTA-e (4), ili, prema potrebi, EGP-a. |
| --- | --- |

(a)

ako postoji upućivanje na „državu članicu/države članice”, ESA tumači to kao upućivanje na državu ili države članice EFTA-e (4), ili, prema potrebi, EGP-a.

| (b) | ako postoji upućivanje na „Europsku komisiju”, ESA tumači to kao upućivanje na „Nadzorno tijelo EFTA-e”, |
| --- | --- |

(b)

ako postoji upućivanje na „Europsku komisiju”, ESA tumači to kao upućivanje na „Nadzorno tijelo EFTA-e”,

| (c) | ako postoji upućivanje na „Ugovor” ili „UFEU”, ESA tumači to kao upućivanje na „Sporazum o EGP-u”; |
| --- | --- |

(c)

ako postoji upućivanje na „Ugovor” ili „UFEU”, ESA tumači to kao upućivanje na „Sporazum o EGP-u”;

| (d) | ako postoji upućivanje na članak 49. UFEU-a ili dijelove tog članka, ESA tumači to kao upućivanje na članak 31. Sporazuma o EGP-u i odgovarajućih dijelova tog članka; |
| --- | --- |

(d)

ako postoji upućivanje na članak 49. UFEU-a ili dijelove tog članka, ESA tumači to kao upućivanje na članak 31. Sporazuma o EGP-u i odgovarajućih dijelova tog članka;

| (e) | ako postoji upućivanje na članak 63. UFEU-a ili dijelove tog članka, ESA tumači to kao upućivanje na članak 40. Sporazuma o EGP-u i odgovarajućih dijelova tog članka; |
| --- | --- |

(e)

ako postoji upućivanje na članak 63. UFEU-a ili dijelove tog članka, ESA tumači to kao upućivanje na članak 40. Sporazuma o EGP-u i odgovarajućih dijelova tog članka;

| (f) | ako postoji upućivanje na članak 107. UFEU-a ili dijelove tog članka, ESA tumači to kao upućivanje na članak 61. Sporazuma o EGP-u i odgovarajućih dijelova tog članka; |
| --- | --- |

(f)

ako postoji upućivanje na članak 107. UFEU-a ili dijelove tog članka, ESA tumači to kao upućivanje na članak 61. Sporazuma o EGP-u i odgovarajućih dijelova tog članka;

| (g) | ako postoji upućivanje na članak 108. UFEU-a ili dijelove tog članka, ESA tumači to kao upućivanje na članak 1. Stavka 1, Protokola 3 Sporazuma o nadzoru i sudu i odgovarajućih dijelova tog članka; |
| --- | --- |

(g)

ako postoji upućivanje na članak 108. UFEU-a ili dijelove tog članka, ESA tumači to kao upućivanje na članak 1. Stavka 1, Protokola 3 Sporazuma o nadzoru i sudu i odgovarajućih dijelova tog članka;

| (h) | ako postoji upućivanje na Uredbu Vijeća (EU) 2015/1589 (5), ESA tumači to kao upućivanje na dio II. Protokola 3 Sporazuma o nadzoru i sudu; |
| --- | --- |

(h)

ako postoji upućivanje na Uredbu Vijeća (EU) 2015/1589 (5), ESA tumači to kao upućivanje na dio II. Protokola 3 Sporazuma o nadzoru i sudu;

| (i) | ako postoji referenca na Uredbu Vijeća (EC) br. 794/2004 (6), ESA je čita poput reference na odluku nadzornog tijela EFTA-e br. 195/04/COL; |
| --- | --- |

(i)

ako postoji referenca na Uredbu Vijeća (EC) br. 794/2004 (6), ESA je čita poput reference na odluku nadzornog tijela EFTA-e br. 195/04/COL;

| (j) | ako postoji referenca na formulaciju ‘(ne)kompatibilno s unutarnjim tržištem’, ESA je čita kao ‘(ne)kompatibilno s funkcioniranjem Sporazuma o EGP-u; |
| --- | --- |

(j)

ako postoji referenca na formulaciju ‘(ne)kompatibilno s unutarnjim tržištem’, ESA je čita kao ‘(ne)kompatibilno s funkcioniranjem Sporazuma o EGP-u;

| (k) | ako postoji referenca na formulaciju „unutar (ili izvan) Unije”, ESA je čita kao „unutar (ili izvan) EGP-a”; |
| --- | --- |

(k)

ako postoji referenca na formulaciju „unutar (ili izvan) Unije”, ESA je čita kao „unutar (ili izvan) EGP-a”;

| (l) | ako postoji referenca za „trgovinu unutar Unije”, ESA je čita kao referencu za „trgovinu unutar EGP-a” |
| --- | --- |

(l)

ako postoji referenca za „trgovinu unutar Unije”, ESA je čita kao referencu za „trgovinu unutar EGP-a”

| (m) | ako je u Smjernicama utvrđeno da će se primjenjivati na „sve sektore gospodarske djelatnosti”, ESA ih primjenjuje na „sve sektore gospodarske djelatnosti ili dijelove sektora gospodarske djelatnosti koji su obuhvaćeni područjem primjene Sporazuma o EGP-u; |
| --- | --- |

(m)

ako je u Smjernicama utvrđeno da će se primjenjivati na „sve sektore gospodarske djelatnosti”, ESA ih primjenjuje na „sve sektore gospodarske djelatnosti ili dijelove sektora gospodarske djelatnosti koji su obuhvaćeni područjem primjene Sporazuma o EGP-u;

| (n) | ako se upućuje na komunikacije, obavijesti ili smjernice Komisije, ESA to tumači kao upućivanje na odgovarajuće smjernice ESA-e; |
| --- | --- |

(n)

ako se upućuje na komunikacije, obavijesti ili smjernice Komisije, ESA to tumači kao upućivanje na odgovarajuće smjernice ESA-e;

| (o) | ako postoji upućivanje na „statističku nomenklaturu prostornih jedinica” ili „NUTS”, (7) ESA tumači to kao upućivanje na „statističku regiju”. |
| --- | --- |

(o)

ako postoji upućivanje na „statističku nomenklaturu prostornih jedinica” ili „NUTS”, (7) ESA tumači to kao upućivanje na „statističku regiju”.

Članak 3.

ESA će primjenjivati smjernice s dodanim navedenim prilagodbama:

| (a) | bilješka 36. zamjenjuje se sljedećim:

  „Uredba Komisije (EU) br. 1407/2013 od 18. prosinca 2013. o primjeni članaka 107. i 108. Ugovora o funkcioniranju Europske unije na de minimis potpore (SL L 352, 24.12.2013., str. 1.), uključena kao točka 1.e u Prilogu XV. Sporazuma o EGP-u Odlukom Zajedničkog odbora br. 98/2014 (SL L 310, 30.10.2014., str. 65. i Dodatak o EGP-u br. 63, 30.10.2014., str. 56.).” |
| --- | --- |

(a)

bilješka 36. zamjenjuje se sljedećim:

„Uredba Komisije (EU) br. 1407/2013 od 18. prosinca 2013. o primjeni članaka 107. i 108. Ugovora o funkcioniranju Europske unije na de minimis potpore (SL L 352, 24.12.2013., str. 1.), uključena kao točka 1.e u Prilogu XV. Sporazuma o EGP-u Odlukom Zajedničkog odbora br. 98/2014 (SL L 310, 30.10.2014., str. 65. i Dodatak o EGP-u br. 63, 30.10.2014., str. 56.).”

| (b) | stavak 180. zamjenjuje se sljedećim:

  „Države EFTA-e moraju na sveobuhvatnom web-mjestu, na državnoj ili regionalnoj razini, objaviti sljedeće informacije:






  a) | cjeloviti tekst odluke o dodjeli pojedinačne potpore ili odobrenog programa potpore i njegove provedbene odredbe ili poveznicu na taj tekst; |
| --- | --- | --- |

(b)

stavak 180. zamjenjuje se sljedećim:

„Države EFTA-e moraju na sveobuhvatnom web-mjestu, na državnoj ili regionalnoj razini, objaviti sljedeće informacije:

a)

cjeloviti tekst odluke o dodjeli pojedinačne potpore ili odobrenog programa potpore i njegove provedbene odredbe ili poveznicu na taj tekst;

| b) | informacije o dodjeli svake pojedinačne potpore koja premašuje 100 000 EUR, kako je navedeno u Prilogu ovim Smjernicama.” |
| --- | --- |

b)

informacije o dodjeli svake pojedinačne potpore koja premašuje 100 000 EUR, kako je navedeno u Prilogu ovim Smjernicama.”

| (c) | stavak 197. zamjenjuje se sljedećim:

  „ESA smatra da će provođenje ovih Smjernica dovesti do određenih promjena načela procjene potpora za rizično financiranje u EGP-u. Iz tih razloga, ESA predlaže sljedeće odgovarajuće mjere državama EFTA-e u skladu s dijelom I. člankom 1. stavkom 1. Protokola 3. Sporazuma o nadzoru i sudu:






  a) | države EFTA-e trebaju, prema potrebi, izmijeniti svoje postojeće programe potpore za rizično financiranje, kako bi ih uskladile sa ovim Smjernicama do 30. lipnja 2022. godine; |
| --- | --- | --- |

(c)

stavak 197. zamjenjuje se sljedećim:

„ESA smatra da će provođenje ovih Smjernica dovesti do određenih promjena načela procjene potpora za rizično financiranje u EGP-u. Iz tih razloga, ESA predlaže sljedeće odgovarajuće mjere državama EFTA-e u skladu s dijelom I. člankom 1. stavkom 1. Protokola 3. Sporazuma o nadzoru i sudu:

a)

države EFTA-e trebaju, prema potrebi, izmijeniti svoje postojeće programe potpore za rizično financiranje, kako bi ih uskladile sa ovim Smjernicama do 30. lipnja 2022. godine;

| b) | države EFTA-e pozivaju se da daju svoju jasnu neuvjetovanu suglasnost s predloženim mjerama do 28. veljače 2022. godine. U slučaju da ne dobije nikakav odgovor, ESA će pretpostaviti da predmetna država članica EFTA-e nije suglasna s predloženim mjerama.” |
| --- | --- |

b)

države EFTA-e pozivaju se da daju svoju jasnu neuvjetovanu suglasnost s predloženim mjerama do 28. veljače 2022. godine. U slučaju da ne dobije nikakav odgovor, ESA će pretpostaviti da predmetna država članica EFTA-e nije suglasna s predloženim mjerama.”

Sastavljeno u Bruxellesu 15. prosinca 2021.

Za Nadzorno tijelo EFTA-e

Bente ANGELL-HANSEN

predsjednica

nadležni član Kolegija

Högni S. KRISTJÁNSSON

član Kolegija

Stefan BARRIGA

član Kolegija

Melpo-Menie JOSÉPHIDÈS

Potpisuje kao direktorica

za pravne i izvršne poslove

---

(1)  U članku 1. točki (b) Sporazuma o nadzoru i sudu navedeno je da „termin ,države EFTA-e’ obuhvaća Republiku Island i Kraljevinu Norvešku te, u skladu s uvjetima koji su utvrđeni člankom 1., stavkom 2. Protokola o prilagodbi Sporazuma među državama EFTA-e o osnivanju Nadzornog tijela i Suda, Kneževinu Lihtenštajn.”

1

(2)  
  SL C 508, 16.12.2021., str. 1.

2

(3)  Odluka Nadzornog tijela EFTA-e br. 177/14/COL od 12. ožujka 2014. o 94. izmjeni postupovnih i materijalnih prava u području državnih potpora donošenjem novih Smjernica za promicanje rizičnih financijskih ulaganja i produljenjem postojećih Smjernica o državnim potporama za promicanje ulaganja rizičnog kapitala u mala i srednja poduzeća (SL L 354, 11.12.2014., str. 62.) i Dodatak o EPG-u br. 74, od 11.12.2014., str. 1 izmijenjen Odlukom Nadzornog tijela EFTA-e br. 302/14/COL od 16. srpnja 2014 o 99. izmjeni postupovnih i materijalnih pravila u području državnih potpora izmjenom određenih smjernica o državnim potporama [2015/95] (SL L 15, 22.1.2015., str. 103.) i dodatak EPG-a br. 4 od 22.1.2015. str. 1. izmijenjen Odlukom Nadzornog tijela EFTA-e br. 90/20/COL od 15. srpnja 2020 o 107. izmjeni postupovnih i materijalnih pravila u području državne potpore, izmjenom i produljenjem određenih Smjernica o državnim potporama [2020/1576] (SL L 359, 29.10.2020., str. 16.) i Dodatak o EPG-u br. 68 od 29.10.2020. str. 4.

3

(4)  
  „Države EFTA-e” odnosi se na Island, Lihtenštajn i Norvešku.

4

(5)  Uredba Vijeća (EU) 2015/1589 od 13. srpnja 2015. o utvrđivanju detaljnih pravila za primjenu članka 108. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (SL L 248, 24.9.2015., str. 9.).

5

(6)  Uredba Komisije (EZ) br. 794/2004 od 21. travnja 2004. o provedbi Uredbe Vijeća (EU) 2015/1589 o utvrđivanju detaljnih pravila za primjenu članka 108. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (SL L 140, 30.4.2004., str. 1).

6

(7)  Uredba (EZ) br. 1059/2003 Europskog parlamenta i Vijeća od 26. svibnja 2003. o uspostavi zajedničke klasifikacije prostornih jedinica za statistiku (NUTS) (SL L 154, 21.6.2003., str. 1.).

7

---

KOMUNIKACIJA KOMISIJE

Smjernice o državnim potporama za promicanje rizičnih financijskih ulaganja

Sadržaj

| 1. | Uvod | 86 |
| --- | --- | --- |

1.

| 2. | Područje primjene Smjernica i definicije | 91 |
| --- | --- | --- |

2.

| 2.1. | Područje primjene ovih Smjernica | 91 |
| --- | --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Potpora za rizično financiranje koju je potrebno prijaviti | 93 |
| --- | --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Definicije | 94 |
| --- | --- | --- |

2.3.

| 3. | Procjena spojivosti potpore za rizično financiranje | 97 |
| --- | --- | --- |

3.

| 3.1. | Prvi uvjet: potporom se olakšava razvoj ekonomske djelatnosti | 98 |
| --- | --- | --- |

3.1.

| 3.1.1. | Utvrđivanje ekonomske djelatnosti za koju se prima potpora | 98 |
| --- | --- | --- |

3.1.1.

| 3.1.2. | Učinak poticaja | 98 |
| --- | --- | --- |

3.1.2.

| 3.2. | Drugi uvjet: izbjegavanje negativnih učinaka na trgovinske uvjete u mjeri u kojoj bi to bilo suprotno zajedničkom interesu | 99 |
| --- | --- | --- |

3.2.

| 3.2.1. | Osnovni elementi ex ante procjene koju predmetna država članica dostavlja Komisiji | 99 |
| --- | --- | --- |

3.2.1.

| 3.2.2. | Potreba za državnom intervencijom | 101 |
| --- | --- | --- |

3.2.2.

| 3.2.2.1. | Mjere namijenjene kategorijama poduzetnika izvan područja primjene Uredbe o općem skupnom izuzeću | 102 |
| --- | --- | --- |

3.2.2.1.

| (a) | Mala poduzeća srednje tržišne kapitalizacije | 102 |
| --- | --- | --- |

(a)

| (b) | Inovativna poduzeća srednje tržišne kapitalizacije | 102 |
| --- | --- | --- |

(b)

| (c) | MSP-ovi koji su početno rizično financijsko ulaganje dobili nakon što su na tržištu poslovali dulje od razdoblja prihvatljivosti utvrđenog u Uredbi o općem skupnom izuzeću | 103 |
| --- | --- | --- |

(c)

| (d) | Start-up poduzeća i MSP-ovi kojima je potreban iznos rizičnog financijskog ulaganja koji premašuje gornju granicu određenu u Uredbi o općem skupnom izuzeću. | 103 |
| --- | --- | --- |

(d)

Start-up

| (e) | Alternativne trgovinske platforme koje ne ispunjuju uvjete iz Uredbe o općem skupnom izuzeću | 103 |
| --- | --- | --- |

(e)

| 3.2.2.2. | Mjere s parametrima oblikovanja koji nisu u skladu s Uredbom o općem skupnom izuzeću | 104 |
| --- | --- | --- |

3.2.2.2.

| (a) | Financijski instrumenti uz sudjelovanje neovisnog privatnog ulagača ispod omjera iz Uredbe o općem skupnom izuzeću | 104 |
| --- | --- | --- |

(a)

| (b) | Financijski instrumenti čiji su parametri oblikovanja iznad gornjih vrijednosti iz Uredbe o općem skupnom izuzeću | 104 |
| --- | --- | --- |

(b)

| (c) | Financijski instrumenti, osim jamstava, ako se pri odabiru ulagača, financijskih posrednika i njihovih upravitelja daje prednost zaštiti od pada vrijednosti ulaganja pred asimetričnom podjelom dobiti | 105 |
| --- | --- | --- |

(c)

| (d) | Porezni poticaji korporativnim ulagačima, uključujući financijske posrednike ili njihove upravitelje koji djeluju kao suulagači | 105 |
| --- | --- | --- |

(d)

| 3.2.3. | Primjerenost mjere potpore | 105 |
| --- | --- | --- |

3.2.3.

| 3.2.3.1. | Primjerenost u odnosu na druge instrumente politike i druge instrumente potpore | 106 |
| --- | --- | --- |

3.2.3.1.

| 3.2.3.2. | Uvjeti za utvrđivanje primjerenosti financijskih instrumenata | 106 |
| --- | --- | --- |

3.2.3.2.

| (a) | Vlasnička ulaganja | 108 |
| --- | --- | --- |

(a)

| (b) | Instrumenti financiranog duga: zajmovi | 109 |
| --- | --- | --- |

(b)

| (c) | Instrumenti nefinanciranog duga: jamstva | 109 |
| --- | --- | --- |

(c)

| 3.2.3.3. | Uvjeti za utvrđivanje primjerenosti poreznih poticaja | 110 |
| --- | --- | --- |

3.2.3.3.

| 3.2.3.4. | Uvjeti za mjere kojima se pruža podrška alternativnim trgovinskim platformama | 110 |
| --- | --- | --- |

3.2.3.4.

| 3.2.4. | Razmjernost potpore | 111 |
| --- | --- | --- |

3.2.4.

| 3.2.4.1. | Uvjeti za financijske instrumente | 111 |
| --- | --- | --- |

3.2.4.1.

| 3.2.4.2. | Uvjeti za porezne poticaje | 112 |
| --- | --- | --- |

3.2.4.2.

| 3.2.4.3. | Uvjeti za alternativne trgovinske platforme | 113 |
| --- | --- | --- |

3.2.4.3.

| 3.2.4.4. | Zbrajanje potpora | 113 |
| --- | --- | --- |

3.2.4.4.

| 3.2.5. | Izbjegavanje neopravdanih negativnih učinaka potpore za rizično financiranje na tržišno natjecanje i trgovinu | 113 |
| --- | --- | --- |

3.2.5.

| 3.2.5.1. | Pozitivni učinci koji se uzimaju u obzir | 113 |
| --- | --- | --- |

3.2.5.1.

| 3.2.5.2. | Negativni učinci koji se uzimaju u obzir | 114 |
| --- | --- | --- |

3.2.5.2.

| 3.2.5.3. | Uspoređivanje pozitivnih i negativnih učinaka potpore | 116 |
| --- | --- | --- |

3.2.5.3.

| 3.2.6. | Transparentnost | 116 |
| --- | --- | --- |

3.2.6.

| 4. | Evaluacija | 117 |
| --- | --- | --- |

4.

| 5. | Završne odredbe | 118 |
| --- | --- | --- |

5.

| 5.1. | Primjenjivost | 118 |
| --- | --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Odgovarajuće mjere | 119 |
| --- | --- | --- |

5.2.

| 5.3. | Izvješćivanje i praćenje | 119 |
| --- | --- | --- |

5.3.

| 5.4. | Revizija | 119 |
| --- | --- | --- |

5.4.

1.   UVOD

UVOD

| 1. | Na temelju članka 107. stavka 3. točke (c) Ugovora o funkcioniranju Europske unije državne potpore za olakšavanje razvoja određenih ekonomskih djelatnosti mogu se smatrati spojivima s unutarnjim tržištem ako takve potpore ne utječu negativno na trgovinske uvjete u mjeri u kojoj bi to bilo suprotno zajedničkom interesu. Komisija je u prošlosti prepoznala važnost tržišta rizičnog financiranja za gospodarstva država članica i potrebu za poboljšanjem pristupa rizičnom financiranju za mala i srednja poduzeća („MSP-ovi”), mala poduzeća srednje tržišne kapitalizacije i inovativna poduzeća srednje tržišne kapitalizacije (1) te posljedičnu potrebu za donošenjem niza smjernica zahvaljujući kojima će se omogućiti dosljedan pristup pri procjeni mjera potpore za rizično financiranje. U tom je smislu Komisija donijela Smjernice o rizičnom kapitalu iz 2006. (2), koje su kasnije zamijenjene Smjernicama za rizično financiranje iz 2014. (3) u okviru paketa modernizacije državnih potpora (4). Smjernice za rizično financiranje iz 2014. isteći će krajem 2021. Međutim, u državama članicama i dalje bi mogla postojati potreba za pružanjem potpora za rizično financiranje i za smjernicama za podupiranje rizičnog financiranja na način koji je potpuno u skladu s pravilima o državnim potporama. |
| --- | --- |

1.

Na temelju članka 107. stavka 3. točke (c) Ugovora o funkcioniranju Europske unije državne potpore za olakšavanje razvoja određenih ekonomskih djelatnosti mogu se smatrati spojivima s unutarnjim tržištem ako takve potpore ne utječu negativno na trgovinske uvjete u mjeri u kojoj bi to bilo suprotno zajedničkom interesu. Komisija je u prošlosti prepoznala važnost tržišta rizičnog financiranja za gospodarstva država članica i potrebu za poboljšanjem pristupa rizičnom financiranju za mala i srednja poduzeća („MSP-ovi”), mala poduzeća srednje tržišne kapitalizacije i inovativna poduzeća srednje tržišne kapitalizacije (1

2

3

4

| 2. | U tom smislu MSP-ovi su okosnica gospodarstava država članica, kako s obzirom na zapošljavanje tako i s obzirom na gospodarsku dinamiku i rast, te su stoga ključni i za cjelokupan gospodarski razvoj i otpornost Unije. Kako je navedeno u Strategiji za MSP-ove i održivu i digitalnu Europu (5), 25 milijuna MSP-ova u Uniji zapošljava oko 100 milijuna ljudi, ostvaruje više od polovice bruto domaćeg proizvoda (BDP) u Uniji i ima ključnu ulogu u stvaranju nove vrijednosti u svakom sektoru gospodarstva. Oni pronalaze inovativna rješenja za suočavanje s izazovima kao što su klimatske promjene, neučinkovita upotreba resursa i gubitak socijalne kohezije te pridonose širenju tih inovacija koje podupiru zelenu i digitalnu tranziciju i jačaju otpornost ili tehnološku suverenost Unije. Međutim, da bi mogli rasti i ostvariti svoj puni potencijal, MSP-ovima su potrebna financijska sredstva. To se posebno odnosi na sektore koji su usmjereni na inovacije, visokotehnološki su i visokorizični. Stoga je učinkovito tržište rizičnog financiranja za MSP-ove presudno kako bi se poduzetnički usmjerenim društvima omogućio pristup potrebnom financiranju u svim fazama razvoja. |
| --- | --- |

2.

U tom smislu MSP-ovi su okosnica gospodarstava država članica, kako s obzirom na zapošljavanje tako i s obzirom na gospodarsku dinamiku i rast, te su stoga ključni i za cjelokupan gospodarski razvoj i otpornost Unije. Kako je navedeno u Strategiji za MSP-ove i održivu i digitalnu Europu (5

| 3. | Unatoč svojim izgledima za rast start-up poduzeća i MSP-ovi često se suočavaju s poteškoćama u pristupu financiranju, a posebno u ranoj fazi razvoja (6) i kad su mi potrebna dodana financijska sredstva za širenje. Glavni razlog tih poteškoća su asimetrične informacije jer start-up poduzeća i MSP-ovi, posebno u početnoj fazi ili u novim ili visokotehnološkim sektorima, često ne mogu ulagačima i bankama dokazati kreditnu sposobnost ili održivost poslovnih planova. U tim okolnostima aktivna dubinska analiza i istraživanje koje ulagači provode radi financiranja većih ili afirmiranijih društava možda neće biti isplativi u slučaju transakcija u koje su uključeni MSP-ovi i start-up poduzeća jer su troškovi dubinske analize previsoki u odnosu na vrijednost ulaganja. Stoga, neovisno o kvaliteti njihova projekta, inovativnosti njihove tehnologije i mogućnostima rasta, start-up poduzeća i MSP-ovi vjerojatno neće imati pristup nužnim financijskim sredstvima sve dok ne budu imali dobre rezultate i dostatna jamstva. Taj problem može biti posebno izražen u pogledu ulaganja u inovativne zelene, visokotehnološke, digitalne ili zrakoplovno-svemirske tehnologije ili u socijalne inovacije koje pokreću socijalni poduzetnici (7). Zbog tih asimetričnih informacija može se dogoditi da tržišta za financiranje poduzeća novoosnovanim i potencijalno inovativnim i brzorastućim start-up poduzećima i MSP-ovima ne osiguraju potrebno financiranje vlasničkim kapitalom ili zaduživanjem, što bi moglo uzrokovati trajnu neefikasnost tržišta kapitala i posljedično onemogućiti uravnoteženu ponudu i potražnju po cijeni prihvatljivoj objema stranama te negativno utjecati na izglede za rast MSP-ova i ugroziti rast produktivnosti na jedinstvenom tržištu i opću otpornost gospodarstva Unije. Mala poduzeća srednje tržišne kapitalizacije i inovativna poduzeća srednje tržišne kapitalizacije u određenim se okolnostima suočavaju s istim tržišnim nedostatkom. |
| --- | --- |

3.

Unatoč svojim izgledima za rast start-up

6

asimetrične informacije

start-up

start-up

start-up

7

start-up

| 4. | Ostane li neko društvo bez financijskih sredstava, posljedice bi mogla osjetiti i druga društva, osobito zbog vanjskih učinaka na rast. U mnogim uspješnim sektorima uočljiv je rast produktivnosti ne zbog porasta produktivnosti društava prisutnih na tržištu, nego zbog toga što učinkovitija i tehnološki naprednija društva rastu na račun onih manje učinkovitih (ili onih sa zastarjelim proizvodima). Osim toga, uključeni gospodarski sektori i cjelokupno gospodarstvo imaju koristi od pozitivnih vanjskih učinaka koji proizlaze iz rasta, a povezani su s akumulacijom znanja u poduzećima (organizacijski kapital) ili kod radnika (ljudski kapital) te od uvođenja novih dobara u obliku viška za potrošače i/ili poduzeća. Ako se ti procesi naruše jer potencijalno uspješna društva možda ne mogu doći do financijskih sredstava, šire posljedice na rast produktivnosti vjerojatno će biti negativne. Uklanjanjem nepotrebnih prepreka financiranju omogućio bi se ulazak na tržište većeg broja društava i proširivanje njihova poslovanja, a time bi se mogao potaknuti rast. |
| --- | --- |

4.

Ostane li neko društvo bez financijskih sredstava, posljedice bi mogla osjetiti i druga društva, osobito zbog vanjskih učinaka na rast.

| 5. | Stoga bi nedostatak sredstava koji utječe na start-up poduzeća, MSP-ove, mala poduzeća srednje tržišne kapitalizacije i inovativna poduzeća srednje tržišne kapitalizacije mogao opravdati primjenu mjera javne potpore u državama članicama radi olakšavanja razvoja rizičnog financiranja na njihovim domaćim tržištima. Ispravno usmjerena državna potpora za pružanje rizičnog financiranja može biti učinkovit način otklanjanja utvrđenog tržišnog nedostatka ili druge relevantne prepreke u pristupu financiranju i privlačenja privatnih sredstava. U trenutačnom kontekstu države članice mogu je iskoristiti i za poticanje oporavka od gospodarske krize uzrokovane pandemijom bolesti COVID-19. |
| --- | --- |

5.

Stoga bi nedostatak sredstava koji utječe na start-up

| 6. | Poboljšani pristup financiranju, osim što je neophodan za domaća gospodarstva država članica, može pridonijeti ostvarivanju nekih od središnjih ciljeva politike Unije. Pristup financiranju snažna je potpora zelenom planu (8) i prilagodbi Europe digitalnom dobu (9), oporavku od gospodarske krize uzrokovane pandemijom bolesti COVID-19 i izgradnji Unije otpornije i na buduće krize. |
| --- | --- |

6.

Poboljšani pristup financiranju, osim što je neophodan za domaća gospodarstva država članica, može pridonijeti ostvarivanju nekih od središnjih ciljeva politike Unije. Pristup financiranju snažna je potpora zelenom planu (8

9

| 7. | Zelena tranzicija jedan je od temeljnih ciljeva Unije. Prema najnovijim predviđanjima (10) za postizanje trenutačnih ciljeva u području klime i energije do 2030. možda će biti potrebna dodatna godišnja ulaganja u iznosu do 417 milijardi EUR, za što će ključno biti poticanje znatnih privatnih ulaganja. Za promicanje održivog financiranja potrebni su pravi signali kako bi se financijski i kapitalni tokovi usmjerili u zelena ulaganja. Komisija je u tu svrhu 2018. pokrenula Plan održivog financiranja (11), nakon kojeg je nedavno uslijedio novi paket za održivo financiranje (12). Jedan od elemenata za promicanje zelenog financiranja jest kvalitetnija objava podataka o klimi i okolišu kako bi ulagači bili potpuno informirani o održivosti svojih ulaganja. U tom kontekstu ključni je korak bio donošenje Uredbe (EU) 2020/852 Europskog parlamenta i Vijeća (13) u kojoj su klasificirane okolišno održive djelatnosti (što je poznato kao taksonomija EU-a). |
| --- | --- |

7.

Zelena tranzicija jedan je od temeljnih ciljeva Unije. Prema najnovijim predviđanjima (10

11

12

13

| 8. | Kad je riječ o digitalnoj tranziciji, u Komunikaciji „Digitalni kompas 2030.” (14) naglašava se potreba za potporom razvoja ključnih digitalnih tehnologija u Uniji na način kojim se potiču rast produktivnosti i gospodarski razvoj potpuno u skladu s njezinim društvenim vrijednostima i ciljevima. Za postizanje tog cilja ključna su nacionalna sredstva država članica koja će omogućiti veliko povećanje ulaganja, uz relevantne fondove Unije i privatna ulaganja. |
| --- | --- |

8.

Kad je riječ o digitalnoj tranziciji, u Komunikaciji „Digitalni kompas 2030.” (14

| 9. | Zbog krize uzrokovane pandemijom bolesti COVID-19 najvažniji je brzi oporavak, što je poticaj i za napredak u digitalnoj i zelenoj tranziciji ne bi li gospodarstvo postalo otpornije i konkurentnije. Mehanizam za oporavak i otpornost (15) prvi je i najvažniji dio paketa EU-a za oporavak koji je donesen kao odgovor na krizu, a u okviru njega omogućena je financijska potpora u ključnim prvim godinama oporavka u iznosu od 672,5 milijardi EUR u obliku zajmova i bespovratnih sredstava namijenjenih državama članicama nakon odobrenja njihovih nacrta planova za oporavak i otpornost. U tom kontekstu Komisija je utvrdila područja inicijativa (16) koja bi države članice trebale uključiti u svoje planove za oporavak i otpornost s obzirom na njihovu važnost u svim državama članicama, potrebu za znatnim ulaganjima i njihov potencijal za otvaranje radnih mjesta i rast te iskorištavanje prednosti zelene i digitalne tranzicije. |
| --- | --- |

9.

Zbog krize uzrokovane pandemijom bolesti COVID-19 najvažniji je brzi oporavak, što je poticaj i za napredak u digitalnoj i zelenoj tranziciji ne bi li gospodarstvo postalo otpornije i konkurentnije. Mehanizam za oporavak i otpornost (15

16

| 10. | Nadalje, kako je naglašeno u ažuriranoj industrijskoj strategiji (17), Unija treba izvući pouke iz pandemije bolesti COVID-19 i njezina utjecaja na globalne lance vrijednosti tako što će povećati otpornost jedinstvenog tržišta i riješiti problematiku strateških ovisnosti uz istodobno očuvanje otvorenog i konkurentnog gospodarstva EU-a utemeljenog na trgovini. |
| --- | --- |

10.

Nadalje, kako je naglašeno u ažuriranoj industrijskoj strategiji (17

| 11. | S obzirom na to da je učinkovit pristup financiranju važan za ostvarivanje ključnih ciljeva Unije, potrebno je uložiti dodatne napore u razvoj politika Unije koje su usmjerene na poboljšanje tog pristupa, kao što su unija tržišta kapitala i upotreba proračuna Unije. |
| --- | --- |

11.

S obzirom na to da je učinkovit pristup financiranju važan za ostvarivanje ključnih ciljeva Unije, potrebno je uložiti dodatne napore u razvoj politika Unije koje su usmjerene na poboljšanje tog pristupa, kao što su unija tržišta kapitala i upotreba proračuna Unije.

| 12. | Komisija je u tom pogledu 2015. donijela prvi akcijski plan za uniju tržišta kapitala (18) kako bi mobilizirala kapital u Uniji i usmjerila ga prema svim društvima. Jedan od njegovih glavnih ciljeva bio je poboljšati pristup MSP-ova financiranju, posebno nebankovnom financiranju. Unija je otad ostvarila znatan napredak i većim je dijelom provela pojedinačne mjere najavljene u akcijskom planu za uniju tržišta kapitala iz 2015. i njegovu preispitivanju na sredini razdoblja provedbe 2017. Mnoge od tih mjera bile su usmjerene na poboljšanje pristupa financiranju za sve poduzetnike neovisno o njihovoj veličini ili starosti, ali neke od njih u velikoj su mjeri bile usmjerene na olakšavanje pristupa tržištima kapitala konkretno za MSP-ove i mala poduzeća srednje tržišne kapitalizacije (19). Novi akcijski plan za uniju tržišta kapitala (20) pokrenut je 2020. kako bi se u nadolazećim godinama produbila unija kapitala u Uniji u cilju nastavka razvoja tržišta kapitala i osiguranja pristupa tržišnom financiranju, posebno za mala i srednja poduzeća. U tom je kontekstu Komisija, u skladu s člankom 33. stavkom 9. Direktive 2014/65/EU Europskog parlamenta i Vijeća (21), osnovala i tehničku stručnu skupinu dionika za MSP-ove koja je bila zadužena za procjenu prepreka s kojima se suočavaju MSP-ovi koji iskorištavaju javna tržišta. |
| --- | --- |

12.

Komisija je u tom pogledu 2015. donijela prvi akcijski plan za uniju tržišta kapitala (18

19

20

21

| 13. | S obzirom na važnost poboljšanja pristupa financiranju za MSP-ove Komisija nadopunjuje zakonodavstvo i mjere politike Unije proračunom Unije u cilju ublažavanja strukturnih tržišnih nedostataka koji ograničavaju rast start-up poduzeća i MSP-ova. U tu je svrhu povećana upotreba financijskih instrumenata (22) na temelju višegodišnjeg financijskog okvira 2014.–2020. (VFO). Konkretno, zahvaljujući Unijinim programima financiranja uspostavljenima Uredbom (EU) br. 1287/2013 Europskog parlamenta i Vijeća („Konkurentnost poduzeća te malih i srednjih poduzeća” („COSME”)) (23) i Uredbom (EU) br. 1291/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (24) („Obzor 2020.”) poboljšala se uporaba javnih resursa kroz mehanizme financiranja s podjelom rizika u korist MSP-ova u početnoj fazi i fazi rasta i prijenosa te u korist malih poduzeća srednje tržišne kapitalizacije i inovativnih poduzeća srednje tržišne kapitalizacije, s posebnim naglaskom na aktivnostima za pružanje stalne podrške od inovacije do tržišta, uključujući komercijalnu provedbu rezultata istraživanja i razvoja (25). Nadalje, Europsko vijeće za inovacije od 2018. podupire start-up poduzeća i MSP-ove u okviru programa Obzor 2020. te će to nastaviti činiti u okviru programa Unije za financiranje istraživanja i inovacija Obzor Europa (26), a podupirat će i mala poduzeća srednje tržišne kapitalizacije, u cilju poboljšanja uspješnosti tržišta poduzetničkog kapitala Unije. Pokretanje europske mjere za rast temeljen na rizičnom kapitalu („ESCALAR”) (27), pilot-projekta Komisije i Europskog investicijskog fonda („EIF”), te rad na osnivanju privatno-javnog fonda (28) za pomoć pri financiranju inicijalnih javnih ponuda MSP-ova pokazuju važnost olakšavanja rasta start-up poduzeća i MSP-ova i potrebu za nadopunjavanjem postojećih mjera javne potpore u svim fazama financiranja. EIF je 2020. u okviru inicijative ISEP (Pilot-inicijativa fonda vlasničkog kapitala za svemir) aktivirao i „fond fondova”, u kojem su četiri privatna ulagača poduzetničkog kapitala angažirana na povećanju ulaganja u vlasnički kapital u europska društva u zrakoplovno-svemirskom i obrambenom sektoru. Taj se model nastavlja primjenjivati u okviru inicijative CASSINI, a posebno njezina planiranog fonda za rast. (29) Osim toga, kohezijska politika Unije od početka 2000. sve više pridonosi financiranju MSP-ova, među ostalim osiguravanjem rizičnog kapitala. Ta je potpora krajem 2013. dosegnula 10 milijardi EUR, a krajem 2020. 23 države članice obvezale su se da će izdvojiti dodatnih 15 milijardi EUR. Samo 2020. potporu iz financijskih instrumenata u okviru kohezijske politike primilo je približno 365 000 MSP-ova širom Europe. Naposljetku, novi program InvestEU (30), kojim će se objediniti 14 različitih financijskih instrumenata koji su trenutačno dostupni za potporu ulaganjima u Uniji te sredstva koja se iz podijeljenog upravljanja uplaćuju u odjeljak „države članice”, ima posebnu sastavnicu namijenjenu financiranju malih poduzeća, dok se ostalim trima sastavnicama programa mogu financirati i MSP-ovi u okviru njihova područja primjene. |
| --- | --- |

13.

