# Eiropas Savienības L 69/2022

| | ISSN 1977-0715 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 69 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 65. gadagājums2022. gada 4. marts |

ISSN 1977-0715

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 69

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

65. gadagājums2022. gada 4. marts

---

| Saturs | | I   Leģislatīvi akti | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | DIREKTĪVAS |
| | * | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2022/362 (2022. gada 24. februāris), ar ko groza Direktīvas 1999/62/EK, 1999/37/EK un (ES) 2019/520 attiecībā uz dažu infrastruktūru lietošanas maksas noteikšanu transportlīdzekļiem | 1 |

Saturs

I   Leģislatīvi akti

Lappuse

DIREKTĪVAS

*

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2022/362 (2022. gada 24. februāris), ar ko groza Direktīvas 1999/62/EK, 1999/37/EK un (ES) 2019/520 attiecībā uz dažu infrastruktūru lietošanas maksas noteikšanu transportlīdzekļiem

1

| | | II   Neleģislatīvi akti |
| --- | --- | --- |
| | | REGULAS |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2022/363 (2022. gada 24. janvāris), ar ko attiecībā uz tādu trešo valstu vai to reģionu sarakstiem, no kā atļauts Savienībā ievest noteiktus zivsaimniecības produktus, groza un labo Īstenošanas regulas (ES) 2021/405 IX pielikumu (
  1
  ) | 40 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2022/364 (2022. gada 3. marts), ar ko attiecībā uz ierakstiem par Kanādu, Apvienoto Karalisti un Amerikas Savienotajām Valstīm to trešo valstu sarakstos, no kurām Savienībā atļauts ievest mājputnu, mājputnu reproduktīvo produktu un svaigas mājputnu un medījamo putnu gaļas sūtījumus, groza Īstenošanas regulas (ES) 2021/404 V un XIV pielikumu (
  1
  ) | 45 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2022/365 (2022. gada 3. marts), ar kuru groza Īstenošanas regulu (ES) 2018/1624, ar ko saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2014/59/ES nosaka īstenošanas tehniskos standartus attiecībā uz procedūrām, standarta veidlapām un veidnēm informācijas sniegšanai kredītiestāžu un ieguldījumu brokeru sabiedrību noregulējuma plānu vajadzībām (
  1
  ) | 60 |
| | | LĒMUMI |
| | * | Padomes Lēmums (ES) 2022/366 (2022. gada 3. marts) par to, lai daļēji apturētu Nolīguma starp Eiropas Savienību un Vanuatu Republiku par īstermiņa uzturēšanās vīzu režīma atcelšanu piemērošanu | 105 |
| | * | Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2022/367 (2022. gada 2. marts), ar kuru groza Lēmumu 2011/163/ES, ar ko apstiprina plānus, ko saskaņā ar Padomes Direktīvas 96/23/EK 29. pantu iesniegušas trešās valstis
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2022) 1200)

   (
  1
  ) | 107 |
| | * | Eiropas Centrālās bankas Lēmums (ES) 2022/368 (2022. gada 18. februāris), ar ko groza Lēmumu (ES) 2015/2218 par procedūru, kādā darbiniekiem nepiemēro pieņēmumu, ka tiem ir būtiska ietekme uz uzraudzītās kredītiestādes riska profilu (ECB/2022/6) | 117 |
| | | TIESĪBU AKTI, KO PIEŅEM STRUKTŪRAS, KURAS IZVEIDOTAS AR STARPTAUTISKIEM NOLĪGUMIEM |
| | * | Lēmums Nr. 72/2020, ko pieņēmusi Apvienotā komiteja, kura izveidota saskaņā ar Nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Amerikas Savienotajām Valstīm par savstarpējo atzīšanu (2022. gada 8. februāris), par atbilstības novērtēšanas institūciju iekļaušanu sarakstā, kas ietverts nozaru pielikumā par elektromagnētisko savietojamību [2022/369] | 123 |
| | * | Lēmums Nr. 73/2021, ko pieņēmusi Apvienotā komiteja, kura izveidota saskaņā ar Nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Amerikas Savienotajām Valstīm par savstarpējo atzīšanu (2022. gada 8. februāris), par atbilstības novērtēšanas institūciju iekļaušanu sarakstā, kas ietverts nozaru pielikumā par elektromagnētisko savietojamību [2022/370] | 125 |
| | * | Lēmums Nr. 74/2021, ko pieņēmusi Apvienotā komiteja, kura izveidota saskaņā ar Nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Amerikas Savienotajām Valstīm par savstarpējo atzīšanu (2022. gada 8. februāris), par atbilstības novērtēšanas institūciju iekļaušanu sarakstā, kas ietverts nozaru pielikumā par telekomunikāciju iekārtām [2022/371] | 127 |
| | * | Lēmums Nr. 75/2021, ko pieņēmusi Apvienotā komiteja, kura izveidota saskaņā ar Nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Amerikas Savienotajām Valstīm par savstarpējo atzīšanu (2022. gada 8. februāris), par atbilstības novērtēšanas institūciju iekļaušanu sarakstā, kas ietverts nozaru pielikumā par elektromagnētisko savietojamību [2022/372] | 129 |
| | * | Lēmums Nr. 76/2021, ko pieņēmusi Apvienotā komiteja, kura izveidota saskaņā ar Nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Amerikas Savienotajām Valstīm par savstarpējo atzīšanu (2022. gada 8. februāris), par atbilstības novērtēšanas institūciju iekļaušanu sarakstā, kas ietverts nozaru pielikumā par elektromagnētisko savietojamību [2022/373] | 131 |
| | * | Lēmums Nr. 77/2022, ko pieņēmusi Apvienotā komiteja, kura izveidota saskaņā ar Nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Amerikas Savienotajām valstīm par savstarpējo atzīšanu (2022. gada 8. februāris), par atbilstības novērtēšanas institūciju iekļaušanu sarakstā, kas ietverts nozaru pielikumā par elektromagnētisko savietojamību [2022/374] | 133 |

II   Neleģislatīvi akti

REGULAS

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2022/363 (2022. gada 24. janvāris), ar ko attiecībā uz tādu trešo valstu vai to reģionu sarakstiem, no kā atļauts Savienībā ievest noteiktus zivsaimniecības produktus, groza un labo Īstenošanas regulas (ES) 2021/405 IX pielikumu (
  1
  )

1

40

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2022/364 (2022. gada 3. marts), ar ko attiecībā uz ierakstiem par Kanādu, Apvienoto Karalisti un Amerikas Savienotajām Valstīm to trešo valstu sarakstos, no kurām Savienībā atļauts ievest mājputnu, mājputnu reproduktīvo produktu un svaigas mājputnu un medījamo putnu gaļas sūtījumus, groza Īstenošanas regulas (ES) 2021/404 V un XIV pielikumu (
  1
  )

1

45

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2022/365 (2022. gada 3. marts), ar kuru groza Īstenošanas regulu (ES) 2018/1624, ar ko saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2014/59/ES nosaka īstenošanas tehniskos standartus attiecībā uz procedūrām, standarta veidlapām un veidnēm informācijas sniegšanai kredītiestāžu un ieguldījumu brokeru sabiedrību noregulējuma plānu vajadzībām (
  1
  )

1

60

LĒMUMI

*

Padomes Lēmums (ES) 2022/366 (2022. gada 3. marts) par to, lai daļēji apturētu Nolīguma starp Eiropas Savienību un Vanuatu Republiku par īstermiņa uzturēšanās vīzu režīma atcelšanu piemērošanu

105

*

Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2022/367 (2022. gada 2. marts), ar kuru groza Lēmumu 2011/163/ES, ar ko apstiprina plānus, ko saskaņā ar Padomes Direktīvas 96/23/EK 29. pantu iesniegušas trešās valstis
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2022) 1200)

   (
  1
  )

(izziņots ar dokumenta numuru C(2022) 1200)

1

107

*

Eiropas Centrālās bankas Lēmums (ES) 2022/368 (2022. gada 18. februāris), ar ko groza Lēmumu (ES) 2015/2218 par procedūru, kādā darbiniekiem nepiemēro pieņēmumu, ka tiem ir būtiska ietekme uz uzraudzītās kredītiestādes riska profilu (ECB/2022/6)

117

TIESĪBU AKTI, KO PIEŅEM STRUKTŪRAS, KURAS IZVEIDOTAS AR STARPTAUTISKIEM NOLĪGUMIEM

*

Lēmums Nr. 72/2020, ko pieņēmusi Apvienotā komiteja, kura izveidota saskaņā ar Nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Amerikas Savienotajām Valstīm par savstarpējo atzīšanu (2022. gada 8. februāris), par atbilstības novērtēšanas institūciju iekļaušanu sarakstā, kas ietverts nozaru pielikumā par elektromagnētisko savietojamību [2022/369]

123

*

Lēmums Nr. 73/2021, ko pieņēmusi Apvienotā komiteja, kura izveidota saskaņā ar Nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Amerikas Savienotajām Valstīm par savstarpējo atzīšanu (2022. gada 8. februāris), par atbilstības novērtēšanas institūciju iekļaušanu sarakstā, kas ietverts nozaru pielikumā par elektromagnētisko savietojamību [2022/370]

125

*

Lēmums Nr. 74/2021, ko pieņēmusi Apvienotā komiteja, kura izveidota saskaņā ar Nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Amerikas Savienotajām Valstīm par savstarpējo atzīšanu (2022. gada 8. februāris), par atbilstības novērtēšanas institūciju iekļaušanu sarakstā, kas ietverts nozaru pielikumā par telekomunikāciju iekārtām [2022/371]

127

*

Lēmums Nr. 75/2021, ko pieņēmusi Apvienotā komiteja, kura izveidota saskaņā ar Nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Amerikas Savienotajām Valstīm par savstarpējo atzīšanu (2022. gada 8. februāris), par atbilstības novērtēšanas institūciju iekļaušanu sarakstā, kas ietverts nozaru pielikumā par elektromagnētisko savietojamību [2022/372]

129

*

Lēmums Nr. 76/2021, ko pieņēmusi Apvienotā komiteja, kura izveidota saskaņā ar Nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Amerikas Savienotajām Valstīm par savstarpējo atzīšanu (2022. gada 8. februāris), par atbilstības novērtēšanas institūciju iekļaušanu sarakstā, kas ietverts nozaru pielikumā par elektromagnētisko savietojamību [2022/373]

131

*

Lēmums Nr. 77/2022, ko pieņēmusi Apvienotā komiteja, kura izveidota saskaņā ar Nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Amerikas Savienotajām valstīm par savstarpējo atzīšanu (2022. gada 8. februāris), par atbilstības novērtēšanas institūciju iekļaušanu sarakstā, kas ietverts nozaru pielikumā par elektromagnētisko savietojamību [2022/374]

133

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ. |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ.

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

I Leģislatīvi akti

DIREKTĪVAS

| 4.3.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 69/1 |
| --- | --- | --- | --- |

4.3.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 69/1

---

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES DIREKTĪVA (ES) 2022/362

(2022. gada 24. februāris),

ar ko groza Direktīvas 1999/62/EK, 1999/37/EK un (ES) 2019/520 attiecībā uz dažu infrastruktūru lietošanas maksas noteikšanu transportlīdzekļiem

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 91. panta 1. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (1),

ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu (2),

rīkojoties saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru (3),

tā kā:

| (1) | Virzība ceļā uz Komisijas 2011. gada 28. marta Baltajā grāmatā “Ceļvedis uz Eiropas vienoto transporta telpu – virzība uz konkurētspējīgu un resursefektīvu transporta sistēmu” noteiktā mērķa sasniegšanu, proti, tiekties uz principu “piesārņotājs maksā” un “lietotājs maksā” pilnīgu piemērošanu, radīt ieņēmumus un nodrošināt finansējumu turpmākām investīcijām transportā, ir bijusi lēna, un visā Savienībā joprojām saglabājas neatbilstības maksas noteikšanā par ceļu infrastruktūras lietošanu. |
| --- | --- |

(1)

Virzība ceļā uz Komisijas 2011. gada 28. marta Baltajā grāmatā “Ceļvedis uz Eiropas vienoto transporta telpu – virzība uz konkurētspējīgu un resursefektīvu transporta sistēmu” noteiktā mērķa sasniegšanu, proti, tiekties uz principu “piesārņotājs maksā” un “lietotājs maksā” pilnīgu piemērošanu, radīt ieņēmumus un nodrošināt finansējumu turpmākām investīcijām transportā, ir bijusi lēna, un visā Savienībā joprojām saglabājas neatbilstības maksas noteikšanā par ceļu infrastruktūras lietošanu.