S obzirom na važnost poboljšanja pristupa financiranju za MSP-ove Komisija nadopunjuje zakonodavstvo i mjere politike Unije proračunom Unije u cilju ublažavanja strukturnih tržišnih nedostataka koji ograničavaju rast start-up

22

23

24

25

start-up

26

27

28

start-up

29

30

| 14. | Iskustvo Komisije u području potpora za rizično financiranje (u skladu sa Smjernicama za rizično financiranje iz 2014. i Uredbom o općem skupnom izuzeću (31)) i prethodno navedene inicijative (vidjeti točke 12. i 13). na razini Unije usmjerene na poboljšanje pristupa financiranju pokazuju da je pristup financiranju i dalje prioritet za Uniju i njezine države članice. U tom je kontekstu stoga ključno da Komisija nastavi državama članicama pružati smjernice o tome kako će procjenjivati spojivost mjera rizičnog financiranja s unutarnjim tržištem. To je vidljivo i iz evaluacije kojoj su Smjernice za rizično financiranje iz 2014. bile podvrgnute 2019. i 2020., odnosno iz takozvane provjere prikladnosti (32). Rezultati provjere prikladnosti pokazuju da su Smjernice za rizično financiranje u pravilu i dalje relevantne i svrsishodne. Međutim, potrebna su dodatna pojašnjenja i pojednostavnjenja pravila. Revidiranim Smjernicama za rizično financiranje državama članicama olakšat će se primjena odgovarajuće usmjerenih državnih potpora za rizično financiranje, uzimajući u obzir pozitivan doprinos takvih potpora prethodno navedenim prioritetima Komisije (vidjeti točke od 6. do 9.), uz pozitivne učinke potpora na osiguravanje pristupa financiranju. |
| --- | --- |

14.

Iskustvo Komisije u području potpora za rizično financiranje (u skladu sa Smjernicama za rizično financiranje iz 2014. i Uredbom o općem skupnom izuzeću (31

32

| 15. | U ovim se Smjernicama nakon donošenja Obavijesti o pojmu potpore 2016. (33) i uzimajući posebice u obzir njezin odjeljak 4.2. (34) više ne razmatra pitanje predstavlja li mjera javne potpore državnu potporu ili ne, već su usmjerene na uvjete pod kojima se mjera državne potpore može smatrati spojivom s unutarnjim tržištem. |
| --- | --- |

15.

U ovim se Smjernicama nakon donošenja Obavijesti o pojmu potpore 2016. (33

34

| 16. | Zbog toga je Komisija odlučila unijeti određene izmjene u Smjernice za rizično financiranje iz 2014., pojasniti pravila i uvesti administrativno pojednostavnjenje kako bi olakšala primjenu državnih potpora kojima se podupire rizično financiranje. |
| --- | --- |

16.

Zbog toga je Komisija odlučila unijeti određene izmjene u Smjernice za rizično financiranje iz 2014., pojasniti pravila i uvesti administrativno pojednostavnjenje kako bi olakšala primjenu državnih potpora kojima se podupire rizično financiranje.

2.   PODRUČJE PRIMJENE SMJERNICA I DEFINICIJE

PODRUČJE PRIMJENE SMJERNICA I DEFINICIJE

2.1.   
  Područje primjene ovih Smjernica

Područje primjene ovih Smjernica

| 17. | Komisija će načela utvrđena u ovim Smjernicama primijeniti na mjere rizičnog financiranja koje ne ispunjavaju sve uvjete iz odjeljka 3. Uredbe o općem skupnom izuzeću („Potpore za pristup MSP-ova financiranju”). Predmetne države članice moraju prijaviti te mjere (vidjeti odjeljak 2.2.) u skladu s člankom 108. stavkom 3. Ugovora, a Komisija će izvršiti temeljitu procjenu spojivosti, kako je utvrđeno u odjeljku 3. ovih Smjernica. |
| --- | --- |

17.

Komisija će načela utvrđena u ovim Smjernicama primijeniti na mjere rizičnog financiranja koje ne ispunjavaju sve uvjete iz odjeljka 3. Uredbe o općem skupnom izuzeću („Potpore za pristup MSP-ova financiranju”). Predmetne države članice moraju prijaviti te mjere (vidjeti odjeljak 2.2.) u skladu s člankom 108. stavkom 3. Ugovora, a Komisija će izvršiti temeljitu procjenu spojivosti, kako je utvrđeno u odjeljku 3. ovih Smjernica.

| 18. | Međutim, države članice mogu osmisliti mjere rizičnog financiranja i tako da one ne uključuju državnu potporu iz članka 107. stavka 1. Ugovora, primjerice jer zadovoljavaju test subjekta u tržišnom gospodarstvu (35) ili ispunjuju uvjete iz primjenjive Uredbe o potporama de minimis (36). To nije potrebno prijaviti Komisiji. |
| --- | --- |

18.

Međutim, države članice mogu osmisliti mjere rizičnog financiranja i tako da one ne uključuju državnu potporu iz članka 107. stavka 1. Ugovora, primjerice jer zadovoljavaju test subjekta u tržišnom gospodarstvu (35

de minimis

36

| 19. | Ove Smjernice ne odnose se na spojivost s unutarnjim tržištem mjera državne potpore koje ispunjavaju kriterije utvrđene u drugim smjernicama, okvirima ili uredbama o državnim potporama. Komisija će posebnu pozornost obratiti na potrebu da se spriječi uporaba ovih Smjernica za ostvarivanje ciljeva politika koji su obuhvaćeni drugim okvirima za državne potpore, smjernicama i uredbama. |
| --- | --- |

19.

Ove Smjernice ne odnose se na spojivost s unutarnjim tržištem mjera državne potpore koje ispunjavaju kriterije utvrđene u drugim smjernicama, okvirima ili uredbama o državnim potporama. Komisija će posebnu pozornost obratiti na potrebu da se spriječi uporaba ovih Smjernica za ostvarivanje ciljeva politika koji su obuhvaćeni drugim okvirima za državne potpore, smjernicama i uredbama.

| 20. | Ovim se Smjernicama ne dovodi u pitanje ocjena koja se na osnovi pravila o državnim potporama provodi za druge vrste financijskih instrumenata koje nisu njima obuhvaćene, kao što su instrumenti koji osiguravaju sekuritizaciju postojećih zajmova. |
| --- | --- |

20.

Ovim se Smjernicama ne dovodi u pitanje ocjena koja se na osnovi pravila o državnim potporama provodi za druge vrste financijskih instrumenata koje nisu njima obuhvaćene, kao što su instrumenti koji osiguravaju sekuritizaciju postojećih zajmova.

| 21. | Komisija će načela iz ovih Smjernica primjenjivati samo na programe rizičnog financiranja. Neće se primjenjivati na ad hoc mjere za pružanje potpore za rizično financiranje pojedinačnim poduzetnicima, osim kada je cilj mjera pružanje potpore određenoj alternativnoj trgovinskoj platformi. |
| --- | --- |

21.

Komisija će načela iz ovih Smjernica primjenjivati samo na programe rizičnog financiranja. Neće se primjenjivati na ad hoc

| 22. | Važno je podsjetiti da se mjere potpore za rizično financiranje moraju provoditi preko financijskih posrednika ili alternativnih trgovinskih platformi, osim u slučaju poreznih poticaja za izravna ulaganja u prihvatljive poduzetnike. Prema tome, mjera kojom država članica ili javno tijelo plasira izravna ulaganja u društva bez takvih posrednika ne pripada području primjene pravila za državne potpore za rizično financiranje iz Uredbe o općem skupnom izuzeću ili ovih Smjernica. |
| --- | --- |

22.

Važno je podsjetiti da se mjere potpore za rizično financiranje moraju provoditi preko financijskih posrednika ili alternativnih trgovinskih platformi, osim u slučaju poreznih poticaja za izravna ulaganja u prihvatljive poduzetnike. Prema tome, mjera kojom država članica ili javno tijelo plasira izravna ulaganja u društva bez takvih posrednika ne pripada području primjene pravila za državne potpore za rizično financiranje iz Uredbe o općem skupnom izuzeću ili ovih Smjernica.

| 23. | S obzirom na bolje rezultate i više razine jamstava velikih poduzetnika Komisija smatra da se oni u pravilu ne suočavaju s jednakim poteškoćama u pristupu financiranju kao start-up poduzeća i MSP-ovi i stoga potpora takvim poduzetnicima ne bi trebala biti obuhvaćena ovim Smjernicama. Iznimno se mjera rizičnog financiranja u korist velikih poduzetnika može smatrati spojivom na temelju ovih Smjernica ako su cilj mjere mala poduzeća srednje tržišne kapitalizacije, u skladu s odjeljkom 3.2.2.1. točkom (a), ili inovativna poduzeća srednje tržišne kapitalizacije koja se bave istraživanjem i razvojem te inovacijskim projektima, u skladu s odjeljkom 3.2.2.1. točkom (b). |
| --- | --- |

23.

S obzirom na bolje rezultate i više razine jamstava velikih poduzetnika Komisija smatra da se oni u pravilu ne suočavaju s jednakim poteškoćama u pristupu financiranju kao start-up

| 24. | Komisija neće primijeniti načela iz ovih Smjernica na potporu za rizično financiranje namijenjenu društvima koja su uvrštena na službene popise reguliranog tržišta jer se njihovim uvrštavanjem na popis reguliranog tržišta dokazuje da su sposobna privući privatno financiranje. |
| --- | --- |

24.

Komisija neće primijeniti načela iz ovih Smjernica na potporu za rizično financiranje namijenjenu društvima koja su uvrštena na službene popise reguliranog tržišta jer se njihovim uvrštavanjem na popis reguliranog tržišta dokazuje da su sposobna privući privatno financiranje.

| 25. | Mjere potpore za rizično financiranje bez sudjelovanja neovisnih privatnih ulagača neće se smatrati spojivima u skladu s ovim Smjernicama. U takvim slučajevima država članica trebala bi razmotriti alternativne opcije politike koje bi bile primjerenije za ostvarenje istih ciljeva i rezultata, kao što je potpora regionalnom ulaganju ili potpora za start-up poduzeća dopuštena u skladu s Uredbom o općem skupnom izuzeću. |
| --- | --- |

25.

Mjere potpore za rizično financiranje bez sudjelovanja neovisnih privatnih ulagača neće se smatrati spojivima u skladu s ovim Smjernicama. U takvim slučajevima država članica trebala bi razmotriti alternativne opcije politike koje bi bile primjerenije za ostvarenje istih ciljeva i rezultata, kao što je potpora regionalnom ulaganju ili potpora za start-up

| 26. | Mjere potpore za rizično financiranje u okviru kojih neovisni privatni ulagači ne preuzimaju znatniji rizik ili u okviru kojih koristi imaju samo privatni ulagači neće se smatrati spojivima na temelju ovih Smjernica. U skladu s ovim Smjernicama podjela rizika i nagrada nužan je uvjet da bi se ograničila financijska izloženost države i da bi joj se osigurao pošten povrat. |
| --- | --- |

26.

Mjere potpore za rizično financiranje u okviru kojih neovisni privatni ulagači ne preuzimaju znatniji rizik ili u okviru kojih koristi imaju samo privatni ulagači neće se smatrati spojivima na temelju ovih Smjernica. U skladu s ovim Smjernicama podjela rizika i nagrada nužan je uvjet da bi se ograničila financijska izloženost države i da bi joj se osigurao pošten povrat.

| 27. | Uz iznimku potpore za rizično financiranje u obliku zamjenskog kapitala koja mora ispunjavati uvjete iz članka 21. Uredbe o općem skupnom izuzeću, potpora za rizično financiranje obuhvaćena ovim Smjernicama ne može se koristiti kao potpora za preuzimanje poduzeća. |
| --- | --- |

27.

Uz iznimku potpore za rizično financiranje u obliku zamjenskog kapitala koja mora ispunjavati uvjete iz članka 21. Uredbe o općem skupnom izuzeću, potpora za rizično financiranje obuhvaćena ovim Smjernicama ne može se koristiti kao potpora za preuzimanje poduzeća.

| 28. | Potpora za rizično financiranje neće se smatrati u skladu s unutarnjim tržištem ako je dodijeljena:






  (a) | poduzetnicima u poteškoćama, kako su definirani u Smjernicama o državnim potporama za sanaciju i restrukturiranje nefinancijskih poduzetnika u teškoćama. (37) Međutim, za potrebe ovih smjernica, MSP-ovi koji posluju na tržištu kraće od razdoblja prihvatljivosti utvrđenog u članku 21. Uredbe o općem skupnom izuzeću neće se smatrati poduzetnicima u poteškoćama ako zadovoljavaju uvjete za rizično financiranje nakon dubinske analize koju je proveo odabrani financijski posrednik, osim ako su u stečaju ili ako u skladu s nacionalnim zakonodavstvom ispunjuju kriterije za pokretanje cjelokupnog stečajnog postupka na zahtjev njihovih vjerovnika; |
| --- | --- | --- |

28.

Potpora za rizično financiranje neće se smatrati u skladu s unutarnjim tržištem ako je dodijeljena:

(a)

poduzetnicima u poteškoćama, kako su definirani u Smjernicama o državnim potporama za sanaciju i restrukturiranje nefinancijskih poduzetnika u teškoćama. (37) Međutim, za potrebe ovih smjernica, MSP-ovi koji posluju na tržištu kraće od razdoblja prihvatljivosti utvrđenog u članku 21. Uredbe o općem skupnom izuzeću neće se smatrati poduzetnicima u poteškoćama ako zadovoljavaju uvjete za rizično financiranje nakon dubinske analize koju je proveo odabrani financijski posrednik, osim ako su u stečaju ili ako u skladu s nacionalnim zakonodavstvom ispunjuju kriterije za pokretanje cjelokupnog stečajnog postupka na zahtjev njihovih vjerovnika;

37

| (b) | poduzetnicima koji podliježu neizvršenom nalogu za povrat sredstava u skladu s prethodnom odlukom Komisije kojom je potpora koju je dodijelila ista država članica proglašena nezakonitom i nespojivom s unutarnjim tržištem. |
| --- | --- |

(b)

poduzetnicima koji podliježu neizvršenom nalogu za povrat sredstava u skladu s prethodnom odlukom Komisije kojom je potpora koju je dodijelila ista država članica proglašena nezakonitom i nespojivom s unutarnjim tržištem.

| 29. | Komisija neće primjenjivati načela iz ovih Smjernica na potpore djelatnostima povezanima s izvozom prema trećim zemljama ili državama članicama, odnosno potpore koje su neposredno povezane s izvezenim količinama, uspostavom i radom distribucijske mreže ili s drugim tekućim izdacima koji se odnose na djelatnost izvoza, kao ni na potpore uvjetovane time da se prednost daje uporabi domaćih dobara u odnosu na uvezena dobra. |
| --- | --- |

29.

Komisija neće primjenjivati načela iz ovih Smjernica na potpore djelatnostima povezanima s izvozom prema trećim zemljama ili državama članicama, odnosno potpore koje su neposredno povezane s izvezenim količinama, uspostavom i radom distribucijske mreže ili s drugim tekućim izdacima koji se odnose na djelatnost izvoza, kao ni na potpore uvjetovane time da se prednost daje uporabi domaćih dobara u odnosu na uvezena dobra.

| 30. | Mjere rizičnog financiranja često uključuju kompleksne konstrukcije kojima se stvaraju poticaji za jednu skupinu subjekata u gospodarstvu (ulagači) kako bi se osiguralo rizično financiranje drugoj skupini subjekata u gospodarstvu (prihvatljivi poduzetnici). Ovisno o strukturi mjere, pa čak i ako nadležna tijela javne uprave namjeravaju osigurati korist samo za potonju skupinu, poduzetnici iz jedne ili iz obje kategorije mogu ostvariti korist od državne potpore. Štoviše, mjere rizičnog financiranja uglavnom uključuju jednog ili više financijskih posrednika koji u odnosu na ulagače imaju zaseban status i krajnje korisnike u koje se ulaže. U takvim slučajevima potrebno je razmotriti i može li se smatrati da financijski posrednik ostvaruje korist od državne potpore. Svaka potpora financijskom posredniku trebala bi biti ograničena prijenosom pogodnosti krajnjem korisniku kako je utvrđeno u ovim Smjernicama. Smatra se da činjenica da financijski posrednici mogu uvećati svoju imovinu i da njihovi upravitelji mogu ostvariti veliki promet kroz svoje provizije predstavlja samo sekundarni gospodarski učinak mjere potpore, a ne pogodnost koju financijski posrednici ili upravitelji ostvaruju na temelju potpore. Međutim, ako je mjera rizičnog financiranja oblikovana tako da se njezini sekundarni učinci usmjeravaju prema financijskim posrednicima ili skupinama financijskih posrednika koje je moguće utvrditi, smatrat će se da ti financijski posrednici ostvaruju neizravnu pogodnost. |
| --- | --- |

30.

Mjere rizičnog financiranja često uključuju kompleksne konstrukcije kojima se stvaraju poticaji za jednu skupinu subjekata u gospodarstvu (ulagači) kako bi se osiguralo rizično financiranje drugoj skupini subjekata u gospodarstvu (prihvatljivi poduzetnici). Ovisno o strukturi mjere, pa čak i ako nadležna tijela javne uprave namjeravaju osigurati korist samo za potonju skupinu, poduzetnici iz jedne ili iz obje kategorije mogu ostvariti korist od državne potpore. Štoviše, mjere rizičnog financiranja uglavnom uključuju jednog ili više financijskih posrednika koji u odnosu na ulagače imaju zaseban status i krajnje korisnike u koje se ulaže. U takvim slučajevima potrebno je razmotriti i može li se smatrati da financijski posrednik ostvaruje korist od državne potpore. Svaka potpora financijskom posredniku trebala bi biti ograničena prijenosom pogodnosti krajnjem korisniku kako je utvrđeno u ovim Smjernicama. Smatra se da činjenica da financijski posrednici mogu uvećati svoju imovinu i da njihovi upravitelji mogu ostvariti veliki promet kroz svoje provizije predstavlja samo sekundarni gospodarski učinak mjere potpore, a ne pogodnost koju financijski posrednici ili upravitelji ostvaruju na temelju potpore. Međutim, ako je mjera rizičnog financiranja oblikovana tako da se njezini sekundarni učinci usmjeravaju prema financijskim posrednicima ili skupinama financijskih posrednika koje je moguće utvrditi, smatrat će se da ti financijski posrednici ostvaruju neizravnu pogodnost.

2.2.   
  Potpora za rizično financiranje koju je potrebno prijaviti

Potpora za rizično financiranje koju je potrebno prijaviti

| 31. | Države članice moraju, u skladu s člankom 108. stavkom 3. Ugovora, prijaviti mjere rizičnog financiranja koje: i. čine državnu potporu u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora (posebno mjere koje nisu u skladu s testom subjekta u tržišnom gospodarstvu (38) i izvan su područja primjene uredbi o potporama de minimis (39)) i ii. ne ispunjavaju sve uvjete iz odjeljka 3. Uredbe o općem skupnom izuzeću („Potpore za pristup MSP-ova financiranju”). Komisija će procijeniti spojivost tih mjera s unutarnjim tržištem na temelju članka 107. stavka 3. točke (c) Ugovora. Ove Smjernice usmjerene su na mjere rizičnog financiranja za koje će se najvjerojatnije utvrditi da su sukladne na temelju članka 107. stavka 3. točke (c) Ugovora, ako bude ispunjeno nekoliko uvjeta koji će biti detaljnije opisani u odjeljku 3. ovih Smjernica. Takve mjere mogu se svrstati u jednu od dvije kategorije. |
| --- | --- |

31.

Države članice moraju, u skladu s člankom 108. stavkom 3. Ugovora, prijaviti mjere rizičnog financiranja koje: i. čine državnu potporu u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora (posebno mjere koje nisu u skladu s testom subjekta u tržišnom gospodarstvu (38

de minimis

39

| 32. | Prvom kategorijom obuhvaćaju se mjere rizičnog financiranja usmjerene na poduzetnike koji ne ispunjuju sve zahtjeve prihvatljivosti za potporu za rizično financiranje iz odjeljka 3. Uredbe o općem skupnom izuzeću. Tom kategorijom posebno su obuhvaćene mjere koje su usmjerene na sljedeće poduzetnike:






  (a) | mala poduzeća srednje tržišne kapitalizacije; |
| --- | --- | --- |

32.

Prvom kategorijom obuhvaćaju se mjere rizičnog financiranja usmjerene na poduzetnike koji ne ispunjuju sve zahtjeve prihvatljivosti

(a)

mala poduzeća srednje tržišne kapitalizacije;

| (b) | inovativna poduzeća srednje tržišne kapitalizacije; |
| --- | --- |

(b)

inovativna poduzeća srednje tržišne kapitalizacije;

| (c) | MSP-ovi koji su početno rizično financijsko ulaganje dobili nakon što su na tržištu poslovali dulje od razdoblja prihvatljivosti utvrđenog u članku 21. Uredbe o općem skupnom izuzeću; |
| --- | --- |

(c)

MSP-ovi koji su početno rizično financijsko ulaganje dobili nakon što su na tržištu poslovali dulje od razdoblja prihvatljivosti utvrđenog u članku 21. Uredbe o općem skupnom izuzeću;

| (d) | start-up poduzeća i MSP-ovi kojima je potreban iznos ukupnog rizičnog financijskog ulaganja koji premašuje gornju granicu određenu u Uredbi o općem skupnom izuzeću; |
| --- | --- |

(d)

start-up poduzeća i MSP-ovi kojima je potreban iznos ukupnog rizičnog financijskog ulaganja koji premašuje gornju granicu određenu u Uredbi o općem skupnom izuzeću;

start-up

| (e) | alternativne trgovinske platforme koje ne ispunjuju uvjete iz Uredbe o općem skupnom izuzeću. |
| --- | --- |

(e)

alternativne trgovinske platforme koje ne ispunjuju uvjete iz Uredbe o općem skupnom izuzeću.

| 33. | Drugom kategorijom obuhvaćene su mjere koje imaju drugačije parametre oblikovanja od onih iz odjeljka 3. Uredbe o općem skupnom izuzeću. Tom kategorijom posebno su obuhvaćeni sljedeći slučajevi:






  (a) | financijski instrumenti uz sudjelovanje neovisnog privatnog ulagača ispod omjera iz Uredbe o općem skupnom izuzeću; |
| --- | --- | --- |

33.

Drugom kategorijom obuhvaćene su mjere koje imaju drugačije parametre oblikovanja

(a)

financijski instrumenti uz sudjelovanje neovisnog privatnog ulagača ispod omjera iz Uredbe o općem skupnom izuzeću;

| (b) | financijski instrumenti čiji su parametri oblikovanja iznad gornjih vrijednosti iz Uredbe o općem skupnom izuzeću; |
| --- | --- |

(b)

financijski instrumenti čiji su parametri oblikovanja iznad gornjih vrijednosti iz Uredbe o općem skupnom izuzeću;

| (c) | financijski instrumenti, osim jamstava, ako se pri odabiru ulagača, financijskih posrednika i njihovih upravitelja daje prednost zaštiti od mogućih gubitaka (zaštita od pada vrijednosti ulaganja) pred prioritetnim povratima iz ostvarene dobiti (poticaji za ostvarenje dobiti); |
| --- | --- |

(c)

financijski instrumenti, osim jamstava, ako se pri odabiru ulagača, financijskih posrednika i njihovih upravitelja daje prednost zaštiti od mogućih gubitaka (zaštita od pada vrijednosti ulaganja) pred prioritetnim povratima iz ostvarene dobiti (poticaji za ostvarenje dobiti);

| (d) | porezni poticaji korporativnim ulagačima, uključujući financijske posrednike ili njihove upravitelje koji djeluju kao suulagači. |
| --- | --- |

(d)

porezni poticaji korporativnim ulagačima, uključujući financijske posrednike ili njihove upravitelje koji djeluju kao suulagači.

| 34. | Ako nije drugačije navedeno u ovim Smjernicama, u Komisijinoj procjeni kategorija mjera koje je potrebno prijaviti primjenjuju se svi uvjeti spojivosti koji se odnose na potpore za rizično financiranje iz odjeljka 3. Uredbe o općem skupnom izuzeću. |
| --- | --- |

34.

Ako nije drugačije navedeno u ovim Smjernicama, u Komisijinoj procjeni kategorija mjera koje je potrebno prijaviti primjenjuju se svi uvjeti spojivosti koji se odnose na potpore za rizično financiranje iz odjeljka 3. Uredbe o općem skupnom izuzeću.

2.3.   
  Definicije

Definicije

| 35. | Za potrebe ovih Smjernica:






  (1) | „alternativna trgovinska platforma” znači multilateralna trgovinska platforma u skladu s člankom 4. stavkom 1. točkom 22. Direktive 2014/65/EU na kojoj najmanje 50 % financijskih instrumenata uvrštenih za trgovanje izdaju MSP-ovi; |
| --- | --- | --- |

35.

Za potrebe ovih Smjernica:

(1)

„alternativna trgovinska platforma” znači multilateralna trgovinska platforma u skladu s člankom 4. stavkom 1. točkom 22. Direktive 2014/65/EU na kojoj najmanje 50 % financijskih instrumenata uvrštenih za trgovanje izdaju MSP-ovi;

| (2) | „otkup” znači kupnja barem kontrolirajućeg postotka vlasničkoga kapitala društva od postojećih dioničara radi preuzimanja njegove imovine i poslovanja; |
| --- | --- |

(2)

„otkup” znači kupnja barem kontrolirajućeg postotka vlasničkoga kapitala društva od postojećih dioničara radi preuzimanja njegove imovine i poslovanja;

| (3) | „zaštita od pada vrijednosti ulaganja” znači manja izloženost gubicima u slučaju slabih rezultata osnovne transakcije u usporedbi s javnim ulagačima; |
| --- | --- |

(3)

„zaštita od pada vrijednosti ulaganja” znači manja izloženost gubicima u slučaju slabih rezultata osnovne transakcije u usporedbi s javnim ulagačima;

| (4) | „prihvatljivi poduzetnik” znači start-up poduzeća, MSP-ovi, mala poduzeća srednje tržišne kapitalizacije i inovativna poduzeća srednje tržišne kapitalizacije; |
| --- | --- |

(4)

„prihvatljivi poduzetnik” znači start-up poduzeća, MSP-ovi, mala poduzeća srednje tržišne kapitalizacije i inovativna poduzeća srednje tržišne kapitalizacije;

start-up

| (5) | „zaduženi subjekt” znači Europska investicijska banka, Europski investicijski fond, međunarodna financijska institucija u kojoj je država članica dioničar, financijska institucija osnovana u državi članici radi ostvarivanja javnog interesa uz nadzor javnog tijela, tijelo javnog prava ili tijelo privatnog prava koje pruža javne usluge. Zaduženi subjekt može se odabrati ili izravno imenovati u skladu s Direktivom 2014/24/EU Europskog parlamenta i Vijeća (40) ili u skladu s člankom 38. stavkom 4. točkom (b) podtočkom iii. Uredbe (EU) br. 1303/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (41) ili u skladu s člankom 59. stavkom 3. točkom (c) Uredbe (EU) 2021/1060 Europskog parlamenta i Vijeća (42). |
| --- | --- |

(5)

„zaduženi subjekt” znači Europska investicijska banka, Europski investicijski fond, međunarodna financijska institucija u kojoj je država članica dioničar, financijska institucija osnovana u državi članici radi ostvarivanja javnog interesa uz nadzor javnog tijela, tijelo javnog prava ili tijelo privatnog prava koje pruža javne usluge. Zaduženi subjekt može se odabrati ili izravno imenovati u skladu s Direktivom 2014/24/EU Europskog parlamenta i Vijeća (40) ili u skladu s člankom 38. stavkom 4. točkom (b) podtočkom iii. Uredbe (EU) br. 1303/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (41) ili u skladu s člankom 59. stavkom 3. točkom (c) Uredbe (EU) 2021/1060 Europskog parlamenta i Vijeća (42).

40

41

42

| (6) | „vlasnički instrument” znači pružanje kapitala poduzetniku, izravnim ili neizravnim ulaganjem, u zamjenu za vlasništvo nad odgovarajućim udjelom tog poduzetnika; |
| --- | --- |

(6)

„vlasnički instrument” znači pružanje kapitala poduzetniku, izravnim ili neizravnim ulaganjem, u zamjenu za vlasništvo nad odgovarajućim udjelom tog poduzetnika;

| (7) | „plan evaluacije” znači dokument koji obuhvaća jedan ili više programa potpore, a sadržava barem sljedeće elemente:






  (a) | ciljeve koji će se evaluirati, |
| --- | --- | --- |

(7)

„plan evaluacije” znači dokument koji obuhvaća jedan ili više programa potpore, a sadržava barem sljedeće elemente:

(a)

ciljeve koji će se evaluirati,

| (b) | evaluacijska pitanja, |
| --- | --- |

(b)

evaluacijska pitanja,

| (c) | pokazatelje rezultata, |
| --- | --- |

(c)

pokazatelje rezultata,

| (d) | predviđenu metodologiju za provedbu evaluacije, |
| --- | --- |

(d)

predviđenu metodologiju za provedbu evaluacije,

| (e) | zahtjeve u pogledu prikupljanja podataka, |
| --- | --- |

(e)

zahtjeve u pogledu prikupljanja podataka,

| (f) | predloženi vremenski okvir evaluacije, uključujući datum podnošenja privremenog i završnog izvješća o evaluaciji, |
| --- | --- |

(f)

predloženi vremenski okvir evaluacije, uključujući datum podnošenja privremenog i završnog izvješća o evaluaciji,

| (g) | opis neovisnog tijela koje će provesti evaluaciju ili kriterije koji će se primjenjivati na njegov odabir, |
| --- | --- |

(g)

opis neovisnog tijela koje će provesti evaluaciju ili kriterije koji će se primjenjivati na njegov odabir,

| (h) | načine na koje će se evaluacija staviti na raspolaganje javnosti; |
| --- | --- |

(h)

načine na koje će se evaluacija staviti na raspolaganje javnosti;

| (8) | „izlazak” znači likvidacija udjela koju provodi financijski posrednik ili ulagač, uključujući trgovačku prodaju, otpis, otplatu vlasničkih udjela ili zajmova, prodaju drugom financijskom posredniku ili drugom ulagaču, prodaju financijskoj instituciji i prodaju javnom ponudom, uključujući inicijalnu javnu ponudu; |
| --- | --- |

(8)

„izlazak” znači likvidacija udjela koju provodi financijski posrednik ili ulagač, uključujući trgovačku prodaju, otpis, otplatu vlasničkih udjela ili zajmova, prodaju drugom financijskom posredniku ili drugom ulagaču, prodaju financijskoj instituciji i prodaju javnom ponudom, uključujući inicijalnu javnu ponudu;

| (9) | „pravedna stopa povrata” znači očekivana unutarnja stopa povrata jednaka diskontnoj stopi prilagođenoj riziku koja odražava razina rizičnosti ulaganja te prirodu i vrijednost kapitala koji privatni ulagači namjeravaju uložiti; |
| --- | --- |

(9)

„pravedna stopa povrata” znači očekivana unutarnja stopa povrata jednaka diskontnoj stopi prilagođenoj riziku koja odražava razina rizičnosti ulaganja te prirodu i vrijednost kapitala koji privatni ulagači namjeravaju uložiti;

| (10) | „krajnji korisnik” znači prihvatljivi poduzetnik koji je dobio ulaganje na temelju mjere državne potpore za rizično financiranje; |
| --- | --- |

(10)

„krajnji korisnik” znači prihvatljivi poduzetnik koji je dobio ulaganje na temelju mjere državne potpore za rizično financiranje;

| (11) | „financijski posrednik” znači svaka financijska institucija, bez obzira na njezin oblik i vlasničku strukturu, uključujući fond fondova, privatne investicijske fondove, javne investicijske fondove, banke, mikro-financijske institucije i društva za uzajamna jamstva; |
| --- | --- |

(11)

„financijski posrednik” znači svaka financijska institucija, bez obzira na njezin oblik i vlasničku strukturu, uključujući fond fondova, privatne investicijske fondove, javne investicijske fondove, banke, mikro-financijske institucije i društva za uzajamna jamstva;

| (12) | „prva komercijalna prodaja” znači prva poduzetnikova prodaja na tržištu proizvoda ili usluga, isključujući ograničene prodaje radi testiranja tržišta; |
| --- | --- |

(12)

„prva komercijalna prodaja” znači prva poduzetnikova prodaja na tržištu proizvoda ili usluga, isključujući ograničene prodaje radi testiranja tržišta;

| (13) | „tranša prvog gubitka” znači najpodređenija tranša rizika koja nosi najveći rizik gubitaka i obuhvaća očekivane gubitke ciljnog portfelja; |
| --- | --- |

(13)

„tranša prvog gubitka” znači najpodređenija tranša rizika koja nosi najveći rizik gubitaka i obuhvaća očekivane gubitke ciljnog portfelja;

| (14) | „naknadno ulaganje” znači dodatno ulaganje u društvo nakon najmanje jednog prethodnog kruga rizičnog financijskog ulaganja; |
| --- | --- |

(14)

„naknadno ulaganje” znači dodatno ulaganje u društvo nakon najmanje jednog prethodnog kruga rizičnog financijskog ulaganja;

| (15) | „fond fondova” znači fond koji ulaže u druge fondove ili im financijski pridonosi umjesto da izravno ulaže u društva ili financijsku imovinu kao što su dionice ili obveznice ili im financijski pridonosi; |
| --- | --- |

(15)

„fond fondova” znači fond koji ulaže u druge fondove ili im financijski pridonosi umjesto da izravno ulaže u društva ili financijsku imovinu kao što su dionice ili obveznice ili im financijski pridonosi;

| (16) | „jamstvo” znači pisana obveza preuzimanja odgovornosti za sve nove transakcije ili dio istih treće osobe povezane sa zajmom za rizično financiranje, kao što su instrumenti duga ili najma i kvazivlasnički instrumenti; |
| --- | --- |

(16)

„jamstvo” znači pisana obveza preuzimanja odgovornosti za sve nove transakcije ili dio istih treće osobe povezane sa zajmom za rizično financiranje, kao što su instrumenti duga ili najma i kvazivlasnički instrumenti;

| (17) | „gornja granica jamstva” znači najveća izloženost javnog ulagača iskazana postotkom ukupnog ulaganja u portfelj obuhvaćen jamstvom; |
| --- | --- |

(17)

„gornja granica jamstva” znači najveća izloženost javnog ulagača iskazana postotkom ukupnog ulaganja u portfelj obuhvaćen jamstvom;

| (18) | „stupanj jamstva” znači postotak gubitka koji javni ulagač pokriva za svaku transakciju na temelju mjere državne potpore za rizično financiranje; |
| --- | --- |

(18)

„stupanj jamstva” znači postotak gubitka koji javni ulagač pokriva za svaku transakciju na temelju mjere državne potpore za rizično financiranje;

| (19) | „neovisni privatni ulagač” znači neovisni privatni ulagač u smislu članka 2. Uredbe o općem skupnom izuzeću; |
| --- | --- |

(19)

„neovisni privatni ulagač” znači neovisni privatni ulagač u smislu članka 2. Uredbe o općem skupnom izuzeću;

| (20) | „inovativno poduzeće srednje tržišne kapitalizacije” znači poduzeće srednje tržišne kapitalizacije koje zadovoljava jedan od sljedećih uvjeta: ispunjava kriterije na temelju kojih ga se smatra „inovativnim poduzećem” u smislu članka 2. Uredbe o općem skupnom izuzeću; Europsko vijeće za inovacije nedavno mu je dodijelilo oznaku kvalitete „pečat izvrsnosti” u skladu s programom rada Obzora 2020. za razdoblje 2018.–2020. (43) ili člankom 2. stavkom 23. i člankom 15. stavkom 2. Uredbe (EU) 2021/695; ili je nedavno primilo ulaganje u okviru Fonda Europskog vijeća za inovacije, primjerice ulaganje u kontekstu programa Akcelerator, kako se navodi u članku 48. Uredbe (EU) 2021/695; i sudjelovalo je u nekoj mjeri u okviru inicijative CASSINI (44) (poslovni akcelerator ili mjera za uspostavu kontakata) ili je dobilo ulaganje iz instrumenta za financiranje početne faze i razvoja inicijative CASSINI ili je dobilo nagradu inicijative CASSINI (i ispunio u njoj utvrđene pragove ocjenjivanja) ili je dobilo potporu za projekte povezane sa svemirom koji se financiraju iz programa Obzor Europa, što je rezultiralo osnivanjem start-up poduzeća; |
| --- | --- |

(20)

„inovativno poduzeće srednje tržišne kapitalizacije” znači poduzeće srednje tržišne kapitalizacije koje zadovoljava jedan od sljedećih uvjeta: ispunjava kriterije na temelju kojih ga se smatra „inovativnim poduzećem” u smislu članka 2. Uredbe o općem skupnom izuzeću; Europsko vijeće za inovacije nedavno mu je dodijelilo oznaku kvalitete „pečat izvrsnosti” u skladu s programom rada Obzora 2020. za razdoblje 2018.–2020. (43) ili člankom 2. stavkom 23. i člankom 15. stavkom 2. Uredbe (EU) 2021/695; ili je nedavno primilo ulaganje u okviru Fonda Europskog vijeća za inovacije, primjerice ulaganje u kontekstu programa Akcelerator, kako se navodi u članku 48. Uredbe (EU) 2021/695; i sudjelovalo je u nekoj mjeri u okviru inicijative CASSINI (44) (poslovni akcelerator ili mjera za uspostavu kontakata) ili je dobilo ulaganje iz instrumenta za financiranje početne faze i razvoja inicijative CASSINI ili je dobilo nagradu inicijative CASSINI (i ispunio u njoj utvrđene pragove ocjenjivanja) ili je dobilo potporu za projekte povezane sa svemirom koji se financiraju iz programa Obzor Europa, što je rezultiralo osnivanjem start-up poduzeća;

43

44

start-up

| (21) | „učinak poluge privatnih sredstava” znači stupanj u kojem javna ulaganja privlače dodatna ulaganja iz privatnih izvora; |
| --- | --- |

(21)

„učinak poluge privatnih sredstava” znači stupanj u kojem javna ulaganja privlače dodatna ulaganja iz privatnih izvora;

| (22) | „kreditni instrument” znači sporazum kojim se zajmodavac obvezuje zajmoprimcu staviti na raspolaganje dogovoreni iznos novčanih sredstava na dogovoreno razdoblje i prema kojem je zajmoprimac obvezan otplatiti taj iznos u dogovorenom razdoblju; može biti u obliku zajma ili drugog instrumenata financiranja, uključujući najam, kojim se zajmodavcu osigurava prevladavajuću komponentu najmanjeg prinosa; |
| --- | --- |

(22)

„kreditni instrument” znači sporazum kojim se zajmodavac obvezuje zajmoprimcu staviti na raspolaganje dogovoreni iznos novčanih sredstava na dogovoreno razdoblje i prema kojem je zajmoprimac obvezan otplatiti taj iznos u dogovorenom razdoblju; može biti u obliku zajma ili drugog instrumenata financiranja, uključujući najam, kojim se zajmodavcu osigurava prevladavajuću komponentu najmanjeg prinosa;

| (23) | „poduzeće srednje tržišne kapitalizacije” znači poduzetnik koji nije MSP i čiji broj zaposlenih ne premašuje 1 500, izračunano u skladu s člancima od 3. do 6. Priloga I. Uredbi o općem skupnom izuzeću. Za potrebe primjene ove definicije subjekti će se smatrati jednim poduzetnikom ako je ispunjen bilo koji uvjet naveden u članku 3. stavku 3. Priloga I. Uredbi o općem skupnom izuzeću. |
| --- | --- |

(23)

„poduzeće srednje tržišne kapitalizacije” znači poduzetnik koji nije MSP i čiji broj zaposlenih ne premašuje 1 500, izračunano u skladu s člancima od 3. do 6. Priloga I. Uredbi o općem skupnom izuzeću. Za potrebe primjene ove definicije subjekti će se smatrati jednim poduzetnikom ako je ispunjen bilo koji uvjet naveden u članku 3. stavku 3. Priloga I. Uredbi o općem skupnom izuzeću.

| (24) | „fizička osoba” znači osoba koja nije pravna osoba i nije poduzetnik u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora; |
| --- | --- |

(24)

„fizička osoba” znači osoba koja nije pravna osoba i nije poduzetnik u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora;

| (25) | „novi zajam” znači novopokrenuti kreditni instrument za financiranje novih ulaganja ili radnog kapitala, do isključenja refinanciranja i. postojećih zajmova ili ii. drugih oblika financiranja; |
| --- | --- |

(25)

„novi zajam” znači novopokrenuti kreditni instrument za financiranje novih ulaganja ili radnog kapitala, do isključenja refinanciranja i. postojećih zajmova ili ii. drugih oblika financiranja;

| (26) | „kvazivlasničko ulaganje” znači način financiranja koji se svrstava između vlasničkog kapitala i duga, rizičniji od nadređenog duga i manje rizičan od ulaganja u osnovni kapital, čiji se prinos za imatelja pretežno zasniva na dobiti ili gubicima temeljnog ciljnog poduzetnika koji nije osiguran u slučaju insolventnosti. Kvazivlasničko ulaganje može biti strukturirano kao dug, neosigurano i podređeno, uključujući mezaninski dug, a u nekim slučajevima može se pretvoriti u vlasnički kapital, ili kao povlašteni kapital. |
| --- | --- |

(26)

„kvazivlasničko ulaganje” znači način financiranja koji se svrstava između vlasničkog kapitala i duga, rizičniji od nadređenog duga i manje rizičan od ulaganja u osnovni kapital, čiji se prinos za imatelja pretežno zasniva na dobiti ili gubicima temeljnog ciljnog poduzetnika koji nije osiguran u slučaju insolventnosti. Kvazivlasničko ulaganje može biti strukturirano kao dug, neosigurano i podređeno, uključujući mezaninski dug, a u nekim slučajevima može se pretvoriti u vlasnički kapital, ili kao povlašteni kapital.

| (27) | „zamjenski kapital” znači kupnja postojećih udjela u društvu od prethodnog ulagača ili vlasnika udjela; |
| --- | --- |

(27)

„zamjenski kapital” znači kupnja postojećih udjela u društvu od prethodnog ulagača ili vlasnika udjela;

| (28) | „rizična financijska ulaganja” znači vlasnička i kvazivlasnička ulaganja, zajmovi (uključujući zakupe) i jamstva ili kombinacija navedenog, namijenjeni prihvatljivim poduzetnicima za potrebe novih ulaganja, uz isključenje potpuno privatnih ulaganja koja se pružaju pod tržišnim uvjetima i izvan područja primjene relevantne mjere državne potpore; |
| --- | --- |

(28)

„rizična financijska ulaganja” znači vlasnička i kvazivlasnička ulaganja, zajmovi (uključujući zakupe) i jamstva ili kombinacija navedenog, namijenjeni prihvatljivim poduzetnicima za potrebe novih ulaganja, uz isključenje potpuno privatnih ulaganja koja se pružaju pod tržišnim uvjetima i izvan područja primjene relevantne mjere državne potpore;

| (29) | „malo i srednje poduzeće (MSP)” znači poduzetnik koji ispunjava kriterije utvrđene u Prilogu I. Uredbi o općem skupnom izuzeću; |
| --- | --- |

(29)

„malo i srednje poduzeće (MSP)” znači poduzetnik koji ispunjava kriterije utvrđene u Prilogu I. Uredbi o općem skupnom izuzeću;

| (30) | „malo poduzeće srednje tržišne kapitalizacije” znači poduzeće koje nije MSP i čiji broj zaposlenih ne premašuje 499, izračunano u skladu s člancima od 3. do 6. Priloga I. Uredbi o općem skupnom izuzeću i čiji godišnji promet ne premašuje 100 milijuna EUR ili čija godišnja bilanca stanja ne premašuje 86 milijuna EUR. Za potrebe primjene ove definicije subjekti će se smatrati jednim poduzetnikom ako je ispunjen bilo koji uvjet naveden u članku 3. stavku 3. Priloga I. Uredbi o općem skupnom izuzeću. |
| --- | --- |

(30)

„malo poduzeće srednje tržišne kapitalizacije” znači poduzeće koje nije MSP i čiji broj zaposlenih ne premašuje 499, izračunano u skladu s člancima od 3. do 6. Priloga I. Uredbi o općem skupnom izuzeću i čiji godišnji promet ne premašuje 100 milijuna EUR ili čija godišnja bilanca stanja ne premašuje 86 milijuna EUR. Za potrebe primjene ove definicije subjekti će se smatrati jednim poduzetnikom ako je ispunjen bilo koji uvjet naveden u članku 3. stavku 3. Priloga I. Uredbi o općem skupnom izuzeću.

| (31) | „start-up poduzeće” znači svako neuvršteno malo poduzeće do pet godina nakon registracije koje ispunjava sljedeće uvjete: (a) nije preuzelo djelatnost drugog poduzeća; (b) još nije raspodijelilo dobit; (c) nije osnovano spajanjem (45). Za prihvatljive poduzetnike koji se nisu obvezni registrirati smatra se da petogodišnje razdoblje prihvatljivosti počinje u trenutku kad poduzeće počinje svoju ekonomsku djelatnost ili u trenutku kad postane dužno platiti porez za svoju ekonomsku djelatnost, ovisno o tome što nastupi ranije; |
| --- | --- |

(31)

„start-up poduzeće” znači svako neuvršteno malo poduzeće do pet godina nakon registracije koje ispunjava sljedeće uvjete: (a) nije preuzelo djelatnost drugog poduzeća; (b) još nije raspodijelilo dobit; (c) nije osnovano spajanjem (45). Za prihvatljive poduzetnike koji se nisu obvezni registrirati smatra se da petogodišnje razdoblje prihvatljivosti počinje u trenutku kad poduzeće počinje svoju ekonomsku djelatnost ili u trenutku kad postane dužno platiti porez za svoju ekonomsku djelatnost, ovisno o tome što nastupi ranije;

start-up

45

| (32) | „ukupno financiranje” znači ukupni iznos ulaganja u prihvatljivog poduzetnika s pomoću jednog ili više rizičnih financijskih ulaganja, uključujući naknadna ulaganja, na temelju bilo koje mjere državne potpore za rizično financiranje, do isključenja u cijelosti privatnih ulaganja uz tržišne uvjete i izvan područja primjene mjere državne potpore za rizično financiranje; |
| --- | --- |

(32)

„ukupno financiranje” znači ukupni iznos ulaganja u prihvatljivog poduzetnika s pomoću jednog ili više rizičnih financijskih ulaganja, uključujući naknadna ulaganja, na temelju bilo koje mjere državne potpore za rizično financiranje, do isključenja u cijelosti privatnih ulaganja uz tržišne uvjete i izvan područja primjene mjere državne potpore za rizično financiranje;

| (33) | „poticaji za ostvarenje dobiti” znači povlašteni ili prioritetni povrat iz ostvarene dobiti u usporedbi s javnim ulagačima. |
| --- | --- |

(33)

„poticaji za ostvarenje dobiti” znači povlašteni ili prioritetni povrat iz ostvarene dobiti u usporedbi s javnim ulagačima.

3.   PROCJENA SPOJIVOSTI POTPORE ZA RIZIČNO FINANCIRANJE

PROCJENA SPOJIVOSTI POTPORE ZA RIZIČNO FINANCIRANJE

| 36. | Na temelju članka 107. stavka 3. točke (c) Ugovora državne potpore za olakšavanje razvoja određenih ekonomskih djelatnosti u Uniji mogu se smatrati spojivima s unutarnjim tržištem ako takve potpore ne utječu negativno na trgovinske uvjete u mjeri u kojoj bi to bilo suprotno zajedničkom interesu. |
| --- | --- |

36.

Na temelju članka 107. stavka 3. točke (c) Ugovora državne potpore za olakšavanje razvoja određenih ekonomskih djelatnosti u Uniji mogu se smatrati spojivima s unutarnjim tržištem ako takve potpore ne utječu negativno na trgovinske uvjete u mjeri u kojoj bi to bilo suprotno zajedničkom interesu.

| 37. | U ovom odjeljku Komisija pojašnjava kako će procjenjivati spojivost mjera potpore za rizično financiranje koje podliježu obvezi prijave u skladu s člankom 108. stavkom 3. Ugovora. Točnije, kako bi procijenila može li se mjera potpore za rizično financiranje smatrati spojivom s unutarnjim tržištem, Komisija će:






  (a) | utvrditi olakšava li se mjerom potpore razvoj određene ekonomske djelatnosti (prvi uvjet); i |
| --- | --- | --- |

37.

U ovom odjeljku Komisija pojašnjava kako će procjenjivati spojivost mjera potpore za rizično financiranje koje podliježu obvezi prijave u skladu s člankom 108. stavkom 3. Ugovora. Točnije, kako bi procijenila može li se mjera potpore za rizično financiranje smatrati spojivom s unutarnjim tržištem, Komisija će:

(a)

utvrditi olakšava li se mjerom potpore razvoj određene ekonomske djelatnosti (prvi uvjet); i

prvi uvjet

| (b) | provjeriti da mjera potpore nema negativan utjecaj na trgovinske uvjete u mjeri u kojoj bi to bilo suprotno zajedničkom interesu (drugi uvjet). |
| --- | --- |

(b)

provjeriti da mjera potpore nema negativan utjecaj na trgovinske uvjete u mjeri u kojoj bi to bilo suprotno zajedničkom interesu (drugi uvjet).

drugi uvjet

| 38. | Kada se utvrđuje je li ispunjen prvi uvjet, odnosno olakšava li se potporom razvoj ekonomske djelatnosti, Komisija će uzeti u obzir sljedeće aspekte:






  (a) | utvrđivanje ekonomske djelatnosti za koju se prima potpora (vidjeti odjeljak 3.1.1.); |
| --- | --- | --- |

38.

Kada se utvrđuje je li ispunjen prvi uvjet, odnosno olakšava li se potporom razvoj ekonomske djelatnosti, Komisija će uzeti u obzir sljedeće aspekte:

(a)

utvrđivanje ekonomske djelatnosti za koju se prima potpora (vidjeti odjeljak 3.1.1.);

| (b) | učinak poticaja: potporom se mora mijenjati ponašanje predmetnih poduzetnika na takav način da se ti poduzetnici bave dodatnim djelatnostima kojima se ne bi bavili bez potpore ili bi se njima bavili na ograničeniji ili drugačiji način ili na ograničenijoj ili drugačijoj lokaciji (vidjeti odjeljak 3.1.2.). |
| --- | --- |

(b)

učinak poticaja: potporom se mora mijenjati ponašanje predmetnih poduzetnika na takav način da se ti poduzetnici bave dodatnim djelatnostima kojima se ne bi bavili bez potpore ili bi se njima bavili na ograničeniji ili drugačiji način ili na ograničenijoj ili drugačijoj lokaciji (vidjeti odjeljak 3.1.2.).

učinak poticaja

| 39. | Kada se razmatra je li ispunjen drugi uvjet, odnosno provjerava da potpora nema negativan utjecaj na trgovinske uvjete u mjeri u kojoj bi to bilo suprotno zajedničkom interesu, Komisija će uzeti u obzir sljedeće aspekte:






  (a) | potreba za intervencijom države: mjera potpore mora donijeti znatno poboljšanje koje tržište ne može samo postići, primjerice otklanjanjem tržišnog nedostatka ili druge relevantne prepreke pružanju rizičnog financiranja, uključujući primjerice regionalne nejednakosti u pristupu financiranju (vidjeti odjeljak 3.2.2.); |
| --- | --- | --- |

39.

Kada se razmatra je li ispunjen drugi uvjet, odnosno provjerava da potpora nema negativan utjecaj na trgovinske uvjete u mjeri u kojoj bi to bilo suprotno zajedničkom interesu, Komisija će uzeti u obzir sljedeće aspekte:

(a)

potreba za intervencijom države: mjera potpore mora donijeti znatno poboljšanje koje tržište ne može samo postići, primjerice otklanjanjem tržišnog nedostatka ili druge relevantne prepreke pružanju rizičnog financiranja, uključujući primjerice regionalne nejednakosti u pristupu financiranju (vidjeti odjeljak 3.2.2.);

potreba za intervencijom države

| (b) | primjerenost mjere potpore: predložena mjera potpore mora biti odgovarajući instrument politike namijenjen ostvarivanju njezina cilja (vidjeti odjeljak 3.2.3.); |
| --- | --- |

(b)

primjerenost mjere potpore: predložena mjera potpore mora biti odgovarajući instrument politike namijenjen ostvarivanju njezina cilja (vidjeti odjeljak 3.2.3.);

primjerenost mjere potpore

| (c) | razmjernost potpore (potpora ograničena na minimum): iznos i intenzitet potpore moraju biti ograničeni na minimalnu potporu koja je potrebna za poticanje dodatnih ulaganja ili aktivnosti predmetnih poduzetnika (vidjeti odjeljak 3.2.4.); |
| --- | --- |

(c)

razmjernost potpore (potpora ograničena na minimum): iznos i intenzitet potpore moraju biti ograničeni na minimalnu potporu koja je potrebna za poticanje dodatnih ulaganja ili aktivnosti predmetnih poduzetnika (vidjeti odjeljak 3.2.4.);

razmjernost potpore (potpora ograničena na minimum)

| (d) | izbjegavanje neopravdanih negativnih učinaka potpore na tržišno natjecanje i trgovinu: svi negativni učinci moraju biti ograničeni i ne smiju prevladavati nad pozitivnim učincima potpore (vidjeti odjeljak 3.2.5.); |
| --- | --- |

(d)

izbjegavanje neopravdanih negativnih učinaka potpore na tržišno natjecanje i trgovinu: svi negativni učinci moraju biti ograničeni i ne smiju prevladavati nad pozitivnim učincima potpore (vidjeti odjeljak 3.2.5.);

izbjegavanje neopravdanih negativnih učinaka potpore na tržišno natjecanje i trgovinu

| (e) | transparentnost potpore: države članice, Komisija, gospodarski subjekti i javnost moraju imati jednostavan pristup svim relevantnim aktima i važnim informacijama o potpori dodijeljenoj na temelju tih akata (vidjeti odjeljak 3.2.6.). |
| --- | --- |

(e)

transparentnost potpore: države članice, Komisija, gospodarski subjekti i javnost moraju imati jednostavan pristup svim relevantnim aktima i važnim informacijama o potpori dodijeljenoj na temelju tih akata (vidjeti odjeljak 3.2.6.).

transparentnost potpore

| 40. | Na ukupnu bilancu (vidjeti odjeljak 3.2.5.3.). pojedinih kategorija programa potpora može se primjenjivati i zahtjev ex post evaluacije kako je opisano u odjeljku 4. Komisija u takvim slučajevima može ograničiti trajanje tih programa, uz mogućnost ponovne prijave njihova naknadnog produljenja. |
| --- | --- |

40.

Na ukupnu bilancu (vidjeti odjeljak 3.2.5.3.). pojedinih kategorija programa potpora može se primjenjivati i zahtjev ex post

| 41. | Ako mjera državne potpore, uvjeti povezani s njom (uključujući način njezina financiranja ako je način financiranja sastavni dio mjere državne potpore) ili djelatnost koja se njome financira podrazumijevaju povredu relevantne odredbe prava Unije, potpora se ne može smatrati spojivom s unutarnjim tržištem (46). Takve povrede uključuju, ali nisu ograničene na:






  (a) | uvjetovanje potpore obvezom korištenja nacionalno proizvedenih dobara ili nacionalnih usluga; |
| --- | --- | --- |

41.

Ako mjera državne potpore, uvjeti povezani s njom (uključujući način njezina financiranja ako je način financiranja sastavni dio mjere državne potpore) ili djelatnost koja se njome financira podrazumijevaju povredu relevantne odredbe prava Unije, potpora se ne može smatrati spojivom s unutarnjim tržištem (46

(a)

uvjetovanje potpore obvezom korištenja nacionalno proizvedenih dobara ili nacionalnih usluga;

| (b) | uvjetovanje potpore obvezom da financijski posrednici, njihovi upravitelji ili krajnji korisnici imaju sjedište na državnom području predmetne države članice ili da ga presele na državno područje te države članice, čime se krši članak 49. Ugovora koji se odnosi na slobodu poslovnog nastana (47); |
| --- | --- |

(b)

uvjetovanje potpore obvezom da financijski posrednici, njihovi upravitelji ili krajnji korisnici imaju sjedište na državnom području predmetne države članice ili da ga presele na državno područje te države članice, čime se krši članak 49. Ugovora koji se odnosi na slobodu poslovnog nastana (47);

47

| (c) | nametanje uvjeta kojima se krši članak 63. Ugovora koji se odnosi na slobodno kretanje kapitala. |
| --- | --- |

(c)

nametanje uvjeta kojima se krši članak 63. Ugovora koji se odnosi na slobodno kretanje kapitala.

3.1.   
  Prvi uvjet: potporom se olakšava razvoj ekonomske djelatnosti

Prvi uvjet: potporom se olakšava razvoj ekonomske djelatnosti

3.1.1.   Utvrđivanje ekonomske djelatnosti za koju se prima potpora

Utvrđivanje ekonomske djelatnosti za koju se prima potpora

| 42. | U većini slučajeva mjerama potpore za rizično financiranje obuhvaćena su društva iz više različitih gospodarskih sektora. Tim se mjerama pomaže osigurati da određeni MSP-ovi i poduzeća srednje tržišne kapitalizacije imaju pristup potrebnom iznosu i obliku financiranja za obavljanje ili daljnji razvoj svojih ekonomskih djelatnosti. Komisija će stoga odrediti vrstu društva (MSP-ovi, mala poduzeća srednje tržišne kapitalizacije ili inovativna poduzeća srednje tržišne kapitalizacije) i sektore obuhvaćene mjerom potpore za rizično financiranje. |
| --- | --- |

42.

U većini slučajeva mjerama potpore za rizično financiranje obuhvaćena su društva iz više različitih gospodarskih sektora. Tim se mjerama pomaže osigurati da određeni MSP-ovi i poduzeća srednje tržišne kapitalizacije imaju pristup potrebnom iznosu i obliku financiranja za obavljanje ili daljnji razvoj svojih ekonomskih djelatnosti. Komisija će stoga odrediti vrstu društva (MSP-ovi, mala poduzeća srednje tržišne kapitalizacije ili inovativna poduzeća srednje tržišne kapitalizacije) i sektore obuhvaćene mjerom potpore za rizično financiranje.

3.1.2.   Učinak poticaja

Učinak poticaja

| 43. | Potpora za rizično financiranje može se ocijeniti spojivom s unutarnjim tržištem samo ako ima učinak poticaja. Komisija smatra da se potporom koja nema učinak poticaja ne olakšava razvoj predmetne ekonomske djelatnosti. |
| --- | --- |

43.

Potpora za rizično financiranje može se ocijeniti spojivom s unutarnjim tržištem samo ako ima učinak poticaja. Komisija smatra da se potporom koja nema učinak poticaja ne olakšava razvoj predmetne ekonomske djelatnosti.

| 44. | Učinak poticaja nastaje kada se potporom korisnika potpore navede da promijeni ponašanje na način da se bavi djelatnostima kojima se ne bi bavio bez potpore ili bi se njima bavio u ograničenoj mjeri zbog postojanja tržišnog nedostatka. Učinak poticaja za prihvatljive korisnike nastaje kada se krajnjem korisniku potporom omogući da primi sredstva koja mu inače ne bi bila na raspolaganju u tom obliku, iznosu ili trenutku. |
| --- | --- |

44.

Učinak poticaja nastaje kada se potporom korisnika potpore navede da promijeni ponašanje na način da se bavi djelatnostima kojima se ne bi bavio bez potpore ili bi se njima bavio u ograničenoj mjeri zbog postojanja tržišnog nedostatka. Učinak poticaja za prihvatljive korisnike nastaje kada se krajnjem korisniku potporom omogući da primi sredstva koja mu inače ne bi bila na raspolaganju u tom obliku, iznosu ili trenutku.

| 45. | Cilj mjera rizičnog financiranja jest potaknuti tržišne ulagače na financiranje potencijalno održivih prihvatljivih poduzetnika iznad razine financiranja zajamčene bez takvih inicijativa, na preuzimanje dodatnog rizika ili na oboje. Smatra se da mjera rizičnog financiranja ima učinak poticaja ako se njome mobilizira ulaganja iz tržišnih izvora tako da ukupna sredstva osigurana prihvatljivom poduzetniku premašuju proračun mjere. Dakle, ključni element pri odabiru financijskih posrednika i upravitelja fondova trebala bi biti njihova sposobnost mobilizacije dodatnog privatnog ulaganja. |
| --- | --- |

45.

Cilj mjera rizičnog financiranja jest potaknuti tržišne ulagače na financiranje potencijalno održivih prihvatljivih poduzetnika iznad razine financiranja zajamčene bez takvih inicijativa, na preuzimanje dodatnog rizika ili na oboje. Smatra se da mjera rizičnog financiranja ima učinak poticaja ako se njome mobilizira ulaganja iz tržišnih izvora tako da ukupna sredstva osigurana prihvatljivom poduzetniku premašuju proračun mjere. Dakle, ključni element pri odabiru financijskih posrednika i upravitelja fondova trebala bi biti njihova sposobnost mobilizacije dodatnog privatnog ulaganja.

| 46. | Ako se instrumenti financiranog duga koriste za refinanciranje postojećih zajmova, smatra se da nemaju učinak poticaja i nijedan element potpore u takvim instrumentima ne može se smatrati spojivim u skladu s ovim Smjernicama. |
| --- | --- |

46.

Ako se instrumenti financiranog duga koriste za refinanciranje postojećih zajmova, smatra se da nemaju učinak poticaja i nijedan element potpore u takvim instrumentima ne može se smatrati spojivim u skladu s ovim Smjernicama.

| 47. | Procjena učinka poticaja usko je povezana s procjenom potrebe za intervencijom države, o čemu je bilo riječi u odjeljku 3.2.2. Nadalje, prikladnost mjere za privlačenje privatnih sredstava u konačnici ovisi o strukturi te mjere kada je riječ o podjeli rizika i nagrada između javnih i privatnih pružatelja sredstava, što je usko povezano i s pitanjem primjerenosti mjere državne potpore za rizično financiranje (vidjeti odjeljak 3.2.3.). Dakle, ako je potreba za intervencijom države ispravno utvrđena i mjera ima odgovarajući oblik, može se pretpostaviti da je prisutan učinak poticaja. |
| --- | --- |

47.

Procjena učinka poticaja usko je povezana s procjenom potrebe za intervencijom države, o čemu je bilo riječi u odjeljku 3.2.2. Nadalje, prikladnost mjere za privlačenje privatnih sredstava u konačnici ovisi o strukturi te mjere kada je riječ o podjeli rizika i nagrada između javnih i privatnih pružatelja sredstava, što je usko povezano i s pitanjem primjerenosti mjere državne potpore za rizično financiranje (vidjeti odjeljak 3.2.3.). Dakle, ako je potreba za intervencijom države ispravno utvrđena i mjera ima odgovarajući oblik, može se pretpostaviti da je prisutan učinak poticaja.

3.2.   
  Drugi uvjet: izbjegavanje negativnih učinaka na trgovinske uvjete u mjeri u kojoj bi to bilo suprotno zajedničkom interesu

Drugi uvjet: izbjegavanje negativnih učinaka na trgovinske uvjete u mjeri u kojoj bi to bilo suprotno zajedničkom interesu

| 48. | Člankom 107. stavkom 3. točkom (c) Ugovora Komisiji se dopušta da potpore za olakšavanje razvoja određenih ekonomskih djelatnosti ili određenih gospodarskih područja smatra spojivima, ali samo „ako takve potpore ne utječu negativno na trgovinske uvjete u mjeri u kojoj bi to bilo suprotno zajedničkom interesu”. |
| --- | --- |

48.

Člankom 107. stavkom 3. točkom (c) Ugovora Komisiji se dopušta da potpore za olakšavanje razvoja određenih ekonomskih djelatnosti ili određenih gospodarskih područja smatra spojivima, ali samo „ako takve potpore ne utječu negativno na trgovinske uvjete u mjeri u kojoj bi to bilo suprotno zajedničkom interesu”.

| 49. | Procjena negativnih učinaka na unutarnje tržište uključuje složene gospodarske i socijalne procjene. Komisija će u ovom odjeljku objasniti kako namjerava iskoristiti svoju diskrecijsku ovlast u tom pogledu. |
| --- | --- |

49.

Procjena negativnih učinaka na unutarnje tržište uključuje složene gospodarske i socijalne procjene. Komisija će u ovom odjeljku objasniti kako namjerava iskoristiti svoju diskrecijsku ovlast u tom pogledu.

| 50. | Po svojoj naravi svaka mjera državne potpore dovodi do narušavanja tržišnog natjecanja i utječe na trgovinu među državama članicama. Međutim, da bi utvrdila jesu li učinci narušavanja potpore svedeni na najmanju razinu, Komisija će provjeriti je li potpora nužna (vidjeti odjeljak 3.2.2.), primjerena (vidjeti odjeljak 3.2.3.) i razmjerna (vidjeti odjeljak 3.2.4.). Da bi mogla provesti tu provjeru, Komisija zahtijeva od država članica da dostave dokaze u obliku ex ante procjene kako je opisano u odjeljku 3.2.1. |
| --- | --- |

50.

Po svojoj naravi svaka mjera državne potpore dovodi do narušavanja tržišnog natjecanja i utječe na trgovinu među državama članicama. Međutim, da bi utvrdila jesu li učinci narušavanja potpore svedeni na najmanju razinu, Komisija će provjeriti je li potpora nužna (vidjeti odjeljak 3.2.2.), primjerena (vidjeti odjeljak 3.2.3.) i razmjerna (vidjeti odjeljak 3.2.4.). Da bi mogla provesti tu provjeru, Komisija zahtijeva od država članica da dostave dokaze u obliku ex ante

| 51. | Komisija će zatim procijeniti negativne učinke predmetne potpore za rizično financiranje u pogledu tržišnog natjecanja i trgovinskih uvjeta. Točnije, potpora u području rizičnog financiranja može dovesti do istiskivanja privatnih ulagača, može imati negativne učinke na razini financijskih posrednika, uzrokovati određena narušavanja tržišta proizvoda i djelovati na premještanje poduzeća. Komisija će razmotriti takve negativne učinke potpore na tržišno natjecanje i trgovinu te ih odvagnuti u odnosu na pozitivne učinke potpore (vidjeti odjeljak 3.2.5.). Ako pozitivni učinci prevladaju, Komisija će potporu smatrati spojivom. |
| --- | --- |

51.

Komisija će zatim procijeniti negativne učinke predmetne potpore za rizično financiranje u pogledu tržišnog natjecanja i trgovinskih uvjeta. Točnije, potpora u području rizičnog financiranja može dovesti do istiskivanja privatnih ulagača, može imati negativne učinke na razini financijskih posrednika, uzrokovati određena narušavanja tržišta proizvoda i djelovati na premještanje poduzeća. Komisija će razmotriti takve negativne učinke potpore na tržišno natjecanje i trgovinu te ih odvagnuti u odnosu na pozitivne učinke potpore (vidjeti odjeljak 3.2.5.). Ako pozitivni učinci prevladaju, Komisija će potporu smatrati spojivom.

| 52. | Naposljetku, Komisija će osigurati potporu u skladu sa zahtjevima transparentnosti (vidjeti odjeljak 3.2.6.). |
| --- | --- |

52.

Naposljetku, Komisija će osigurati potporu u skladu sa zahtjevima transparentnosti (vidjeti odjeljak 3.2.6.).

3.2.1.   Osnovni elementi ex ante procjene koju predmetna država članica dostavlja Komisiji

Osnovni elementi ex ante procjene koju predmetna država članica dostavlja Komisiji

| 53. | Državna potpora može biti opravdana samo ako može donijeti znatan razvoj koji tržište ne može samo postići, primjerice otklanjanjem tržišnog nedostatka ili druge relevantne prepreke pružanju rizičnog financiranja ili ulaganja. |
| --- | --- |

53.

Državna potpora može biti opravdana samo ako može donijeti znatan razvoj koji tržište ne može samo postići, primjerice otklanjanjem tržišnog nedostatka ili druge relevantne prepreke pružanju rizičnog financiranja ili ulaganja.

| 54. | Državna potpora može biti nužna da bi se povećala dostupnost rizičnog financiranja u situaciji u kojoj tržište samo po sebi ne može postići učinkovit ishod ili ga ne može postići pravovremeno. Komisija smatra da ne postoji opći tržišni nedostatak u pogledu pristupa financiranju za start-up poduzeća, MSP-ove ili poduzeća srednje tržišne kapitalizacije, nego samo nedostatak povezan s određenim skupinama start-up poduzeća i MSP-ova te s nekim vrstama poduzeća srednje tržišne kapitalizacije, što posebno ovisi o konkretnom gospodarskom kontekstu predmetne države članice i njihovu području poslovanja (npr. u određenim sektorima rizici mogu biti precijenjeni). |
| --- | --- |

54.

Državna potpora može biti nužna

start-up

start-up

| 55. | U odjeljku 3. Uredbe o općem skupnom izuzeću utvrđuju se uvjeti u kojima se pretpostavlja da se mjerama rizičnog financiranja na primjeren i razmjeran način rješava tržišni nedostatak, uz učinak poticaja i svođenje narušavanja tržišnog natjecanja na najmanju mjeru. Mjere koje su u skladu s tim uvjetima ne moraju se prijavljivati i smatraju se spojivima s unutarnjim tržištem. |
| --- | --- |

55.

U odjeljku 3. Uredbe o općem skupnom izuzeću utvrđuju se uvjeti u kojima se pretpostavlja da se mjerama rizičnog financiranja na primjeren i razmjeran način rješava tržišni nedostatak, uz učinak poticaja i svođenje narušavanja tržišnog natjecanja na najmanju mjeru. Mjere koje su u skladu s tim uvjetima ne moraju se prijavljivati i smatraju se spojivima s unutarnjim tržištem.

| 56. | Mjere rizičnog financiranja koje ne ispunjavaju zahtjeve iz odjeljka 3. Uredbe o općem skupnom izuzeću moraju se prijaviti kako bi Komisija mogla, među ostalim, procijeniti postoji li tržišni nedostatak ili neka druga relevantna prepreka pružanju rizičnog financiranja. Stoga države članice moraju dokazati da posebni tržišni nedostatak ili druga relevantna prepreka postoji izvan pravne pretpostavke na kojoj se temelji Uredba o općem skupnom izuzeću. Osim toga, predložena mjera rizičnog financiranja mora ispunjavati kriterije spojivosti utvrđene u ovim Smjernicama. U tu svrhu država članica trebala bi Komisiji dostaviti dubinsku ex ante procjenu ili, prema potrebi, niz procjena. |
| --- | --- |

56.

Mjere rizičnog financiranja koje ne ispunjavaju zahtjeve iz odjeljka 3. Uredbe o općem skupnom izuzeću moraju se prijaviti kako bi Komisija mogla, među ostalim, procijeniti postoji li tržišni nedostatak ili neka druga relevantna prepreka pružanju rizičnog financiranja. Stoga države članice moraju dokazati da posebni tržišni nedostatak ili druga relevantna prepreka postoji izvan pravne pretpostavke na kojoj se temelji Uredba o općem skupnom izuzeću. Osim toga, predložena mjera rizičnog financiranja mora ispunjavati kriterije spojivosti utvrđene u ovim Smjernicama. U tu svrhu država članica trebala bi Komisiji dostaviti dubinsku ex ante

| 57. | Dubinska ex ante procjena mora se temeljiti na objektivnim i ažurnim dokazima te na dostupnim primjerima dobre prakse i metodologijama (kao što su uredsko istraživanje, razgovori, internetske ankete ili odgovarajuće kvantitativne metode). U mjeri u kojoj je to moguće dokaze je potrebno usporediti i upotrijebiti na način da se uzajamno podržavaju kako bi se poduprli zaključci ex ante procjene. ex ante procjena ne smije biti starija od tri godine od prijave mjere rizičnog financiranja, a po mogućnosti bi je trebao provesti neovisni stručnjak. U ex ante procjeni trebalo bi uzeti u obzir i iskustvo stečeno na temelju sličnih instrumenata i prethodnih ex ante procjena koje je provela država članica. Pri osmišljavanju ex ante procjene države članice mogu se služiti postojećim dokazima, u mjeri u kojoj su takvi dokazi relevantni, kako bi dokazale tržišni nedostatak pri provedbi procjene. ex ante procjena trebala bi biti usmjerena na posebnu vrstu rizičnog financiranja (na primjer vlasnički kapital ili podređeni dug) za koje se predlaže mjera potpore. |
| --- | --- |

57.