| (2) | Minētajā baltajā grāmatā Komisija iestājas par to, ka ir jāvirzās “uz pilnīgu un obligāto ārējo izmaksu internalizāciju (ieskaitot troksni, vietējo piesārņojumu un sastrēgumus papildus obligātajai nolietojuma atgūšanai) autotransportā un dzelzceļa transportā”. |
| --- | --- |

(2)

Minētajā baltajā grāmatā Komisija iestājas par to, ka ir jāvirzās “uz pilnīgu un obligāto ārējo izmaksu internalizāciju (ieskaitot troksni, vietējo piesārņojumu un sastrēgumus papildus obligātajai nolietojuma atgūšanai) autotransportā un dzelzceļa transportā”.

| (3) | Kravu un pasažieru pārvadāšanai paredzētu transportlīdzekļu kustība ir faktors, kas sekmē piesārņojošo vielu nonākšanu atmosfērā. Šādas piesārņojošās vielas, kas ļoti nopietni ietekmē cilvēku veselību un pasliktina apkārtējā gaisa kvalitāti Savienībā, ir, piemēram, PM2,5, NO2 un O3. Saskaņā ar Eiropas Vides aģentūras 2020. gada aplēsēm pakļautība minēto trīs piesārņojošo vielu ilgstošai iedarbībai 2018. gadā Savienībā izraisīja attiecīgi 379 000, 54 000 un 19 400 priekšlaicīgas nāves gadījumu. |
| --- | --- |

(3)

Kravu un pasažieru pārvadāšanai paredzētu transportlīdzekļu kustība ir faktors, kas sekmē piesārņojošo vielu nonākšanu atmosfērā. Šādas piesārņojošās vielas, kas ļoti nopietni ietekmē cilvēku veselību un pasliktina apkārtējā gaisa kvalitāti Savienībā, ir, piemēram, PM2,5, NO2 un O3. Saskaņā ar Eiropas Vides aģentūras 2020. gada aplēsēm pakļautība minēto trīs piesārņojošo vielu ilgstošai iedarbībai 2018. gadā Savienībā izraisīja attiecīgi 379 000, 54 000 un 19 400 priekšlaicīgas nāves gadījumu.

| (4) | Saskaņā ar Pasaules Veselības organizācijas sniegto informāciju ceļu satiksmes radītais troksnis ir otrais kaitīgākais vidiskais stresa faktors Eiropā, atpaliekot vien no gaisa piesārņojuma. Var uzskatīt, ka vismaz 9 000 priekšlaicīgas nāves gadījumu gadā ir saistīti ar sirds slimībām, ko izraisa satiksmes troksnis. |
| --- | --- |

(4)

Saskaņā ar Pasaules Veselības organizācijas sniegto informāciju ceļu satiksmes radītais troksnis ir otrais kaitīgākais vidiskais stresa faktors Eiropā, atpaliekot vien no gaisa piesārņojuma. Var uzskatīt, ka vismaz 9 000 priekšlaicīgas nāves gadījumu gadā ir saistīti ar sirds slimībām, ko izraisa satiksmes troksnis.

| (5) | Eiropas Vides aģentūras dokumentā “Gaisa kvalitāte Eiropā – ziņojums par 2020. gadu” norādīts, ka autotransporta nozare 2018. gadā radīja vislielākās NOx emisijas un bija otrs lielākais t. s. melnā oglekļa piesārņojuma avots. |
| --- | --- |

(5)

Eiropas Vides aģentūras dokumentā “Gaisa kvalitāte Eiropā – ziņojums par 2020. gadu” norādīts, ka autotransporta nozare 2018. gadā radīja vislielākās NOx emisijas un bija otrs lielākais t. s. melnā oglekļa piesārņojuma avots.

| (6) | Komisija 2016. gada 20. jūlija paziņojumā “Eiropas mazemisiju mobilitātes stratēģija” paziņoja, ka piedāvās grozīt Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 1999/62/EK (4), lai maksu varētu noteikt arī, pamatojoties uz CO2 diferenciāciju, un attiecināt vairākus direktīvas principus uz autobusiem un tālsatiksmes autobusiem, kā arī vieglajiem pasažieru automobiļiem un vieglajiem komerciālajiem transportlīdzekļiem. |
| --- | --- |

(6)

Komisija 2016. gada 20. jūlija paziņojumā “Eiropas mazemisiju mobilitātes stratēģija” paziņoja, ka piedāvās grozīt Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 1999/62/EK (4), lai maksu varētu noteikt arī, pamatojoties uz CO2 diferenciāciju, un attiecināt vairākus direktīvas principus uz autobusiem un tālsatiksmes autobusiem, kā arī vieglajiem pasažieru automobiļiem un vieglajiem komerciālajiem transportlīdzekļiem.

| (7) | Ņemot vērā autoparka atjaunināšanas laiku un nepieciešamību panākt, lai autotransporta nozare sekmē 2030. gadam un turpmākajiem gadiem noteikto Savienības klimata un enerģētikas mērķrādītāju sasniegšanu, Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2019/1242 (5) noteica CO2 emisiju samazināšanas mērķrādītājus jauniem lielas noslodzes transportlīdzekļiem 2025. un 2030. gadam par 15 % un attiecīgi 30 % zemākus nekā noteiktās vidējās CO2 emisijas. |
| --- | --- |

(7)

Ņemot vērā autoparka atjaunināšanas laiku un nepieciešamību panākt, lai autotransporta nozare sekmē 2030. gadam un turpmākajiem gadiem noteikto Savienības klimata un enerģētikas mērķrādītāju sasniegšanu, Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2019/1242 (5) noteica CO2 emisiju samazināšanas mērķrādītājus jauniem lielas noslodzes transportlīdzekļiem 2025. un 2030. gadam par 15 % un attiecīgi 30 % zemākus nekā noteiktās vidējās CO2 emisijas.

| (8) | Lai izveidotu autopārvadājumu iekšējo tirgu ar vienlīdzīgiem konkurences apstākļiem, noteikumi būtu jāpiemēro vienveidīgi. Viens no šīs direktīvas galvenajiem mērķiem ir novērst konkurences traucējumus starp lietotājiem. |
| --- | --- |

(8)

Lai izveidotu autopārvadājumu iekšējo tirgu ar vienlīdzīgiem konkurences apstākļiem, noteikumi būtu jāpiemēro vienveidīgi. Viens no šīs direktīvas galvenajiem mērķiem ir novērst konkurences traucējumus starp lietotājiem.

| (9) | Neatkarīgi no autotransporta nozares nozīmības, visi lielas noslodzes transportlīdzekļi būtiski ietekmē ceļa infrastruktūru un veicina gaisa piesārņojumu. Neraugoties uz to ekonomisko un sociālo nozīmīgumu, mazas noslodzes transportlīdzekļi rada lielāko daļu no autotransporta negatīvās ietekmes uz vidi un sociālo jomu saistībā ar emisijām un satiksmes sastrēgumiem. Vienlīdzīgas attieksmes un godīgas konkurences vārdā būtu jānodrošina, lai transportlīdzekļi, uz kuriem līdz šim neattiecās sistēma, kas attiecībā uz autoceļu nodevām un lietošanas maksu ir noteikta Direktīvā 1999/62/EK, tiktu iekļauti minētajā sistēmā. Tādējādi minētās direktīvas piemērošanas joma būtu jāattiecina arī uz citiem tādiem lielas noslodzes transportlīdzekļiem, kuri nav lielas noslodzes transportlīdzekļi, kas paredzēti kravu pārvadāšanai, un uz mazas noslodzes transportlīdzekļiem, tostarp vieglajiem pasažieru automobiļiem. |
| --- | --- |

(9)

Neatkarīgi no autotransporta nozares nozīmības, visi lielas noslodzes transportlīdzekļi būtiski ietekmē ceļa infrastruktūru un veicina gaisa piesārņojumu. Neraugoties uz to ekonomisko un sociālo nozīmīgumu, mazas noslodzes transportlīdzekļi rada lielāko daļu no autotransporta negatīvās ietekmes uz vidi un sociālo jomu saistībā ar emisijām un satiksmes sastrēgumiem. Vienlīdzīgas attieksmes un godīgas konkurences vārdā būtu jānodrošina, lai transportlīdzekļi, uz kuriem līdz šim neattiecās sistēma, kas attiecībā uz autoceļu nodevām un lietošanas maksu ir noteikta Direktīvā 1999/62/EK, tiktu iekļauti minētajā sistēmā. Tādējādi minētās direktīvas piemērošanas joma būtu jāattiecina arī uz citiem tādiem lielas noslodzes transportlīdzekļiem, kuri nav lielas noslodzes transportlīdzekļi, kas paredzēti kravu pārvadāšanai, un uz mazas noslodzes transportlīdzekļiem, tostarp vieglajiem pasažieru automobiļiem.

| (10) | Lai novērstu satiksmes pārvirzīšanos uz beznodevu ceļiem, kas varētu ļoti nelabvēlīgi ietekmēt ceļu satiksmes drošību un autoceļu tīkla optimālu izmantošanu, dalībvalstīm vajadzētu spēt autoceļu nodevu iekasēt visos viņu autoceļu tīkla posmos. |
| --- | --- |

(10)

Lai novērstu satiksmes pārvirzīšanos uz beznodevu ceļiem, kas varētu ļoti nelabvēlīgi ietekmēt ceļu satiksmes drošību un autoceļu tīkla optimālu izmantošanu, dalībvalstīm vajadzētu spēt autoceļu nodevu iekasēt visos viņu autoceļu tīkla posmos.

| (11) | Lai nodrošinātu, ka infrastruktūras tarifikācijas sistēma Savienībā tiek piemērota konsekventi un saskaņoti un lai kravu pārvadājumu tirgū nodrošinātu vienlīdzīgus konkurences apstākļus, ir svarīgi, ka ar dažādām autoceļu nodevu iekasēšanas kārtībām izmaksas tiktu aprēķinātas līdzīgā veidā. Tā kā spēkā esošajos koncesijas līgumos var būt paredzēta kārtība, kas atšķiras no šajā direktīvā izklāstītās kārtības, lai nodrošinātu spēkā esošos koncesijas līgumu finansiālo dzīvotspēju, būtu jāatļauj, ka dalībvalstis tos var atbrīvot no konkrētiem šajā direktīvā izklāstītiem pienākumiem līdz brīdim, kad minētie līgumi tiek būtiski grozīti. Tādā pašā veidā dalībvalstis var arī izvēlēties censties spēkā esošos koncesiju līgumus saskaņot ar izmaiņām Savienības vai valsts tiesiskajā regulējumā vai izvērtēt iespēju piemērot maksu par ārējām izmaksām saistībā ar CO2 un gaisa piesārņojumu un/vai ar minētajām emisijām saistītas atlaides, ja koncesijas autoceļu nodevas saskaņā ar šo direktīvu netiek diferencētas. |
| --- | --- |

(11)

Lai nodrošinātu, ka infrastruktūras tarifikācijas sistēma Savienībā tiek piemērota konsekventi un saskaņoti un lai kravu pārvadājumu tirgū nodrošinātu vienlīdzīgus konkurences apstākļus, ir svarīgi, ka ar dažādām autoceļu nodevu iekasēšanas kārtībām izmaksas tiktu aprēķinātas līdzīgā veidā. Tā kā spēkā esošajos koncesijas līgumos var būt paredzēta kārtība, kas atšķiras no šajā direktīvā izklāstītās kārtības, lai nodrošinātu spēkā esošos koncesijas līgumu finansiālo dzīvotspēju, būtu jāatļauj, ka dalībvalstis tos var atbrīvot no konkrētiem šajā direktīvā izklāstītiem pienākumiem līdz brīdim, kad minētie līgumi tiek būtiski grozīti. Tādā pašā veidā dalībvalstis var arī izvēlēties censties spēkā esošos koncesiju līgumus saskaņot ar izmaiņām Savienības vai valsts tiesiskajā regulējumā vai izvērtēt iespēju piemērot maksu par ārējām izmaksām saistībā ar CO2 un gaisa piesārņojumu un/vai ar minētajām emisijām saistītas atlaides, ja koncesijas autoceļu nodevas saskaņā ar šo direktīvu netiek diferencētas.