Dubinska ex ante

ex ante

ex ante

ex ante

ex ante

ex ante

ex ante

| 58. | Predložena mjera potpore za rizično financiranje trebala bi biti primjerena za postizanje željenog cilja potpore. Stoga se u ex ante procjeni moraju analizirati postojeće i, po mogućnosti, predviđene mjere usmjerene na isti utvrđeni tržišni nedostatak ili drugu relevantnu prepreku pružanju rizičnog financiranja, uzimajući pri tome u obzir djelotvornost i učinkovitost drugih instrumenata politike. Država članica mora dokazati da se utvrđeni tržišni nedostatak ili druga relevantna prepreka ne može na odgovarajući način ukloniti drugim alatima politike koji ne uključuju državnu potporu ili mjerama obuhvaćenima područjem primjene Uredbe o općem skupnom izuzeću. |
| --- | --- |

58.

Predložena mjera potpore za rizično financiranje trebala bi biti primjerena

ex ante

| 59. | Državna potpora mora biti razmjerna tržišnom nedostatku ili drugoj relevantnoj prepreci koja bi se njome trebala ukloniti kako bi se postigli relevantni ciljevi politike. Potpore za povećanje rizičnog financiranja stoga bi trebale biti ograničene na strogo potrebni minimum za uklanjanje tržišnog nedostatka ili druge relevantne prepreke utvrđene ex ante procjenom bez stvaranja nepravednih prednosti za njihove korisnike. Kad je riječ o rizičnim financijskim ulaganjima koja premašuju gornju granicu utvrđenu za prihvatljivog poduzetnika u članku 21. Uredbe o općem skupnom izuzeću, ex ante procjenom treba detaljnije dokazati razmjernost mjere potpore kako je navedeno u točkama 64. i 65. ovih Smjernica. |
| --- | --- |

59.

Državna potpora mora biti razmjerna

ex ante

ex ante

| 60. | Ako se mjera rizičnog financiranja djelomično financira iz Europskog fonda za regionalni razvoj, Europskog socijalnog fonda ili Kohezijskog fonda, država članica može ponovno upotrijebiti (dijelove) ex ante procjene pripremljene u skladu s člankom 37. stavkom 2. Uredbe (EU) br. 1303/2013 ili članka 58. stavka 3. Uredbe (EU) 2021/1060. Komisija će zatim procijeniti ispunjavaju li dostavljeni dokazi zahtjeve iz ovih Smjernica. Ako se mjerama rizičnog financiranja djelomično ili u cijelosti pomaže poduzetnicima kojima je Europsko vijeće za inovacije nedavno dodijelilo oznaku kvalitete „pečat izvrsnosti” (48), podupire zajedničko ulaganje s Fondom Europskog vijeća za inovacije ili naknadna ulaganja u okviru programa Akcelerator (49) ili poduzetnike koji su sudjelovali u nekoj mjeri iz inicijative CASSINI (poslovni akcelerator ili mjera za uspostavu kontakata) jer su ispunili u njoj utvrđene pragove ocjenjivanja ili su dobili ulaganja iz instrumenta za financiranje početne faze i razvoja inicijative CASSINI ili su dobili nagradu inicijative CASSINI ili potporu za projekte povezane sa svemirom koji se financiraju iz programa Obzor Europa, što je rezultiralo osnivanjem start-up poduzeća, Komisija će dopustiti da se ta oznaka kvalitete i drugi dokazi iz postupka dubinske analize koju je provelo Europsko vijeće za inovacije ili iz postupka odabira u okviru inicijative CASSINI iskoriste kao dio ex ante procjene. |
| --- | --- |

60.

Ako se mjera rizičnog financiranja djelomično financira iz Europskog fonda za regionalni razvoj, Europskog socijalnog fonda ili Kohezijskog fonda, država članica može ponovno upotrijebiti (dijelove) ex ante

48

49

start-up

ex ante

| 61. | Kad je riječ o mjerama rizičnog financiranja koje nisu obuhvaćene područjem primjene Uredbe o općem skupnom izuzeću, u ex ante procjeni mora se opisati narav tržišnog nedostatka ili druge relevantne prepreke te dokazati njezina prisutnost u mjeri u kojoj utječe na jedno ili više od sljedećeg:






  (a) | posebne kategorije ciljnih poduzetnika koji ne ispunjavaju sve zahtjeve za prihvatljivost iz Uredbe o općem skupnom izuzeću (vidjeti točku 32. podtočke (a) do (d)); |
| --- | --- | --- |

61.

Kad je riječ o mjerama rizičnog financiranja koje nisu obuhvaćene područjem primjene Uredbe o općem skupnom izuzeću, u ex ante

(a)

posebne kategorije ciljnih poduzetnika koji ne ispunjavaju sve zahtjeve za prihvatljivost iz Uredbe o općem skupnom izuzeću (vidjeti točku 32. podtočke (a) do (d));

| (b) | alternativne trgovinske platforme koje ne ispunjavaju uvjete iz Uredbe o općem skupnom izuzeću (vidjeti točku 32. podtočku (e)); |
| --- | --- |

(b)

alternativne trgovinske platforme koje ne ispunjavaju uvjete iz Uredbe o općem skupnom izuzeću (vidjeti točku 32. podtočku (e));

| (c) | financijske instrumente čiji parametri oblikovanja odstupaju od onih opisanih u Uredbi o općem skupnom izuzeću (vidjeti točku 33. podtočke (a), (b) i (c)); |
| --- | --- |

(c)

financijske instrumente čiji parametri oblikovanja odstupaju od onih opisanih u Uredbi o općem skupnom izuzeću (vidjeti točku 33. podtočke (a), (b) i (c));

| (d) | porezne poticaje korporativnim ulagačima, uključujući financijske posrednike ili njihove upravitelje koji djeluju kao suulagači (vidjeti točku 33. podtočku (d)). |
| --- | --- |

(d)

porezne poticaje korporativnim ulagačima, uključujući financijske posrednike ili njihove upravitelje koji djeluju kao suulagači (vidjeti točku 33. podtočku (d)).

| 62. | ex ante procjenom trebala bi se utvrditi vrsta pogođenih poduzetnika, posebno u smislu starosti ili faze razvoja, gospodarskog sektora i zemljopisnog područja djelatnosti te dokazati da na takve poduzetnike utječe prisutnost određenog tržišnog nedostatka ili druge relevantne prepreke. |
| --- | --- |

62.

ex ante

| 63. | Kad je riječ o mjerama rizičnog financiranja koje se odnose na financijske instrumente uz sudjelovanje neovisnih privatnih ulagača ispod omjerâ iz članka 21. Uredbe o općem skupnom izuzeću (vidjeti točku 33. podtočku (a) ovih Smjernica), ex ante procjena trebala bi sadržavati i dovoljno detaljnu procjenu razine i strukture ponude privatnog financiranja za vrstu prihvatljivog poduzetnika na relevantnom zemljopisnom području te dokazati da se utvrđeni tržišni nedostatak ili druga relevantna prepreka ne može ukloniti mjerama koje ispunjavaju sve zahtjeve utvrđene u Uredbi o općem skupnom izuzeću koje se odnose na privatno sudjelovanje. |
| --- | --- |

63.

Kad je riječ o mjerama rizičnog financiranja koje se odnose na financijske instrumente uz sudjelovanje neovisnih privatnih ulagača ispod omjerâ iz članka 21. Uredbe o općem skupnom izuzeću (vidjeti točku 33. podtočku (a) ovih Smjernica), ex ante

| 64. | Nadalje, kad je riječ o rizičnim financijskim ulaganjima čiji iznos premašuje gornju granicu utvrđenu za prihvatljivog poduzetnika u članku 21. Uredbe o općem skupnom izuzeću (vidjeti točku 32. podtočku (e) ovih Smjernica), ex ante procjenom trebalo bi kvantificirati nedostatak sredstava (odnosno razinu trenutačno nezadovoljene potražnje prihvatljivih poduzetnika za financiranjem) uzrokovan utvrđenim tržišnim nedostatkom ili drugom relevantnom preprekom. Procjenom se mora dokazati da nedostatak sredstava na razini prihvatljivih poduzetnika premašuje gornju granicu utvrđenu u Uredbi o općem skupnom izuzeću. Takva bi se kvantifikacija trebala temeljiti na dostupnim primjerima najbolje prakse i metodologijama koje omogućuju procjenu razmjera nezadovoljene potražnje ciljanih poduzetnika za financiranjem. |
| --- | --- |

64.

Nadalje, kad je riječ o rizičnim financijskim ulaganjima čiji iznos premašuje gornju granicu utvrđenu za prihvatljivog poduzetnika u članku 21. Uredbe o općem skupnom izuzeću (vidjeti točku 32. podtočku (e) ovih Smjernica), ex ante

| 65. | Pri kvantifikaciji nedostatka sredstava potrebno je analizirati strukturne i cikličke probleme (odnosno probleme povezane s krizom) koji uzrokuju razine privatnog financiranja koje su ispod optimalnih. ex ante procjena posebno mora pružiti sveobuhvatnu analizu ponude, i to procjenom izvora financiranja dostupnih prihvatljivim poduzetnicima, uzimajući u obzir broj postojećih financijskih posrednika koji posluju na ciljnom geografskom području bez obzira na to u kojoj je državi članici posrednik osnovan, njihovu javnu ili privatnu prirodu i vrijednosti ulaganja usmjerenih u relevantni segment tržišta. Pri procjeni potražnje trebalo bi uzeti u obzir broj potencijalno prihvatljivih poduzetnika i prosječne vrijednosti potrebnog financiranja. Navedena analiza trebala bi se temeljiti na podacima koji obuhvaćaju pet godina prije prijavljivanja mjere rizičnog financiranja, a nalazi bi se po mogućnosti trebali usporediti s drugim izvorima podataka. |
| --- | --- |

65.

Pri kvantifikaciji nedostatka sredstava potrebno je analizirati strukturne i cikličke probleme (odnosno probleme povezane s krizom) koji uzrokuju razine privatnog financiranja koje su ispod optimalnih. ex ante

| 66. | Kada je riječ o programima koji su usmjereni isključivo na start-up poduzeća i MSP-ove prije prve komercijalne prodaje, Komisija će zahtjeve povezane s ex ante procjenom primjenjivati razmjerno, posebno u pogledu traženih dokaza. |
| --- | --- |

66.

Kada je riječ o programima koji su usmjereni isključivo na start-up

ex ante

3.2.2.   Potreba za državnom intervencijom

Potreba za državnom intervencijom

| 67. | Državna potpora treba biti usmjerena na situacije u kojima potpora može donijeti znatan razvoj koji tržište ne može samo postići. Kako bi se procijenilo je li državna potpora učinkovita u postizanju željenog ishoda, najprije je potrebno utvrditi problem koji treba riješiti. Države članice trebale bi objasniti kako se mjerom potpore može učinkovito ublažiti utvrđena prepreka, a posebno tržišni nedostatak koji sprečava da tržište samo pruži dostatno rizično financiranje. |
| --- | --- |

67.

Državna potpora treba biti usmjerena na situacije u kojima potpora može donijeti znatan razvoj koji tržište ne može samo postići. Kako bi se procijenilo je li državna potpora učinkovita u postizanju željenog ishoda, najprije je potrebno utvrditi problem koji treba riješiti. Države članice trebale bi objasniti kako se mjerom potpore može učinkovito ublažiti utvrđena prepreka, a posebno tržišni nedostatak koji sprečava da tržište samo pruži dostatno rizično financiranje.

| 68. | Mjera rizičnog financiranja može biti opravdana samo ako je usmjerena na određeni tržišni nedostatak ili drugu relevantnu prepreku koja je dokazana ex ante procjenom. Komisija smatra da takvi tržišni nedostaci ili prepreke mogu postojati posebno, ali ne isključivo, za MSP-ove u ranim fazama jer unatoč svojim izgledima za rast ne mogu ulagačima dokazati kreditnu sposobnost ili održivost poslovnih planova. Razmjeri takvog tržišnog nedostatka ili prepreke, u smislu društava na koje utječu i njihove potrebe za kapitalom, mogu varirati ovisno o sektoru u kojem posluju. Sektori na koje bi takvi tržišni nedostaci i prepreke mogli posebno utjecati jesu visokotehnološke, inovativne zelene ili digitalne tehnologije. Zbog asimetrije informacija tržištu može biti teško procijeniti profil rizika/povrata takvih start-up poduzeća i MSP-ova te njihovu sposobnost stvaranja povrata prilagođenih riziku. Poteškoće na koje ti MSP-ovi nailaze pri razmjeni informacija o kvaliteti svojih projekata, njihova pretpostavljena rizičnost i slaba kreditna sposobnost uzrokuju velike transakcijske i agencijske troškove te mogu povećati otpor ulagača prema rizicima. Mala poduzeća srednje tržišne kapitalizacije i inovativna poduzeća srednje tržišne kapitalizacije mogu se suočiti sa sličnim poteškoćama i stoga biti izložena istom tržišnom nedostatku ili prepreci. |
| --- | --- |

68.

Mjera rizičnog financiranja može biti opravdana samo ako je usmjerena na određeni tržišni nedostatak ili drugu relevantnu prepreku koja je dokazana ex ante

start-up

| 69. | Stoga se mjera rizičnog financiranja mora oblikovati tako da se njome ukloni posebni tržišni nedostatak ili druga relevantna prepreka utvrđena ex ante procjenom, posebno u pogledu prihvatljivih poduzetnika u ciljanoj fazi razvoja, na ciljanom zemljopisnom području i, ako je primjenjivo, u ciljanom gospodarskom sektoru. |
| --- | --- |

69.

Stoga se mjera rizičnog financiranja mora oblikovati tako da se njome ukloni posebni tržišni nedostatak ili druga relevantna prepreka utvrđena ex ante

| 70. | Kako bi se osiguralo da su financijski posrednici uključeni u mjeru usmjereni na utvrđene tržišne nedostatke, mora se provesti postupak dubinske analize kojim se osigurava tržišno razumna strategija ulaganja s naglaskom na utvrđene ciljeve politike i u skladu s definiranim zahtjevima prihvatljivosti i ograničenjima financiranja. Države članice moraju posebno odabrati financijske posrednike koji mogu dokazati da je njihova predložena strategija ulaganja tržišno razumna i da sadržava odgovarajuću politiku diversifikacije rizika s ciljem postizanja ekonomske održivosti i učinkovitih razmjera u pogledu vrijednosti i teritorijalnog obuhvata ulaganja. |
| --- | --- |

70.

Kako bi se osiguralo da su financijski posrednici uključeni u mjeru usmjereni na utvrđene tržišne nedostatke, mora se provesti postupak dubinske analize kojim se osigurava tržišno razumna strategija ulaganja s naglaskom na utvrđene ciljeve politike i u skladu s definiranim zahtjevima prihvatljivosti i ograničenjima financiranja. Države članice moraju posebno odabrati financijske posrednike koji mogu dokazati da je njihova predložena strategija ulaganja tržišno razumna i da sadržava odgovarajuću politiku diversifikacije rizika s ciljem postizanja ekonomske održivosti i učinkovitih razmjera u pogledu vrijednosti i teritorijalnog obuhvata ulaganja.

3.2.2.1.   Mjere namijenjene kategorijama poduzetnika izvan područja primjene Uredbe o općem skupnom izuzeću

Mjere namijenjene kategorijama poduzetnika izvan područja primjene Uredbe o općem skupnom izuzeću

| 71. | Kada je riječ o pristupu financiranju, područje primjene Uredbe o općem skupnom izuzeću ograničeno je na MSP-ove. Međutim, određeni poduzetnici koji nisu obuhvaćeni definicijom MSP-ova u smislu broja zaposlenih ili financijskih pragova, ili oboje, mogu se suočiti sa sličnim ograničenjima u financiranju. |
| --- | --- |

71.

Kada je riječ o pristupu financiranju, područje primjene Uredbe o općem skupnom izuzeću ograničeno je na MSP-ove. Međutim, određeni poduzetnici koji nisu obuhvaćeni definicijom MSP-ova u smislu broja zaposlenih ili financijskih pragova, ili oboje, mogu se suočiti sa sličnim ograničenjima u financiranju.

(a)   Mala poduzeća srednje tržišne kapitalizacije

Mala poduzeća srednje tržišne kapitalizacije

| 72. | Uključenje malih poduzeća srednje tržišne kapitalizacije uz MSP-ove među poduzetnike prihvatljive za mjere rizičnog financiranja moglo bi biti opravdano ako bi se time potaknulo privatne ulagače na ulaganje u diversificiraniji portfelj, uz bolje mogućnosti ulaska na tržište i izlaska s njega. Uključivanjem malih poduzeća srednje tržišne kapitalizacije u portfelj vjerojatno bi se umanjila rizičnost na razini portfelja i tako povećao povrat od ulaganja. Zato bi to mogao biti posebno učinkovit način privlačenja institucionalnih ulagača rizičnijim društvima u njihovoj ranoj fazi. |
| --- | --- |

72.

Uključenje malih poduzeća srednje tržišne kapitalizacije uz MSP-ove među poduzetnike prihvatljive za mjere rizičnog financiranja moglo bi biti opravdano ako bi se time potaknulo privatne ulagače na ulaganje u diversificiraniji portfelj, uz bolje mogućnosti ulaska na tržište i izlaska s njega. Uključivanjem malih poduzeća srednje tržišne kapitalizacije u portfelj vjerojatno bi se umanjila rizičnost na razini portfelja i tako povećao povrat od ulaganja. Zato bi to mogao biti posebno učinkovit način privlačenja institucionalnih ulagača rizičnijim društvima u njihovoj ranoj fazi.

| 73. | Zbog toga i ako ex ante procjena sadržava odgovarajuće ekonomske dokaze, pružanje podrške malim poduzećima srednje tržišne kapitalizacije može biti opravdano. U svojoj procjeni Komisija će uzeti u obzir intenzitet rada i kapitala ciljnih poduzetnika te druge kriterije koji odražavaju specifična ograničenja financiranja koja utječu na mala poduzeća srednje tržišne kapitalizacije (na primjer dostatno jamstvo za veći zajam ili potreba za znatnim vanjskim kapitalom za razvoj i provedbu). |
| --- | --- |

73.

Zbog toga i ako ex ante

(b)   Inovativna poduzeća srednje tržišne kapitalizacije

Inovativna poduzeća srednje tržišne kapitalizacije

| 74. | U određenim bi se okolnostima i poduzeća srednje tržišne kapitalizacije mogla suočiti s ograničenjima u financiranju usporedivima s onima koja utječu na MSP-ove. To bi se, primjerice, moglo dogoditi poduzećima srednje tržišne kapitalizacije koja se bave istraživanjima i razvojem te inovacijskim aktivnostima uz istodobno početno ulaganje u proizvodna postrojenja, uključujući prvu tržišnu primjenu, a čiji rezultati potencijalnim ulagačima ne omogućavaju donošenje relevantnih pretpostavki o budućim tržišnim izgledima ishoda takvih aktivnosti jer se ta tržišta tek razvijaju ili sadržavaju napredni tehnološki element čiju je rizičnost teško ocijeniti (npr. zrakoplovno-svemirski i obrambeni sektor). U tim bi slučajevima inovativnim poduzećima srednje tržišne kapitalizacije mogla biti potrebna državna potpora za rizično financiranje radi povećanja proizvodnih kapaciteta do održive razine na kojoj bi i sami mogli privući privatno financiranje. Osim toga, opažanje iz odjeljka 3.2.2.1. točke (a) vrijedi i za inovativna poduzeća srednje tržišne kapitalizacije. Njihovo uključivanje u portfelj ulaganja za financijskog posrednika mogao bi biti učinkovit način diverzifikacije mogućnosti ulaganja koje bi mogle privući veći broj mogućih ulagača. |
| --- | --- |

74.

U određenim bi se okolnostima i poduzeća srednje tržišne kapitalizacije mogla suočiti s ograničenjima u financiranju usporedivima s onima koja utječu na MSP-ove. To bi se, primjerice, moglo dogoditi poduzećima srednje tržišne kapitalizacije koja se bave istraživanjima i razvojem te inovacijskim aktivnostima uz istodobno početno ulaganje u proizvodna postrojenja, uključujući prvu tržišnu primjenu, a čiji rezultati potencijalnim ulagačima ne omogućavaju donošenje relevantnih pretpostavki o budućim tržišnim izgledima ishoda takvih aktivnosti jer se ta tržišta tek razvijaju ili sadržavaju napredni tehnološki element čiju je rizičnost teško ocijeniti (npr. zrakoplovno-svemirski i obrambeni sektor). U tim bi slučajevima inovativnim poduzećima srednje tržišne kapitalizacije mogla biti potrebna državna potpora za rizično financiranje radi povećanja proizvodnih kapaciteta do održive razine na kojoj bi i sami mogli privući privatno financiranje. Osim toga, opažanje iz odjeljka 3.2.2.1. točke (a) vrijedi i za inovativna poduzeća srednje tržišne kapitalizacije. Njihovo uključivanje u portfelj ulaganja za financijskog posrednika mogao bi biti učinkovit način diverzifikacije mogućnosti ulaganja koje bi mogle privući veći broj mogućih ulagača.

(c)   MSP-ovi koji su početno rizično financijsko ulaganje dobili nakon što su na tržištu poslovali dulje od razdoblja prihvatljivosti utvrđenog u Uredbi o općem skupnom izuzeću

MSP-ovi koji su početno rizično financijsko ulaganje dobili nakon što su na tržištu poslovali dulje od razdoblja prihvatljivosti utvrđenog u Uredbi o općem skupnom izuzeću

| 75. | Može se smatrati da su neke vrste poduzetnika još u fazi širenja/ranoj fazi rasta ako, unatoč tomu što postoje već dulje vrijeme, nisu dovoljno dokazali svoj potencijal za stvaranje povrata ili nemaju dovoljno robusne rezultate i odgovarajuće jamstvo. To može biti slučaj u visokorizičnim sektorima, kao što je biotehnologija, zrakoplovno-svemirski sektor, obrana, kulturne i kreativne industrije, te možda općenito u inovativnim MSP-ovima, uključujući MSP-ove koji su usmjereni na zelene ili digitalne tehnologije ili MSP-ove koji se bave socijalnim inovacijama (50). Štoviše, poduzetnicima koji imaju vlastiti kapital dostatan za financiranje početnih aktivnosti vanjsko financiranje može biti potrebno tek u kasnijoj fazi, na primjer da bi povećali kapacitete i od malog došli do poslovanja velikih razmjera. To bi moglo iziskivati veći iznos ulaganja koji premašuje njihova sredstva. |
| --- | --- |

75.

Može se smatrati da su neke vrste poduzetnika još u fazi širenja/ranoj fazi rasta ako, unatoč tomu što postoje već dulje vrijeme, nisu dovoljno dokazali svoj potencijal za stvaranje povrata ili nemaju dovoljno robusne rezultate i odgovarajuće jamstvo. To može biti slučaj u visokorizičnim sektorima, kao što je biotehnologija, zrakoplovno-svemirski sektor, obrana, kulturne i kreativne industrije, te možda općenito u inovativnim MSP-ovima, uključujući MSP-ove koji su usmjereni na zelene ili digitalne tehnologije ili MSP-ove koji se bave socijalnim inovacijama (50

| 76. | Stoga bi se mogle dopustiti mjere kojima se početno ulaganje provodi nakon razdoblja prihvatljivosti utvrđenog u članku 21. Uredbe o općem skupnom izuzeću. U tim okolnostima Komisija može zatražiti da se mjerom jasno definiraju prihvatljive kategorije poduzetnika, s obzirom na dokaze iz ex ante procjene o postojanju specifičnog tržišnog nedostatka koji utječe na takve poduzetnike. |
| --- | --- |

76.

Stoga bi se mogle dopustiti mjere kojima se početno ulaganje provodi nakon razdoblja prihvatljivosti utvrđenog u članku 21. Uredbe o općem skupnom izuzeću. U tim okolnostima Komisija može zatražiti da se mjerom jasno definiraju prihvatljive kategorije poduzetnika, s obzirom na dokaze iz ex ante

(d)   Start-up poduzeća i MSP-ovi kojima je potreban iznos rizičnog financijskog ulaganja koji premašuje gornju granicu određenu u Uredbi o općem skupnom izuzeću.

Start-up poduzeća i MSP-ovi kojima je potreban iznos rizičnog financijskog ulaganja koji premašuje gornju granicu određenu u Uredbi o općem skupnom izuzeću.

| 77. | Članak 21. Uredbe o općem skupnom izuzeću utvrđen je najveći ukupni iznos rizičnog financiranja po prihvatljivom poduzetniku, uključujući naknadna ulaganja. Međutim, u nekim granama djelatnosti u kojima su početni troškovi istraživanja ili ulaganja razmjerno visoki, na primjer zrakoplovno-svemirski sektor, obrana, biološke znanosti ili zelena tehnologija ili energija, taj iznos možda nije dostatan za sve potrebne krugove ulaganja i održivi rast start-up poduzeća ili MSP-ova. Stoga, u određenim okolnostima, može biti opravdano odobriti veći iznos ukupnog ulaganja namijenjen prihvatljvim poduzetnicima. |
| --- | --- |

77.

Članak 21. Uredbe o općem skupnom izuzeću utvrđen je najveći ukupni iznos rizičnog financiranja po prihvatljivom poduzetniku, uključujući naknadna ulaganja. Međutim, u nekim granama djelatnosti u kojima su početni troškovi istraživanja ili ulaganja razmjerno visoki, na primjer zrakoplovno-svemirski sektor, obrana, biološke znanosti ili zelena tehnologija ili energija, taj iznos možda nije dostatan za sve potrebne krugove ulaganja i održivi rast start-up

| 78. | Točnije, mjerama rizičnog financiranja može se osigurati potpora koja premašuje najveći ukupni iznos utvrđen u Uredbi o općem skupnom izuzeću, pod uvjetom da predviđeni iznos odgovara iznosu i vrsti sredstava za koja je ex ante procjenom utvrđeno da su potrebna za poslovanje u ciljnim sektorima ili područjima. U takvim će slučajevima Komisija uzeti u obzir kapitalno intenzivnu narav ciljnih sektora i/ili više troškove ulaganja u određenim geografskim područjima. |
| --- | --- |

78.

Točnije, mjerama rizičnog financiranja može se osigurati potpora koja premašuje najveći ukupni iznos utvrđen u Uredbi o općem skupnom izuzeću, pod uvjetom da predviđeni iznos odgovara iznosu i vrsti sredstava za koja je ex ante

(e)   Alternativne trgovinske platforme koje ne ispunjuju uvjete iz Uredbe o općem skupnom izuzeću

Alternativne trgovinske platforme koje ne ispunjuju uvjete iz Uredbe o općem skupnom izuzeću

| 79. | Komisija uviđa da su alternativne trgovinske platforme važan dio tržišta financiranja MSP-ova jer privlače svježi kapital u MSP-ove i istodobno olakšavaju izlazak ranijim ulagačima (51). U Uredbi o općem skupnom izuzeću potvrđuje se njihova važnost time što im se djelatnost olakšava poreznim poticajima fizičkim osobama koje ulažu u poduzeća uvrštena na tim platformama ili programima potpore za start-up poduzeća koja upravljaju tim platformama, pod uvjetom da platformom upravlja malo poduzeće i do određenih pragova. |
| --- | --- |

79.

Komisija uviđa da su alternativne trgovinske platforme važan dio tržišta financiranja MSP-ova jer privlače svježi kapital u MSP-ove i istodobno olakšavaju izlazak ranijim ulagačima (51

start-up

| 80. | Međutim, upravitelji alternativnih trgovinskih platformi ne moraju nužno biti mala poduzeća u trenutku osnivanja. Uz to, najveći iznos potpore dopušten za potpore za start-up poduzeća na temelju Uredbe o općem skupnom izuzeću može biti nedostatan za osnivanje platforme. Štoviše, kako bi se privukli dostatni resursi za osnivanje i pokretanje novih platformi, možda će biti potrebno omogućiti porezne poticaje korporativnim ulagačima. Naposljetku, na platformu ne moraju biti uvršteni samo MSP-ovi, nego i poduzetnici koji premašuju prag utvrđen u definiciji MSP-ova. |
| --- | --- |

80.

Međutim, upravitelji alternativnih trgovinskih platformi ne moraju nužno biti mala poduzeća u trenutku osnivanja. Uz to, najveći iznos potpore dopušten za potpore za start-up

| 81. | Zato bi u određenim okolnostima moglo biti opravdano dopustiti porezne poticaje korporativnim ulagačima, podupirati upravitelje platformi koji nisu mala poduzeća, dopustiti ulaganja za osnivanje alternativnih trgovinskih platformi čiji iznos premašuje gornju granicu za potporu za start-up poduzeća iz Uredbe o općem skupnom izuzeću ili dopustiti potporu alternativnim trgovinskim platformama na kojima većinu financijskih instrumenata uvrštenih za trgovanje izdaju MSP-ovi. U tim se slučajevima ex ante procjenom mora dokazati postojanje posebnog tržišnog nedostatka ili druge relevantne prepreke koja utječe na takve platforme na relevantnom zemljopisnom tržištu. |
| --- | --- |

81.

Zato bi u određenim okolnostima moglo biti opravdano dopustiti porezne poticaje korporativnim ulagačima, podupirati upravitelje platformi koji nisu mala poduzeća, dopustiti ulaganja za osnivanje alternativnih trgovinskih platformi čiji iznos premašuje gornju granicu za potporu za start-up

ex ante

3.2.2.2.   Mjere s parametrima oblikovanja koji nisu u skladu s Uredbom o općem skupnom izuzeću

Mjere s parametrima oblikovanja koji nisu u skladu s Uredbom o općem skupnom izuzeću

(a)   Financijski instrumenti uz sudjelovanje neovisnog privatnog ulagača ispod omjera iz Uredbe o općem skupnom izuzeću

Financijski instrumenti uz sudjelovanje neovisnog privatnog ulagača ispod omjera iz Uredbe o općem skupnom izuzeću

| 82. | Tržišni nedostaci ili druge relevantne prepreke koji utječu na poduzeća mogu u određenim regijama ili državama članicama biti izraženiji zbog razmjerno slabe razvijenosti tržišta financiranja MSP-ova na tim područjima u usporedbi s drugim regijama u istoj državi članici, drugim državama članicama ili na globalnoj razini. To može posebno biti slučaj u državama članicama bez ustaljene podrške formalnih ulagača poduzetničkog kapitala, fondova privatnog vlasničkog kapitala ili poslovnih anđela. U slučaju mjera usmjerenih na prevladavanje takvih strukturnih prepreka Komisija može prihvatiti sudjelovanje neovisnih privatnih ulagača ispod omjera iz članka 21. Uredbe o općem skupnom izuzeću pod uvjetom iz prethodne točke 25. ovih Smjernica. |
| --- | --- |

82.

Tržišni nedostaci ili druge relevantne prepreke koji utječu na poduzeća mogu u određenim regijama ili državama članicama biti izraženiji zbog razmjerno slabe razvijenosti tržišta financiranja MSP-ova na tim područjima u usporedbi s drugim regijama u istoj državi članici, drugim državama članicama ili na globalnoj razini. To može posebno biti slučaj u državama članicama bez ustaljene podrške formalnih ulagača poduzetničkog kapitala, fondova privatnog vlasničkog kapitala ili poslovnih anđela. U slučaju mjera usmjerenih na prevladavanje takvih strukturnih prepreka Komisija može prihvatiti sudjelovanje neovisnih privatnih ulagača ispod omjera iz članka 21. Uredbe o općem skupnom izuzeću pod uvjetom iz prethodne točke 25. ovih Smjernica.

| 83. | Osim toga, Komisija može prihvatiti mjere rizičnog financiranja uz sudjelovanje neovisnih privatnih ulagača ispod omjera iz članka 21. Uredbe o općem skupnom izuzeću i u slučaju izraženijeg tržišnog nedostatka ili druge relevantne prepreke koju je dokazala država članica, posebno ako se te mjere konkretno odnose na MSP-ove prije njihove prve komercijalne prodaje ili u fazi provjere koncepta, uz uvjet da znatan dio rizika ulaganja snose sudjelujući privatni ulagači. |
| --- | --- |

83.

Osim toga, Komisija može prihvatiti mjere rizičnog financiranja uz sudjelovanje neovisnih privatnih ulagača ispod omjera iz članka 21. Uredbe o općem skupnom izuzeću i u slučaju izraženijeg tržišnog nedostatka ili druge relevantne prepreke koju je dokazala država članica, posebno ako se te mjere konkretno odnose na MSP-ove prije njihove prve komercijalne prodaje ili u fazi provjere koncepta, uz uvjet da znatan dio rizika ulaganja snose sudjelujući privatni ulagači.

(b)   Financijski instrumenti čiji su parametri oblikovanja iznad gornjih vrijednosti iz Uredbe o općem skupnom izuzeću

Financijski instrumenti čiji su parametri oblikovanja iznad gornjih vrijednosti iz Uredbe o općem skupnom izuzeću

| 84. | Korist od Uredbe o općem skupnom izuzeću ograničena je na mjere u kojima je nejednaka raspodjela gubitka između javnih i privatnih ulagača osmišljena tako da se ograniči prvi gubitak koji pretrpi javni ulagač. Slično tome, u slučaju jamstava, skupno izuzeće ograničava jamstvenu stopu i ukupne gubitke javnog ulagača. |
| --- | --- |

84.

Korist od Uredbe o općem skupnom izuzeću ograničena je na mjere u kojima je nejednaka raspodjela gubitka između javnih i privatnih ulagača osmišljena tako da se ograniči prvi gubitak koji pretrpi javni ulagač. Slično tome, u slučaju jamstava, skupno izuzeće ograničava jamstvenu stopu i ukupne gubitke javnog ulagača.

| 85. | Međutim, u određenim okolnostima javni ulagatelj može zauzeti rizičniji financijski položaj i tako privatnim ulagačima ili zajmodavcima omogućiti dodatno financiranje. Pri procjenjivanju mjera s financijskim parametrima koji premašuju gornje vrijednosti iz Uredbe o općem skupnom izuzeću Komisija će uzeti u obzir više čimbenika, kako je navedeno u odjeljku 3.2.3.2. ovih Smjernica. |
| --- | --- |

85.

Međutim, u određenim okolnostima javni ulagatelj može zauzeti rizičniji financijski položaj i tako privatnim ulagačima ili zajmodavcima omogućiti dodatno financiranje. Pri procjenjivanju mjera s financijskim parametrima koji premašuju gornje vrijednosti iz Uredbe o općem skupnom izuzeću Komisija će uzeti u obzir više čimbenika, kako je navedeno u odjeljku 3.2.3.2. ovih Smjernica.

(c)   Financijski instrumenti, osim jamstava, ako se pri odabiru ulagača, financijskih posrednika i njihovih upravitelja daje prednost zaštiti od pada vrijednosti ulaganja pred asimetričnom podjelom dobiti

Financijski instrumenti, osim jamstava, ako se pri odabiru ulagača, financijskih posrednika i njihovih upravitelja daje prednost zaštiti od pada vrijednosti ulaganja pred asimetričnom podjelom dobiti

| 86. | U skladu s člankom 21. Uredbe o općem skupnom izuzeću odabir financijskih posrednika te ulagača ili upravitelja fondova mora se temeljiti na otvorenom, transparentnom i nediskriminirajućem postupku, u kojem su jasno utvrđeni ciljevi politike koji se mjerom nastoje ostvariti i vrste financijskih parametara utvrđenih radi njihova ostvarenja. To znači da financijski posrednici ili njihovi upravitelji moraju biti odabrani postupkom koji je u skladu s Direktivom 2014/24/EU. Ako ta direktiva nije primjenjiva, postupak odabira mora biti takav da se osigura što veći izbor među kvalificiranim financijskim posrednicima ili upraviteljima fondova. Konkretno, takav postupak mora predmetnoj državi članici omogućiti da usporedi uvjete koje su dogovorili financijski posrednici ili upravitelji fondova i potencijalni privatni ulagači kako bi se osiguralo da mjera rizičnog financiranja, s obzirom na realističnu strategiju ulaganja, bude atraktivna privatnim ulagačima uz najmanju moguću državnu potporu ili najmanje odstupanje od jednakih uvjeta. |
| --- | --- |

86.

U skladu s člankom 21. Uredbe o općem skupnom izuzeću odabir financijskih posrednika te ulagača ili upravitelja fondova mora se temeljiti na otvorenom, transparentnom i nediskriminirajućem postupku, u kojem su jasno utvrđeni ciljevi politike koji se mjerom nastoje ostvariti i vrste financijskih parametara utvrđenih radi njihova ostvarenja. To znači da financijski posrednici ili njihovi upravitelji moraju biti odabrani postupkom koji je u skladu s Direktivom 2014/24/EU. Ako ta direktiva nije primjenjiva, postupak odabira mora biti takav da se osigura što veći izbor među kvalificiranim financijskim posrednicima ili upraviteljima fondova. Konkretno, takav postupak mora predmetnoj državi članici omogućiti da usporedi uvjete koje su dogovorili financijski posrednici ili upravitelji fondova i potencijalni privatni ulagači kako bi se osiguralo da mjera rizičnog financiranja, s obzirom na realističnu strategiju ulaganja, bude atraktivna privatnim ulagačima uz najmanju moguću državnu potporu ili najmanje odstupanje od jednakih uvjeta.

| 87. | Na temelju članka 21. Uredbe o općem skupnom izuzeću primjenjivi kriteriji za odabir upraviteljâ moraju uključivati uvjet prema kojem se za instrumente koji nisu jamstva „prednost daje podjeli dobiti pred zaštitom od ulaganja” kako bi se ograničila sklonost upravitelja pretjeranom preuzimanju rizika pri odabiru poduzetnika u koje se ulaže. Time se želi osigurati da se, bez obzira na oblik financijskog instrumenta predviđen mjerom, pri svakom povlaštenom tretmanu privatnih ulagača ili zajmodavaca vodi računa o javnom interesu koji se sastoji od osiguranja obnovljivost izdvojenih javnih sredstava i dugoročne financijske održivosti mjere. |
| --- | --- |

87.