| (12) | Laikam piesaistītā lietošanas maksa pēc būtības neprecīzi atspoguļo ceļa lietošanas faktiskās izmaksas un līdzīgu iemeslu dēļ tā nav efektīva tad, kad ir jāstimulē tīrāki un efektīvāki pārvadājumi vai jāsamazina satiksmes sastrēgumi. Neraugoties uz to, lai nodrošinātu lietotāju atbalstu turpmākajām ceļu tarifikācijas shēmām, būtu jāļauj dalībvalstīm ieviest atbilstošas sistēmas, kā šīs maksas iekasēt, un tas jādara plašāka mobilitātes pakalpojumu kopuma ietvaros. Šādām sistēmām būtu jānodrošina taisnīga infrastruktūras izmaksu sadale un jāatspoguļo princips “piesārņotājs maksā”. Jebkurai dalībvalstij, kas ievieš šādu sistēmu, būtu jānodrošina tās atbilstība Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas (ES) 2019/520 (6) noteikumiem. Tā kā lielas noslodzes transportlīdzekļi būtiski ietekmē ceļa infrastruktūru, kā arī to radītā gaisa piesārņojuma dēļ precīzas tarifikācijas sistēmas prioritāri būtu jāattiecina uz šādiem transportlīdzekļiem. Jo īpaši nolūkā stimulēt tīrākus un efektīvākus pārvadājumus, principā, būtu pakāpeniski jāizbeidz laikam piesaistītas lietošanas maksas piemērošana Eiropas transporta pamattīklā, jo minētajā tīklā ir stratēģiski vissvarīgākie Eiropas transporta tīkla mezgli un savienojumi.
  Ņemot vērā vēsturiskos apstākļus un ņemot vērā problemātiku un būtisko administratīvo slogu, kas saistīts ar autoceļu nodevu ieviešanu, dalībvalstīm būtu jāatvēl iespēja izmantot pietiekami ilgu pārejas laikposmu, kura laikā tām būtu jāspēj ieviest vai paturēt spēkā laikam piesaistītas lietošanas maksas. Pēc minētā pārejas laikposma dalībvalstīm vajadzētu būt iespējai tādu lietošanas maksu, kas pilnībā piesaistīta laikam, lielas noslodzes transportlīdzekļiem Eiropas transporta pamattīkla attiecīgo dalībvalstu posmos piemērot vienīgi pienācīgi pamatotos gadījumos. Šādiem pienācīgi pamatotiem gadījumiem vajadzētu būt vienīgi gadījumiem, kad ceļu nodevas piemērošana lielas noslodzes transportlīdzekļiem izraisītu nesamērīgas administratīvās, investīciju vai darbības izmaksas salīdzinājumā ar paredzamajiem ieņēmumiem vai ieguvumiem, ko radītu, piemēram, attiecīgo ceļa posmu ierobežotais garums vai salīdzinoši zemais iedzīvotāju blīvums vai salīdzinoši zemais satiksmes apjoms, vai ja ceļu nodevas piemērošana izraisītu satiksmes novirzīšanu, kam būtu negatīva ietekme uz ceļu satiksmes drošību vai uz sabiedrības veselību. Minētā iespēja pienācīgi pamatotos gadījumos dalībvalstīm ir nepieciešama svarīgu sabiedrības interešu apsvērumu dēļ, piemēram, lai ņemtu vērā tādu apgabalu sarežģīto situāciju un izolētību, kuros ir zems iedzīvotāju blīvums, ceļu satiksmes drošību vai sabiedrības veselību. Turklāt tam, kā šajos pienācīgi pamatotajos gadījumos tiek piemērotas laikam piesaistītas lietošanas maksas, būtu jānotiek saskaņā ar procedūras noteikumiem, t. i., pienākumu izvērtēt, vai šāda sistēma ir vajadzīga, un pienākumu par tās piemērošanu paziņot Komisijai. Veicot šādu paziņošanu, būtu jāpaziņo iemesli, kas sīki izklāsta konkrētos apstākļus saistībā ar tiem Eiropas transporta pamattīkla posmiem, kuros laikam piesaistītās lietošanas maksas tiek piemērotas. |
| --- | --- |

(12)

Laikam piesaistītā lietošanas maksa pēc būtības neprecīzi atspoguļo ceļa lietošanas faktiskās izmaksas un līdzīgu iemeslu dēļ tā nav efektīva tad, kad ir jāstimulē tīrāki un efektīvāki pārvadājumi vai jāsamazina satiksmes sastrēgumi. Neraugoties uz to, lai nodrošinātu lietotāju atbalstu turpmākajām ceļu tarifikācijas shēmām, būtu jāļauj dalībvalstīm ieviest atbilstošas sistēmas, kā šīs maksas iekasēt, un tas jādara plašāka mobilitātes pakalpojumu kopuma ietvaros. Šādām sistēmām būtu jānodrošina taisnīga infrastruktūras izmaksu sadale un jāatspoguļo princips “piesārņotājs maksā”. Jebkurai dalībvalstij, kas ievieš šādu sistēmu, būtu jānodrošina tās atbilstība Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas (ES) 2019/520 (6) noteikumiem. Tā kā lielas noslodzes transportlīdzekļi būtiski ietekmē ceļa infrastruktūru, kā arī to radītā gaisa piesārņojuma dēļ precīzas tarifikācijas sistēmas prioritāri būtu jāattiecina uz šādiem transportlīdzekļiem. Jo īpaši nolūkā stimulēt tīrākus un efektīvākus pārvadājumus, principā, būtu pakāpeniski jāizbeidz laikam piesaistītas lietošanas maksas piemērošana Eiropas transporta pamattīklā, jo minētajā tīklā ir stratēģiski vissvarīgākie Eiropas transporta tīkla mezgli un savienojumi.

Ņemot vērā vēsturiskos apstākļus un ņemot vērā problemātiku un būtisko administratīvo slogu, kas saistīts ar autoceļu nodevu ieviešanu, dalībvalstīm būtu jāatvēl iespēja izmantot pietiekami ilgu pārejas laikposmu, kura laikā tām būtu jāspēj ieviest vai paturēt spēkā laikam piesaistītas lietošanas maksas. Pēc minētā pārejas laikposma dalībvalstīm vajadzētu būt iespējai tādu lietošanas maksu, kas pilnībā piesaistīta laikam, lielas noslodzes transportlīdzekļiem Eiropas transporta pamattīkla attiecīgo dalībvalstu posmos piemērot vienīgi pienācīgi pamatotos gadījumos. Šādiem pienācīgi pamatotiem gadījumiem vajadzētu būt vienīgi gadījumiem, kad ceļu nodevas piemērošana lielas noslodzes transportlīdzekļiem izraisītu nesamērīgas administratīvās, investīciju vai darbības izmaksas salīdzinājumā ar paredzamajiem ieņēmumiem vai ieguvumiem, ko radītu, piemēram, attiecīgo ceļa posmu ierobežotais garums vai salīdzinoši zemais iedzīvotāju blīvums vai salīdzinoši zemais satiksmes apjoms, vai ja ceļu nodevas piemērošana izraisītu satiksmes novirzīšanu, kam būtu negatīva ietekme uz ceļu satiksmes drošību vai uz sabiedrības veselību. Minētā iespēja pienācīgi pamatotos gadījumos dalībvalstīm ir nepieciešama svarīgu sabiedrības interešu apsvērumu dēļ, piemēram, lai ņemtu vērā tādu apgabalu sarežģīto situāciju un izolētību, kuros ir zems iedzīvotāju blīvums, ceļu satiksmes drošību vai sabiedrības veselību. Turklāt tam, kā šajos pienācīgi pamatotajos gadījumos tiek piemērotas laikam piesaistītas lietošanas maksas, būtu jānotiek saskaņā ar procedūras noteikumiem, t. i., pienākumu izvērtēt, vai šāda sistēma ir vajadzīga, un pienākumu par tās piemērošanu paziņot Komisijai. Veicot šādu paziņošanu, būtu jāpaziņo iemesli, kas sīki izklāsta konkrētos apstākļus saistībā ar tiem Eiropas transporta pamattīkla posmiem, kuros laikam piesaistītās lietošanas maksas tiek piemērotas.

| (13) | Dalībvalstīm, kas, stājoties spēkā šai direktīvai, savā Eiropas transporta pamattīklā vai tā daļā piemēro autoceļu nodevas, vajadzētu būt iespējai izveidot kombinētu tarifikācijas sistēmu visiem lielas noslodzes transportlīdzekļiem vai dažu tipu lielas noslodzes transportlīdzekļiem. Tomēr minētajam risinājumam vajadzētu būt pieejamam tikai kā autoceļu nodevu sistēmas turpinājumam un papildinājumam Eiropas transporta pamattīklā vai tā daļās, kur atrodas stratēģiski vissvarīgākie Eiropas transporta tīkla mezgli un savienojumi. Minētā sistēma ļautu dalībvalstīm paplašināt un izvērst principu “lietotājs maksā” un “piesārņotājs maksā” piemērošanu ārpus tā autoceļu tīkla, kam piemēro autoceļu nodevas, lietošanas maksas piemērojot tajos Eiropas transporta pamattīkla posmos, uz kuriem autoceļu nodevas neattiecas, vai tās piemērojot dažu tipu lielas noslodzes transportlīdzekļiem, piemēram, tiem, kas ietilpst konkrētas tonnāžas kategorijā un kuriem autoceļu nodevas netiek piemērotas. Kombinētā tarifikācijas sistēma tādējādi palīdzētu dalībvalstīm vēl vairāk progresēt un nodrošināt zaļāku autotransportu, jo īpaši tajos gadījumos, kad tarifikācijas sistēmas nav ieviestas un kad autoceļu nodevas nav ekonomiski dzīvotspējīgs vai sociāli pieņemams risinājums. Turklāt, lai pilnībā ievērotu ilgtspējīgas mobilitātes principus, minēto lietošanas maksu maksimālajai summai vajadzētu būt diferencētai gan atkarībā no transportlīdzekļa Euro emisiju klases, gan atkarībā no transportlīdzekļa CO2 emisiju klases. Pamatojoties uz visiem minētajiem apsvērumiem, nevar noliegt, ka šādas sistēmas piemērošana kombinācijā ar laikam piesaistītu un attālumam piesaistītu pieeju, radītu daudzus ieguvumus; tādējādi tās piemērošanai vajadzētu būt iespējamai arī pēc pārejas laikposma beigām tādām sistēmām, kas pilnībā piesaistītas laikam. Vēlākais piecus gadus pēc šīs direktīvas stāšanās spēkā dalībvalstīm, kad tās ceļu lietošanas maksas uzliek smagajiem kravas transportlīdzekļiem, autoceļu nodevas un lietošanas maksas būtu jāuzliek visiem smagajiem kravas transportlīdzekļiem. |
| --- | --- |

(13)

Dalībvalstīm, kas, stājoties spēkā šai direktīvai, savā Eiropas transporta pamattīklā vai tā daļā piemēro autoceļu nodevas, vajadzētu būt iespējai izveidot kombinētu tarifikācijas sistēmu visiem lielas noslodzes transportlīdzekļiem vai dažu tipu lielas noslodzes transportlīdzekļiem. Tomēr minētajam risinājumam vajadzētu būt pieejamam tikai kā autoceļu nodevu sistēmas turpinājumam un papildinājumam Eiropas transporta pamattīklā vai tā daļās, kur atrodas stratēģiski vissvarīgākie Eiropas transporta tīkla mezgli un savienojumi. Minētā sistēma ļautu dalībvalstīm paplašināt un izvērst principu “lietotājs maksā” un “piesārņotājs maksā” piemērošanu ārpus tā autoceļu tīkla, kam piemēro autoceļu nodevas, lietošanas maksas piemērojot tajos Eiropas transporta pamattīkla posmos, uz kuriem autoceļu nodevas neattiecas, vai tās piemērojot dažu tipu lielas noslodzes transportlīdzekļiem, piemēram, tiem, kas ietilpst konkrētas tonnāžas kategorijā un kuriem autoceļu nodevas netiek piemērotas. Kombinētā tarifikācijas sistēma tādējādi palīdzētu dalībvalstīm vēl vairāk progresēt un nodrošināt zaļāku autotransportu, jo īpaši tajos gadījumos, kad tarifikācijas sistēmas nav ieviestas un kad autoceļu nodevas nav ekonomiski dzīvotspējīgs vai sociāli pieņemams risinājums. Turklāt, lai pilnībā ievērotu ilgtspējīgas mobilitātes principus, minēto lietošanas maksu maksimālajai summai vajadzētu būt diferencētai gan atkarībā no transportlīdzekļa Euro emisiju klases, gan atkarībā no transportlīdzekļa CO2 emisiju klases. Pamatojoties uz visiem minētajiem apsvērumiem, nevar noliegt, ka šādas sistēmas piemērošana kombinācijā ar laikam piesaistītu un attālumam piesaistītu pieeju, radītu daudzus ieguvumus; tādējādi tās piemērošanai vajadzētu būt iespējamai arī pēc pārejas laikposma beigām tādām sistēmām, kas pilnībā piesaistītas laikam. Vēlākais piecus gadus pēc šīs direktīvas stāšanās spēkā dalībvalstīm, kad tās ceļu lietošanas maksas uzliek smagajiem kravas transportlīdzekļiem, autoceļu nodevas un lietošanas maksas būtu jāuzliek visiem smagajiem kravas transportlīdzekļiem.

| (14) | Nostiprinot principus “lietotājs maksā” un “piesārņotājs maksā”, būtu jāņem vērā dažas dalībvalstu vai to autoceļu nodevu iekasēšanas un lietošanas maksas sistēmu iezīmes. Piemēram, attiecībā uz īpaši mazapdzīvotiem apgabaliem vai īpaši lielu tādu ceļu tīklu, kuros piemēro autoceļu nodevas vai lietošanas maksas, vajadzētu būt iespējai paredzēt atbrīvojumus attiecībā uz ceļa posmiem. |
| --- | --- |

(14)

Nostiprinot principus “lietotājs maksā” un “piesārņotājs maksā”, būtu jāņem vērā dažas dalībvalstu vai to autoceļu nodevu iekasēšanas un lietošanas maksas sistēmu iezīmes. Piemēram, attiecībā uz īpaši mazapdzīvotiem apgabaliem vai īpaši lielu tādu ceļu tīklu, kuros piemēro autoceļu nodevas vai lietošanas maksas, vajadzētu būt iespējai paredzēt atbrīvojumus attiecībā uz ceļa posmiem.

| (15) | Dažās dalībvalstīs ir lieli autoceļu nodevu iekasēšanas tīkli, kuros ir daudz vairāk autoceļu un ceļu nekā tikai tie, kas ietilpst Eiropas transporta tīklā. Tāpēc, piemērojot autoceļu nodevas vai lietošanas maksas visiem smagajiem kravas transportlīdzekļiem, tiktu radīts ievērojami lielāks slogs, jo īpaši mazajiem un vidējiem amatniecības uzņēmumiem (daudzi no kuriem ir iesaistīti būvdarbos, un kuri parasti nesniedz transporta pakalpojumus). Minētais slogs savukārt novestu pie augstākām cenām, piemēram, būvniecības jomā. Cenu paaugstinājums varētu nozīmēt, ka jo īpaši nākotnes investīcijas, piemēram, enerģētiskā māju un dzīvokļu renovācija, kā arī mājokļu tehnoloģiju modernizācija, tiek atliktas vai pat atceltas. Tāpat amatniecības uzņēmumi dažkārt veic lielus attālumus ar transportlīdzekļiem, lai sniegtu savus pakalpojumus, un minētos braucienus nevar vienkārši veikt, izmantojot citus transporta veidus. Turklāt uzņēmumi no lauku reģioniem, kuri mazāka iedzīvotāju blīvuma un pieprasījuma tajos dēļ ir atkarīgi no to spējas sniegt pakalpojumus un būvniecības darbības lielpilsētu teritorijās, atrodas nelabvēlīgā konkurences situācijā salīdzinājumā ar uzņēmumiem, kas darbojas lielās pilsētās vai lielpilsētu teritoriju nomalēs. Tāpēc būtu jādod iespēja dalībvalstīm piešķirt dažus atbrīvojumus no maksas, piemēram, transportlīdzekļiem, kurus izmanto, lai pārvadātu materiālus, iekārtas vai mehānismus, kas paredzēti transportlīdzekļa vadītājam lietošanai viņa darba gaitā, vai lai piegādātu preces, kas ražotas amatniecībā. |
| --- | --- |

(15)

Dažās dalībvalstīs ir lieli autoceļu nodevu iekasēšanas tīkli, kuros ir daudz vairāk autoceļu un ceļu nekā tikai tie, kas ietilpst Eiropas transporta tīklā. Tāpēc, piemērojot autoceļu nodevas vai lietošanas maksas visiem smagajiem kravas transportlīdzekļiem, tiktu radīts ievērojami lielāks slogs, jo īpaši mazajiem un vidējiem amatniecības uzņēmumiem (daudzi no kuriem ir iesaistīti būvdarbos, un kuri parasti nesniedz transporta pakalpojumus). Minētais slogs savukārt novestu pie augstākām cenām, piemēram, būvniecības jomā. Cenu paaugstinājums varētu nozīmēt, ka jo īpaši nākotnes investīcijas, piemēram, enerģētiskā māju un dzīvokļu renovācija, kā arī mājokļu tehnoloģiju modernizācija, tiek atliktas vai pat atceltas. Tāpat amatniecības uzņēmumi dažkārt veic lielus attālumus ar transportlīdzekļiem, lai sniegtu savus pakalpojumus, un minētos braucienus nevar vienkārši veikt, izmantojot citus transporta veidus. Turklāt uzņēmumi no lauku reģioniem, kuri mazāka iedzīvotāju blīvuma un pieprasījuma tajos dēļ ir atkarīgi no to spējas sniegt pakalpojumus un būvniecības darbības lielpilsētu teritorijās, atrodas nelabvēlīgā konkurences situācijā salīdzinājumā ar uzņēmumiem, kas darbojas lielās pilsētās vai lielpilsētu teritoriju nomalēs. Tāpēc būtu jādod iespēja dalībvalstīm piešķirt dažus atbrīvojumus no maksas, piemēram, transportlīdzekļiem, kurus izmanto, lai pārvadātu materiālus, iekārtas vai mehānismus, kas paredzēti transportlīdzekļa vadītājam lietošanai viņa darba gaitā, vai lai piegādātu preces, kas ražotas amatniecībā.

| (16) | Iespēja izmantot ceļus, uz kuriem attiecas ceļu lietošanas maksas, piemēram, autoceļus, tuneļus vai tiltus, tā vietā, lai noslogotu vietējos ceļus, var būt svarīga personām ar invaliditāti. Lai personām ar invaliditāti bez papildu administratīvā sloga ļautu izmantot ceļus, uz kuriem attiecas ceļu lietošanas maksas, dalībvalstīm būtu jāļauj atbrīvot transportlīdzekļus, kas pieder personām ar invaliditāti, no pienākuma maksāt ceļa nodevu vai lietošanas maksu. |
| --- | --- |

(16)

Iespēja izmantot ceļus, uz kuriem attiecas ceļu lietošanas maksas, piemēram, autoceļus, tuneļus vai tiltus, tā vietā, lai noslogotu vietējos ceļus, var būt svarīga personām ar invaliditāti. Lai personām ar invaliditāti bez papildu administratīvā sloga ļautu izmantot ceļus, uz kuriem attiecas ceļu lietošanas maksas, dalībvalstīm būtu jāļauj atbrīvot transportlīdzekļus, kas pieder personām ar invaliditāti, no pienākuma maksāt ceļa nodevu vai lietošanas maksu.

| (17) | Būtu jāmudina, lai dalībvalstis, kad tās ceļu infrastruktūras tarifikācijas shēmas piemēro vieglajiem pasažieru automobiļiem, ņemtu vērā sociāli ekonomiskos faktorus. Piemēram, vieglajiem automobiļiem varētu piemērot maksas līmeņa diferenciāciju, lai pārmērīgi nepalielinātu izmaksas regulārajiem lietotājiem. |
| --- | --- |

(17)

Būtu jāmudina, lai dalībvalstis, kad tās ceļu infrastruktūras tarifikācijas shēmas piemēro vieglajiem pasažieru automobiļiem, ņemtu vērā sociāli ekonomiskos faktorus. Piemēram, vieglajiem automobiļiem varētu piemērot maksas līmeņa diferenciāciju, lai pārmērīgi nepalielinātu izmaksas regulārajiem lietotājiem.

| (18) | Ir īpaši svarīgi, lai dalībvalstis izveidotu taisnīgu tarifikācijas sistēmu, jo īpaši tādu, no kuras neciestu privāto transportlīdzekļu lietotāji, kuri savas dzīvesvietas lauku apvidos vai grūti piekļūstamās vai izolētās teritorijās dēļ ir spiesti regulārāk izmantot ceļus, par kuru lietošanu ir noteikta maksa. |
| --- | --- |

(18)

Ir īpaši svarīgi, lai dalībvalstis izveidotu taisnīgu tarifikācijas sistēmu, jo īpaši tādu, no kuras neciestu privāto transportlīdzekļu lietotāji, kuri savas dzīvesvietas lauku apvidos vai grūti piekļūstamās vai izolētās teritorijās dēļ ir spiesti regulārāk izmantot ceļus, par kuru lietošanu ir noteikta maksa.

| (19) | Tāpat kā lielas noslodzes transportlīdzekļiem, ir svarīgi nodrošināt to, lai gadījumā, ja dalībvalstis ievieš jebkādu laikam piesaistītu maksu, ko piemēro mazas noslodzes transportlīdzekļiem, šī maksa būtu proporcionāla, cita starpā arī attiecībā uz lietošanas periodiem, kas īsāki par vienu gadu. Šajā sakarībā jāņem vērā tas, ka mazas noslodzes transportlīdzekļiem raksturīgais izmantošanas veids atšķiras no lielas noslodzes transportlīdzekļiem raksturīgā izmantošanas veida. Samērīgas un laikam piesaistītas maksas aprēķinu pamatā var likt pieejamos datus par braukšanas praksi. |
| --- | --- |

(19)

Tāpat kā lielas noslodzes transportlīdzekļiem, ir svarīgi nodrošināt to, lai gadījumā, ja dalībvalstis ievieš jebkādu laikam piesaistītu maksu, ko piemēro mazas noslodzes transportlīdzekļiem, šī maksa būtu proporcionāla, cita starpā arī attiecībā uz lietošanas periodiem, kas īsāki par vienu gadu. Šajā sakarībā jāņem vērā tas, ka mazas noslodzes transportlīdzekļiem raksturīgais izmantošanas veids atšķiras no lielas noslodzes transportlīdzekļiem raksturīgā izmantošanas veida. Samērīgas un laikam piesaistītas maksas aprēķinu pamatā var likt pieejamos datus par braukšanas praksi.

| (20) | Ievērojot Direktīvu 1999/62/EK, maksu par ārējām izmaksām var noteikt tādā līmenī, kas tuvs sociālajām robežizmaksām, ko rada attiecīgā transportlīdzekļa izmantošana. Ir pierādīts, ka šī metode ir vistaisnīgākais un efektīvākais veids, kā ņemt vērā lielas noslodzes transportlīdzekļu radītā gaisa piesārņojuma un trokšņa negatīvo ietekmi uz vidi un veselību, un tā nodrošinātu taisnīgu lielas noslodzes transportlīdzekļu ieguldījumu to Savienības gaisa kvalitātes standartu sasniegšanā, kas noteikti Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2008/50/EK (7) un jebkādus piemērojamos trokšņa ierobežojumus vai mērķus. Tādēļ šādu maksu piemērošana būtu jāatvieglo. Maksas noteikšana par ārējām izmaksām būtu jāpiemēro sistemātiskāk. Lai palīdzētu virzīties uz principa “piesārņotājs maksā” pilnīgu piemērošanu, dalībvalstīm maksa par ārējām izmaksām būtu jāpiemēro lielas noslodzes transportlīdzekļiem vismaz par gaisa piesārņojumu tajos tīklos, uz kuriem attiecas infrastruktūras lietošanas maksa. |
| --- | --- |

(20)

Ievērojot Direktīvu 1999/62/EK, maksu par ārējām izmaksām var noteikt tādā līmenī, kas tuvs sociālajām robežizmaksām, ko rada attiecīgā transportlīdzekļa izmantošana. Ir pierādīts, ka šī metode ir vistaisnīgākais un efektīvākais veids, kā ņemt vērā lielas noslodzes transportlīdzekļu radītā gaisa piesārņojuma un trokšņa negatīvo ietekmi uz vidi un veselību, un tā nodrošinātu taisnīgu lielas noslodzes transportlīdzekļu ieguldījumu to Savienības gaisa kvalitātes standartu sasniegšanā, kas noteikti Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2008/50/EK (7) un jebkādus piemērojamos trokšņa ierobežojumus vai mērķus. Tādēļ šādu maksu piemērošana būtu jāatvieglo. Maksas noteikšana par ārējām izmaksām būtu jāpiemēro sistemātiskāk. Lai palīdzētu virzīties uz principa “piesārņotājs maksā” pilnīgu piemērošanu, dalībvalstīm maksa par ārējām izmaksām būtu jāpiemēro lielas noslodzes transportlīdzekļiem vismaz par gaisa piesārņojumu tajos tīklos, uz kuriem attiecas infrastruktūras lietošanas maksa.