Na temelju članka 21. Uredbe o općem skupnom izuzeću primjenjivi kriteriji za odabir upraviteljâ moraju uključivati uvjet prema kojem se za instrumente koji nisu jamstva „prednost daje podjeli dobiti pred zaštitom od ulaganja” kako bi se ograničila sklonost upravitelja pretjeranom preuzimanju rizika pri odabiru poduzetnika u koje se ulaže. Time se želi osigurati da se, bez obzira na oblik financijskog instrumenta predviđen mjerom, pri svakom povlaštenom tretmanu privatnih ulagača ili zajmodavaca vodi računa o javnom interesu koji se sastoji od osiguranja obnovljivost izdvojenih javnih sredstava i dugoročne financijske održivosti mjere.

| 88. | U nekim je slučajevima potrebno dati prednost zaštiti od pada vrijednosti ulaganja, konkretno u slučajevima kada je mjera usmjerena na određena start-up poduzeća ili određene sektore s visokom stopom neispunjavanja obveza MSP-ova. To može biti slučaj kod mjera namijenjenih sektorima suočenima s velikim tehnološkim zaprekama ili sektorima u kojima društva uvelike ovise o pojedinačnim projektima koji iziskuju veliko početno ulaganje i za posljedicu imaju veliku izloženost rizicima, kao što su zrakoplovno-svemirski sektor i obrana te kulturne i kreativne djelatnosti. Davanje prednosti mehanizmima zaštite od pada vrijednosti ulaganja može biti opravdano kod mjera koje djeluju preko fonda fondova i kojima je cilj privlačenje privatnih ulagača na toj razini ili mjera namijenjenih MSP-ovima prije prve komercijalne prodaje ili u fazi provjere koncepta. |
| --- | --- |

88.

U nekim je slučajevima potrebno dati prednost zaštiti od pada vrijednosti ulaganja, konkretno u slučajevima kada je mjera usmjerena na određena start-up

(d)   Porezni poticaji korporativnim ulagačima, uključujući financijske posrednike ili njihove upravitelje koji djeluju kao suulagači

Porezni poticaji korporativnim ulagačima, uključujući financijske posrednike ili njihove upravitelje koji djeluju kao suulagači

| 89. | Iako se Uredbom o općem skupnom izuzeću pokrivaju porezni poticaji neovisnim privatnim ulagačima koji su fizičke osobe u smislu njezina članka 2. koje rizično financiranje prihvatljivim start-up poduzećima i MSP-ovima pružaju neposredno ili posredno, države članice mogu smatrati primjerenim donošenje mjera kojima se slični poticaji daju i neovisnim privatnim ulagačima koji su korporativni ulagači. Razlika je u činjenici da su korporativni ulagači poduzetnici u smislu članka 107. Ugovora. Na mjeru se zato moraju primijeniti posebna ograničenja (kako je utvrđeno u odjeljcima 3.2.3.3. i 3.2.4.2.) kako bi se osiguralo da potpora na razini korporativnih ulagača ostane razmjerna te da ima stvaran učinak poticaja. |
| --- | --- |

89.

Iako se Uredbom o općem skupnom izuzeću pokrivaju porezni poticaji neovisnim privatnim ulagačima koji su fizičke osobe u smislu njezina članka 2. koje rizično financiranje prihvatljivim start-up

| 90. | Financijski posrednici i njihovi upravitelji mogu ostvariti korist od poreznih poticaja samo ako djeluju kao suulagači ili suzajmodavci. Porezni poticaj ne može se odobriti za obavljene usluge financijskih posrednika ili njihovih upravitelja za provedbu mjere. |
| --- | --- |

90.

Financijski posrednici i njihovi upravitelji mogu ostvariti korist od poreznih poticaja samo ako djeluju kao suulagači ili suzajmodavci. Porezni poticaj ne može se odobriti za obavljene usluge financijskih posrednika ili njihovih upravitelja za provedbu mjere.

3.2.3.   Primjerenost mjere potpore

Primjerenost mjere potpore

| 91. | Predložena mjera potpore mora biti odgovarajući instrument politike namijenjen postizanju željenog cilja potpore, odnosno ne smije postojati instrument politike ili instrument potpore koji su u boljem položaju i manje distorzivni, a kojima se može postići isti ishod. |
| --- | --- |

91.

Predložena mjera potpore mora biti odgovarajući instrument politike namijenjen postizanju željenog cilja potpore, odnosno ne smije postojati instrument politike ili instrument potpore koji su u boljem položaju i manje distorzivni, a kojima se može postići isti ishod.

3.2.3.1.   Primjerenost u odnosu na druge instrumente politike i druge instrumente potpore

Primjerenost u odnosu na druge instrumente politike i druge instrumente potpore

| 92. | Kako bi se uklonio utvrđeni tržišni nedostatak ili druga relevantna prepreka i doprinijelo ostvarenju ciljeva politike koji se mjerom nastoje ostvariti, predložena mjera rizičnog financiranja mora biti primjereni instrument. Država članica mora valjano obrazložiti odabir određene mjere rizičnog financiranja na temelju dokaza iz ex ante procjene. |
| --- | --- |

92.

Kako bi se uklonio utvrđeni tržišni nedostatak ili druga relevantna prepreka i doprinijelo ostvarenju ciljeva politike koji se mjerom nastoje ostvariti, predložena mjera rizičnog financiranja mora biti primjereni instrument. Država članica mora valjano obrazložiti odabir određene mjere rizičnog financiranja na temelju dokaza iz ex ante

| 93. | U prvom će koraku Komisija razmotriti može li se i u kojoj mjeri mjera rizičnog financiranja smatrati primjerenim instrumentom u usporedbi s drugim instrumentima politike namijenjenima poticanju pružanja rizičnog financiranja prihvatljivim poduzetnicima. Državna potpora nije jedini instrument politike koji državama članicama stoji na raspolaganju za lakše pružanje rizičnog financiranja prihvatljivim poduzetnicima. Države članice mogu primijeniti druge komplementarne instrumente politike na strani ponude i potražnje, kao što su regulatorne mjere za bolje funkcioniranje financijskih tržišta, mjere unaprjeđenja poslovnog okruženja, savjetodavne usluge o spremnosti na ulaganje ili javnim ulaganjima u skladu s testom subjekta u tržišnom gospodarstvu. |
| --- | --- |

93.

U prvom će koraku Komisija razmotriti može li se i u kojoj mjeri mjera rizičnog financiranja smatrati primjerenim instrumentom u usporedbi s drugim instrumentima politike namijenjenima poticanju pružanja rizičnog financiranja prihvatljivim poduzetnicima. Državna potpora nije jedini instrument politike koji državama članicama stoji na raspolaganju za lakše pružanje rizičnog financiranja prihvatljivim poduzetnicima. Države članice mogu primijeniti druge komplementarne instrumente politike na strani ponude i potražnje, kao što su regulatorne mjere za bolje funkcioniranje financijskih tržišta, mjere unaprjeđenja poslovnog okruženja, savjetodavne usluge o spremnosti na ulaganje ili javnim ulaganjima u skladu s testom subjekta u tržišnom gospodarstvu.

| 94. | U drugom će koraku Komisija razmotriti je li predložena mjera primjerenija od alternativnih instrumenata državne potpore koji se odnose na isti tržišni nedostatak ili drugu relevantnu prepreku. U tom se pogledu uglavnom smatra da su financijski instrumenti manje distorzivni od izravnih bespovratnih sredstava i da su stoga primjereniji instrument. Međutim, državna potpora za olakšavanje rizičnog financiranja može se dodijeliti u raznim oblicima, kao što su selektivni porezni instrumenti, financijski instrumenti pod povoljnijim komercijalnim uvjetima, uključujući razne vlasničke ili dužničke instrumente ili jamstva različitih obilježja rizika i povrata, i može biti dodijeljena na razne načine i biti raznih struktura financiranja, čija primjerenost ovisi o prirodi ciljanih poduzetnika i nedostatku sredstava. Komisija će procijeniti osigurava li se mjerom učinkovita struktura ulaganja, pri čemu će voditi računa o strategiji ulaganja fonda, kako bi se zajamčila održivost operacija. |
| --- | --- |

94.

U drugom će koraku Komisija razmotriti je li predložena mjera primjerenija od alternativnih instrumenata državne potpore koji se odnose na isti tržišni nedostatak ili drugu relevantnu prepreku. U tom se pogledu uglavnom smatra da su financijski instrumenti manje distorzivni od izravnih bespovratnih sredstava i da su stoga primjereniji instrument. Međutim, državna potpora za olakšavanje rizičnog financiranja može se dodijeliti u raznim oblicima, kao što su selektivni porezni instrumenti, financijski instrumenti pod povoljnijim komercijalnim uvjetima, uključujući razne vlasničke ili dužničke instrumente ili jamstva različitih obilježja rizika i povrata, i može biti dodijeljena na razne načine i biti raznih struktura financiranja, čija primjerenost ovisi o prirodi ciljanih poduzetnika i nedostatku sredstava. Komisija će procijeniti osigurava li se mjerom učinkovita struktura ulaganja, pri čemu će voditi računa o strategiji ulaganja fonda, kako bi se zajamčila održivost operacija.

| 95. | S tim u vezi, Komisija će pozitivno ocijeniti na mjere koje uključuju dovoljno velike fondove u smislu veličine portfelja i geografske pokrivenosti, posebno ako djeluju u više država članica, te diverzifikacije portfelja zbog toga što takvi fondovi mogu biti učinkovitiji i stoga privlačniji privatnim ulagačima u usporedbi s manjim fondovima. Određene strukture fonda fondova mogu ispunjavati te zahtjeve pod uvjetom da se ukupni troškovi upravljanja koji proizlaze iz različitih razina posredovanja prebijaju sa značajnim učincima. |
| --- | --- |

95.

S tim u vezi, Komisija će pozitivno ocijeniti na mjere koje uključuju dovoljno velike fondove u smislu veličine portfelja i geografske pokrivenosti, posebno ako djeluju u više država članica, te diverzifikacije portfelja zbog toga što takvi fondovi mogu biti učinkovitiji i stoga privlačniji privatnim ulagačima u usporedbi s manjim fondovima. Određene strukture fonda fondova mogu ispunjavati te zahtjeve pod uvjetom da se ukupni troškovi upravljanja koji proizlaze iz različitih razina posredovanja prebijaju sa značajnim učincima.

3.2.3.2.   Uvjeti za utvrđivanje primjerenosti financijskih instrumenata

Uvjeti za utvrđivanje primjerenosti financijskih instrumenata

| 96. | Da bi utvrdila primjerenost financijskih instrumenata čiji parametri oblikovanja nisu obuhvaćeni Uredbom o općem skupnom izuzeću, Komisija će razmotriti uvjete utvrđene u točkama od 97. do 121. ovih Smjernica. |
| --- | --- |

96.

Da bi utvrdila primjerenost financijskih instrumenata čiji parametri oblikovanja nisu obuhvaćeni Uredbom o općem skupnom izuzeću, Komisija će razmotriti uvjete utvrđene u točkama od 97. do 121. ovih Smjernica.

| 97. | Prvo, mjerom se mora mobilizirati dodatno financiranje od sudionika na tržištu. Minimalni omjeri neovisnog privatnog ulaganja ispod onih utvrđenih u članku 21. Uredbe o općem skupnom izuzeću mogu se opravdati samo u smislu izraženijeg tržišnog nedostatka ili druge relevantne prepreke utvrđene ex ante procjenom (vidjeti odjeljak 3.2.1.). U tom bi pogledu ex ante procjena trebala sadržavati i dovoljno detaljnu procjenu razine i strukture ponude privatnog financiranja za vrstu prihvatljivog poduzetnika na relevantnom zemljopisnom području (vidjeti točku 63.). Nadalje, mora se pokazati da mjera potiče pružanje dodatnih privatnih sredstava koja se u protivnom ne bi pružala ili bi se pružala u drugom obliku ili iznosima ili pod drugačijim uvjetima. |
| --- | --- |

97.

Prvo, mjerom se mora mobilizirati dodatno financiranje od sudionika na tržištu. Minimalni omjeri neovisnog privatnog ulaganja ispod onih utvrđenih u članku 21. Uredbe o općem skupnom izuzeću mogu se opravdati samo u smislu izraženijeg tržišnog nedostatka ili druge relevantne prepreke utvrđene ex ante

ex ante

| 98. | U slučaju mjera rizičnog financiranja koje su posebno usmjerene na start-up poduzeća i MSP-ove koji ne posluju ni na jednom tržištu (52), Komisija može prihvatiti da je razina neovisnog privatnog sudjelovanja niža od potrebnih omjera. Umjesto toga, kod tako usmjerenih ulaganja Komisija može prihvatiti da privatno sudjelovanje nije po prirodi neovisno, odnosno da je, na primjer, riječ o sudjelovanju vlasnika poduzetnika koji je korisnik. U propisno opravdanim slučajevima Komisija može prihvatiti i razine privatnog sudjelovanja niže od onih iz Uredbe o općem skupnom izuzeću u pogledu prihvatljivih poduzetnika koji su na tržištu poslovali kraće od razdoblja prihvatljivosti utvrđenog u članku 21. Uredbe o općem skupnom izuzeću na temelju gospodarskih dokaza iz ex ante procjene koji se odnose na relevantni tržišni nedostatak ili drugu relevantnu prepreku. |
| --- | --- |

98.

U slučaju mjera rizičnog financiranja koje su posebno usmjerene na start-up

52

ex ante

| 99. | Mjera rizičnog financiranja usmjerena na prihvatljive poduzetnike koji u trenu prvog rizičnog financijskog ulaganja posluju na tržištu dulje od razdoblja prihvatljivosti utvrđenog u članku 21. Uredbe o općem skupnom izuzeću mora sadržavati odgovarajuća ograničenja u smislu vremenskih rokova ili objektivnih kvalitativnih kriterija povezanih s razvojnom fazom ciljnog poduzetnika. U slučaju takvih ciljeva ulaganja Komisija bi obično zahtijevala najmanji omjer privatnog sudjelovanja od 60 %. |
| --- | --- |

99.

Mjera rizičnog financiranja usmjerena na prihvatljive poduzetnike koji u trenu prvog rizičnog financijskog ulaganja posluju na tržištu dulje od razdoblja prihvatljivosti utvrđenog u članku 21. Uredbe o općem skupnom izuzeću mora sadržavati odgovarajuća ograničenja u smislu vremenskih rokova ili objektivnih kvalitativnih kriterija povezanih s razvojnom fazom ciljnog poduzetnika. U slučaju takvih ciljeva ulaganja Komisija bi obično zahtijevala najmanji omjer privatnog sudjelovanja od 60 %.

| 100. | Drugo, uz predloženu razinu privatnog sudjelovanja, Komisija će u obzir uzeti i podjelu rizika i nagrada između javnih i privatnih ulagača. U tom smislu Komisija će pozitivno ocijeniti mjeru u kojoj ulagači jednako dijele gubitke, a privatni ulagači dobivaju samo poticaje za ostvarenje dobiti. Komisija će uzeti u obzir činjenicu da podjela gubitaka pod nejednakim uvjetima ipak može biti potrebna zbog ozbiljnijih tržišnih nedostatka. U pravilu, što je podjela rizika i nagrada bliža stvarnoj poslovnoj praksi, to je vjerojatnije da će Komisija prihvatiti nižu razinu privatnog sudjelovanja. |
| --- | --- |

100.

Drugo, uz predloženu razinu privatnog sudjelovanja, Komisija će u obzir uzeti i podjelu rizika i nagrada između javnih i privatnih ulagača. U tom smislu Komisija će pozitivno ocijeniti mjeru u kojoj ulagači jednako dijele gubitke, a privatni ulagači dobivaju samo poticaje za ostvarenje dobiti. Komisija će uzeti u obzir činjenicu da podjela gubitaka pod nejednakim uvjetima ipak može biti potrebna zbog ozbiljnijih tržišnih nedostatka. U pravilu, što je podjela rizika i nagrada bliža stvarnoj poslovnoj praksi, to je vjerojatnije da će Komisija prihvatiti nižu razinu privatnog sudjelovanja.

| 101. | Treće, Komisija će razmotriti na kojoj se razini strukture financiranja mjerom namjerava potaknuti privatno ulaganje. Na razini fonda fondova, mogućnost privlačenja privatnog financiranja može ovisiti o široj primjeni mehanizama zaštite od pada vrijednosti ulaganja. Suprotno tome, pretjerano oslanjanje na takve mehanizme može narušiti odabir prihvatljivih poduzetnika i uzrokovati neučinkovite ishode kada privatni ulagači interveniraju na razini ulaganja u poduzetnike i na razini pojedinačnih transakcija. |
| --- | --- |

101.

Treće, Komisija će razmotriti na kojoj se razini strukture financiranja mjerom namjerava potaknuti privatno ulaganje. Na razini fonda fondova, mogućnost privlačenja privatnog financiranja može ovisiti o široj primjeni mehanizama zaštite od pada vrijednosti ulaganja. Suprotno tome, pretjerano oslanjanje na takve mehanizme može narušiti odabir prihvatljivih poduzetnika i uzrokovati neučinkovite ishode kada privatni ulagači interveniraju na razini ulaganja u poduzetnike i na razini pojedinačnih transakcija.

| 102. | Pri procjeni primjerenosti specifične strukture mjere Komisija može uzeti u obzir važnost rezidualnog rizika kod odabranih privatnih ulagača u pogledu očekivanih i neočekivanih gubitaka koje je pretrpio javni ulagač te podjelu očekivanih povrata između javnih ulagača i privatnih ulagača. Dakle, mogao bi se prihvatiti drugačiji profil rizika i nagrada ako to povećava iznos privatnog ulaganja bez narušavanja stvarne prirode odluka o ulaganju, koje su vođene ostvarivanjem dobiti. |
| --- | --- |

102.

Pri procjeni primjerenosti specifične strukture mjere Komisija može uzeti u obzir važnost rezidualnog rizika kod odabranih privatnih ulagača u pogledu očekivanih i neočekivanih gubitaka koje je pretrpio javni ulagač te podjelu očekivanih povrata između javnih ulagača i privatnih ulagača. Dakle, mogao bi se prihvatiti drugačiji profil rizika i nagrada ako to povećava iznos privatnog ulaganja bez narušavanja stvarne prirode odluka o ulaganju, koje su vođene ostvarivanjem dobiti.

| 103. | Četvrto, prava priroda poticaja mora biti utvrđena u otvorenom, transparentnom, nediskriminirajućem postupku odabira financijskih posrednika te upravitelja fondova i ulagača. Jednako tako, od upravitelja fonda fondova treba zahtijevati da se u okviru svojeg mandata ulagača pravno obvežu da će u natjecateljskom postupku odabira prihvatljivih financijskih posrednika, upravitelja fondova ili ulagača utvrditi povlaštene uvjete koji bi se mogli primijeniti na razini podređenih fondova. |
| --- | --- |

103.

Četvrto, prava priroda poticaja mora biti utvrđena u otvorenom, transparentnom, nediskriminirajućem postupku odabira financijskih posrednika te upravitelja fondova i ulagača. Jednako tako, od upravitelja fonda fondova treba zahtijevati da se u okviru svojeg mandata ulagača pravno obvežu da će u natjecateljskom postupku odabira prihvatljivih financijskih posrednika, upravitelja fondova ili ulagača utvrditi povlaštene uvjete koji bi se mogli primijeniti na razini podređenih fondova.

| 104. | Kako bi se dokazala potreba za specifičnim financijskim uvjetima na kojima se temelji struktura mjere, od država članica mogu se zatražiti dokazi da su u postupku odabira privatnih ulagača svi sudionici tražili uvjete koji nisu obuhvaćeni Uredbom o općem skupnom izuzeću ili da natječaj nije zaključen. |
| --- | --- |

104.

Kako bi se dokazala potreba za specifičnim financijskim uvjetima na kojima se temelji struktura mjere, od država članica mogu se zatražiti dokazi da su u postupku odabira privatnih ulagača svi sudionici tražili uvjete koji nisu obuhvaćeni Uredbom o općem skupnom izuzeću ili da natječaj nije zaključen.

| 105. | Naposljetku, financijski posrednik ili upravitelj fonda mogu ulagati zajedno s državom članicom ako su uvjeti takvog zajedničkog ulaganja takvi da se njima izbjegava svaki potencijalni sukob interesa. Financijski posrednik mora preuzeti najmanje 10 % tranše prvog gubitka. Takvo zajedničko ulaganje moglo bi pridonijeti usklađenosti odluka o ulaganju s utvrđenim ciljevima politike. Sposobnost upravitelja da osigura ulaganje iz vlastitih sredstava može biti jedan od kriterija za odabir. |
| --- | --- |

105.

Naposljetku, financijski posrednik ili upravitelj fonda mogu ulagati zajedno s državom članicom ako su uvjeti takvog zajedničkog ulaganja takvi da se njima izbjegava svaki potencijalni sukob interesa. Financijski posrednik mora preuzeti najmanje 10 % tranše prvog gubitka. Takvo zajedničko ulaganje moglo bi pridonijeti usklađenosti odluka o ulaganju s utvrđenim ciljevima politike. Sposobnost upravitelja da osigura ulaganje iz vlastitih sredstava može biti jedan od kriterija za odabir.

| 106. | Šesto, u mjerama rizičnog financiranja s dužničkim instrumentima mora se predvidjeti mehanizam kojim će se osigurati da financijski posrednik pogodnost koju primi od države prenese na poduzetnike koji su krajnji korisnici, na primjer u obliku nižih kamata, blažih zahtjeva u pogledu jamstava ili kombinacije navedenog. Financijski posrednik pogodnost može prenijeti i ulaganjem u poduzetnika koji bi, iako potencijalno održiv, na temelju njegovih unutarnjih kriterija za određivanje rejtinga bio u kategoriji rizika u koju financijski posrednik ne bi ulagao da nema mjere rizičnog financiranja. Mehanizam prijenosa mora uključivati odgovarajuće mehanizme praćenja te mehanizam povrata sredstava (53) ili ekvivalentni ugovorni mehanizam. |
| --- | --- |

106.

Šesto, u mjerama rizičnog financiranja s dužničkim instrumentima mora se predvidjeti mehanizam kojim će se osigurati da financijski posrednik pogodnost koju primi od države prenese na poduzetnike koji su krajnji korisnici, na primjer u obliku nižih kamata, blažih zahtjeva u pogledu jamstava ili kombinacije navedenog. Financijski posrednik pogodnost može prenijeti i ulaganjem u poduzetnika koji bi, iako potencijalno održiv, na temelju njegovih unutarnjih kriterija za određivanje rejtinga bio u kategoriji rizika u koju financijski posrednik ne bi ulagao da nema mjere rizičnog financiranja. Mehanizam prijenosa mora uključivati odgovarajuće mehanizme praćenja te mehanizam povrata sredstava (53

| 107. | Naposljetku, kako bi se osiguralo da financijski posrednici uključeni u mjeru rizičnog financiranja ostvare relevantne ciljeve, strategija ulaganja financijskog posrednika mora biti usklađena s ciljevima mjere. U okviru postupka odabira financijski posrednici moraju dokazati kako njihova predložena strategija ulaganja može doprinijeti ostvarenju ciljeva. Nadalje, država članica mora osigurati da je strategija ulaganja posrednika uvijek u skladu s dogovorenim ciljevima, na primjer zahvaljujući odgovarajućim mehanizmima praćenja i izvješćivanja i sudjelovanju predstavnika javnih ulagača u predstavničkim tijelima financijskog posrednika, kao što je nadzorni odbor ili savjetodavni odbor. Odgovarajućom upravljačkom strukturom mora se osigurati da je za bitne promjene strategije ulaganja nužna prethodna suglasnost države članice. Kako bi se otklonile sumnje, država članica ne može izravno sudjelovati u donošenju odluka o pojedinačnim ulaganjima i prodaji imovine. |
| --- | --- |

107.

Naposljetku, kako bi se osiguralo da financijski posrednici uključeni u mjeru rizičnog financiranja ostvare relevantne ciljeve, strategija ulaganja financijskog posrednika mora biti usklađena s ciljevima mjere. U okviru postupka odabira financijski posrednici moraju dokazati kako njihova predložena strategija ulaganja može doprinijeti ostvarenju ciljeva. Nadalje, država članica mora osigurati da je strategija ulaganja posrednika uvijek u skladu s dogovorenim ciljevima, na primjer zahvaljujući odgovarajućim mehanizmima praćenja i izvješćivanja i sudjelovanju predstavnika javnih ulagača u predstavničkim tijelima financijskog posrednika, kao što je nadzorni odbor ili savjetodavni odbor. Odgovarajućom upravljačkom strukturom mora se osigurati da je za bitne promjene strategije ulaganja nužna prethodna suglasnost države članice. Kako bi se otklonile sumnje, država članica ne može izravno sudjelovati u donošenju odluka o pojedinačnim ulaganjima i prodaji imovine.

| 108. | Države članice u okviru mjere rizičnog financiranja mogu upotrijebiti različite financijske instrumente, kao što su vlasnički i kvazivlasnički instrumenti, kreditni instrumenti ili jamstva pod nejednakim uvjetima. U točkama od 109. do 121. utvrđeni su elementi koje će Komisija uzeti u obzir pri procjeni takvih posebnih financijskih instrumenata. |
| --- | --- |

108.

Države članice u okviru mjere rizičnog financiranja mogu upotrijebiti različite financijske instrumente, kao što su vlasnički i kvazivlasnički instrumenti, kreditni instrumenti ili jamstva pod nejednakim uvjetima. U točkama od 109. do 121. utvrđeni su elementi koje će Komisija uzeti u obzir pri procjeni takvih posebnih financijskih instrumenata.

(a)   Vlasnička ulaganja

Vlasnička ulaganja

| 109. | Instrumenti vlasničkih ulaganja mogu biti u obliku vlasničkih ili kvazivlasničkih ulaganja u poduzetnika, čime ulagač kupuje vlasništvo tog poduzetnika (ili udio u njemu). (54) |
| --- | --- |

109.

Instrumenti vlasničkih ulaganja mogu biti u obliku vlasničkih ili kvazivlasničkih ulaganja u poduzetnika, čime ulagač kupuje vlasništvo tog poduzetnika (ili udio u njemu). (54

| 110. | Vlasnički instrumenti mogu imati različite asimetrične značajke i podrazumijevati različit tretman ulagača jer neki od njih mogu u većoj mjeri sudjelovati u rizicima i nagradama. U cilju umanjivanja rizika privatnih ulagača mjerom se može ponuditi zaštita od rasta vrijednosti (javni ulagač odustaje od dijela povrata) ili zaštita od dijela gubitaka (ograničavajući gubitke privatnog ulagača) ili kombinacija navedenog. |
| --- | --- |

110.

Vlasnički instrumenti mogu imati različite asimetrične značajke i podrazumijevati različit tretman ulagača jer neki od njih mogu u većoj mjeri sudjelovati u rizicima i nagradama. U cilju umanjivanja rizika privatnih ulagača mjerom se može ponuditi zaštita od rasta vrijednosti (javni ulagač odustaje od dijela povrata) ili zaštita od dijela gubitaka (ograničavajući gubitke privatnog ulagača) ili kombinacija navedenog.

| 111. | Komisija smatra da se poticajima za ostvarenje dobiti bolje usklađuju interesi javnih i privatnih ulagača. Nasuprot tome, zaštita od pada vrijednosti ulaganja, kod koje javni ulagač može biti izložen riziku slabih rezultata, može uzrokovati neusklađenost interesa i nepovoljan odabir od strane financijskih posrednika ili ulagača. |
| --- | --- |

111.

Komisija smatra da se poticajima za ostvarenje dobiti bolje usklađuju interesi javnih i privatnih ulagača. Nasuprot tome, zaštita od pada vrijednosti ulaganja, kod koje javni ulagač može biti izložen riziku slabih rezultata, može uzrokovati neusklađenost interesa i nepovoljan odabir od strane financijskih posrednika ili ulagača.

| 112. | Komisija smatra da vlasnički instrumenti s ograničenim povratom (55), opcijom kupnje (56) i asimetričnom podjelom prihoda (57) nude dobre poticaje, naročito u situacijama s manje ozbiljnim tržišnim nedostatkom. |
| --- | --- |

112.

Komisija smatra da vlasnički instrumenti s ograničenim povratom (55

56

57

| 113. | Vlasnički instrumenti s karakteristikama nejednake podjele gubitaka koji premašuju ograničenja iz Uredbe o općem skupnom izuzeću mogu biti opravdani samo za mjere kojima se uklanjaju ozbiljni tržišni nedostaci, primjerice u visokotehnološkim sektorima, ili druge relevantne prepreke utvrđene u ex ante procjeni, kao što su mjere namijenjene prvenstveno start-up poduzećima i MSP-ovima prije njihove prve komercijalne prodaje ili u fazi provjere koncepta. Kako bi se spriječila prekomjerna zaštita od rizika pada vrijednosti ulaganja, mora se odrediti gornja granica tranše prvog gubitka koji snosi javni ulagač. |
| --- | --- |

113.

Vlasnički instrumenti s karakteristikama nejednake podjele gubitaka koji premašuju ograničenja iz Uredbe o općem skupnom izuzeću mogu biti opravdani samo za mjere kojima se uklanjaju ozbiljni tržišni nedostaci, primjerice u visokotehnološkim sektorima, ili druge relevantne prepreke utvrđene u ex ante

start-up

(b)   Instrumenti financiranog duga: zajmovi

Instrumenti financiranog duga: zajmovi

| 114. | Mjerom rizičnog financiranja može se obuhvatiti davanje zajmova na razini financijskih posrednika ili krajnjih korisnika. |
| --- | --- |

114.

Mjerom rizičnog financiranja može se obuhvatiti davanje zajmova na razini financijskih posrednika ili krajnjih korisnika.

| 115. | Instrumenti financiranog duga mogu biti u raznim oblicima, uključujući podređene zajmove i portfelj zajmova s podjelom rizika. Podređeni zajmovi mogu se davati financijskim posrednicima radi osnaživanja njihove strukture kapitala, u svrhu pružanja dodatnog financiranja prihvatljivim poduzetnicima. Portfelj zajmova s podjelom rizika namijenjen je osiguranju zajmova financijskim posrednicima koji se obvezuju da će sufinancirati portfelj novih zajmova ili najmova prihvatljivim poduzetnicima do određene stope sufinanciranja u kombinaciji s podjelom kreditnog rizika u portfelju ili kod pojedinačnih zajmova (ili pojedinačnih najmova). U oba slučaja financijski posrednik djeluje kao suulagač u prihvatljive poduzetnike, ali uživa povlašteni tretman u usporedbi s javnim ulagačem ili zajmodavcem jer se instrumentom ublažava njegova izloženost kreditnom riziku koji proizlazi iz temeljnog portfelja zajmova. |
| --- | --- |

115.

Instrumenti financiranog duga mogu biti u raznim oblicima, uključujući podređene zajmove i portfelj zajmova s podjelom rizika. Podređeni zajmovi mogu se davati financijskim posrednicima radi osnaživanja njihove strukture kapitala, u svrhu pružanja dodatnog financiranja prihvatljivim poduzetnicima. Portfelj zajmova s podjelom rizika namijenjen je osiguranju zajmova financijskim posrednicima koji se obvezuju da će sufinancirati portfelj novih zajmova ili najmova prihvatljivim poduzetnicima do određene stope sufinanciranja u kombinaciji s podjelom kreditnog rizika u portfelju ili kod pojedinačnih zajmova (ili pojedinačnih najmova). U oba slučaja financijski posrednik djeluje kao suulagač u prihvatljive poduzetnike, ali uživa povlašteni tretman u usporedbi s javnim ulagačem ili zajmodavcem jer se instrumentom ublažava njegova izloženost kreditnom riziku koji proizlazi iz temeljnog portfelja zajmova.

| 116. | Općenito, ako obilježja instrumenta povezana s ublažavanjem rizika navode javnog ulagača ili zajmodavca da preuzme, s obzirom na temeljni portfelj zajma, poziciju prvog gubitka koji premašuje ograničenje iz Uredbe o općem skupnom izuzeću, mjera može biti opravdana samo u slučaju mjera namijenjenih isključivo start-up poduzećima i MSP-ovima prije njihove prve komercijalne prodaje ili u fazi provjere koncepta ili u slučaju ozbiljnog tržišnog nedostatka ili druge relevantne prepreke koja mora biti jasno navedena u ex ante procjeni. Komisija će pozitivno ocijeniti mjere kojima se eksplicitno ograničavaju prvih gubitci javnog ulagača, a posebno kada takvo ograničenje nije veće od 35 %. |
| --- | --- |

116.

Općenito, ako obilježja instrumenta povezana s ublažavanjem rizika navode javnog ulagača ili zajmodavca da preuzme, s obzirom na temeljni portfelj zajma, poziciju prvog gubitka koji premašuje ograničenje iz Uredbe o općem skupnom izuzeću, mjera može biti opravdana samo u slučaju mjera namijenjenih isključivo start-up

ex ante

| 117. | Portfelj kreditnih instrumenata s podjelom rizika trebao bi osigurati znatnu stopu sudjelovanja odabranog financijskog posrednika u ulaganju. Pretpostavlja se da je tomu tako ako ta stopa nije manja od 30 % vrijednosti osnovnog portfelja zajmova. |
| --- | --- |

117.

Portfelj kreditnih instrumenata s podjelom rizika trebao bi osigurati znatnu stopu sudjelovanja odabranog financijskog posrednika u ulaganju. Pretpostavlja se da je tomu tako ako ta stopa nije manja od 30 % vrijednosti osnovnog portfelja zajmova.

(c)   Instrumenti nefinanciranog duga: jamstva

Instrumenti nefinanciranog duga: jamstva

| 118. | Mjerom rizičnog financiranja može se obuhvatiti davanje jamstava ili protujamstava financijskim posrednicima ili davanje jamstava krajnjim korisnicima, ili njihova kombinacija. Prihvatljive transakcije obuhvaćene jamstvom moraju biti novonastale prihvatljive transakcije zajma za rizično financiranje, uključujući instrumente najma i instrumente kvazivlasničkog ulaganja, ali ne vlasničke instrumente. |
| --- | --- |

118.

Mjerom rizičnog financiranja može se obuhvatiti davanje jamstava ili protujamstava financijskim posrednicima ili davanje jamstava krajnjim korisnicima, ili njihova kombinacija. Prihvatljive transakcije obuhvaćene jamstvom moraju biti novonastale prihvatljive transakcije zajma za rizično financiranje, uključujući instrumente najma i instrumente kvazivlasničkog ulaganja, ali ne vlasničke instrumente.

| 119. | Jamstva bi se trebala davati za portfelj. Financijski posrednici mogu odabrati transakcije koje žele uvrstiti u portfelj pokriven jamstvom ako uvrštene transakcije ispunjuju kriterije prihvatljivosti, kako su definirani mjerom rizičnog financiranja. Jamstva treba ponuditi po stopi kojom se osigurava odgovarajuća razina podjele rizika i nagrada s financijskim posrednicima. Točnije, u propisno opravdanim slučajevima i ovisno o rezultatima ex ante procjene jamstvena stopa može biti i viša od najviše stope iz članka 21. Uredbe o općem skupnom izuzeću, ali ne smije premašiti 90 %, primjerice u slučaju jamstava za zajmove ili kvazivlasničkih ulaganja u start-up poduzeća ili MSP-ove prije njihove prve komercijalne prodaje ili u fazi provjere koncepta. |
| --- | --- |

119.

Jamstva bi se trebala davati za portfelj. Financijski posrednici mogu odabrati transakcije koje žele uvrstiti u portfelj pokriven jamstvom ako uvrštene transakcije ispunjuju kriterije prihvatljivosti, kako su definirani mjerom rizičnog financiranja. Jamstva treba ponuditi po stopi kojom se osigurava odgovarajuća razina podjele rizika i nagrada s financijskim posrednicima. Točnije, u propisno opravdanim slučajevima i ovisno o rezultatima ex ante

start-up

| 120. | U slučaju ograničenih jamstava gornja granica trebala bi u načelu pokrivati samo očekivane gubitke. Ako treba pokrivati i neočekivane gubitke, njezinu bi cijenu trebalo utvrditi tako da odražava i dodatno pokriće rizika. U pravilu, gornja granica ne bi trebala premašiti 35 %. Neograničena jamstva (jamstva s nekim stupnjem jamstva, ali bez gornje granice) mogu se davati samo u propisno opravdanim slučajevima i po cijeni koja se utvrđuje tako da odražava dodatno pokriće rizika koje se jamstvom osigurava. |
| --- | --- |

120.