| (21) | Šai nolūkā maksimālās pieļaujamās vidējās svērtās maksas par ārējām izmaksām būtu jāaizstāj ar viegli piemērojamām atsauces vērtībām, kas atjauninātas, ņemot vērā inflāciju, zinātnisko progresu attiecībā uz autotransporta ārējo izmaksu aplēšanu un izmaiņas autoparka sastāvā. |
| --- | --- |

(21)

Šai nolūkā maksimālās pieļaujamās vidējās svērtās maksas par ārējām izmaksām būtu jāaizstāj ar viegli piemērojamām atsauces vērtībām, kas atjauninātas, ņemot vērā inflāciju, zinātnisko progresu attiecībā uz autotransporta ārējo izmaksu aplēšanu un izmaiņas autoparka sastāvā.

| (22) | Infrastruktūras lietošanas maksu diferenciācija atkarībā no Euro emisiju klases ir veicinājusi tīrāku transportlīdzekļu izmantošanu. Tomēr līdz ar transportlīdzekļu parku atjaunināšanu ir paredzams, ka maksas diferenciācija uz minētā pamata starppilsētu tīklā vidējā termiņā kļūs mazāk efektīva. Tāpēc būtu jāatļauj dalībvalstīm beigt diferencēt autoceļu nodevas uz minētā pamata. |
| --- | --- |

(22)

Infrastruktūras lietošanas maksu diferenciācija atkarībā no Euro emisiju klases ir veicinājusi tīrāku transportlīdzekļu izmantošanu. Tomēr līdz ar transportlīdzekļu parku atjaunināšanu ir paredzams, ka maksas diferenciācija uz minētā pamata starppilsētu tīklā vidējā termiņā kļūs mazāk efektīva. Tāpēc būtu jāatļauj dalībvalstīm beigt diferencēt autoceļu nodevas uz minētā pamata.

| (23) | Tajā pašā laikā, – ņemto vērā to, ka lielas noslodzes transportlīdzekļu radīto CO2 emisiju daļa pieaug, būtu jāievieš infrastruktūras lietošanas maksas un lietošanas maksas diferenciācija atkarībā no CO2 emisiju klases, kas varētu sekmēt uzlabojumus minētajā jomā. Tādu vienotu lietošanas maksas sistēmu gadījumā, kas varētu veicināt turpmāku saskaņošanu, diferenciācijas īstenošana ir sarežģītāka, jo īpaši to nosacījumu dēļ, kas jāizpilda šādām vienotām sistēmām. Tā kā iesaistītajām dalībvalstīm ir jāvienojas par to ieņēmumu sadali, kas gūti no lietošanas maksas, bet tās līmeņus ierobežo ar šo direktīvu ieviestie noteikumi, kā arī jāgroza starptautiskie nolīgumi, šādā īpašā gadījumā ir pamatoti dot papildu laiku tādas diferenciācijas ieviešanai, kas atbilst CO2 emisijai. Jebkurā gadījumā diferenciācija būtu jāveido tā, lai tā atbilstu Regulai (ES) 2019/1242. |
| --- | --- |

(23)

Tajā pašā laikā, – ņemto vērā to, ka lielas noslodzes transportlīdzekļu radīto CO2 emisiju daļa pieaug, būtu jāievieš infrastruktūras lietošanas maksas un lietošanas maksas diferenciācija atkarībā no CO2 emisiju klases, kas varētu sekmēt uzlabojumus minētajā jomā. Tādu vienotu lietošanas maksas sistēmu gadījumā, kas varētu veicināt turpmāku saskaņošanu, diferenciācijas īstenošana ir sarežģītāka, jo īpaši to nosacījumu dēļ, kas jāizpilda šādām vienotām sistēmām. Tā kā iesaistītajām dalībvalstīm ir jāvienojas par to ieņēmumu sadali, kas gūti no lietošanas maksas, bet tās līmeņus ierobežo ar šo direktīvu ieviestie noteikumi, kā arī jāgroza starptautiskie nolīgumi, šādā īpašā gadījumā ir pamatoti dot papildu laiku tādas diferenciācijas ieviešanai, kas atbilst CO2 emisijai. Jebkurā gadījumā diferenciācija būtu jāveido tā, lai tā atbilstu Regulai (ES) 2019/1242.

| (24) | Iekams CO2 emisiju problemātika netiek risināta ar tādiem piemērotākiem instrumentiem kā saskaņoti degvielas nodokļi, kas ietver oglekļa komponentu, vai iekams uz autotransportu neattiecas emisijas kvotu tirdzniecības shēma, būtu arī jāatļauj dalībvalstīm piemērot maksu par ārējām izmaksām, kas atspoguļotu CO2 emisiju izmaksas. Ja to pamato zinātniski pierādījumi, dalībvalstīm vajadzētu būt iespējai piemērot augstāku maksu par ārējām izmaksām saistībā ar CO2 emisijām nekā šajā direktīvā dotās atsauces vērtības. |
| --- | --- |

(24)

Iekams CO2 emisiju problemātika netiek risināta ar tādiem piemērotākiem instrumentiem kā saskaņoti degvielas nodokļi, kas ietver oglekļa komponentu, vai iekams uz autotransportu neattiecas emisijas kvotu tirdzniecības shēma, būtu arī jāatļauj dalībvalstīm piemērot maksu par ārējām izmaksām, kas atspoguļotu CO2 emisiju izmaksas. Ja to pamato zinātniski pierādījumi, dalībvalstīm vajadzētu būt iespējai piemērot augstāku maksu par ārējām izmaksām saistībā ar CO2 emisijām nekā šajā direktīvā dotās atsauces vērtības.

| (25) | Lai sekmētu virzību uz tīrāku lielas noslodzes transportlīdzekļu autoparku, infrastruktūras lietošanas maksas un lietošanas maksas diferenciācijai atbilstīgi transportlīdzekļu CO2 emisijām vajadzētu būt obligātai, izņemot gadījumus, kad tiek piemērota maksa par ārējām izmaksām saistībā ar CO2 emisijām. |
| --- | --- |

(25)

Lai sekmētu virzību uz tīrāku lielas noslodzes transportlīdzekļu autoparku, infrastruktūras lietošanas maksas un lietošanas maksas diferenciācijai atbilstīgi transportlīdzekļu CO2 emisijām vajadzētu būt obligātai, izņemot gadījumus, kad tiek piemērota maksa par ārējām izmaksām saistībā ar CO2 emisijām.

| (26) | Lai atlīdzinātu lielas noslodzes transportlīdzekļus ar vislabākajiem raksturlielumiem, būtu jāļauj dalībvalstīm piemērot visaugstāko maksas samazinājuma līmeni transportlīdzekļiem, kurus darbina bez izpūtēja emisijām. Lai vēl vairāk sekmētu bezemisiju transportlīdzekļu ieviešanu, būtu jāļauj dalībvalstīm tos uz laiku atbrīvot no ceļu lietošanas maksas. To pašu iemeslu dēļ un lai nodrošinātu, ka to transportlīdzekļu daļa, uz kuriem attiecas autoceļu nodevas samazinājums, gadu gaitā saglabājas stabila, tādējādi dalībvalstīm garantējot ilgtermiņa plānošanas noteiktību no autoceļu nodevām gūto ieņēmumu ziņā, jauni transportlīdzekļi būtu jāiedala CO2 emisiju klasēs, kuru pamatā ir šo transportlīdzekļu sniegums attiecībā pret lineāro emisiju samazinājuma trajektoriju laikā no 2021. līdz 2030. gadam, kā noteikts Regulā (ES) 2019/1242. |
| --- | --- |

(26)

Lai atlīdzinātu lielas noslodzes transportlīdzekļus ar vislabākajiem raksturlielumiem, būtu jāļauj dalībvalstīm piemērot visaugstāko maksas samazinājuma līmeni transportlīdzekļiem, kurus darbina bez izpūtēja emisijām. Lai vēl vairāk sekmētu bezemisiju transportlīdzekļu ieviešanu, būtu jāļauj dalībvalstīm tos uz laiku atbrīvot no ceļu lietošanas maksas. To pašu iemeslu dēļ un lai nodrošinātu, ka to transportlīdzekļu daļa, uz kuriem attiecas autoceļu nodevas samazinājums, gadu gaitā saglabājas stabila, tādējādi dalībvalstīm garantējot ilgtermiņa plānošanas noteiktību no autoceļu nodevām gūto ieņēmumu ziņā, jauni transportlīdzekļi būtu jāiedala CO2 emisiju klasēs, kuru pamatā ir šo transportlīdzekļu sniegums attiecībā pret lineāro emisiju samazinājuma trajektoriju laikā no 2021. līdz 2030. gadam, kā noteikts Regulā (ES) 2019/1242.

| (27) | Lai nodrošinātu, ka efektīva un saskaņota ir gan to maksu diferenciācija atbilstīgi CO2 emisijām, gan maksas noteikšana par ārējām izmaksām saistībā ar CO2 emisijām, kuru abu nolūks ir padarīt iespējamu mazemisiju un bezemisiju transportlīdzekļu ieviešanu, kā arī lai nodrošinātu Direktīvas 1999/62/EK saskaņotu piemērošanu līdztekus jebkādiem citiem oglekļa cenas noteikšanas instrumentiem, kas saistīti ar autotransportu un ko pieņems nākotnē, Komisijai būtu laikus jāizvērtē to efektivitāte un vajadzība pēc tiem. Pamatojoties uz minēto izvērtējumu Komisijai vajadzības gadījumā būtu jāierosina grozīt noteikumus par maksu diferenciāciju atbilstīgi CO2 emisijām un maksas noteikšanu par ārējām izmaksām saistībā ar CO2 emisijām, lai izvairītos no maksas dubultas noteikšanas ar dažādiem oglekļa cenas noteikšanas instrumentiem. Lai gan nākotnē pieņemamajam pasākumam būtu jānodrošina juridiskā noteiktība un dažādu noteikumu saskaņota piemērošana, šajā direktīvā būtu jāprecizē, ka dalībvalstīm nevajadzētu būt pienākumam piemērot šajā direktīvā paredzēto CO2 diferenciācijas sistēmu ilgāk kā līdz dienai, kad sāk piemērot citu autotransportam piemērojamu oglekļa cenas noteikšanas instrumentu, kas varētu tikt pieņemts Savienības līmenī, piemēram, pamatojoties uz priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai, ar ko groza Direktīvu 2003/87/EK, Lēmumu (ES) 2015/1814 un Regulu (ES) 2015/757 (2021/0211 (COD)). Gadījumā, ja tikmēr tiek pieņemts cits autotransportam piemērojams oglekļa cenas noteikšanas instruments, maksas par ārējām izmaksām līmenis saistībā ar CO2 emisijām būtu jāierobežo līdz līmenim, kas nepieciešams, lai minētās ārējās izmaksas internalizētu, un Komisija būtu jāpilnvaro ar deleģētajiem aktiem koriģēt IIIc pielikumā izklāstītās atsauces vērtības. |
| --- | --- |

(27)

Lai nodrošinātu, ka efektīva un saskaņota ir gan to maksu diferenciācija atbilstīgi CO2 emisijām, gan maksas noteikšana par ārējām izmaksām saistībā ar CO2 emisijām, kuru abu nolūks ir padarīt iespējamu mazemisiju un bezemisiju transportlīdzekļu ieviešanu, kā arī lai nodrošinātu Direktīvas 1999/62/EK saskaņotu piemērošanu līdztekus jebkādiem citiem oglekļa cenas noteikšanas instrumentiem, kas saistīti ar autotransportu un ko pieņems nākotnē, Komisijai būtu laikus jāizvērtē to efektivitāte un vajadzība pēc tiem. Pamatojoties uz minēto izvērtējumu Komisijai vajadzības gadījumā būtu jāierosina grozīt noteikumus par maksu diferenciāciju atbilstīgi CO2 emisijām un maksas noteikšanu par ārējām izmaksām saistībā ar CO2 emisijām, lai izvairītos no maksas dubultas noteikšanas ar dažādiem oglekļa cenas noteikšanas instrumentiem. Lai gan nākotnē pieņemamajam pasākumam būtu jānodrošina juridiskā noteiktība un dažādu noteikumu saskaņota piemērošana, šajā direktīvā būtu jāprecizē, ka dalībvalstīm nevajadzētu būt pienākumam piemērot šajā direktīvā paredzēto CO2 diferenciācijas sistēmu ilgāk kā līdz dienai, kad sāk piemērot citu autotransportam piemērojamu oglekļa cenas noteikšanas instrumentu, kas varētu tikt pieņemts Savienības līmenī, piemēram, pamatojoties uz priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai, ar ko groza Direktīvu 2003/87/EK, Lēmumu (ES) 2015/1814 un Regulu (ES) 2015/757 (2021/0211 (COD)). Gadījumā, ja tikmēr tiek pieņemts cits autotransportam piemērojams oglekļa cenas noteikšanas instruments, maksas par ārējām izmaksām līmenis saistībā ar CO2 emisijām būtu jāierobežo līdz līmenim, kas nepieciešams, lai minētās ārējās izmaksas internalizētu, un Komisija būtu jāpilnvaro ar deleģētajiem aktiem koriģēt IIIc pielikumā izklāstītās atsauces vērtības.

| (28) | Lai palīdzētu saglabāt Savienības autobūves mantojumu, dalībvalstīm būtu jāspēj vēsturiskas nozīmes transportlīdzekļus iekļaut īpašā kategorijā, lai koriģētu dažādās maksas, kas jāmaksā saskaņā ar šo direktīvu. |
| --- | --- |

(28)

Lai palīdzētu saglabāt Savienības autobūves mantojumu, dalībvalstīm būtu jāspēj vēsturiskas nozīmes transportlīdzekļus iekļaut īpašā kategorijā, lai koriģētu dažādās maksas, kas jāmaksā saskaņā ar šo direktīvu.

| (29) | Šobrīd Regulā (ES) 2019/1242 tām lielas noslodzes transportlīdzekļu grupām, uz kurām minētās regulas 2. panta 1. punkta a)–d) apakšpunkts neattiecas, emisiju samazinājuma trajektorijas nav noteiktas. Ņemot vērā tās 15. pantu, ir iespējams, ka minētā regula nākotnē tiks grozīta un ka šādām transportlīdzekļu grupām tiks noteiktas emisiju samazinājuma trajektorijas. Ja šādu grozījumu pieņem, tad infrastruktūras lietošanas maksas un lietošanas maksas diferenciācija lielas noslodzes transportlīdzekļiem saskaņā ar CO2 emisiju 2. un 3. klasi būtu jāpiemēro arī minētajām transportlīdzekļu grupām. Ja šādu grozījumu nepieņem, diferenciācija minētajām transportlīdzekļu grupām būtu jāveic tikai attiecībā uz CO2 emisiju 1., 4. un 5. klasi. |
| --- | --- |

(29)

Šobrīd Regulā (ES) 2019/1242 tām lielas noslodzes transportlīdzekļu grupām, uz kurām minētās regulas 2. panta 1. punkta a)–d) apakšpunkts neattiecas, emisiju samazinājuma trajektorijas nav noteiktas. Ņemot vērā tās 15. pantu, ir iespējams, ka minētā regula nākotnē tiks grozīta un ka šādām transportlīdzekļu grupām tiks noteiktas emisiju samazinājuma trajektorijas. Ja šādu grozījumu pieņem, tad infrastruktūras lietošanas maksas un lietošanas maksas diferenciācija lielas noslodzes transportlīdzekļiem saskaņā ar CO2 emisiju 2. un 3. klasi būtu jāpiemēro arī minētajām transportlīdzekļu grupām. Ja šādu grozījumu nepieņem, diferenciācija minētajām transportlīdzekļu grupām būtu jāveic tikai attiecībā uz CO2 emisiju 1., 4. un 5. klasi.

| (30) | Vajadzības gadījumā Komisijai būtu jāapsver iespēja ierosināt Direktīvā 1999/62/EK grozījumu, ar ko visiem lielas noslodzes transportlīdzekļiem ievieš CO2 emisiju 2. un 3. klasi, ievērojot principus, ko piemēro tiem lielas noslodzes transportlīdzekļiem, kurus šobrīd attiecībā uz to CO2 emisijām reglamentē Regula (ES) 2019/1242, ja minētās regulas darbības joma būs paplašināta, aptverot citus lielas noslodzes transportlīdzekļus. |
| --- | --- |

(30)

Vajadzības gadījumā Komisijai būtu jāapsver iespēja ierosināt Direktīvā 1999/62/EK grozījumu, ar ko visiem lielas noslodzes transportlīdzekļiem ievieš CO2 emisiju 2. un 3. klasi, ievērojot principus, ko piemēro tiem lielas noslodzes transportlīdzekļiem, kurus šobrīd attiecībā uz to CO2 emisijām reglamentē Regula (ES) 2019/1242, ja minētās regulas darbības joma būs paplašināta, aptverot citus lielas noslodzes transportlīdzekļus.

| (31) | Ar šo direktīvu būtu jāsekmē CO2 emisiju samazināšana, ko panāk, tehniski uzlabojot smago mehānisko kravas transportlīdzekļu un to piekabju un puspiekabju sastāvus. Tālab šajā direktīvā ir paredzēts ceļu lietošanas maksas samazinājums smagajiem mehāniskajiem kravas transportlīdzekļiem ar zemām CO2 emisijām. Pilnīgai regulatīvajai konsekvencei – tiklīdz būs pieejami juridiski sertificēti lielumi tam, kā piekabes un puspiekabes ietekmē savienotu smago kravas transportlīdzekļu CO2 emisijas, – Komisijai attiecīgā gadījumā būtu jāiesniedz leģislatīvs priekšlikums, ar ko Direktīvu 1999/62/EK groza, lai šādus sertificētos lielumus iekļautu ceļu lietošanas maksas samazinājuma noteikšanā, kas paredzēts šajā direktīvā. |
| --- | --- |

(31)

Ar šo direktīvu būtu jāsekmē CO2 emisiju samazināšana, ko panāk, tehniski uzlabojot smago mehānisko kravas transportlīdzekļu un to piekabju un puspiekabju sastāvus. Tālab šajā direktīvā ir paredzēts ceļu lietošanas maksas samazinājums smagajiem mehāniskajiem kravas transportlīdzekļiem ar zemām CO2 emisijām. Pilnīgai regulatīvajai konsekvencei – tiklīdz būs pieejami juridiski sertificēti lielumi tam, kā piekabes un puspiekabes ietekmē savienotu smago kravas transportlīdzekļu CO2 emisijas, – Komisijai attiecīgā gadījumā būtu jāiesniedz leģislatīvs priekšlikums, ar ko Direktīvu 1999/62/EK groza, lai šādus sertificētos lielumus iekļautu ceļu lietošanas maksas samazinājuma noteikšanā, kas paredzēts šajā direktīvā.

| (32) | Lai turpinātu sekmēt autoparka atjaunināšanu un lai izvairītos no traucējumiem lietotu lielas noslodzes transportlīdzekļu tirgū, to transportlīdzekļu klasifikācija, kuri pieder CO2 emisiju 2. un 3. klasei, būtu atkārtoti jānovērtē sešus gadus pēc to pirmās reģistrācijas. Lai mazinātu administratīvo slogu, nevajadzētu ietekmēt to lietošanas maksu spēkā esamību, kuras bija spēkā pirms pārklasificēšanas datuma. |
| --- | --- |

(32)

Lai turpinātu sekmēt autoparka atjaunināšanu un lai izvairītos no traucējumiem lietotu lielas noslodzes transportlīdzekļu tirgū, to transportlīdzekļu klasifikācija, kuri pieder CO2 emisiju 2. un 3. klasei, būtu atkārtoti jānovērtē sešus gadus pēc to pirmās reģistrācijas. Lai mazinātu administratīvo slogu, nevajadzētu ietekmēt to lietošanas maksu spēkā esamību, kuras bija spēkā pirms pārklasificēšanas datuma.

| (33) | Kas attiecas uz pārklasificēšanas stāšanos spēkā lietošanas maksu sistēmās, atbilstoša modeļa izvēle ir atkarīga no konkrētiem apsvērumiem par minētās pārklasificēšanas administratīvajām sekām un tās ietekmi uz ieņēmumiem. Tāpēc lēmums par to, kā īstenot pārklasificēšanu lietošanas maksu sistēmās, būtu jāatstāj dalībvalstu ziņā (vai kopīgu sistēmu gadījumā – attiecīgo dalībvalstu grupu ziņā). |
| --- | --- |

(33)

Kas attiecas uz pārklasificēšanas stāšanos spēkā lietošanas maksu sistēmās, atbilstoša modeļa izvēle ir atkarīga no konkrētiem apsvērumiem par minētās pārklasificēšanas administratīvajām sekām un tās ietekmi uz ieņēmumiem. Tāpēc lēmums par to, kā īstenot pārklasificēšanu lietošanas maksu sistēmās, būtu jāatstāj dalībvalstu ziņā (vai kopīgu sistēmu gadījumā – attiecīgo dalībvalstu grupu ziņā).

| (34) | Lai nodrošinātu, ka autoceļu nodevu diferenciācija atbilstīgi CO2 emisijām tiek piemērota saskaņoti, ir jāgroza Padomes Direktīva 1999/37/EK (8), lai prasītu, ka lielas noslodzes transportlīdzekļu īpatnējās CO2 emisijas – tajos gadījumos, kad tās pieejamas atbilstības sertifikātā, – tiktu norādītas transportlīdzekļu reģistrācijas apliecībā. Ja Regula (ES) 2019/1242 tiek grozīta tā, ka tas ietekmē CO2 emisiju uzskaiti mazoglekļa degvielu izmantošanas rezultātā, Komisijai varētu būt lietderīgi izvērtēt, vai ir vajadzīgs uzlabot saskaņotību starp šo direktīvu un minētajiem grozījumiem. Ir svarīgi nodrošināt, lai transportlīdzeklī esošajās iekārtās, ko izmanto kā daļu no autoceļu nodevu iekasēšanas pakalpojuma, būtu dati par lielas noslodzes transportlīdzekļu CO2 emisijām un par CO2 emisiju klasi un lai šādi dati būtu pieejami informācijas apmaiņai starp dalībvalstīm, kā izklāstīts Direktīvā (ES) 2019/520. |
| --- | --- |

(34)

Lai nodrošinātu, ka autoceļu nodevu diferenciācija atbilstīgi CO2 emisijām tiek piemērota saskaņoti, ir jāgroza Padomes Direktīva 1999/37/EK (8), lai prasītu, ka lielas noslodzes transportlīdzekļu īpatnējās CO2 emisijas – tajos gadījumos, kad tās pieejamas atbilstības sertifikātā, – tiktu norādītas transportlīdzekļu reģistrācijas apliecībā. Ja Regula (ES) 2019/1242 tiek grozīta tā, ka tas ietekmē CO2 emisiju uzskaiti mazoglekļa degvielu izmantošanas rezultātā, Komisijai varētu būt lietderīgi izvērtēt, vai ir vajadzīgs uzlabot saskaņotību starp šo direktīvu un minētajiem grozījumiem. Ir svarīgi nodrošināt, lai transportlīdzeklī esošajās iekārtās, ko izmanto kā daļu no autoceļu nodevu iekasēšanas pakalpojuma, būtu dati par lielas noslodzes transportlīdzekļu CO2 emisijām un par CO2 emisiju klasi un lai šādi dati būtu pieejami informācijas apmaiņai starp dalībvalstīm, kā izklāstīts Direktīvā (ES) 2019/520.

| (35) | Mazas noslodzes transportlīdzekļi rada divas trešdaļas no autotransporta negatīvās ietekmes uz vidi un veselību. Tālab ir svarīgi sekmēt vistīrāko un degvielas patēriņa ziņā visefektīvāko transportlīdzekļu izmantošanu, piemērojot ceļu lietošanas maksas diferenciāciju atbilstīgi šo transportlīdzekļu īpatnējām CO2 emisijām un to piesārņotāju emisijām, kas noteiktas saskaņā ar Komisijas Regulu (ES) 2017/1151 (9) un saistībā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2019/631 (10). Lai veicinātu vistīrāko un degvielas patēriņa ziņā visefektīvāko transportlīdzekļu izmantošanu, būtu jāatļauj dalībvalstīm šādiem transportlīdzekļiem piemērot būtiski samazinātas autoceļu nodevas un lietošanas maksas. Dalībvalstīm būtu jāļauj ņemt vērā transportlīdzekļa vidiskā snieguma uzlabojumus, kas saistīti ar tā pārbūvi alternatīvu degvielu izmantošanai. To darot, būtu jāļauj dalībvalstīm noteikt izņēmumu degvielām, kuras iegūtas no izejvielām, kas rada augstu netiešās zemes izmantošanas maiņas (ILUC) risku un kam konstatēta būtiska produktīvās platības izplešanās uz tādu zemes platību rēķina, kurās ir liels oglekļa uzkrājums. Pastāvīgam abonementam vai jebkādam citam autoceļu nodevu iekasēšanas sistēmas operatora apstiprinātam mehānismam būtu jāļauj lietotājiem gūt labumu no diferencētām autoceļu nodevām vai lietošanas maksām, kas atbilst uzlabotam transportlīdzekļa vidiskajam sniegumam pēc tā pārbūves. |
| --- | --- |