U slučaju ograničenih jamstava gornja granica trebala bi u načelu pokrivati samo očekivane gubitke. Ako treba pokrivati i neočekivane gubitke, njezinu bi cijenu trebalo utvrditi tako da odražava i dodatno pokriće rizika. U pravilu, gornja granica ne bi trebala premašiti 35 %. Neograničena jamstva (jamstva s nekim stupnjem jamstva, ali bez gornje granice) mogu se davati samo u propisno opravdanim slučajevima i po cijeni koja se utvrđuje tako da odražava dodatno pokriće rizika koje se jamstvom osigurava.

| 121. | Trajanje jamstva treba ograničiti na, primjerice, najviše deset godina, ne dovodeći u pitanje rok dospijeća pojedinačnih dužničkih instrumenata pokrivenih jamstvom, koji može biti i dulji. Jamstvo se mora umanjiti ako financijski posrednik u portfelj ne uključi najmanji iznos ulaganja tijekom određenog razdoblja. Za neiskorištene iznose mora se obračunati naknada. U svrhu poticanja posrednika da ostvare dogovorene iznose mogu se upotrebljavati metode poput naknade za neiskorišteni dio, pokretačkih događaja ili ključnih točki. |
| --- | --- |

121.

Trajanje jamstva treba ograničiti na, primjerice, najviše deset godina, ne dovodeći u pitanje rok dospijeća pojedinačnih dužničkih instrumenata pokrivenih jamstvom, koji može biti i dulji. Jamstvo se mora umanjiti ako financijski posrednik u portfelj ne uključi najmanji iznos ulaganja tijekom određenog razdoblja. Za neiskorištene iznose mora se obračunati naknada. U svrhu poticanja posrednika da ostvare dogovorene iznose mogu se upotrebljavati metode poput naknade za neiskorišteni dio, pokretačkih događaja ili ključnih točki.

3.2.3.3.   Uvjeti za utvrđivanje primjerenosti poreznih poticaja

Uvjeti za utvrđivanje primjerenosti poreznih poticaja

| 122. | Kako je istaknuto u odjeljku 3.2.2.2. točki (d), odjeljak 3. Uredbe o općem skupnom izuzeću ograničen je na porezne poticaje namijenjene ulagačima koji su fizičke osobe. Stoga Komisiji treba prijaviti mjere u kojima se porezni poticaji koriste kako bi se korporativni ulagači potaknuli na osiguravanje sredstava prihvatljivim poduzetnicima, neposredno ili posredno, kroz stjecanje udjela u namjenskom fondu ili drugim vrstama subjekata za ulaganje koji ulažu u takve poduzetnike. |
| --- | --- |

122.

Kako je istaknuto u odjeljku 3.2.2.2. točki (d), odjeljak 3. Uredbe o općem skupnom izuzeću ograničen je na porezne poticaje namijenjene ulagačima koji su fizičke osobe. Stoga Komisiji treba prijaviti mjere u kojima se porezni poticaji koriste kako bi se korporativni ulagači potaknuli na osiguravanje sredstava prihvatljivim poduzetnicima, neposredno ili posredno, kroz stjecanje udjela u namjenskom fondu ili drugim vrstama subjekata za ulaganje koji ulažu u takve poduzetnike.

| 123. | Opće je pravilo da države članice moraju temeljiti svoje porezne mjere potpore na rezultatima ex ante procjene o tržišnom nedostatku ili drugoj relevantnoj prepreci i svoj instrument usmjeriti na dobro definiranu kategoriju prihvatljivih poduzeća. |
| --- | --- |

123.

Opće je pravilo da države članice moraju temeljiti svoje porezne mjere potpore na rezultatima ex ante

| 124. | Porezni poticaji korporativnim ulagačima mogu biti u obliku olakšica za porez na dohodak i/ili poreznih olakšica za kapitalne dobitke i dividende, uključujući odbitak poreza i odgodu porezne obveze. Komisija je u svojoj praksi obično smatrala primjerenima olakšice za porez na dohodak sa specifičnim ograničenjima postotka uloženog iznosa čiji povrat ulagač može tražiti u svrhu porezne olakšice i iznosa poreza koji se može odbiti od porezne obveze ulagača. Štoviše, porezna obveza za kapitalne dobitke ostvarene prodajom udjela ili dionica može se odgoditi ako su u određenom razdoblju oni ponovno uloženi u prihvatljivo ulaganje, dok se gubici ostvareni prodajom takvih udjela ili dionica mogu odbiti od dobiti ostvarene od drugih udjela ili dionica koji podliježu istom porezu. |
| --- | --- |

124.

Porezni poticaji korporativnim ulagačima mogu biti u obliku olakšica za porez na dohodak i/ili poreznih olakšica za kapitalne dobitke i dividende, uključujući odbitak poreza i odgodu porezne obveze. Komisija je u svojoj praksi obično smatrala primjerenima olakšice za porez na dohodak sa specifičnim ograničenjima postotka uloženog iznosa čiji povrat ulagač može tražiti u svrhu porezne olakšice i iznosa poreza koji se može odbiti od porezne obveze ulagača. Štoviše, porezna obveza za kapitalne dobitke ostvarene prodajom udjela ili dionica može se odgoditi ako su u određenom razdoblju oni ponovno uloženi u prihvatljivo ulaganje, dok se gubici ostvareni prodajom takvih udjela ili dionica mogu odbiti od dobiti ostvarene od drugih udjela ili dionica koji podliježu istom porezu.

| 125. | Komisija općenito smatra porezne poticaje korporativnim ulagačima primjerenima ako država članica može dostaviti dokaz da se odabir prihvatljivih poduzetnika temelji na dobro strukturiranom paketu zahtjeva koji se odnose na ulaganje, o kojima je javnost odgovarajuće obaviještena i u kojem su utvrđena obilježja prihvatljivih poduzetnika na koje se odnosi tržišni nedostatak ili druge relevantne prepreke. |
| --- | --- |

125.

Komisija općenito smatra porezne poticaje korporativnim ulagačima primjerenima ako država članica može dostaviti dokaz da se odabir prihvatljivih poduzetnika temelji na dobro strukturiranom paketu zahtjeva koji se odnose na ulaganje, o kojima je javnost odgovarajuće obaviještena i u kojem su utvrđena obilježja prihvatljivih poduzetnika na koje se odnosi tržišni nedostatak ili druge relevantne prepreke.

| 126. | Ne dovodeći u pitanje mogućnost produžetka mjere, porezni programi moraju se ograničiti na najviše deset godina. Ako država članica predloži produljenje mjere na ukupno razdoblje dulje od deset godina (uključujući eventualne prethodne programe), morat će provesti novu ex ante procjenu zajedno s ocjenom učinkovitosti programa za vrijeme cijelog razdoblja njegove provedbe. |
| --- | --- |

126.

Ne dovodeći u pitanje mogućnost produžetka mjere, porezni programi moraju se ograničiti na najviše deset godina. Ako država članica predloži produljenje mjere na ukupno razdoblje dulje od deset godina (uključujući eventualne prethodne programe), morat će provesti novu ex ante

| 127. | U svojoj analizi Komisija će uzeti u obzir posebna obilježja relevantnih nacionalnih poreznih sustava i porezne poticaje koji već postoje u državi članici i interakciju tih poticaja. |
| --- | --- |

127.

U svojoj analizi Komisija će uzeti u obzir posebna obilježja relevantnih nacionalnih poreznih sustava i porezne poticaje koji već postoje u državi članici i interakciju tih poticaja.

| 128. | Porezne pogodnosti moraju biti otvorene svim ulagačima koji ispunjavaju primjenjive kriterije, bez diskriminacije u pogledu njihova mjesta poslovnog nastana. Države članice stoga bi trebale osigurati odgovarajući publicitet kada je riječ o području primjene i tehničkim parametrima mjere. Navedeno bi trebalo uključivati relevantne gornje granice i ograničenja potrebne za utvrđivanje maksimalne koristi koju bi svaki pojedinačni ulagač mogao ostvariti kao rezultat mjere te iznos najvećeg ulaganja koje se može plasirati u pojedinačne prihvatljive poduzetnike. |
| --- | --- |

128.

Porezne pogodnosti moraju biti otvorene svim ulagačima koji ispunjavaju primjenjive kriterije, bez diskriminacije u pogledu njihova mjesta poslovnog nastana. Države članice stoga bi trebale osigurati odgovarajući publicitet kada je riječ o području primjene i tehničkim parametrima mjere. Navedeno bi trebalo uključivati relevantne gornje granice i ograničenja potrebne za utvrđivanje maksimalne koristi koju bi svaki pojedinačni ulagač mogao ostvariti kao rezultat mjere te iznos najvećeg ulaganja koje se može plasirati u pojedinačne prihvatljive poduzetnike.

3.2.3.4.   Uvjeti za mjere kojima se pruža podrška alternativnim trgovinskim platformama

Uvjeti za mjere kojima se pruža podrška alternativnim trgovinskim platformama

| 129. | Što se tiče mjera potpore kojima se pruža podrška alternativnim trgovinskim platformama i koje premašuju ograničenja iz Uredbe o općem skupnom izuzeću, upravitelj platforme mora osigurati poslovni plan kojim dokazuje da platforma uz potporu može postati samoodrživa za manje od deset godina. Štoviše, uz prijavu se moraju dostaviti i vjerojatni protučinjenični scenariji u kojima se uspoređuju situacije s kojima bi se poduzetnici čijim se vrijednosnim papirima trguje suočili kad platforma ne bi postojala u pogledu dostupnosti potrebnih sredstava. |
| --- | --- |

129.

Što se tiče mjera potpore kojima se pruža podrška alternativnim trgovinskim platformama i koje premašuju ograničenja iz Uredbe o općem skupnom izuzeću, upravitelj platforme mora osigurati poslovni plan kojim dokazuje da platforma uz potporu može postati samoodrživa za manje od deset godina. Štoviše, uz prijavu se moraju dostaviti i vjerojatni protučinjenični scenariji u kojima se uspoređuju situacije s kojima bi se poduzetnici čijim se vrijednosnim papirima trguje suočili kad platforma ne bi postojala u pogledu dostupnosti potrebnih sredstava.

| 130. | Komisija će biti naklonjena alternativnim trgovinskim platformama koje je osnuje nekoliko država članica i koje posluju u nekoliko država članica jer bi one mogle biti posebno učinkovite i privlačne privatnim ulagačima, a posebice institucionalnim ulagačima. |
| --- | --- |

130.

Komisija će biti naklonjena alternativnim trgovinskim platformama koje je osnuje nekoliko država članica i koje posluju u nekoliko država članica jer bi one mogle biti posebno učinkovite i privlačne privatnim ulagačima, a posebice institucionalnim ulagačima.

| 131. | Za postojeće platforme predloženom poslovnom strategijom platforme mora se pokazati da zbog stalnog manjka uvrštavanja i posljedično manjka likvidnosti predmetna platforma treba kratkoročnu podršku unatoč svojoj dugoročnoj održivosti. Komisija će pozitivno ocijeniti potporu za osnivanje alternativne trgovinske platforme u državama članicama u kojima takva platforma ne postoji. Ako je alternativna trgovinska platforma kojoj će biti pružena podrška pod-platforma ili društvo kćer postojeće burze, Komisija će posebnu pažnju posvetiti procjeni manjka financiranja s kojim bi se takva potplatforma mogla suočiti. |
| --- | --- |

131.

Za postojeće platforme predloženom poslovnom strategijom platforme mora se pokazati da zbog stalnog manjka uvrštavanja i posljedično manjka likvidnosti predmetna platforma treba kratkoročnu podršku unatoč svojoj dugoročnoj održivosti. Komisija će pozitivno ocijeniti potporu za osnivanje alternativne trgovinske platforme u državama članicama u kojima takva platforma ne postoji. Ako je alternativna trgovinska platforma kojoj će biti pružena podrška pod-platforma ili društvo kćer postojeće burze, Komisija će posebnu pažnju posvetiti procjeni manjka financiranja s kojim bi se takva potplatforma mogla suočiti.

3.2.4.   Razmjernost potpore

Razmjernost potpore

| 132. | Državna potpora mora biti razmjerna tržišnom nedostatku ili drugoj relevantnoj prepreci koja bi se njome trebala ukloniti kako bi se postigli relevantni ciljevi politike. Mora biti troškovno učinkovito oblikovana, u skladu s načelima dobrog financijskog upravljanja. Stoga, kako bi se mjera potpore za rizično financiranje smatrala razmjernom, potpora mora biti ograničena na strogo potrebni minimum potreban za privlačenje sredstava s tržišta radi uklanjanja tržišnog nedostatka ili druge relevantne prepreke bez stvaranja nepravednih prednosti. |
| --- | --- |

132.

Državna potpora mora biti razmjerna tržišnom nedostatku ili drugoj relevantnoj prepreci koja bi se njome trebala ukloniti kako bi se postigli relevantni ciljevi politike. Mora biti troškovno učinkovito oblikovana, u skladu s načelima dobrog financijskog upravljanja. Stoga, kako bi se mjera potpore za rizično financiranje smatrala razmjernom, potpora mora biti ograničena na strogo potrebni minimum potreban za privlačenje sredstava s tržišta radi uklanjanja tržišnog nedostatka ili druge relevantne prepreke bez stvaranja nepravednih prednosti.

| 133. | U načelu se na razini krajnjih korisnika potpora za rizično financiranje smatra razmjernom ako rizično financijsko ulaganje po prihvatljivom korisniku ne premašuje gornju granicu utvrđenu u članku 21. Uredbe o općem skupnom izuzeću i ako je u skladu s uvjetima utvrđenima u ovom odjeljku. Kad je riječ o mjerama rizičnog financiranja kod kojih rizično financijsko ulaganje po prihvatljivom korisniku premašuje gornju granicu utvrđenu u Uredbi o općem skupnom izuzeću, viši iznosi rizičnog financijskog ulaganja po korisniku moraju biti razmjerni iznosu nedostatka sredstava kvantificiranog u ex ante procjeni (vidjeti točku 64.). |
| --- | --- |

133.

U načelu se na razini krajnjih korisnika potpora za rizično financiranje smatra razmjernom ako rizično financijsko ulaganje po prihvatljivom korisniku ne premašuje gornju granicu utvrđenu u članku 21. Uredbe o općem skupnom izuzeću i ako je u skladu s uvjetima utvrđenima u ovom odjeljku. Kad je riječ o mjerama rizičnog financiranja kod kojih rizično financijsko ulaganje po prihvatljivom korisniku premašuje gornju granicu utvrđenu u Uredbi o općem skupnom izuzeću, viši iznosi rizičnog financijskog ulaganja po korisniku moraju biti razmjerni iznosu nedostatka sredstava kvantificiranog u ex ante

| 134. | Na razini ulagača potpora mora biti ograničena na minimum potreban za privlačenje privatnog kapitala kako bi se postigao minimalni učinak poluge privatnih sredstava i uklonio tržišni nedostatak ili druga relevantna prepreka. |
| --- | --- |

134.

Na razini ulagača potpora mora biti ograničena na minimum potreban za privlačenje privatnog kapitala kako bi se postigao minimalni učinak poluge privatnih sredstava i uklonio tržišni nedostatak ili druga relevantna prepreka.

3.2.4.1.   Uvjeti za financijske instrumente

Uvjeti za financijske instrumente

| 135. | Financijski posrednici moraju odabrati prihvatljive krajnje korisnike na temelju tržišno razumne strategije ulaganja (vidjeti točku 70.) i održivog poslovnog plana kojim se opravdava iznos rizičnog financiranja koje će se pružiti. Ti su elementi dodatna zaštitna mjera kojom se osigurava da je potpora nužna i razmjerna. |
| --- | --- |

135.

Financijski posrednici moraju odabrati prihvatljive krajnje korisnike na temelju tržišno razumne strategije ulaganja (vidjeti točku 70.) i održivog poslovnog plana kojim se opravdava iznos rizičnog financiranja koje će se pružiti. Ti su elementi dodatna zaštitna mjera kojom se osigurava da je potpora nužna i razmjerna.

| 136. | Mjerom se mora osigurati ravnoteža između povlaštenih uvjeta koji se nude financijskim instrumentom kako bi se što više povećao učinak poluge privatnih sredstava i istovremeno uklonio utvrđeni tržišni nedostatak ili druga relevantna prepreka i zadovoljila potreba da se instrumentom ostvari dostatan financijski povrat kako bi ostala operativno održiva. |
| --- | --- |

136.

Mjerom se mora osigurati ravnoteža između povlaštenih uvjeta koji se nude financijskim instrumentom kako bi se što više povećao učinak poluge privatnih sredstava i istovremeno uklonio utvrđeni tržišni nedostatak ili druga relevantna prepreka i zadovoljila potreba da se instrumentom ostvari dostatan financijski povrat kako bi ostala operativno održiva.

| 137. | Prava priroda i vrijednost poticaja moraju biti utvrđene u otvorenom, transparentnom i nediskriminirajućem postupku odabira, u kojem se financijske posrednike, upravitelje fondova i ulagače poziva na dostavu konkurentnih ponuda. |
| --- | --- |

137.

Prava priroda i vrijednost poticaja moraju biti utvrđene u otvorenom, transparentnom i nediskriminirajućem postupku odabira, u kojem se financijske posrednike, upravitelje fondova i ulagače poziva na dostavu konkurentnih ponuda.

Pravedna stopa povrata

Pravedna stopa povrata

| 138. | Ako su asimetrični povrati prilagođeni riziku ili podjela gubitaka utvrđeni u takvom postupku, Komisija smatra da i financijski instrument treba smatrati razmjernim te da odražava pravednu stopu povrata. Ako su upravitelji fondova odabrani u otvorenom, transparentnom i nediskriminirajućem postupku, u kojem se u okviru postupka odabira od njih zahtijevalo da dostave svoju bazu ulagača, smatra se da su privatni ulagači propisno odabrani. |
| --- | --- |

138.

Ako su asimetrični povrati prilagođeni riziku ili podjela gubitaka utvrđeni u takvom postupku, Komisija smatra da i financijski instrument treba smatrati razmjernim te da odražava pravednu stopu povrata. Ako su upravitelji fondova odabrani u otvorenom, transparentnom i nediskriminirajućem postupku, u kojem se u okviru postupka odabira od njih zahtijevalo da dostave svoju bazu ulagača, smatra se da su privatni ulagači propisno odabrani.

| 139. | U slučaju zajedničkog ulaganja javnog fonda i privatnih ulagača koji sudjeluju na razini pojedinačnog posla, potonje bi za svaku transakciju trebalo odabrati u odvojenom natjecateljskom postupku, što je poželjan način utvrđivanja pravedne stope povrata. |
| --- | --- |

139.

U slučaju zajedničkog ulaganja javnog fonda i privatnih ulagača koji sudjeluju na razini pojedinačnog posla, potonje bi za svaku transakciju trebalo odabrati u odvojenom natjecateljskom postupku, što je poželjan način utvrđivanja pravedne stope povrata.

| 140. | Ako se privatni ulagači ne biraju u odgovarajućem postupku odabira (na primjer zato što se postupak odabira pokazao neučinkovitim ili nezadovoljavajućim), pravednu stopu povrata mora utvrditi neovisni stručnjak na temelju analize tržišnih referentnih vrijednosti i tržišnog rizika primjenom općeprihvaćene standardne metodologije kao što je metodologija vrednovanja diskontiranog novčanog toka da bi se izbjegle prekomjerne naknade ulagačima. Na toj osnovi neovisni stručnjak mora izračunati najmanju razinu pravedne stope povrata i tome dodati odgovarajuću maržu koja odražava rizike. |
| --- | --- |

140.

Ako se privatni ulagači ne biraju u odgovarajućem postupku odabira (na primjer zato što se postupak odabira pokazao neučinkovitim ili nezadovoljavajućim), pravednu stopu povrata mora utvrditi neovisni stručnjak na temelju analize tržišnih referentnih vrijednosti i tržišnog rizika primjenom općeprihvaćene standardne metodologije kao što je metodologija vrednovanja diskontiranog novčanog toka da bi se izbjegle prekomjerne naknade ulagačima. Na toj osnovi neovisni stručnjak mora izračunati najmanju razinu pravedne stope povrata i tome dodati odgovarajuću maržu koja odražava rizike.

| 141. | U situacijama opisanima u točki 140. moraju postojati odgovarajuća pravila imenovanja neovisnog stručnjaka. Stručnjak mora barem biti licenciran za pružanje takvih savjeta, registriran pri relevantnom stručnom udruženju, postupati u skladu s etičkim i profesionalnim pravilima tih udruženja, biti neovisan i snositi odgovornost za točnost svojeg stručnog mišljenja. U pravilu se neovisni stručnjaci biraju u otvorenom, transparentnom i nediskriminirajućem postupku odabira. Za potrebe utvrđivanja pravedne stope povrata u kontekstu mjera potpore za rizično financiranje isti se davatelj potpore ne smije služiti uslugama istog neovisnog stručnjaka dva puta u razdoblju od tri godine. |
| --- | --- |

141.

U situacijama opisanima u točki 140. moraju postojati odgovarajuća pravila imenovanja neovisnog stručnjaka. Stručnjak mora barem biti licenciran za pružanje takvih savjeta, registriran pri relevantnom stručnom udruženju, postupati u skladu s etičkim i profesionalnim pravilima tih udruženja, biti neovisan i snositi odgovornost za točnost svojeg stručnog mišljenja. U pravilu se neovisni stručnjaci biraju u otvorenom, transparentnom i nediskriminirajućem postupku odabira. Za potrebe utvrđivanja pravedne stope povrata u kontekstu mjera potpore za rizično financiranje isti se davatelj potpore ne smije služiti uslugama istog neovisnog stručnjaka dva puta u razdoblju od tri godine.

| 142. | S obzirom na navedeno, mjera može biti strukturirana tako da obuhvaća različita ulaganja s asimetričnom podjelom dobiti ili vremenski asimetrična javna i privatna ulaganja, ako je očekivani povrat prilagođen riziku za privatne ulagače ograničen na pravednu stopu povrata. |
| --- | --- |

142.

S obzirom na navedeno, mjera može biti strukturirana tako da obuhvaća različita ulaganja s asimetričnom podjelom dobiti ili vremenski asimetrična javna i privatna ulaganja, ako je očekivani povrat prilagođen riziku za privatne ulagače ograničen na pravednu stopu povrata.

Odabir financijskih posrednika ili njihovih upravitelja i njihova naknada

Odabir financijskih posrednika ili njihovih upravitelja i njihova naknada

| 143. | U pravilu, Komisija smatra da ekonomska usklađenost interesa država članica i financijskih posrednika ili, prema potrebi, njihovih upravitelja može svesti potporu na najmanju mjeru. Ti interesi moraju biti usklađeni u pogledu ostvarenja specifičnih ciljeva politike i u pogledu financijskih rezultata javnog ulaganja u instrument. |
| --- | --- |

143.

U pravilu, Komisija smatra da ekonomska usklađenost interesa država članica i financijskih posrednika ili, prema potrebi, njihovih upravitelja može svesti potporu na najmanju mjeru. Ti interesi moraju biti usklađeni u pogledu ostvarenja specifičnih ciljeva politike i u pogledu financijskih rezultata javnog ulaganja u instrument.

| 144. | Financijski posrednik ili upravitelj fonda mogu ulagati zajedno s državom članicom ako su uvjeti takvog zajedničkog ulaganja takvi da se njima izbjegava svaki mogući sukob interesa. Takvo zajedničko ulaganje moglo bi biti poticaj upravitelju da uskladi svoje odluke o ulaganju s utvrđenim ciljevima politike. Sposobnost upravitelja fonda da osigura ulaganje iz vlastitih sredstava može biti jedan od kriterija za odabir. |
| --- | --- |

144.

Financijski posrednik ili upravitelj fonda mogu ulagati zajedno s državom članicom ako su uvjeti takvog zajedničkog ulaganja takvi da se njima izbjegava svaki mogući sukob interesa. Takvo zajedničko ulaganje moglo bi biti poticaj upravitelju da uskladi svoje odluke o ulaganju s utvrđenim ciljevima politike. Sposobnost upravitelja fonda da osigura ulaganje iz vlastitih sredstava može biti jedan od kriterija za odabir.

| 145. | Naknada financijskim posrednicima ili upraviteljima fondova mora, ovisno o vrsti mjere rizičnog financiranja, sadržavati godišnju naknadu za upravljanje te poticaje za postignute rezultate, kao što je udjel u dobiti. |
| --- | --- |

145.

Naknada financijskim posrednicima ili upraviteljima fondova mora, ovisno o vrsti mjere rizičnog financiranja, sadržavati godišnju naknadu za upravljanje te poticaje za postignute rezultate, kao što je udjel u dobiti.

| 146. | Dio naknade koji ovisi o postignutim rezultatima mora biti znatan i osmišljen tako da se nagradi financijska uspješnost i ostvarenje unaprijed utvrđenih specifičnih ciljeva politike. Poticaji povezani s politikom moraju biti usklađeni s poticajima za financijsku uspješnost koji su potrebni kako bi se osigurao učinkovit odabir prihvatljivih poduzetnika u koje će se ulagati. Osim toga, Komisija će uzeti u obzir i moguće kaznene mjere predviđene sporazumom o financiranju između države članice i financijskog posrednika koje se primjenjuju ako definirani ciljevi politike nisu ostvareni. |
| --- | --- |

146.

Dio naknade koji ovisi o postignutim rezultatima mora biti znatan i osmišljen tako da se nagradi financijska uspješnost i ostvarenje unaprijed utvrđenih specifičnih ciljeva politike. Poticaji povezani s politikom moraju biti usklađeni s poticajima za financijsku uspješnost koji su potrebni kako bi se osigurao učinkovit odabir prihvatljivih poduzetnika u koje će se ulagati. Osim toga, Komisija će uzeti u obzir i moguće kaznene mjere predviđene sporazumom o financiranju između države članice i financijskog posrednika koje se primjenjuju ako definirani ciljevi politike nisu ostvareni.

| 147. | Razinu naknade za postignute rezultate treba obrazložiti na temelju prakse predmetnog tržišta. Upravitelji se moraju nagraditi ne samo za uspješnu isplatu i iznos prikupljenog privatnog kapitala nego i za uspješan povrat od ulaganja, kao što su prihodi i kapitalni primici iznad određene najmanje stope povrata ili zahtijevane stope. |
| --- | --- |

147.

Razinu naknade za postignute rezultate treba obrazložiti na temelju prakse predmetnog tržišta. Upravitelji se moraju nagraditi ne samo za uspješnu isplatu i iznos prikupljenog privatnog kapitala nego i za uspješan povrat od ulaganja, kao što su prihodi i kapitalni primici iznad određene najmanje stope povrata ili zahtijevane stope.

| 148. | Ukupne naknade za upravljanje ne smiju premašiti troškove poslovanja i upravljanja potrebne za izvršenje predmetnog financijskog instrumenta, plus razumna dobit, u skladu s tržišnom praksom. Naknade ne smiju uključivati troškove ulaganja. |
| --- | --- |

148.

Ukupne naknade za upravljanje ne smiju premašiti troškove poslovanja i upravljanja potrebne za izvršenje predmetnog financijskog instrumenta, plus razumna dobit, u skladu s tržišnom praksom. Naknade ne smiju uključivati troškove ulaganja.

| 149. | Budući da financijski posrednici ili njihovi upravitelji, prema potrebi, moraju biti odabrani u otvorenom, transparentnom i nediskriminirajućem postupku, ukupna struktura naknade može se ocijeniti u okviru bodovanja u tom postupku odabira, a najveća moguća naknada može se utvrditi slijedom takvog odabira. |
| --- | --- |

149.

Budući da financijski posrednici ili njihovi upravitelji, prema potrebi, moraju biti odabrani u otvorenom, transparentnom i nediskriminirajućem postupku, ukupna struktura naknade može se ocijeniti u okviru bodovanja u tom postupku odabira, a najveća moguća naknada može se utvrditi slijedom takvog odabira.

| 150. | U slučaju neposrednog imenovanja zaduženog subjekta Komisija smatra da bi godišnja naknada za upravljanje uvijek trebala odražavati usporedivu tržišnu cijenu i u načelu ne bi trebala premašiti 3 % kapitala koji se unosi u taj subjekt, pri čemu su isključeni poticaji za uspješnost. |
| --- | --- |

150.

U slučaju neposrednog imenovanja zaduženog subjekta Komisija smatra da bi godišnja naknada za upravljanje uvijek trebala odražavati usporedivu tržišnu cijenu i u načelu ne bi trebala premašiti 3 % kapitala koji se unosi u taj subjekt, pri čemu su isključeni poticaji za uspješnost.

3.2.4.2.   Uvjeti za porezne poticaje

Uvjeti za porezne poticaje

| 151. | Ukupno ulaganje za svakog poduzetnika koji je korisnik ne smije premašiti maksimalni iznos utvrđen člankom 21. Uredbe o općem skupnom izuzeću, osim ako se viši iznos može opravdati na temelju tržišnog nedostatka utvrđenog u ex ante procjeni i ako je porezni instrument najprikladniji alat (vidjeti odjeljak 3.2.3.3.). |
| --- | --- |

151.

Ukupno ulaganje za svakog poduzetnika koji je korisnik ne smije premašiti maksimalni iznos utvrđen člankom 21. Uredbe o općem skupnom izuzeću, osim ako se viši iznos može opravdati na temelju tržišnog nedostatka utvrđenog u ex ante

| 152. | Neovisno o vrsti porezne olakšice, prihvatljivi udjeli ili dionice moraju biti obične dionice punog rizika koje je novoizdao prihvatljivi poduzetnik kako je utvrđen u ex ante procjeni i moraju se držati najmanje tri godine. Olakšice mogu dobiti samo ulagači koji su neovisni od društva u koje se ulaže. |
| --- | --- |

152.

Neovisno o vrsti porezne olakšice, prihvatljivi udjeli ili dionice moraju biti obične dionice punog rizika koje je novoizdao prihvatljivi poduzetnik kako je utvrđen u ex ante

| 153. | U slučaju poreznih olakšica za porez na dohodak, ulagači koji osiguravaju sredstva prihvatljivim poduzetnicima mogu dobiti olakšicu u visini razumnog postotka uloženog iznosa, pod uvjetom da nije premašena najviša obveza poreza na dohodak ulagača kako je utvrđena prije fiskalne mjere. Komisija smatra razumnim ograničiti poreznu olakšicu na 30 % uloženog iznosa. Gubici ostvareni prodajom udjela ili dionica mogu se prebiti s porezom na dohodak. |
| --- | --- |

153.

U slučaju poreznih olakšica za porez na dohodak, ulagači koji osiguravaju sredstva prihvatljivim poduzetnicima mogu dobiti olakšicu u visini razumnog postotka uloženog iznosa, pod uvjetom da nije premašena najviša obveza poreza na dohodak ulagača kako je utvrđena prije fiskalne mjere. Komisija smatra razumnim ograničiti poreznu olakšicu na 30 % uloženog iznosa. Gubici ostvareni prodajom udjela ili dionica mogu se prebiti s porezom na dohodak.

| 154. | U slučaju porezne olakšice na dividende, svaka dividenda ostvarena od kvalificiranih dionica može u cijelosti biti oslobođena poreza na dohodak. |
| --- | --- |

154.

U slučaju porezne olakšice na dividende, svaka dividenda ostvarena od kvalificiranih dionica može u cijelosti biti oslobođena poreza na dohodak.

| 155. | Slično tome, u slučaju porezne olakšice za kapitalne dobitke, svaka dobit ostvarena prodajom kvalificiranih udjela ili dionica može biti u cijelosti oslobođena od poreza na kapitalne dobitke. Štoviše, obveza poreza na kapitalne dobitke od prodaje kvalificiranih udjela može se odgoditi ako su oni ponovno uloženi u kvalificirane udjele u roku od godinu dana. |
| --- | --- |

155.

Slično tome, u slučaju porezne olakšice za kapitalne dobitke, svaka dobit ostvarena prodajom kvalificiranih udjela ili dionica može biti u cijelosti oslobođena od poreza na kapitalne dobitke. Štoviše, obveza poreza na kapitalne dobitke od prodaje kvalificiranih udjela može se odgoditi ako su oni ponovno uloženi u kvalificirane udjele u roku od godinu dana.

3.2.4.3.   Uvjeti za alternativne trgovinske platforme

Uvjeti za alternativne trgovinske platforme

| 156. | Radi odgovarajuće analize razmjernosti potpore upravitelju alternativne trgovinske platforme može se dodijeliti državna potpora za pokriće do 50 % troškova ulaganja za osnivanje takve platforme. |
| --- | --- |

156.

Radi odgovarajuće analize razmjernosti potpore upravitelju alternativne trgovinske platforme može se dodijeliti državna potpora za pokriće do 50 % troškova ulaganja za osnivanje takve platforme.

| 157. | Komisija će u slučaju poreznih poticaja korporativnim ulagačima procijeniti razmjernost mjere u usporedbi s uvjetima utvrđenima za porezne poticaje u odjeljku 3.2.4.2. |
| --- | --- |

157.

Komisija će u slučaju poreznih poticaja korporativnim ulagačima procijeniti razmjernost mjere u usporedbi s uvjetima utvrđenima za porezne poticaje u odjeljku 3.2.4.2.

3.2.4.4.   Zbrajanje potpora

Zbrajanje potpora

| 158. | Potpore za rizično financiranje mogu se zbrajati s bilo kojom drugom mjerom državne potpore s prihvatljivim troškovima koje je moguće utvrditi. |
| --- | --- |

158.

Potpore za rizično financiranje mogu se zbrajati s bilo kojom drugom mjerom državne potpore s prihvatljivim troškovima koje je moguće utvrditi.

| 159. | Potpore za rizično financiranje mogu se zbrajati s drugim državnim potporama bez prihvatljivih troškova koje je moguće utvrditi ili potporom de minimis, do najvišeg relevantnog praga ukupnog financiranja koji se u posebnim okolnostima svakog slučaja utvrđuje Uredbom o skupnom izuzeću ili odlukom koju donese Komisija. |
| --- | --- |

159.

Potpore za rizično financiranje mogu se zbrajati s drugim državnim potporama bez prihvatljivih troškova koje je moguće utvrditi ili potporom de minimis

| 160. | Sredstva Unije kojima centralno upravljaju institucije, agencije, zajednička poduzeća ili druga tijela Unije koja nisu pod izravnom ili neizravnom kontrolom država članica ne čine državne potpore. Kada se takva sredstva Unije kombiniraju s državnom potporom, ukupan iznos javnog financiranja dodijeljen za isto ulaganje ne smije premašiti najpovoljniju stopu financiranja utvrđenu u primjenjivim pravilima zakonodavstva Unije. |
| --- | --- |

160.

Sredstva Unije kojima centralno upravljaju institucije, agencije, zajednička poduzeća ili druga tijela Unije koja nisu pod izravnom ili neizravnom kontrolom država članica ne čine državne potpore. Kada se takva sredstva Unije kombiniraju s državnom potporom, ukupan iznos javnog financiranja dodijeljen za isto ulaganje ne smije premašiti najpovoljniju stopu financiranja utvrđenu u primjenjivim pravilima zakonodavstva Unije.

3.2.5.   Izbjegavanje neopravdanih negativnih učinaka potpore za rizično financiranje na tržišno natjecanje i trgovinu

Izbjegavanje neopravdanih negativnih učinaka potpore za rizično financiranje na tržišno natjecanje i trgovinu

| 161. | Potpora se smatra spojivom ako su negativni učinci mjere potpore u smislu narušavanja tržišnog natjecanja i učinka na trgovinu među državama članicama ograničeni i ako ne prevladavaju nad pozitivnim učincima mjere u mjeri u kojoj bi to bilo suprotno zajedničkom interesu. |
| --- | --- |

161.

Potpora se smatra spojivom ako su negativni učinci mjere potpore u smislu narušavanja tržišnog natjecanja i učinka na trgovinu među državama članicama ograničeni i ako ne prevladavaju nad pozitivnim učincima mjere u mjeri u kojoj bi to bilo suprotno zajedničkom interesu.

3.2.5.1.   Pozitivni učinci koji se uzimaju u obzir

Pozitivni učinci koji se uzimaju u obzir

| 162. | Kao što je objašnjeno u odjeljku 1., start-up poduzeća i MSP-ovi i dalje imaju ključnu ulogu u gospodarstvima država članica, kako s obzirom na otvaranje radnih mjesta tako i s obzirom na poticanje gospodarske dinamike i rasta. MSP-ovi zapošljavaju oko 100 milijuna ljudi i ostvaruju više od polovice BDP-a u Uniji. Neophodni su za konkurentnost i blagostanje u Uniji, njezin gospodarski i tehnološki suverenitet i otpornost na vanjske šokove. Međutim, da bi mogli ispuniti svoju ulogu i ostvariti te pozitivne učinke, MSP-ovima su potrebna financijska sredstva. Stoga je učinkovito tržište rizičnog financiranja za MSP-ove presudno kako bi se poduzetnički usmjerenim društvima omogućio pristup potrebnom financiranju u svim fazama razvoja. Ako postoji tržišni nedostatak ili druga relevantna prepreka učinkovitom funkcioniranju takvog financiranja, potpore za rizično financiranje mogu biti potrebne kako bi se unaprijedila dodjela rizičnog financiranja održivim MSP-ovima od rane faze njihova razvoja do faze njihova rasta (i, u određenim okolnostima, malim poduzećima srednje tržišne kapitalizacije i inovativnim poduzećima srednje tržišne kapitalizacije) kako bi se dugoročno razvilo konkurentno tržište rizičnog financiranja. U tom je kontekstu glavni pozitivni učinak koji se nastoji postići potporom za rizično financiranje poboljšanje pristupa financiranju za predmetne poduzetnike. |
| --- | --- |

162.

Kao što je objašnjeno u odjeljku 1., start-up

| 163. | Osim toga, pri procjeni pozitivnih učinaka potpore za rizično financiranje koje treba odvagnuti u odnosu na njezine negativne učinke na tržišno natjecanje i trgovinu, Komisija prema potrebi može uzeti u obzir činjenicu da potpora osim doprinosa pružanju rizičnog financiranja proizvodi i druge pozitivne učinke. To može biti slučaj ako se utvrdi da rizično financijsko ulaganje, osim što društvima omogućuje rast ili razvoj novih djelatnosti te ostvarivanje gospodarskog rasta, znatno pridonosi digitalnoj tranziciji ili prelasku na okolišno održive djelatnosti, uključujući niskougljične djelatnosti, klimatski neutralne djelatnosti ili djelatnosti otporne na klimatske promjene, otpornim lancima vrijednosti ili razvoju potpomognutih područja. Pri procjeni pozitivnih učinaka koje je potrebno uzeti u obzir Komisija će posebnu pozornost, prema potrebi, obratiti na kriterije za okolišno održive gospodarske djelatnosti iz članka 3. Uredbe (EU) 2020/852, uključujući načelo „nenanošenja bitne štete”, ili druge usporedive metodologije (58). |
| --- | --- |

163.

Osim toga, pri procjeni pozitivnih učinaka potpore za rizično financiranje koje treba odvagnuti u odnosu na njezine negativne učinke na tržišno natjecanje i trgovinu, Komisija prema potrebi može uzeti u obzir činjenicu da potpora osim doprinosa pružanju rizičnog financiranja proizvodi i druge pozitivne učinke. To može biti slučaj ako se utvrdi da rizično financijsko ulaganje, osim što društvima omogućuje rast ili razvoj novih djelatnosti te ostvarivanje gospodarskog rasta, znatno pridonosi digitalnoj tranziciji ili prelasku na okolišno održive djelatnosti, uključujući niskougljične djelatnosti, klimatski neutralne djelatnosti ili djelatnosti otporne na klimatske promjene, otpornim lancima vrijednosti ili razvoju potpomognutih područja. Pri procjeni pozitivnih učinaka koje je potrebno uzeti u obzir Komisija će posebnu pozornost, prema potrebi, obratiti na kriterije za okolišno održive gospodarske djelatnosti iz članka 3. Uredbe (EU) 2020/852, uključujući načelo „nenanošenja bitne štete”, ili druge usporedive metodologije (58

| 164. | Da bi Komisija mogla propisno procijeniti očekivane pozitivne učinke potpore u smislu razvoja predmetnih djelatnosti, država članica trebala bi odrediti jasan i konkretan cilj (ili niz ciljeva) kojim se nastoji ukloniti tržišni nedostatak ili druga relevantna prepreka utvrđena ex ante procjenom. Opseg i trajanje mjere trebali bi biti primjereni tim ciljevima. Nadalje, država članica na temelju rezultata ex ante procjene mora definirati i relevantne pokazatelje uspješnosti kako bi omogućila Komisiji da izmjeri očekivane učinke potpore u odnosu na ciljeve koji se žele postići. Pokazatelji uspješnosti mogu uključivati:






  (a) | potrebno ili predviđeno ulaganje privatnog sektora; |
| --- | --- | --- |

164.

Da bi Komisija mogla propisno procijeniti očekivane pozitivne učinke potpore u smislu razvoja predmetnih djelatnosti, država članica trebala bi odrediti jasan i konkretan cilj (ili niz ciljeva) kojim se nastoji ukloniti tržišni nedostatak ili druga relevantna prepreka utvrđena ex ante

ex ante

(a)

potrebno ili predviđeno ulaganje privatnog sektora;

| (b) | očekivani broj krajnjih korisnika u koje će se ulagati, uključujući broj start-up poduzeća i MSP-ova u početnoj fazi; |
| --- | --- |

(b)

očekivani broj krajnjih korisnika u koje će se ulagati, uključujući broj start-up poduzeća i MSP-ova u početnoj fazi;

start-up

| (c) | procjenu broja novih poduzetnika koji će biti osnovani tijekom provedbe mjere rizičnog financiranja i kao rezultat rizičnih financijskih ulaganja; |
| --- | --- |

(c)

procjenu broja novih poduzetnika koji će biti osnovani tijekom provedbe mjere rizičnog financiranja i kao rezultat rizičnih financijskih ulaganja;

| (d) | broj radnih mjesta koja će biti otvorena u poduzetnicima koji su krajnji korisnici od datuma prvog rizičnog financijskog ulaganja na temelju mjere rizičnog financiranja do izlaska; |
| --- | --- |

(d)

broj radnih mjesta koja će biti otvorena u poduzetnicima koji su krajnji korisnici od datuma prvog rizičnog financijskog ulaganja na temelju mjere rizičnog financiranja do izlaska;

| (e) | prema potrebi, udio ulaganja koja će biti provedena u skladu s testom subjekta u tržišnom gospodarstvu; |
| --- | --- |

(e)

prema potrebi, udio ulaganja koja će biti provedena u skladu s testom subjekta u tržišnom gospodarstvu;

| (f) | ključne točke i rokove unutar kojih će biti uloženi određeni unaprijed utvrđeni iznosi ili postoci proračuna; |
| --- | --- |

(f)

ključne točke i rokove unutar kojih će biti uloženi određeni unaprijed utvrđeni iznosi ili postoci proračuna;

| (g) | očekivani povrat ili prinos od ulaganja; |
| --- | --- |

(g)

očekivani povrat ili prinos od ulaganja;

| (h) | prema potrebi, patentne zahtjeve koje će krajnji korisnici podnijeti tijekom provedbe mjere rizičnog financiranja; |
| --- | --- |

(h)

prema potrebi, patentne zahtjeve koje će krajnji korisnici podnijeti tijekom provedbe mjere rizičnog financiranja;

| (i) | prema potrebi, jačanje otpornosti ključnih lanaca opskrbe (npr. zdravstveni, elektronički, zrakoplovno-svemirski sektor, sektor robe s dvojnom namjenom i obrambeni sektor) i unaprjeđenje tehnološkog razvoja. |
| --- | --- |

(i)

prema potrebi, jačanje otpornosti ključnih lanaca opskrbe (npr. zdravstveni, elektronički, zrakoplovno-svemirski sektor, sektor robe s dvojnom namjenom i obrambeni sektor) i unaprjeđenje tehnološkog razvoja.

| 165. | Pokazatelji navedeni u točki 164. važni su kako bi se dokazalo da se zahvaljujući potpori za rizično financiranje očekuje ostvarenje pozitivnih učinaka u skladu s utvrđenim ciljevima. Konkretno, pokazatelji omogućuju procjenu učinkovitosti mjere i valjanosti strategija ulaganja financijskog posrednika izrađenih u kontekstu postupka odabira. |
| --- | --- |

165.

Pokazatelji navedeni u točki 164. važni su kako bi se dokazalo da se zahvaljujući potpori za rizično financiranje očekuje ostvarenje pozitivnih učinaka u skladu s utvrđenim ciljevima. Konkretno, pokazatelji omogućuju procjenu učinkovitosti mjere i valjanosti strategija ulaganja financijskog posrednika izrađenih u kontekstu postupka odabira.

| 166. | Ako se mjerama rizičnog financiranja djelomično ili u cijelosti pomaže poduzetnicima kojima je nedavno dodijeljeno priznanje ili nagrada za inovativnost u skladu s kriterijima utvrđenima u mjerama inicijative CASSINI ili kojima je Europsko vijeće za inovacije dodijelilo oznaku kvalitete „pečat izvrsnosti” ili se podupire zajedničko ulaganje s Fondom Europskog vijeća za inovacije ili naknadna ulaganja u okviru programa Akcelerator (59), Komisija može dopustiti da država članica upotrebljava iste ključne pokazatelje uspješnosti kao inicijativa CASSINI i Europsko vijeće za inovacije. |
| --- | --- |

166.

Ako se mjerama rizičnog financiranja djelomično ili u cijelosti pomaže poduzetnicima kojima je nedavno dodijeljeno priznanje ili nagrada za inovativnost u skladu s kriterijima utvrđenima u mjerama inicijative CASSINI ili kojima je Europsko vijeće za inovacije dodijelilo oznaku kvalitete „pečat izvrsnosti” ili se podupire zajedničko ulaganje s Fondom Europskog vijeća za inovacije ili naknadna ulaganja u okviru programa Akcelerator (59

3.2.5.2.   Negativni učinci koji se uzimaju u obzir

Negativni učinci koji se uzimaju u obzir

| 167. | Mjera državne potpore mora biti osmišljena tako da ograničava narušavanje tržišnog natjecanja i trgovine na unutarnjem tržištu. U slučaju mjera rizičnog financiranja treba procijeniti moguće negativne učinke na svakoj razini na kojoj bi potpora mogla biti prisutna, odnosno na razini ulagača, financijskih posrednika i njihovih upravitelji te krajnjih korisnika. |
| --- | --- |

167.

Mjera državne potpore mora biti osmišljena tako da ograničava narušavanje tržišnog natjecanja i trgovine na unutarnjem tržištu. U slučaju mjera rizičnog financiranja treba procijeniti moguće negativne učinke na svakoj razini na kojoj bi potpora mogla biti prisutna, odnosno na razini ulagača, financijskih posrednika i njihovih upravitelji te krajnjih korisnika.

| 168. | Da bi Komisija mogla procijeniti vjerojatne negativne učinke mjere na tržišno natjecanje i trgovinu, država članica može dostaviti bilo koju studiju ili druge relevantne dokaze koji su joj na raspolaganju, primjerice ex post evaluacije provedene za slične programe, a koji se odnose na prihvatljive poduzetnike, strukture financiranja, parametre oblikovanja i zemljopisno područje. |
| --- | --- |

168.

Da bi Komisija mogla procijeniti vjerojatne negativne učinke mjere na tržišno natjecanje i trgovinu, država članica može dostaviti bilo koju studiju ili druge relevantne dokaze koji su joj na raspolaganju, primjerice ex post

| 169. | Na razini tržišta za pružanje rizičnog financiranja državna potpora može dovesti do istiskivanja privatnih ulagača. To bi moglo odvratiti privatne ulagače od financiranje prihvatljivih poduzetnika i potaknuti ih na čekanje dok država ne osigura potporu za takva ulaganja. Taj rizik raste što je veći iznos ukupnog financiranja krajnjih korisnika, što su veći poduzetnici koji su njegovi korisnici i što je naprednija faza njihova razvoja jer u tim okolnostima privatno financiranje postaje progresivno dostupnije. Štoviše, državna potpora ne bi trebala ukloniti uobičajeni poslovni rizik ulaganja koji bi ulagači preuzeli čak i u nedostatku državne potpore. Međutim, ako je tržišni nedostatak ili neka druga relevantna prepreka odgovarajuće definirana, manje je vjerojatno da će mjera rizičnog financiranja dovesti do takvog istiskivanja. |
| --- | --- |

169.

Na razini tržišta za pružanje rizičnog financiranja državna potpora može dovesti do istiskivanja privatnih ulagača. To bi moglo odvratiti privatne ulagače od financiranje prihvatljivih poduzetnika i potaknuti ih na čekanje dok država ne osigura potporu za takva ulaganja. Taj rizik raste što je veći iznos ukupnog financiranja krajnjih korisnika, što su veći poduzetnici koji su njegovi korisnici i što je naprednija faza njihova razvoja jer u tim okolnostima privatno financiranje postaje progresivno dostupnije. Štoviše, državna potpora ne bi trebala ukloniti uobičajeni poslovni rizik ulaganja koji bi ulagači preuzeli čak i u nedostatku državne potpore. Međutim, ako je tržišni nedostatak ili neka druga relevantna prepreka odgovarajuće definirana, manje je vjerojatno da će mjera rizičnog financiranja dovesti do takvog istiskivanja.

| 170. | Na razini financijskih posrednika potpora može imati učinak narušavanja u smislu uvećanja ili održavanja tržišne snage posrednika, na primjer na tržištu u određenoj regiji. Čak i ako ne jača tržišnu snagu financijskog posrednika neposredno, potpora to može uzrokovati posredno odvraćanjem postojećih konkurenata od širenja, poticanjem njihova izlaska ili odvraćanjem novih konkurenata od ulaska. |
| --- | --- |

170.

Na razini financijskih posrednika potpora može imati učinak narušavanja u smislu uvećanja ili održavanja tržišne snage posrednika, na primjer na tržištu u određenoj regiji. Čak i ako ne jača tržišnu snagu financijskog posrednika neposredno, potpora to može uzrokovati posredno odvraćanjem postojećih konkurenata od širenja, poticanjem njihova izlaska ili odvraćanjem novih konkurenata od ulaska.

| 171. | Mjere rizičnog financiranja moraju biti namijenjene poduzetnicima usmjerenima rastu koji ne mogu privući odgovarajuću razinu financiranja iz privatnih izvora, ali bi mogli postati održivi uz državnu potporu za rizično financiranje. Međutim, ako je cilj mjere osnivanje javnog fonda, ali strategija ulaganja tog fonda ne dokazuje u dovoljnoj mjeri potencijalnu održivost prihvatljivih poduzetnika, mjera vjerojatno neće zadovoljiti test ravnoteže (vidjeti odjeljak 3.2.5.3.) jer bi u tom slučaju rizično financijsko ulaganje moglo ustvari predstavljati nepovratna sredstva. |
| --- | --- |

171.

Mjere rizičnog financiranja moraju biti namijenjene poduzetnicima usmjerenima rastu koji ne mogu privući odgovarajuću razinu financiranja iz privatnih izvora, ali bi mogli postati održivi uz državnu potporu za rizično financiranje. Međutim, ako je cilj mjere osnivanje javnog fonda, ali strategija ulaganja tog fonda ne dokazuje u dovoljnoj mjeri potencijalnu održivost prihvatljivih poduzetnika, mjera vjerojatno neće zadovoljiti test ravnoteže (vidjeti odjeljak 3.2.5.3.) jer bi u tom slučaju rizično financijsko ulaganje moglo ustvari predstavljati nepovratna sredstva.

| 172. | Uvjeti o komercijalnom upravljanju i donošenju odluka vođenom ostvarivanjem dobiti iz članka 21. Uredbe o općem skupnom izuzeću nužni su kako bi se osiguralo da se odabir poduzetnika koji su krajnji korisnici temelji na komercijalnoj logici. Stoga će Komisija te uvjete uzeti u obzir pri procjeni mjera rizičnog financiranja u skladu s ovim Smjernicama, uključujući slučajeve u kojima mjera uključuje javne financijske posrednike. |
| --- | --- |

172.

Uvjeti o komercijalnom upravljanju i donošenju odluka vođenom ostvarivanjem dobiti iz članka 21. Uredbe o općem skupnom izuzeću nužni su kako bi se osiguralo da se odabir poduzetnika koji su krajnji korisnici temelji na komercijalnoj logici. Stoga će Komisija te uvjete uzeti u obzir pri procjeni mjera rizičnog financiranja u skladu s ovim Smjernicama, uključujući slučajeve u kojima mjera uključuje javne financijske posrednike.

| 173. | Investicijski fondovi malih razmjera, ograničenog regionalnog fokusa i bez odgovarajućih upravljačkih rješenja analizirat će se kako bi se izbjegao rizik održavanja neučinkovitih tržišnih struktura. Zbog nedovoljne diversifikacije povezane s moguće premalim brojem ciljnih poduzetnika prihvatljivih za ulaganja regionalni programi rizičnog financiranja možda nemaju uvijek dovoljan opseg i područje primjene, a to bi moglo umanjiti njihovu učinkovitost i dovesti do odobravanja potpora manje održivim društvima. U takvim slučajevima ulaganja bi možda mogla narušiti tržišno natjecanje i donijeti nepravedne prednosti nekim poduzetnicima. |
| --- | --- |

173.

Investicijski fondovi malih razmjera, ograničenog regionalnog fokusa i bez odgovarajućih upravljačkih rješenja analizirat će se kako bi se izbjegao rizik održavanja neučinkovitih tržišnih struktura. Zbog nedovoljne diversifikacije povezane s moguće premalim brojem ciljnih poduzetnika prihvatljivih za ulaganja regionalni programi rizičnog financiranja možda nemaju uvijek dovoljan opseg i područje primjene, a to bi moglo umanjiti njihovu učinkovitost i dovesti do odobravanja potpora manje održivim društvima. U takvim slučajevima ulaganja bi možda mogla narušiti tržišno natjecanje i donijeti nepravedne prednosti nekim poduzetnicima.

| 174. | Na razini krajnjih korisnika mjerom se mogu narušiti tržišta proizvoda na kojima se ti poduzetnici natječu. Na primjer, mjerom se može narušiti tržišno natjecanje ako su joj cilj društva u sektorima koji ostvaruju slabe rezultate. Veliko povećanje kapaciteta potaknuto državnom potporom na tržištu koje ostvaruje slabe rezultate može, konkretno, nepropisno narušiti tržišno natjecanje jer bi stvaranje ili održavanje prekapacitiranosti moglo dovesti do smanjenja profitnih marži, snižavanja ulaganja konkurenata ili čak do njihova izlaska s tržišta. Takva potpora mogla bi spriječiti i ulazak društava na tržište. Navedenim se stvaraju neučinkovite tržišne strukture koje su, dugoročno gledano, štetne i za potrošače. Kada tržište u ciljnim sektorima raste, tada je obično manje razloga za brigu da će potpora negativno utjecati na dinamiku poticaja ili da će nepropisno otežati izlazak s tržišta ili ulazak na njega. Komisija smatra da je rizik od takvih narušavanja znatan ako je mjera rizičnog financiranja specifična za sektor ili se njome daje prednost određenim sektorima u odnosu na ostale. U tim će slučajevima Komisija analizirati razinu proizvodnih kapaciteta u određenom sektoru s obzirom na potencijalnu potražnju. Kako bi Komisija mogla provesti takvu procjenu, država članica u svojoj prijavi mora naznačiti je li mjera rizičnog financiranja specifična za sektor ili se njome daje prednost određenim sektorima u odnosu na ostale. |
| --- | --- |

174.

Na razini krajnjih korisnika mjerom se mogu narušiti tržišta proizvoda na kojima se ti poduzetnici natječu. Na primjer, mjerom se može narušiti tržišno natjecanje ako su joj cilj društva u sektorima koji ostvaruju slabe rezultate. Veliko povećanje kapaciteta potaknuto državnom potporom na tržištu koje ostvaruje slabe rezultate može, konkretno, nepropisno narušiti tržišno natjecanje jer bi stvaranje ili održavanje prekapacitiranosti moglo dovesti do smanjenja profitnih marži, snižavanja ulaganja konkurenata ili čak do njihova izlaska s tržišta. Takva potpora mogla bi spriječiti i ulazak društava na tržište. Navedenim se stvaraju neučinkovite tržišne strukture koje su, dugoročno gledano, štetne i za potrošače. Kada tržište u ciljnim sektorima raste, tada je obično manje razloga za brigu da će potpora negativno utjecati na dinamiku poticaja ili da će nepropisno otežati izlazak s tržišta ili ulazak na njega. Komisija smatra da je rizik od takvih narušavanja znatan ako je mjera rizičnog financiranja specifična za sektor ili se njome daje prednost određenim sektorima u odnosu na ostale. U tim će slučajevima Komisija analizirati razinu proizvodnih kapaciteta u određenom sektoru s obzirom na potencijalnu potražnju. Kako bi Komisija mogla provesti takvu procjenu, država članica u svojoj prijavi mora naznačiti je li mjera rizičnog financiranja specifična za sektor ili se njome daje prednost određenim sektorima u odnosu na ostale.

| 175. | Komisija će procijeniti i sve moguće negativne učinke premještanja poduzeća jer bi mogli utjecati na tržišno natjecanje i trgovinu među državama članicama. U tom pogledu Komisija će analizirati potiču li regionalni fondovi premještanje poduzeća na unutarnjem tržištu. Ako su aktivnosti financijskog posrednika fokusirane na regiju koja ne prima pomoć i graniči s regijom koja prima pomoć ili regijom s većim intenzitetom potpora od ciljne regije, izraženiji je rizik takvog narušavanja. Regionalna mjera rizičnog financiranja fokusirana samo na neke sektore mogla bi također negativno djelovati na premještanje poduzeća. |
| --- | --- |

175.

Komisija će procijeniti i sve moguće negativne učinke premještanja poduzeća jer bi mogli utjecati na tržišno natjecanje i trgovinu među državama članicama. U tom pogledu Komisija će analizirati potiču li regionalni fondovi premještanje poduzeća na unutarnjem tržištu. Ako su aktivnosti financijskog posrednika fokusirane na regiju koja ne prima pomoć i graniči s regijom koja prima pomoć ili regijom s većim intenzitetom potpora od ciljne regije, izraženiji je rizik takvog narušavanja. Regionalna mjera rizičnog financiranja fokusirana samo na neke sektore mogla bi također negativno djelovati na premještanje poduzeća.

| 176. | Naposljetku, Komisija u okviru procjene negativnih učinaka na tržišno natjecanje i trgovinu može prema potrebi uzeti u obzir negativne vanjske učinke djelatnosti za koju se dodjeljuje potpora ako takvi vanjski učinci negativno utječu na tržišno natjecanje i trgovinu među državama članicama u mjeri u kojoj bi to bilo suprotno zajedničkom interesu jer stvaraju ili pogoršavaju neučinkovitosti na tržištu (60). |
| --- | --- |

176.

Naposljetku, Komisija u okviru procjene negativnih učinaka na tržišno natjecanje i trgovinu može prema potrebi uzeti u obzir negativne vanjske učinke djelatnosti za koju se dodjeljuje potpora ako takvi vanjski učinci negativno utječu na tržišno natjecanje i trgovinu među državama članicama u mjeri u kojoj bi to bilo suprotno zajedničkom interesu jer stvaraju ili pogoršavaju neučinkovitosti na tržištu (60

3.2.5.3.   Uspoređivanje pozitivnih i negativnih učinaka potpore

Uspoređivanje pozitivnih i negativnih učinaka potpore

| 177. | U završnom koraku analize Komisija će usporediti utvrđene negativne učinke mjere potpore u smislu narušavanja tržišnog natjecanja i utjecaja na trgovinu među državama članicama s pozitivnim učincima potpore te zaključiti da je mjera potpore spojiva s unutarnjim tržištem samo ako pozitivni učinci prevladaju nad negativnim učincima. |
| --- | --- |

177.

U završnom koraku analize Komisija će usporediti utvrđene negativne učinke mjere potpore u smislu narušavanja tržišnog natjecanja i utjecaja na trgovinu među državama članicama s pozitivnim učincima potpore te zaključiti da je mjera potpore spojiva s unutarnjim tržištem samo ako pozitivni učinci prevladaju nad negativnim učincima.

| 178. | Na ukupnu bilancu pojedinih kategorija programa potpora može se primjenjivati i zahtjev ex post evaluacije kako je opisano u odjeljku 4. Komisija u takvim slučajevima može ograničiti trajanje tih programa, uz mogućnost ponovne naknadne prijave njihova produljenja. |
| --- | --- |

178.

Na ukupnu bilancu pojedinih kategorija programa potpora može se primjenjivati i zahtjev ex post

3.2.6.   Transparentnost

Transparentnost

| 179. | Kao dodatna zaštitna mjera od nepotrebnog narušavanja tržišnog natjecanja, države članice, Komisija, gospodarski subjekti i javnost moraju imati jednostavan pristup svim relevantnim aktima i važnim informacijama o potpori dodijeljenoj na temelju tih akata. |
| --- | --- |

179.

Kao dodatna zaštitna mjera od nepotrebnog narušavanja tržišnog natjecanja, države članice, Komisija, gospodarski subjekti i javnost moraju imati jednostavan pristup svim relevantnim aktima i važnim informacijama o potpori dodijeljenoj na temelju tih akata.

| 180. | Države članice na platformi Komisije „modul za transparentnu dodjelu” (61) ili na iscrpnim internetskim stranicama o državnim potporama na nacionalnoj ili regionalnoj razini moraju objaviti sljedeće informacije:






  (a) | cjeloviti tekst odluke o dodjeli pojedinačne potpore ili odobrenog programa potpore i njegove provedbene odredbe odnosno poveznicu na taj tekst; |
| --- | --- | --- |

180.

Države članice na platformi Komisije „modul za transparentnu dodjelu” (61

(a)

cjeloviti tekst odluke o dodjeli pojedinačne potpore ili odobrenog programa potpore i njegove provedbene odredbe odnosno poveznicu na taj tekst;

| (b) | informacije o dodjeli svake pojedinačne potpore koja premašuje 100 000 EUR, kako je navedeno u Prilogu ovim Smjernicama. |
| --- | --- |

(b)

informacije o dodjeli svake pojedinačne potpore koja premašuje 100 000 EUR, kako je navedeno u Prilogu ovim Smjernicama.

| 181. | Države članice moraju organizirati svoje iscrpne internetske stranice o državnim potporama, kako je navedeno u točki 180., tako da omogućuju jednostavan pristup informacijama. Informacije se moraju objaviti u obliku podatkovne tablice nezaštićene vlasničkim pravima koja omogućuje učinkovito pretraživanje, izdvajanje, preuzimanje i jednostavno objavljivanje na internetu, npr. u formatu CSV ili XML. Javnosti se mora omogućiti pristup internetskim stranicama bez ograničenja, uz prethodnu registraciju korisnika. |
| --- | --- |

181.

Države članice moraju organizirati svoje iscrpne internetske stranice o državnim potporama, kako je navedeno u točki 180., tako da omogućuju jednostavan pristup informacijama. Informacije se moraju objaviti u obliku podatkovne tablice nezaštićene vlasničkim pravima koja omogućuje učinkovito pretraživanje, izdvajanje, preuzimanje i jednostavno objavljivanje na internetu, npr. u formatu CSV ili XML. Javnosti se mora omogućiti pristup internetskim stranicama bez ograničenja, uz prethodnu registraciju korisnika.

| 182. | Za programe u obliku poreznih poticaja uvjeti utvrđeni u točki 180. podtočki (b) smatrat će se ispunjenima ako država članica objavi tražene informacije o pojedinačnim iznosima potpore u sljedećim rasponima (u milijunima EUR): | 0,1–0,5; |
| --- | --- | --- |

182.

Za programe u obliku poreznih poticaja uvjeti utvrđeni u točki 180. podtočki (b) smatrat će se ispunjenima ako država članica objavi tražene informacije o pojedinačnim iznosima potpore u sljedećim rasponima (u milijunima EUR):

0,1–0,5;

| | 0,5–1; |
| --- | --- |

0,5–1;

| | 1–2; |
| --- | --- |

1–2;

| | 2–5; |
| --- | --- |

2–5;

| | 5–10; |
| --- | --- |

5–10;

| | 10–30; |
| --- | --- |

10–30;

| | 30–60; |
| --- | --- |

30–60;

| | 60–100; |
| --- | --- |

60–100;

| | 100–250; |
| --- | --- |

100–250;

| | 250 i više. |
| --- | --- |

250 i više.

| 183. | Informacije iz točke 180. podtočke (b) moraju se objaviti u roku od šest mjeseci od datuma dodjele potpore ili, za potpore u obliku poreznih poticaja, u roku od jedne godine od roka za podnošenje porezne prijave (62). Ako je potpora nezakonita, ali naknadno se utvrdi da je spojiva, država članica te informacije mora objaviti u roku od šest mjeseci od datuma odluke Komisije kojom se potpora proglašava spojivom. Da bi se omogućila provedba pravila o državnim potporama u skladu s Ugovorom, te informacije moraju biti dostupne najmanje deset godina od datuma dodjele potpore. |
| --- | --- |

183.

Informacije iz točke 180. podtočke (b) moraju se objaviti u roku od šest mjeseci od datuma dodjele potpore ili, za potpore u obliku poreznih poticaja, u roku od jedne godine od roka za podnošenje porezne prijave (62

| 184. | Komisija će na svojim internetskim stranicama objaviti poveznicu na internetske stranice o državnim potporama iz točke 180. |
| --- | --- |

184.

Komisija će na svojim internetskim stranicama objaviti poveznicu na internetske stranice o državnim potporama iz točke 180.

4.   EVALUACIJA

EVALUACIJA

| 185. | Kako bi se dodatno ograničilo narušavanje tržišnog natjecanja i trgovine, Komisija može zahtijevati da se određeni programi potpore podvrgnu ex post evaluaciji. Evaluacija će biti potrebna za programe u kojima je mogućnost narušavanja tržišnog natjecanja i trgovine posebno velika, odnosno u kojima postoji rizik od znatnog ograničavanja ili narušavanja tržišnog natjecanja ako se provedba ne preispita pravodobno. |
| --- | --- |

185.

Kako bi se dodatno ograničilo narušavanje tržišnog natjecanja i trgovine, Komisija može zahtijevati da se određeni programi potpore podvrgnu ex post

| 186. | Može se pokazati potrebnom ex post evaluacija sljedećih programa potpora:






  (a) | programa s velikim proračunom potpora; |
| --- | --- | --- |

186.

Može se pokazati potrebnom ex post

(a)

programa s velikim proračunom potpora;

| (b) | programa regionalnog fokusa; |
| --- | --- |

(b)

programa regionalnog fokusa;

| (c) | programa uskog sektorskog fokusa; |
| --- | --- |

(c)

programa uskog sektorskog fokusa;

| (d) | izmijenjenih programa, kada izmjena utječe na kriterije prihvatljivosti, iznos ulaganja ili financijske parametre; |
| --- | --- |

(d)

izmijenjenih programa, kada izmjena utječe na kriterije prihvatljivosti, iznos ulaganja ili financijske parametre;

| (e) | programa s novim obilježjima; |
| --- | --- |

(e)

programa s novim obilježjima;

| (f) | programa za koje to Komisija zatraži s obzirom na njihove moguće negativne učinke na tržišno natjecanje i trgovinu. |
| --- | --- |

(f)

programa za koje to Komisija zatraži s obzirom na njihove moguće negativne učinke na tržišno natjecanje i trgovinu.

| 187. | U svakom slučaju, od 1. siječnja 2022. ex post evaluacija će biti obvezna za programe čiji proračun državnih potpora ili prijavljeni rashodi iznose više od 150 milijuna EUR u bilo kojoj godini ili 750 milijuna EUR tijekom ukupnog trajanja, odnosno kombiniranog trajanja programa i bilo kojeg prethodnog programa kojim je obuhvaćen sličan cilj i slično zemljopisno područje. S obzirom na ciljeve evaluacije i u cilju izbjegavanja nerazmjernog opterećenja za države članice ex post evaluacije bit će potrebne samo za programe potpora čije je ukupno trajanje dulje od tri godine, počevši od 1. siječnja 2022. |
| --- | --- |

187.

U svakom slučaju, od 1. siječnja 2022. ex post

ex post

| 188. | Od zahtjeva za ex post evaluaciju može se odstupiti za program potpore koji je neposredni nasljednik programa koji obuhvaća sličan cilj i zemljopisno područje i koji je bio predmet evaluacije te je za njega podneseno završno izvješće o evaluaciji u skladu s planom evaluacije koji je odobrila Komisija i nije rezultirao nikakvim negativnim nalazima. Ako završno izvješće o evaluaciji programa nije u skladu s odobrenim planom evaluacije, program se mora obustaviti s trenutačnim učinkom. |
| --- | --- |

188.

Od zahtjeva za ex post

| 189. | Evaluacijom bi se trebalo provjeriti jesu li ostvarene pretpostavke i uvjeti na kojima se temelji spojivost programa, posebno nužnost i učinkovitost mjere potpore s obzirom na njezine ciljeve. Trebao bi se procijeniti i učinak mjere rizičnog financiranja na tržišno natjecanje i trgovinu. |
| --- | --- |

189.

Evaluacijom bi se trebalo provjeriti jesu li ostvarene pretpostavke i uvjeti na kojima se temelji spojivost programa, posebno nužnost i učinkovitost mjere potpore s obzirom na njezine ciljeve. Trebao bi se procijeniti i učinak mjere rizičnog financiranja na tržišno natjecanje i trgovinu.

| 190. | Za programe potpore za koje je evaluacija obvezna (vidjeti točke 186. i 187.) i čije ukupno trajanje premašuje tri godine, počevši od 1. siječnja 2022., države članice moraju dostaviti nacrt plana evaluacije, koji će biti sastavni dio Komisijine procjene programa, kako slijedi:






  (a) | zajedno s programom potpore ako njegov proračun državnih potpora premašuje 150 milijuna EUR u bilo kojoj godini ili 750 milijuna EUR tijekom ukupnog trajanja programa; |
| --- | --- | --- |

190.

Za programe potpore za koje je evaluacija obvezna (vidjeti točke 186. i 187.) i čije ukupno trajanje premašuje tri godine, počevši od 1. siječnja 2022., države članice moraju dostaviti nacrt plana evaluacije, koji će biti sastavni dio Komisijine procjene programa, kako slijedi:

(a)

zajedno s programom potpore ako njegov proračun državnih potpora premašuje 150 milijuna EUR u bilo kojoj godini ili 750 milijuna EUR tijekom ukupnog trajanja programa;

| (b) | u roku od 30 radnih dana od znatne promjene kojom se proračun programa povećava na iznos veći od 150 milijuna EUR u bilo kojoj godini ili 750 milijuna EUR tijekom ukupnog trajanja programa; |
| --- | --- |

(b)

u roku od 30 radnih dana od znatne promjene kojom se proračun programa povećava na iznos veći od 150 milijuna EUR u bilo kojoj godini ili 750 milijuna EUR tijekom ukupnog trajanja programa;

| (c) | u roku od 30 radnih dana od bilježenja u službenoj računovodstvenoj evidenciji rashoda u iznosu većem od 150 milijuna EUR u bilo kojoj godini; |
| --- | --- |

(c)

u roku od 30 radnih dana od bilježenja u službenoj računovodstvenoj evidenciji rashoda u iznosu većem od 150 milijuna EUR u bilo kojoj godini;

| (d) | na zahtjev Komisije, a u svakom slučaju prije odobrenja programa, ako se program može svrstati u jednu od kategorija iz točke 186., neovisno o proračunu državnih potpora programa. |
| --- | --- |

(d)

na zahtjev Komisije, a u svakom slučaju prije odobrenja programa, ako se program može svrstati u jednu od kategorija iz točke 186., neovisno o proračunu državnih potpora programa.

| 191. | Nacrt plana evaluacije mora biti u skladu sa zajedničkim metodološkim načelima Komisije (63). Država članica mora objaviti plan evaluacije koji je odobrila Komisija. |
| --- | --- |

191.

Nacrt plana evaluacije mora biti u skladu sa zajedničkim metodološkim načelima Komisije (63

| 192. | Ex post evaluaciju mora provesti stručnjak neovisan o davatelju potpore na temelju plana evaluacije. Za svaku evaluaciju mora se sastaviti barem jedno privremeno i jedno završno izvješće o evaluaciji. Države članice moraju objaviti oba izvješća. |
| --- | --- |

192.

Ex post

| 193. | Završno izvješće o evaluaciji mora se pravodobno dostaviti Komisiji kako bi se procijenilo eventualno produljenje programa potpore, a najkasnije devet mjeseci prije njegova isteka. To se razdoblje može skratiti za programe na koje se zahtjev za evaluaciju primjenjuje u posljednje dvije godine provedbe. Točan opseg i postupak svake evaluacije utvrđuju se u odluci o odobrenju programa potpore. U slučaju prijave naknadnih mjera potpore sa sličnim ciljem mora se opisati način na koji su rezultati evaluacije uzeti u obzir. |
| --- | --- |

193.

Završno izvješće o evaluaciji mora se pravodobno dostaviti Komisiji kako bi se procijenilo eventualno produljenje programa potpore, a najkasnije devet mjeseci prije njegova isteka. To se razdoblje može skratiti za programe na koje se zahtjev za evaluaciju primjenjuje u posljednje dvije godine provedbe. Točan opseg i postupak svake evaluacije utvrđuju se u odluci o odobrenju programa potpore. U slučaju prijave naknadnih mjera potpore sa sličnim ciljem mora se opisati način na koji su rezultati evaluacije uzeti u obzir.