(35)

Mazas noslodzes transportlīdzekļi rada divas trešdaļas no autotransporta negatīvās ietekmes uz vidi un veselību. Tālab ir svarīgi sekmēt vistīrāko un degvielas patēriņa ziņā visefektīvāko transportlīdzekļu izmantošanu, piemērojot ceļu lietošanas maksas diferenciāciju atbilstīgi šo transportlīdzekļu īpatnējām CO2 emisijām un to piesārņotāju emisijām, kas noteiktas saskaņā ar Komisijas Regulu (ES) 2017/1151 (9) un saistībā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2019/631 (10). Lai veicinātu vistīrāko un degvielas patēriņa ziņā visefektīvāko transportlīdzekļu izmantošanu, būtu jāatļauj dalībvalstīm šādiem transportlīdzekļiem piemērot būtiski samazinātas autoceļu nodevas un lietošanas maksas. Dalībvalstīm būtu jāļauj ņemt vērā transportlīdzekļa vidiskā snieguma uzlabojumus, kas saistīti ar tā pārbūvi alternatīvu degvielu izmantošanai. To darot, būtu jāļauj dalībvalstīm noteikt izņēmumu degvielām, kuras iegūtas no izejvielām, kas rada augstu netiešās zemes izmantošanas maiņas (ILUC) risku un kam konstatēta būtiska produktīvās platības izplešanās uz tādu zemes platību rēķina, kurās ir liels oglekļa uzkrājums. Pastāvīgam abonementam vai jebkādam citam autoceļu nodevu iekasēšanas sistēmas operatora apstiprinātam mehānismam būtu jāļauj lietotājiem gūt labumu no diferencētām autoceļu nodevām vai lietošanas maksām, kas atbilst uzlabotam transportlīdzekļa vidiskajam sniegumam pēc tā pārbūves.

| (36) | Lai nenostādītu nelabvēlīgā stāvoklī bezemisiju mazas noslodzes transportlīdzekļu izstrādi un izmantošanu, jo tiem ir papildu svars saistībā ar bezemisiju tehnoloģiju, būtu jāatļauj dalībvalstīm attiecībā uz šādiem transportlīdzekļiem piemērot samazinātas nodevas vai atbrīvojumus. |
| --- | --- |

(36)

Lai nenostādītu nelabvēlīgā stāvoklī bezemisiju mazas noslodzes transportlīdzekļu izstrādi un izmantošanu, jo tiem ir papildu svars saistībā ar bezemisiju tehnoloģiju, būtu jāatļauj dalībvalstīm attiecībā uz šādiem transportlīdzekļiem piemērot samazinātas nodevas vai atbrīvojumus.

| (37) | Autoceļu satiksmes sastrēgumi, kurus visi mehāniskie transportlīdzekļi veicina dažādā mērā, rada izmaksas aptuveni 1 % apmērā no IKP. Lielu daļu minēto izmaksu var attiecināt uz starppilsētu satiksmes sastrēgumiem. Tādēļ būtu jāatļauj iekasēt īpašu maksu par satiksmes sastrēgumiem ar nosacījumu, ka to piemēro gan lielas noslodzes, gan mazas noslodzes transportlīdzekļu kategorijām. Dalībvalstis var kolektīvajiem transporta līdzekļiem, proti, mikroautobusiem, autobusiem un tālsatiksmes autobusiem, paredzēt atbrīvojumu no šādas maksas par satiksmes sastrēgumiem, ņemot vērā to potenciālo devumu satiksmes sastrēgumu mazināšanā. Lai šī maksa būtu efektīva un samērīga, tā būtu jāaprēķina, pamatojoties uz robežizmaksām par satiksmes sastrēgumiem, un jādiferencē atkarībā no vietas, laika un transportlīdzekļa kategorijas. |
| --- | --- |

(37)

Autoceļu satiksmes sastrēgumi, kurus visi mehāniskie transportlīdzekļi veicina dažādā mērā, rada izmaksas aptuveni 1 % apmērā no IKP. Lielu daļu minēto izmaksu var attiecināt uz starppilsētu satiksmes sastrēgumiem. Tādēļ būtu jāatļauj iekasēt īpašu maksu par satiksmes sastrēgumiem ar nosacījumu, ka to piemēro gan lielas noslodzes, gan mazas noslodzes transportlīdzekļu kategorijām. Dalībvalstis var kolektīvajiem transporta līdzekļiem, proti, mikroautobusiem, autobusiem un tālsatiksmes autobusiem, paredzēt atbrīvojumu no šādas maksas par satiksmes sastrēgumiem, ņemot vērā to potenciālo devumu satiksmes sastrēgumu mazināšanā. Lai šī maksa būtu efektīva un samērīga, tā būtu jāaprēķina, pamatojoties uz robežizmaksām par satiksmes sastrēgumiem, un jādiferencē atkarībā no vietas, laika un transportlīdzekļa kategorijas.

| (38) | Ceļu maksas var mobilizēt resursus, kas sekmē augstas kvalitātes transporta infrastruktūras uzturēšanas un attīstīšanas finansēšanu. Tādēļ ir lietderīgi pieprasīt, lai dalībvalstis pienācīgi ziņotu par šādu ieņēmumu izlietojumu. Tas jo īpaši palīdzēs apzināt iespējamās finansēšanas nepilnības un palielināt sabiedrības atbalstu ceļu maksas noteikšanai. Pārredzamības nolūkā būtu lietderīgi, ja dalībvalstis ceļu lietotājiem darītu zināmu konkrētu informāciju par ceļu nodevām un lietošanas maksām, kas iekasētas to teritorijā, piemēram, informāciju par to, kā tiek izmantoti ieņēmumi, kas iegūti, piemērojot Direktīvu 1999/62/EK, par infrastruktūras lietošanas maksu diferenciāciju, maksām par ārējām izmaksām un par kopējiem ieņēmumiem, kas gūti, piemērojot maksu par satiksmes sastrēgumiem, katrā konkrēta transportlīdzekļu kategorijā. |
| --- | --- |

(38)

Ceļu maksas var mobilizēt resursus, kas sekmē augstas kvalitātes transporta infrastruktūras uzturēšanas un attīstīšanas finansēšanu. Tādēļ ir lietderīgi pieprasīt, lai dalībvalstis pienācīgi ziņotu par šādu ieņēmumu izlietojumu. Tas jo īpaši palīdzēs apzināt iespējamās finansēšanas nepilnības un palielināt sabiedrības atbalstu ceļu maksas noteikšanai. Pārredzamības nolūkā būtu lietderīgi, ja dalībvalstis ceļu lietotājiem darītu zināmu konkrētu informāciju par ceļu nodevām un lietošanas maksām, kas iekasētas to teritorijā, piemēram, informāciju par to, kā tiek izmantoti ieņēmumi, kas iegūti, piemērojot Direktīvu 1999/62/EK, par infrastruktūras lietošanas maksu diferenciāciju, maksām par ārējām izmaksām un par kopējiem ieņēmumiem, kas gūti, piemērojot maksu par satiksmes sastrēgumiem, katrā konkrēta transportlīdzekļu kategorijā.

| (39) | Maksai par satiksmes sastrēgumiem samērīgā veidā būtu jāatbilst faktiskajām izmaksām, ko katrs transportlīdzeklis tieši rada citiem ceļa lietotājiem un netieši – sabiedrībai kopumā. Lai atturētu no tā, ka minētā maksa nesamērīgi kavē personu brīvu pārvietošanos un preču brīvu apriti, tā būtu jāierobežo ar konkrētām summām, kas atbilst sociālajām robežizmaksām par satiksmes sastrēgumiem tādā līmenī, kas tuvs jaudas maksimumam, proti, kad satiksmes apjomi tuvojas ceļa noslodzes maksimumam. Tā paša iemesla dēļ maksu par satiksmes sastrēgumiem nevajadzētu piemērot apvienojumā ar infrastruktūras lietošanas maksu, kas ir diferencēta atkarībā no diennakts laika un dienas vai sezonas tipa, nolūkā mazināt satiksmes sastrēgumus. Lai palielinātu maksas par satiksmes sastrēgumiem pozitīvo ietekmi, tās radītie ieņēmumi būtu jāpiesaista projektiem, kas novērš satiksmes sastrēgumu cēloņus. |
| --- | --- |

(39)

Maksai par satiksmes sastrēgumiem samērīgā veidā būtu jāatbilst faktiskajām izmaksām, ko katrs transportlīdzeklis tieši rada citiem ceļa lietotājiem un netieši – sabiedrībai kopumā. Lai atturētu no tā, ka minētā maksa nesamērīgi kavē personu brīvu pārvietošanos un preču brīvu apriti, tā būtu jāierobežo ar konkrētām summām, kas atbilst sociālajām robežizmaksām par satiksmes sastrēgumiem tādā līmenī, kas tuvs jaudas maksimumam, proti, kad satiksmes apjomi tuvojas ceļa noslodzes maksimumam. Tā paša iemesla dēļ maksu par satiksmes sastrēgumiem nevajadzētu piemērot apvienojumā ar infrastruktūras lietošanas maksu, kas ir diferencēta atkarībā no diennakts laika un dienas vai sezonas tipa, nolūkā mazināt satiksmes sastrēgumus. Lai palielinātu maksas par satiksmes sastrēgumiem pozitīvo ietekmi, tās radītie ieņēmumi būtu jāpiesaista projektiem, kas novērš satiksmes sastrēgumu cēloņus.

| (40) | Tā kā pašreizējos koncesijas līgumos var būt paredzēta kārtība, kas atšķiras no šajā direktīvā izklāstītās kārtības, un lai nodrošinātu to finansiālo dzīvotspēju, ir pamats noteikt, ka esošajiem koncesijas līgumiem prasībai par infrastruktūras lietošanas maksas diferenciāciju ir jāatbilst tikai tad, kad tie tiek būtiski grozīti. |
| --- | --- |

(40)

Tā kā pašreizējos koncesijas līgumos var būt paredzēta kārtība, kas atšķiras no šajā direktīvā izklāstītās kārtības, un lai nodrošinātu to finansiālo dzīvotspēju, ir pamats noteikt, ka esošajiem koncesijas līgumiem prasībai par infrastruktūras lietošanas maksas diferenciāciju ir jāatbilst tikai tad, kad tie tiek būtiski grozīti.

| (41) | Arī uzcenojumi, ko pieskaita infrastruktūras lietošanas maksai, var dot noderīgu ieguldījumu to problēmu risināšanā, kas saistītas ar būtisku kaitējumu videi vai ar satiksmes sastrēgumiem, ko izraisa konkrētu ceļu lietošana, ne tikai kalnu apvidos vien. Tādēļ būtu jāatceļ pašreizējais ierobežojums, kas uzcenojumu izmantošanu atļauj piemērot tikai šādos apgabalos. Ja divas vai vairākas dalībvalstis iekasē augstākus uzcenojumus vienā un tajā pašā koridorā, ir jāņem vērā tas, ka minētajiem uzcenojumiem varētu būt negatīva ietekme uz citām dalībvalstīm, kas atrodas tajā pašā koridorā. Turklāt, lai nepieļautu dubultas maksas noteikšanu lietotājiem, uzcenojumi nebūtu jāpiemēro ceļa posmos, kur piemēro maksu par satiksmes sastrēgumiem. Šajā sakarā, lai izvairītos no negatīvas ietekmes uz nomaļu reģionu ekonomisko attīstību un lai nodrošinātu vienādus nosacījumus šīs direktīvas īstenošanai, īstenošanas pilnvaras būtu jāpiešķir Komisijai, lai noraidītu vai lūgtu grozījumu dalībvalstu iesniegtajos plānos piemērot uzcenojumu infrastruktūras lietošanas maksai, ko iekasē konkrētos ceļa posmos, kuros regulāri rodas satiksmes sastrēgumi vai kurus lietojot transportlīdzekļi rada būtisku kaitējumu videi. Minētās pilnvaras būtu jāizmanto saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 182/2011 (11). |
| --- | --- |

(41)