5.   ZAVRŠNE ODREDBE

ZAVRŠNE ODREDBE

5.1.   
  Primjenjivost

Primjenjivost

| 194. | Komisija će načela utvrđena u ovim Smjernicama primjenjivati pri procjeni spojivosti svih potpora za rizično financiranje koje se moraju prijaviti i koje će se dodijeliti ili čija se dodjela planira od 1. siječnja 2022. |
| --- | --- |

194.

Komisija će načela utvrđena u ovim Smjernicama primjenjivati pri procjeni spojivosti svih potpora za rizično financiranje koje se moraju prijaviti i koje će se dodijeliti ili čija se dodjela planira od 1. siječnja 2022.

| 195. | Potpore za rizično financiranje koje se nezakonito dodijele prije 1. siječnja 2022. procijenit će se u skladu s pravilima na snazi na dan dodjele potpore. |
| --- | --- |

195.

Potpore za rizično financiranje koje se nezakonito dodijele prije 1. siječnja 2022. procijenit će se u skladu s pravilima na snazi na dan dodjele potpore.

| 196. | Kako bi se zaštitila legitimna očekivanja privatnih ulagača, u slučaju programa rizičnog financiranja kojima se predviđa dodjela javnih sredstava za potporu rizičnog financiranja, primjena pravila na mjeru rizičnog financiranja počinje na datum preuzimanja obveze dodjele javnih sredstava financijskim posrednicima, odnosno na datum potpisivanja sporazuma o financiranju. |
| --- | --- |

196.

Kako bi se zaštitila legitimna očekivanja privatnih ulagača, u slučaju programa rizičnog financiranja kojima se predviđa dodjela javnih sredstava za potporu rizičnog financiranja, primjena pravila na mjeru rizičnog financiranja počinje na datum preuzimanja obveze dodjele javnih sredstava financijskim posrednicima, odnosno na datum potpisivanja sporazuma o financiranju.

5.2.   
  Odgovarajuće mjere

Odgovarajuće mjere

| 197. | Komisija smatra da će provođenje ovih Smjernica dovesti do određenih promjena načela procjene potpora za rizično financiranje u Uniji. Stoga Komisija državama članicama predlaže sljedeće odgovarajuće mjere u skladu s člankom 108. stavkom 1. Ugovora:






  (a) | države članice trebaju izmijeniti, prema potrebi, svoje postojeće programe potpore za rizično financiranje kako bi ih uskladile s ovim Smjernicama u roku od šest mjeseci nakon objavljivanja Smjernica; |
| --- | --- | --- |

197.

Komisija smatra da će provođenje ovih Smjernica dovesti do određenih promjena načela procjene potpora za rizično financiranje u Uniji. Stoga Komisija državama članicama predlaže sljedeće odgovarajuće mjere u skladu s člankom 108. stavkom 1. Ugovora:

(a)

države članice trebaju izmijeniti, prema potrebi, svoje postojeće programe potpore za rizično financiranje kako bi ih uskladile s ovim Smjernicama u roku od šest mjeseci nakon objavljivanja Smjernica;

| (b) | države članice se pozivaju da daju svoju jasnu neuvjetovanu suglasnost na te predložene mjere u roku od dva mjeseca od dana objavljivanja ovih Smjernica. Ako se države članice ne odazovu tom pozivu, Komisija će pretpostaviti da predmetna država članica nije suglasna s predloženim mjerama. |
| --- | --- |

(b)

države članice se pozivaju da daju svoju jasnu neuvjetovanu suglasnost na te predložene mjere u roku od dva mjeseca od dana objavljivanja ovih Smjernica. Ako se države članice ne odazovu tom pozivu, Komisija će pretpostaviti da predmetna država članica nije suglasna s predloženim mjerama.

| 198. | Kako bi se zaštitila legitimna očekivanja privatnih ulagača, države članice ne trebaju poduzimati odgovarajuće mjere u pogledu programa potpora za rizično financiranje u korist MSP-ova ako je obveza dodjele javnih sredstava financijskim posrednicima, koja počinje na datum potpisivanja sporazuma o financiranju, preuzeta prije datuma objave ovih Smjernica i ako se ne mijenjaju ostali uvjeti predviđeni u sporazumu o financiranju. Ti financijski posrednici mogu nastaviti poslovati i ulagati u skladu sa svojim izvornim strategijama ulaganja do prestanka trajanja utvrđenog u sporazumu o financiranju. |
| --- | --- |

198.

Kako bi se zaštitila legitimna očekivanja privatnih ulagača, države članice ne trebaju poduzimati odgovarajuće mjere u pogledu programa potpora za rizično financiranje u korist MSP-ova ako je obveza dodjele javnih sredstava financijskim posrednicima, koja počinje na datum potpisivanja sporazuma o financiranju, preuzeta prije datuma objave ovih Smjernica i ako se ne mijenjaju ostali uvjeti predviđeni u sporazumu o financiranju. Ti financijski posrednici mogu nastaviti poslovati i ulagati u skladu sa svojim izvornim strategijama ulaganja do prestanka trajanja utvrđenog u sporazumu o financiranju.

5.3.   
  Izvješćivanje i praćenje

Izvješćivanje i praćenje

| 199. | U skladu s Uredbom Vijeća (EU) 2015/1589 (64) i Uredbom Komisije (EZ) br. 794/2004 (65) države članice moraju Komisiji podnositi godišnja izvješća. |
| --- | --- |

199.

U skladu s Uredbom Vijeća (EU) 2015/1589 (64

65

| 200. | Države članice moraju voditi detaljnu evidenciju o svim mjerama potpore. Ta evidencija mora sadržavati sve informacije koje su potrebne kako bi se utvrdilo da su ispunjeni uvjeti u pogledu prihvatljivosti i najvećih iznosa ulaganja. Navedena evidencija mora se čuvati deset godina od datuma dodjele potpore i na zahtjev se mora dostaviti Komisiji. U slučaju mjera potpore kojima se osiguravaju porezni poticaji u okviru kojih se potpora dodjeljuje automatski na temelju poreznih prijava korisnika i ako se ne provodi ex ante kontrola ispunjenosti svih uvjeta spojivosti za svakog korisnika, države članice moraju redovito provjeravati, barem ex post i na temelju uzorka, jesu li ispunjeni svi uvjeti spojivosti i donose potrebne zaključke. Države članice moraju voditi detaljnu evidenciju kontrola najmanje 10 godina od datuma kontrola. |
| --- | --- |

200.

Države članice moraju voditi detaljnu evidenciju o svim mjerama potpore. Ta evidencija mora sadržavati sve informacije koje su potrebne kako bi se utvrdilo da su ispunjeni uvjeti u pogledu prihvatljivosti i najvećih iznosa ulaganja. Navedena evidencija mora se čuvati deset godina od datuma dodjele potpore i na zahtjev se mora dostaviti Komisiji. U slučaju mjera potpore kojima se osiguravaju porezni poticaji u okviru kojih se potpora dodjeljuje automatski na temelju poreznih prijava korisnika i ako se ne provodi ex ante

ex post

5.4.   
  Revizija

Revizija

| 201. | Komisija može u svakom trenutku odlučiti revidirati ili izmijeniti ove Smjernice ako je to potrebno zbog razloga povezanih s politikom tržišnog natjecanja Unije ili kako bi se uzele u obzir druge politike Unije i međunarodne obveze odnosno razvoj tržišta ili zbog bilo kojeg drugog opravdanog razloga. |
| --- | --- |

201.

Komisija može u svakom trenutku odlučiti revidirati ili izmijeniti ove Smjernice ako je to potrebno zbog razloga povezanih s politikom tržišnog natjecanja Unije ili kako bi se uzele u obzir druge politike Unije i međunarodne obveze odnosno razvoj tržišta ili zbog bilo kojeg drugog opravdanog razloga.

---

(1)  Točne definicije MSP-ova, malih poduzeća srednje tržišne kapitalizacije i inovativnih poduzeća srednje tržišne kapitalizacije za potrebe ovih Smjernica utvrđene su u odjeljku 2.3. u točki 35.

1

(2)  Smjernice Zajednice o državnim potporama za promicanje rizičnih kapitalnih ulaganja u malim i srednjim poduzećima (SL C 194, 18.8.2006., str. 2.).

2

(3)  Komunikacija Komisije – Smjernice o državnim potporama za promicanje rizičnih financijskih ulaganja (SL C 19, 22.1.2014., str. 4).

3

(4)  U razdoblju od 2012. do 2014. Komisija je provela ambiciozan program modernizacije državnih potpora koji se temelji na trima glavnim ciljevima (za više pojedinosti vidjeti Komunikaciju Komisije Europskom Parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija o modernizaciji državnih potpora u EU-u (SAM), COM (2012) 209 final od 8.5.2012.:

4

| (a) | poticanju održivog, pametnog i uključivog rasta na konkurentnom unutarnjem tržištu; |
| --- | --- |

(a)

poticanju održivog, pametnog i uključivog rasta na konkurentnom unutarnjem tržištu;

| (b) | usmjeravanju ex-ante provjera Komisije na slučajeve koji najviše utječu na unutarnje tržište uz jačanje suradnje s državama članicama pri provedbi propisa o državnim potporama; i |
| --- | --- |

(b)

usmjeravanju ex-ante provjera Komisije na slučajeve koji najviše utječu na unutarnje tržište uz jačanje suradnje s državama članicama pri provedbi propisa o državnim potporama; i

ex-ante

| (c) | racionaliziranju pravila radi bržeg donošenja odluka. |
| --- | --- |

(c)

racionaliziranju pravila radi bržeg donošenja odluka.

(5)  Komunikacija Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija, Strategija za MSP-ove i održivu i digitalnu Europu, COM(2020) 103 final od 10.3.2020.

5

(6)  Vidjeti Evaluation support study on the EU rules on State aid for access to finance for SMEs (Popratna studija uz procjenu u pogledu pravila EU-a o državnim potporama za pristup MSP-ova financiranju), Europska unija (2020.), dostupno na internetu:

6

Evaluation support study on the EU rules on State aid for access to finance for SMEs

https://ec.europa.eu/competition/state_aid/modernisation/risk_finance_study.zip.

(7)  Takve inovacije uključuju, na primjer, promjenu društvene prakse radi podupiranja zelene ili digitalne tranzicije ili povećanje pristupačnosti karijera u području IKT-a za žene.

7

(8)  Komunikacija Komisije Europskom parlamentu, Europskom vijeću, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija „Europski zeleni plan”, COM(2019) 640 final od 11.12.2019.

8

(9)  Komunikacija Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija, „Izgradnja digitalne budućnosti Europe”, COM(2020) 67 final od 19.2.2020.

9

(10)  Prijedlog Direktive Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Direktive (EU) 2018/2001 Europskog parlamenta i Vijeća, Uredbe (EU) 2018/1999 Europskog parlamenta i Vijeća i Direktive 98/70/EZ Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu promicanja energije iz obnovljivih izvora te o stavljanju izvan snage Direktive Vijeća (EU) 2015/652, COM(2021) 557 final od 14.7.2021.

10

(11)  Komunikacija Komisije Europskom parlamentu, Europskom vijeću, Vijeću, Europskoj središnjoj banci, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija „Akcijski plan o financiranju održivog rasta”, COM(2018) 97 final od 8.3.2018.

11

(12)  Komunikacija Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija „Taksonomija EU-a, korporativno izvješćivanje o održivosti, preferencije u pogledu održivosti i fiducijarne obveze: usmjeravanje financiranja radi ostvarivanja Europskog zelenog plana”, COM(2021) 188 final od 21.4.2021.

12

(13)  Uredba (EU) 2020/852 Europskog parlamenta i Vijeća od 18. lipnja 2020. o uspostavi okvira za olakšavanje održivih ulaganja i izmjeni Uredbe (EU) 2019/2088 (SL L 198, 22.6.2020., str. 13.).

13

(14)  Komunikacija Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija „Digitalni kompas za 2030.: europski plan za digitalno desetljeće”, COM(2021) 118 final od 9.3.2021.

14

(15)  Uredba (EU) 2021/241 Europskog parlamenta i Vijeća od 12. veljače 2021. o uspostavi Mehanizma za oporavak i otpornost (SL L 57, 18.2.2021., str. 17.).

15

(16)  Komunikacijom Komisije Europskom parlamentu, Europskom vijeću, Vijeću, Europskoj središnjoj banci, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru, Odboru regija i Europskoj investicijskoj banci „Godišnja strategija održivog rasta 2021.”, COM(2020) 575 final od 17.9.2020. utvrđeno je sedam područja inicijativa: energija – stavljanje u prvi plan čistih tehnologija budućnosti i ubrzanje razvoja i korištenja obnovljivih izvora energije; obnova – poboljšanje energetske učinkovitosti javnih i privatnih zgrada; punjenje – promicanje čistih tehnologija budućnosti radi širenja upotrebe održivih, lako dostupnih i pametnih prijevoznih sredstava, postaja za punjenje električnih vozila i opskrbu alternativnim gorivom te proširenja javne prometne mreže; povezivanje – brzo uvođenje brzih širokopojasnih usluga u sve regije i kućanstva, uključujući optičke mreže i mreže 5G; modernizacija – digitalizacija javne uprave i usluga, uključujući pravosuđe i zdravstvo; ekspanzija – povećanje kapaciteta podatkovnih oblaka europske industrije i razvoj najsnažnijih, najsuvremenijih i najodrživijih procesora; prekvalifikacija i usavršavanje – prilagodba obrazovnih sustava radi podupiranja digitalnih vještina te obrazovanja i strukovnog osposobljavanja za sve dobne skupine.

16

(17)  Komunikacija Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija „Ažuriranje nove industrijske strategije za 2020.: izgradnja snažnijeg jedinstvenog tržišta za oporavak Europe”, COM(2021) 350 final od 5.5.2021.

17

(18)  Komunikacija Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija „Akcijski plan o izgradnji unije tržišta kapitala”, COM(2015) 468 final od 30.9.2015.

18

(19)  Na primjer, Uredba (EU) br. 345/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. travnja 2013. o europskim fondovima poduzetničkog kapitala (SL L 115, 25.4.2013., str. 1.); Uredba (EU) 2017/1129 Europskog parlamenta i Vijeća od 14. lipnja 2017. o prospektu koji je potrebno objaviti prilikom javne ponude vrijednosnih papira ili prilikom uvrštavanja za trgovanje na uređenom tržištu te stavljanju izvan snage Direktive 2003/71/EZ (SL L 168, 30.6.2017., str. 12.); Direktiva 2014/65/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 15. svibnja 2014. o tržištu financijskih instrumenata i izmjeni Direktive 2002/92/EZ i Direktive 2011/61/EU (SL L 173, 12.6.2014., str. 349.) u pogledu razvoja rastućih tržišta MSP-ova; Direktiva 2011/61/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 8. lipnja 2011. o upraviteljima alternativnih investicijskih fondova i o izmjeni direktiva 2003/41/EZ i 2009/65/EZ te uredbi (EZ) br. 1060/2009 i (EU) br. 1095/2010 (SL L 174, 1.7.2011., str. 1.).

19

(20)  Komunikacija Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija „Unija tržišta kapitala za građane i poduzeća – novi akcijski plan”, COM(2020) 590 final od 24.9.2020.

20

(21)  Direktiva 2014/65/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 15. svibnja 2014. o tržištu financijskih instrumenata i izmjeni Direktive 2002/92/EZ i Direktive 2011/61/EU (SL L 173, 12.6.2014., str. 349.).

21

(22)  Financijski instrumenti obuhvaćaju financijske instrumente povratnih sredstava, koji mogu biti u obliku dužničkih instrumenata (zajmovi, jamstva) ili vlasničkih instrumenata (čista vlasnička ulaganja, kvazivlasnička ulaganja ili drugi instrumenti s podjelom rizika).

22

(23)  Uredba (EU) br. 1287/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2013. o uspostavi Programa za konkurentnost poduzeća te malih i srednjih poduzeća (COSME) (2014.–2020.) i o stavljanju izvan snage Odluke br. 1639/2006/EZ (SL L 347, 20.12.2013., str. 33.).

23

(24)  Uredba (EU) br. 1291/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2013. o osnivanju Okvirnog programa za istraživanja i inovacije Obzor 2020. (2014.–2020.) i o stavljanju izvan snage Odluke br. 1982/2006/EZ (SL L 347, 20.12.2013., str. 104.).

24

(25)  Nadalje, kako bi se osigurao bolji pristup zajmovima, Komisija, Europski investicijski fond i Europska investicijska banka zajednički su osmislili poseban instrument za podjelu rizika (RSI) na temelju Sedmog okvirnog programa za istraživanje (FP7), vidjeti http://www.eif.org/what_we_do/guarantees/RSI/index.htm. RSI-jem su se financijskim posrednicima davala djelomična jamstva putem mehanizma podjele rizika, smanjujući tako njihove financijske rizike i potičući ih na davanje zajmova MSP-ovima koji se bave istraživanjem i razvojem ili inovacijskim aktivnostima.

25

(26)  Uredba (EU) 2021/695 Europskog parlamenta i Vijeća od 28. travnja 2021. o uspostavi Okvirnog programa za istraživanja i inovacije Obzor Europa, o utvrđivanju pravila za sudjelovanje i širenje rezultata te o stavljanju izvan snage uredbi (EU) br. 1290/2013 i (EU) br. 1291/2013 (SL L 170, 12.5.2021., str. 1.).

26

(27)  Europska mjera za rast temeljen na rizičnom kapitalu (ESCALAR) jest pilot-program koji je pokrenula Europska komisija i kojim upravlja EIF, a za koji se upotrebljavaju sredstva iz Plana ulaganja za Europu kako bi se riješio problem nedostatka sredstava s kojim su suočena europska poduzeća s velikim rastom (rastuća poduzeća). ESCALAR je pokrenut 4. travnja 2020., a namijenjen je znatnom povećanju sredstava iz fondova, čime se omogućuju viši iznosi ulaganja i stvara veći kapacitet za ulaganja u rastuća poduzeća.

27

(28)  U svojim Političkim smjernicama za sljedeću Europsku komisiju 2019.–2024. tadašnja kandidatkinja za Predsjednicu Europske komisije Von der Leyen najavila je osnivanje privatno-javnog fonda specijaliziranog za inicijalne javne ponude MSP-ova u cilju pružanja javne potpore u obliku financiranja kako bi se MSP-ovima s velikim potencijalom olakšao pristup javnim tržištima.

28

(29)  Inicijativa CASSINI, koja je prvi put najavljena u „Strategiji za MSP-ove i održivu i digitalnu Europu”, COM(2020) 103 final od 10. ožujka 2020., skup je konkretnih mjera čiji je cilj, među ostalim, olakšavanje pristupa rizičnom kapitalu za MSP-ove koji posluju u području svemirskih tehnologija radi financiranja njihova širenja. Fond za rast u okviru inicijative CASSINI funkcionirat će slično kao fond fondova iz inicijative ISEP. Ulagat će se u fondove poduzetničkog kapitala koji se obvežu da će djelovati kao „tematski fondovi”, odnosno da će ulagati u svemirski sektor, ali će pritom samostalno odlučivati u koja poduzeća žele ulagati. Fond za rast CASSINI ublažit će nedostatak kapitala u fazi širenja, što nepovoljno utječe na nove MSP-ove u svemirskom sektoru u Uniji.

29

(30)  Uredba (EU) 2021/523 Europskog parlamenta i Vijeća od 24. ožujka 2021. o uspostavi programa InvestEU i izmjeni Uredbe (EU) 2015/1017 (SL L 107, 26.3.2021., str. 30.). Programom InvestEU namjerava se potaknuti sudjelovanje javnih i privatnih ulagača u operacijama financiranja i ulaganja davanjem jamstava iz proračuna Unije kako bi se pronašla rješenja za nedostatke i investicijske okolnosti koje nisu optimalne. Nadovezuje se na uspješan Europski fond za strateška ulaganja (EFSU) koji je pokrenut 2015. kako bi se smanjio investicijski jaz u Uniji u razdoblju nakon financijske i gospodarske krize.

30

(31)  Uredba Komisije (EU) br. 651/2014 оd 17. lipnja 2014. o ocjenjivanju određenih kategorija potpora spojivima s unutarnjim tržištem u primjeni članaka 107. i 108. Ugovora (SL L 187, 26.6.2014. str. 1.).

31

(32)  Dostupno na internetu na: https://ec.europa.eu/competition/state_aid/modernisation/fitness_check_en.html.

32

(33)  Obavijest Komisije o pojmu državne potpore iz članka 107. stavka 1. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (SL C 262, 19.7.2016., str. 1.).

33

(34)  U toj obavijesti Komisija je pojasnila svoje shvaćanje načina na koji bi trebalo tumačiti pojam državne potpore iz članka 107. stavka 1. Ugovora. Odjeljak 4.2. („Test subjekta u tržišnom gospodarstvu”) te obavijesti sadržava smjernice o slučajevima u kojima mjera javne potpore ne čini državnu potporu jer se provodi u uobičajenim tržišnim uvjetima.

34

(35)  Vidjeti bilješku 34.

35

(36)  Uredba Komisije (EU) br. 1407/2013 od 18. prosinca 2013. o primjeni članaka 107. i 108. Ugovora o funkcioniranju Europske unije na de minimis potpore (SL L 352, 24.12.2013., str. 1.); Uredba Komisije (EU) br. 1408/2013 od 18. prosinca 2013. o primjeni članaka 107. i 108. Ugovora o funkcioniranju Europske unije na potpore de minimis u poljoprivrednom sektoru (SL L 352, 24.12.2013., str. 9.); Uredba Komisije (EU) br. 717/2014 оd 27. lipnja 2014. o primjeni članaka 107. i 108. Ugovora o funkcioniranju Europske unije na de minimis potpore u sektoru ribarstva i akvakulture (SL L 190, 28.6.2014., str. 45.).

36

de minimis

de minimis

de minimis

(37)  Komunikacija Komisije – Smjernice o državnim potporama za sanaciju i restrukturiranje nefinancijskih poduzetnika u teškoćama (SL C 249, 31.7.2014., str. 1.).

37

(38)  Vidjeti bilješku 34.

38

(39)  Vidjeti bilješku 36.

39

(40)  Direktiva 2014/24/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 26. veljače 2014. o javnoj nabavi i stavljanju izvan snage Direktive 2004/18/EZ (SL L 94, 28.3.2014., str. 65.).

40

(41)  Uredba (EU) br. 1303/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o utvrđivanju zajedničkih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu, Europskom poljoprivrednom fondu za ruralni razvoj i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo i o utvrđivanju općih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo te o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 1083/2006 (SL L 347, 20.12.2013., str. 320.).

41

(42)  Uredba (EU) 2021/1060 Europskog parlamenta i Vijeća od 24. lipnja 2021. o utvrđivanju zajedničkih odredaba o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu plus, Kohezijskom fondu, Fondu za pravednu tranziciju i Europskom fondu za pomorstvo, ribarstvo i akvakulturu te financijskih pravila za njih i za Fond za azil, migracije i integraciju, Fond za unutarnju sigurnost i Instrument za financijsku potporu u području upravljanja granicama i vizne politike (SL L 231, 30.6.2021., str. 159.).

42

(43)  Provedbena odluka Komisije C(2017)7124 od 27.10.2017. o donošenju programa rada za razdoblje od 2018. do 2020. u okviru Posebnog programa za provedbu Okvirnog programa za istraživanje i inovacije Obzor 2020. (2014.–2020.) i o financiranju programa rada za 2018.

43

(44)  Ciljevi inicijative CASSINI obuhvaćaju: 1. povećanje broja start-up poduzeća u svemirskom sektoru koja razvijaju inovativna rješenja primjenom svemirskih tehnologija Unije, 2. povećanje njihove stope uspješnosti u osnivanju društava i 3. olakšavanje pristupa rizičnom kapitalu za MSP-ove koji posluju u svemirskom sektoru. Mjere u okviru inicijative CASSINI obuhvaćaju cijeli poduzetnički ciklus i hotimice su usmjerene na odabir najinovativnijih i najkonkurentnijih poslovnih ideja (tj. vanjski izvođači pružaju usluge mentorstva i ubrzanja poslovanja uz primjenu tržišno utemeljenih kriterija, a ulagači rizičnog kapitala koji upravljaju svemirskim tematskim fondovima samostalno odlučuju o odabiru poduzeća u koje žele ulagati). Vidjeti i bilješku 29.

44

start-up

(45)  Odstupajući od točke (c), poduzeća koja su nastala spajanjem poduzetnika prihvatljivih za potporu na temelju ovih Smjernica također se smatraju prihvatljivim poduzetnicima do pet godina od datuma registracije najstarijeg poduzeća koje je sudjelovalo u spajanju.”;

45

(46)  Vidjeti presude Suda od 19. rujna 2000., Njemačka protiv Komisije, C-156/98, EU:C:2000:467, točka 78.; od 22. prosinca 2008., Régie Networks protiv Rhone Alpes Bourgogne, C-333/07, EU:C:2008:764, točke od 94. do 116.; od 15. travnja 2008., Nuova Agricast, predmet C-390/06, EU:C:2008:224, točke 50. i 51.; i od 22. rujna 2020., Španjolska protiv Komisije, predmet C-594/18 P, EU:C:2020:742, točka 44.).

46

Njemačka protiv Komisije

Régie Networks protiv Rhone Alpes Bourgogne

Nuova Agricast

Španjolska protiv Komisije

(47)  Navedenim se ne dovodi u pitanje zahtjev da financijski posrednici ili njihovi upravitelji trebaju imati potrebnu dozvolu za obavljanje djelatnosti ulaganja i upravljanja u predmetnoj državi članici ili da krajnji korisnici trebaju imati poslovni nastan i obavljati ekonomske djelatnosti na njezinu državnom području.

47

(48)  U skladu s programom rada Obzora 2020. za razdoblje 2018.–2020. (vidjeti bilješku 24.) ili člankom 2. stavkom 23. i člankom 15. stavkom 2. Uredbe (EU) 2021/695 (vidjeti bilješku 26.).

48

(49)  U skladu s člankom 48. Uredbe (EU) 2021/695 (vidjeti bilješku 26.).

49

(50)  Vidjeti bilješku 7. za primjere socijalnih inovacija. Inovativnost MSP-a procjenjuje se na temelju definicije iz članka 2. Uredbe o općem skupnom izuzeću.

50

(51)  Komisija priznaje sve veću važnost platformi za skupno financiranje u privlačenju financiranja start-up poduzeća. Prema tome, ako je utvrđen tržišni nedostatak i ako platformom za skupno financiranje upravlja zasebna pravna osoba, Komisija može analogijom primijeniti pravila primjenjiva na alternativne trgovinske platforme. To se odnosi i na porezne poticaje za ulaganje preko takvih platformi za skupno financiranje. Uredba (EU) 2020/1503 Europskog parlamenta i Vijeća od 7. listopada 2020. o europskim pružateljima usluga skupnog financiranja za poduzeća i izmjeni Uredbe (EU) 2017/1129 i Direktive (EU) 2019/1937 (SL L 347, 20.10.2020., str. 1.) stupila je na snagu 10. studenoga 2020. Očekuje se da će se time povećati dostupnost skupnog financiranja kao inovativnog oblika financiranja.

51

start-up

(52)  To obuhvaća sva start-up poduzeća i MSP-ove prije prve komercijalne prodaje (kako je definirano u stavku 35. točki 12. ovih Smjernica).

52

start-up

(53)  Mehanizam povrata sredstava ili ekvivalentni ugovorni mehanizam znači dogovor na temelju kojega posrednik mora vratiti pogodnost koju je dobio od države ako ju je trebao prenijeti krajnjem korisniku, ali to nije učinio.

53

(54)  Kako bi se izbjegla svaka dvojba i u skladu s člankom 21. Uredbe o općem skupnom izuzeću, za vlasnička i kvazivlasnička ulaganja, najviše 30 % ukupnih kapitalnih ulaganja i neiskorištenog odobrenog kapitala financijskog posrednika može se upotrebljavati u svrhe upravljanja likvidnošću.

54

(55)  Ograničeni povrat za javnog ulagača po određenoj unaprijed utvrđenoj zahtijevanoj stopi: ako je unaprijed utvrđena stopa povrata premašena, svi prekomjerni povrati raspodjeljuju se samo privatnim ulagačima.

55

(56)  Opcija kupnje za javne udjele: privatni ulagači imaju pravo na opciju kupnje za otkup udjela javnog ulaganja po unaprijed dogovorenoj cijeni izvršenja.

56

(57)  Asimetrična podjela prihoda: novčana sredstva prikupljaju se od javnih i privatnih ulagača na jednakoj osnovi, ali se nastali povrati dijele asimetrično. Privatni ulagači pri podjeli dobivaju više nego što bi trebali s obzirom na njihove udjele, do unaprijed utvrđene zahtijevane stope.

57

(58)  Za mjere koje su istovjetne mjerama u okviru planova oporavka i otpornosti koje je odobrilo Vijeće, taj se uvjet smatra ispunjenim jer je već provjerena njihova usklađenost s načelom „nenanošenja bitne štete”.

58

(59)  U skladu s člankom 48. Uredbe (EU) 2021/695 (vidjeti bilješku 26.).

59

(60)  To bi mogao biti slučaj i ako se potporom narušava funkcioniranje gospodarskih instrumenata uspostavljenih radi internalizacije takvih negativnih vanjskih učinaka (npr. utjecajem na cjenovne signale sustava Unije za trgovanje emisijama ili sličan instrument).

60

(61)  Stranica za javno pretraživanje baze podataka „Transparentnost državnih potpora”, dostupna na sljedećoj adresi: https://webgate.ec.europa.eu/competition/transparency/public?lang=en.

61

(62)  Ako ne postoji formalni zahtjev za podnošenje godišnje prijave, za potrebe kodiranja datumom dodjele smatrat će se 31. prosinca godine za koju je potpora dodijeljena.

62

(63)  Radni dokument službi Komisije, Zajednička metodologija za evaluaciju državnih potpora, SWD(2014) 179 final od 28.5.2014.

63

(64)  Uredba Vijeća (EU) 2015/1589 od 13. srpnja 2015. o utvrđivanju detaljnih pravila primjene članka 108. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (SL L 248, 24.9.2015., str. 9.).

64

(65)  Uredba Komisije (EZ) br. 794/2004 od 21. travnja 2004. o provedbi Uredbe Vijeća (EU) 2015/1589 o utvrđivanju detaljnih pravila za primjenu članka 108. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (SL L 140, 30.4.2004., str. 1.).

65

---

PRILOG

Informacije o transparentnosti

Informacije o pojedinačnim dodjelama iz točke 180. podtočke (b) su sljedeće:

| — | Ime ili naziv pojedinačnog korisnika potpore (1):






  — | Naziv |
| --- | --- | --- |

—

Ime ili naziv pojedinačnog korisnika potpore (1):

—

Naziv

| — | Identifikacijska oznaka korisnika potpore |
| --- | --- |

—

Identifikacijska oznaka korisnika potpore

| — | Vrsta poduzetnika koji je korisnik potpore u trenutku podnošenja zahtjeva:






  — | MSP |
| --- | --- | --- |

—

Vrsta poduzetnika koji je korisnik potpore u trenutku podnošenja zahtjeva:

—

MSP

| — | Veliko poduzeće |
| --- | --- |

—

Veliko poduzeće

| — | Regija u kojoj se korisnik potpore nalazi, na razini NUTS 2 ili nižoj |
| --- | --- |

—

Regija u kojoj se korisnik potpore nalazi, na razini NUTS 2 ili nižoj

| — | Glavni sektor ili djelatnost korisnika potpore za predmetnu potporu, određena prema skupini NACE (troznamenkasta brojčana oznaka) (2) |
| --- | --- |

—

Glavni sektor ili djelatnost korisnika potpore za predmetnu potporu, određena prema skupini NACE (troznamenkasta brojčana oznaka) (2)

| — | Element potpore izražen u cijelosti u nacionalnoj valuti |
| --- | --- |

—

Element potpore izražen u cijelosti u nacionalnoj valuti

| — | Ako se razlikuje od elementa potpore, nominalni iznos potpore, izražen kao puni iznos u nacionalnoj valuti (3) |
| --- | --- |

—

Ako se razlikuje od elementa potpore, nominalni iznos potpore, izražen kao puni iznos u nacionalnoj valuti (3)

| — | Instrument potpore (4):






  — | Bespovratna sredstva/subvencija za kamatne stope/otpis duga |
| --- | --- | --- |

—

Instrument potpore (4):

—

Bespovratna sredstva/subvencija za kamatne stope/otpis duga

| — | Zajam/povratni predujam/nadoknadiva bespovratna sredstva |
| --- | --- |

—

Zajam/povratni predujam/nadoknadiva bespovratna sredstva

| — | Jamstvo |
| --- | --- |

—

Jamstvo

| — | Porezna olakšica ili oslobođenje od poreza |
| --- | --- |

—

Porezna olakšica ili oslobođenje od poreza

| — | Rizično financiranje |
| --- | --- |

—

Rizično financiranje

| — | Drugo (navedite) |
| --- | --- |

—

Drugo (navedite)

| — | Datum dodjele i datum objave |
| --- | --- |

—

Datum dodjele i datum objave

| — | Cilj potpore |
| --- | --- |

—

Cilj potpore

| — | Podaci o davatelju potpore |
| --- | --- |

—

Podaci o davatelju potpore

| — | Prema potrebi, ime ovlaštenog subjekta i imena odabranih financijskih posrednika |
| --- | --- |

—

Prema potrebi, ime ovlaštenog subjekta i imena odabranih financijskih posrednika

| — | Referentna oznaka mjere potpore (5) |
| --- | --- |

—

Referentna oznaka mjere potpore (5)

---

(1)  Uz iznimku poslovnih tajni i drugih povjerljivih informacija u propisno opravdanim slučajevima i uz odobrenje Komisije (Komunikacija Komisije C(2003) 4582 od 1. prosinca 2003. o profesionalnim tajnama u odlukama o državnim potporama (SL C 297, 9.12.2003., str. 6.)).

(2)  Uredba (EZ) br. 1893/2006 Europskog parlamenta i Vijeća od 20. prosinca 2006. o utvrđivanju statističke klasifikacije ekonomskih djelatnosti NACE Revision 2 te izmjeni Uredbe Vijeća (EEZ) br. 3037/90 kao i određenih uredbi EZ-a o posebnim statističkim područjima (SL L 393, 30.12.2006., str. 1.).

(3)  Bruto ekvivalent bespovratnog sredstva ili, prema potrebi, iznos ulaganja. Za operativne potpore može se navesti godišnji iznos potpore po korisniku. Za porezne programe taj se iznos može navesti u rasponima utvrđenima u točki 182. Iznos koji se objavljuje najveći je dopušteni iznos porezne olakšice, a ne iznos koji se odbija svake godine (npr. u kontekstu poreznog odbitka objavljuje se maksimalni dopušteni iznos poreznog odbitka, a ne stvarni iznos, koji može ovisiti o oporezivim prihodima i svake se godine razlikovati).

(4)  Ako se potpora dodjeljuje s pomoću više instrumenata potpore, iznos potpore navodi se po instrumentima.

(5)  Koju je utvrdila Komisija u postupku prijave iz odjeljka 2.2.

---

Ispravci

| 16.6.2022 | HR | Službeni list Europske unije | L 161/121 |
| --- | --- | --- | --- |

16.6.2022

HR

Službeni list Europske unije

L 161/121

---

Ispravak Uredbe (EU) 2019/1009 Europskog parlamenta i Vijeća od 5. lipnja 2019. o utvrđivanju pravila o stavljanju gnojidbenih proizvoda EU-a na raspolaganje na tržištu te o izmjenama uredaba (EZ) br. 1069/2009 i (EZ) br. 1107/2009 i stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 2003/2003

(
  Službeni list Europske unije L 170 od 25. lipnja 2019
  .)

Na stranici 87., u Prilogu IV., dijelu I., odjeljku 1. PRIMJENJIVOST UNUTARNJE KONTROLE PROIZVODNJE (MODUL A):

Točka 1.1. (d) briše se.

---

| 16.6.2022 | HR | Službeni list Europske unije | L 161/122 |
| --- | --- | --- | --- |

16.6.2022

HR

Službeni list Europske unije

L 161/122

---

Ispravak Provedbene uredbe Vijeća (EU) 2022/658 od 21. travnja 2022. o provedbi Uredbe (EU) br. 269/2014 o mjerama ograničavanja u odnosu na djelovanja koja podrivaju ili ugrožavaju teritorijalnu cjelovitost, suverenost i neovisnost Ukrajine

(
  Službeni list Europske unije L 120 od 21. travnja 2022
  .)

U Prilogu , u tablici, u unosu 234., u stupcu Obrazloženje, u prvom odlomku:

umjesto:

„Osnivač je i neslužbeni voditelj grupe Wagner, vojnog subjekta bez pravne osobnosti koji se nalazi u Rusiji, odgovornog za razmještanje plaćenika grupe Wagner u Ukrajini.”;

treba stajati:

„Financira grupu Wagner, vojni subjekt bez pravne osobnosti koji se nalazi u Rusiji i koji je odgovoran za razmještanje plaćenika grupe Wagner u Ukrajini, te je njezin neslužbeni voditelj.”.

---