Arī uzcenojumi, ko pieskaita infrastruktūras lietošanas maksai, var dot noderīgu ieguldījumu to problēmu risināšanā, kas saistītas ar būtisku kaitējumu videi vai ar satiksmes sastrēgumiem, ko izraisa konkrētu ceļu lietošana, ne tikai kalnu apvidos vien. Tādēļ būtu jāatceļ pašreizējais ierobežojums, kas uzcenojumu izmantošanu atļauj piemērot tikai šādos apgabalos. Ja divas vai vairākas dalībvalstis iekasē augstākus uzcenojumus vienā un tajā pašā koridorā, ir jāņem vērā tas, ka minētajiem uzcenojumiem varētu būt negatīva ietekme uz citām dalībvalstīm, kas atrodas tajā pašā koridorā. Turklāt, lai nepieļautu dubultas maksas noteikšanu lietotājiem, uzcenojumi nebūtu jāpiemēro ceļa posmos, kur piemēro maksu par satiksmes sastrēgumiem. Šajā sakarā, lai izvairītos no negatīvas ietekmes uz nomaļu reģionu ekonomisko attīstību un lai nodrošinātu vienādus nosacījumus šīs direktīvas īstenošanai, īstenošanas pilnvaras būtu jāpiešķir Komisijai, lai noraidītu vai lūgtu grozījumu dalībvalstu iesniegtajos plānos piemērot uzcenojumu infrastruktūras lietošanas maksai, ko iekasē konkrētos ceļa posmos, kuros regulāri rodas satiksmes sastrēgumi vai kurus lietojot transportlīdzekļi rada būtisku kaitējumu videi. Minētās pilnvaras būtu jāizmanto saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 182/2011 (11).

| (42) | Lai nodrošinātu vienādus nosacījumus šīs direktīvas īstenošanai, būtu jāpiešķir pilnvaras Komisijai pieņemt īstenošanas aktus, lai norādītu atsauces CO2 emisijas tām lielas noslodzes transportlīdzekļu apakšgrupām, uz kurām Regulas (ES) 2019/1242 2. panta 1. punkta a)–d) apakšpunkts neattiecas. Komisijai būtu jānodrošina dati, kuri ir relevanti katrai šādai transportlīdzekļu grupai, kas publicētas Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2018/956 (12) 10. pantā minētajā ziņojumā. Ņemot vērā Komisijai piešķirto īstenošanas pilnvaru ierobežotību, nav vajadzīgs pirms to pieņemšanas paredzēt kontroli, ko īstenotu komiteja, kurā ir dalībvalstu pārstāvji. |
| --- | --- |

(42)

Lai nodrošinātu vienādus nosacījumus šīs direktīvas īstenošanai, būtu jāpiešķir pilnvaras Komisijai pieņemt īstenošanas aktus, lai norādītu atsauces CO2 emisijas tām lielas noslodzes transportlīdzekļu apakšgrupām, uz kurām Regulas (ES) 2019/1242 2. panta 1. punkta a)–d) apakšpunkts neattiecas. Komisijai būtu jānodrošina dati, kuri ir relevanti katrai šādai transportlīdzekļu grupai, kas publicētas Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2018/956 (12) 10. pantā minētajā ziņojumā. Ņemot vērā Komisijai piešķirto īstenošanas pilnvaru ierobežotību, nav vajadzīgs pirms to pieņemšanas paredzēt kontroli, ko īstenotu komiteja, kurā ir dalībvalstu pārstāvji.

| (43) | Ja dalībvalsts ievieš ceļu lietošanas maksas iekasēšanas sistēmu, piešķirtās kompensācijas konkrētos gadījumos varētu izraisīt to ceļu lietotāju diskrimināciju, kuri ir nerezidenti. Tādēļ iespējai piešķirt kompensāciju vajadzētu aprobežoties tikai ar autoceļu nodevu gadījumiem, un tai vairs nevajadzētu pastāvēt lietošanas maksu gadījumā. |
| --- | --- |

(43)

Ja dalībvalsts ievieš ceļu lietošanas maksas iekasēšanas sistēmu, piešķirtās kompensācijas konkrētos gadījumos varētu izraisīt to ceļu lietotāju diskrimināciju, kuri ir nerezidenti. Tādēļ iespējai piešķirt kompensāciju vajadzētu aprobežoties tikai ar autoceļu nodevu gadījumiem, un tai vairs nevajadzētu pastāvēt lietošanas maksu gadījumā.

| (44) | Lai varētu izmantot iespējamās sinerģijas starp esošajām ceļu lietošanas maksas iekasēšanas sistēmām un lai samazinātu ekspluatācijas izmaksas, Komisijai būtu pilnīgi jāiesaistās to dalībvalstu sadarbībā, kuras plāno ieviest kopīgas ceļu lietošanas maksas noteikšanas shēmas. |
| --- | --- |

(44)

Lai varētu izmantot iespējamās sinerģijas starp esošajām ceļu lietošanas maksas iekasēšanas sistēmām un lai samazinātu ekspluatācijas izmaksas, Komisijai būtu pilnīgi jāiesaistās to dalībvalstu sadarbībā, kuras plāno ieviest kopīgas ceļu lietošanas maksas noteikšanas shēmas.

| (45) | Lai atvieglinātu autotransporta elektrifikāciju, ir jādod dalībvalstīm iespēja finansēt tādu iekārtu būvi, ekspluatāciju, uzturēšanu un attīstīšanu, kuras ir paredzētas mazemisiju un bezemisiju transportlīdzekļu enerģijai vai degvielai. Jo īpaši gadījumā, ja dalībvalsts šīs elektroiekārtas grasās finansēt neatkarīgi no autoceļu infrastruktūras finansējuma, ar šo direktīvu nevajadzētu liegt dalībvalstīm iekasēt maksu par šādu iekārtu izmantošanu. |
| --- | --- |

(45)

Lai atvieglinātu autotransporta elektrifikāciju, ir jādod dalībvalstīm iespēja finansēt tādu iekārtu būvi, ekspluatāciju, uzturēšanu un attīstīšanu, kuras ir paredzētas mazemisiju un bezemisiju transportlīdzekļu enerģijai vai degvielai. Jo īpaši gadījumā, ja dalībvalsts šīs elektroiekārtas grasās finansēt neatkarīgi no autoceļu infrastruktūras finansējuma, ar šo direktīvu nevajadzētu liegt dalībvalstīm iekasēt maksu par šādu iekārtu izmantošanu.

| (46) | Tā kā šīs direktīvas mērķi, proti, nodrošināt, lai valsts maksas par konkrētas infrastruktūras izmantošanu transportlīdzekļiem tiktu piemērotas saskanīgā sistēmā, kas garantē vienlīdzīgu attieksmi visā Savienībā, nevar pietiekami labi sasniegt dalībvalstu līmenī, bet, ņemot vērā autotransporta un to problēmu pārrobežu raksturu, kuras tiecas risināt šī direktīva, to var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar subsidiaritātes principu, kas noteikts Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šī direktīva paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minētā mērķa sasniegšanai. |
| --- | --- |

(46)

Tā kā šīs direktīvas mērķi, proti, nodrošināt, lai valsts maksas par konkrētas infrastruktūras izmantošanu transportlīdzekļiem tiktu piemērotas saskanīgā sistēmā, kas garantē vienlīdzīgu attieksmi visā Savienībā, nevar pietiekami labi sasniegt dalībvalstu līmenī, bet, ņemot vērā autotransporta un to problēmu pārrobežu raksturu, kuras tiecas risināt šī direktīva, to var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar subsidiaritātes principu, kas noteikts Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šī direktīva paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minētā mērķa sasniegšanai.

| (47) | Jānodrošina, ka maksas par ārējām izmaksām arī turpmāk iespējami precīzi atbilst izmaksām, ko izraisa lielas noslodzes transportlīdzekļu radītais gaisa piesārņojums, troksnis un klimata pārmaiņas, nepadarot tarifikācijas shēmu pārāk sarežģītu, lai sekmētu degvielas patēriņa ziņā visefektīvāko transportlīdzekļu izmantošanu, saglabāt šo stimulu efektivitāti un regulāri atjaunināt ceļu maksas diferenciāciju. |
| --- | --- |

(47)

Jānodrošina, ka maksas par ārējām izmaksām arī turpmāk iespējami precīzi atbilst izmaksām, ko izraisa lielas noslodzes transportlīdzekļu radītais gaisa piesārņojums, troksnis un klimata pārmaiņas, nepadarot tarifikācijas shēmu pārāk sarežģītu, lai sekmētu degvielas patēriņa ziņā visefektīvāko transportlīdzekļu izmantošanu, saglabāt šo stimulu efektivitāti un regulāri atjaunināt ceļu maksas diferenciāciju.

| (48) | Tādēļ Komisijai būtu jādeleģē pilnvaras pieņemt aktus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 290. pantu, lai Direktīvas 1999/62/EK IIIb un IIIc pielikumā izklāstītās atsauces vērtības maksai par ārējām izmaksām pielāgotu zinātnes un tehnikas attīstībai. Ir īpaši būtiski, lai Komisija, veicot sagatavošanas darbus, rīkotu atbilstīgas apspriešanās, tostarp ekspertu līmenī, un lai minētās apspriešanās tiktu rīkotas saskaņā ar principiem, kas noteikti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu (13). Jo īpaši, lai deleģēto aktu sagatavošanā nodrošinātu vienādu dalību, Eiropas Parlaments un Padome visus dokumentus saņem vienlaicīgi ar dalībvalstu ekspertiem, un minēto iestāžu ekspertiem ir sistemātiska piekļuve Komisijas ekspertu grupu sanāksmēm, kurās notiek deleģēto aktu sagatavošana. |
| --- | --- |

(48)

Tādēļ Komisijai būtu jādeleģē pilnvaras pieņemt aktus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 290. pantu, lai Direktīvas 1999/62/EK IIIb un IIIc pielikumā izklāstītās atsauces vērtības maksai par ārējām izmaksām pielāgotu zinātnes un tehnikas attīstībai. Ir īpaši būtiski, lai Komisija, veicot sagatavošanas darbus, rīkotu atbilstīgas apspriešanās, tostarp ekspertu līmenī, un lai minētās apspriešanās tiktu rīkotas saskaņā ar principiem, kas noteikti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu (13). Jo īpaši, lai deleģēto aktu sagatavošanā nodrošinātu vienādu dalību, Eiropas Parlaments un Padome visus dokumentus saņem vienlaicīgi ar dalībvalstu ekspertiem, un minēto iestāžu ekspertiem ir sistemātiska piekļuve Komisijas ekspertu grupu sanāksmēm, kurās notiek deleģēto aktu sagatavošana.

| (49) | Tāpēc Direktīvas 1999/62/EK, 1999/37/EK un (ES) 2019/520 būtu attiecīgi jāgroza, |
| --- | --- |

(49)

Tāpēc Direktīvas 1999/62/EK, 1999/37/EK un (ES) 2019/520 būtu attiecīgi jāgroza,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO DIREKTĪVU.

1. pants

Grozījumi Direktīvā 1999/62/EK

Direktīvu 1999/62/EK groza šādi:

| 1) | virsrakstu aizstāj ar šādu:

  “Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 1999/62/EK (1999. gada 17. jūnijs) par ceļu infrastruktūru lietošanas maksas noteikšanu transportlīdzekļiem”; |
| --- | --- |

1)

virsrakstu aizstāj ar šādu:

“Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 1999/62/EK (1999. gada 17. jūnijs) par ceļu infrastruktūru lietošanas maksas noteikšanu transportlīdzekļiem”;

| 2) | direktīvas 1. un 2. pantu aizstāj ar šādiem:

  “1. pants

  1.   Šo direktīvu piemēro:


  a) | transportlīdzekļu nodokļiem, ko uzliek smagajiem kravas transportlīdzekļiem; |
| --- | --- | --- |

2)

direktīvas 1. un 2. pantu aizstāj ar šādiem:

“1. pants

1.   Šo direktīvu piemēro:

a)

transportlīdzekļu nodokļiem, ko uzliek smagajiem kravas transportlīdzekļiem;

| b) | autoceļu nodevām un lietošanas maksām, ko uzliek transportlīdzekļiem. |
| --- | --- |

b)

autoceļu nodevām un lietošanas maksām, ko uzliek transportlīdzekļiem.

2.   Šo direktīvu nepiemēro transportlīdzekļiem, kurus izmanto vienīgi dalībvalstu teritorijās ārpus Eiropas.

3.   Šo direktīvu nepiemēro Kanāriju salās, Seūtā un Meliljā, Azoru salās vai Madeirā reģistrētiem transportlīdzekļiem, kas veic pārvadājumus tikai minētajās teritorijās vai starp minētajām teritorijām un, attiecīgi, Spānijas vai Portugāles kontinentālo daļu.

2. pants

1.   Šajā direktīvā:

| 1) | “Eiropas ceļu tīkls” ir autotransporta infrastruktūra, kas minēta Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1315/2013 (*) II nodaļas 3. iedaļā un ilustrēta minētās regulas I pielikumā iekļautajās kartēs; |
| --- | --- |

1)

“Eiropas ceļu tīkls” ir autotransporta infrastruktūra, kas minēta Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1315/2013 (*) II nodaļas 3. iedaļā un ilustrēta minētās regulas I pielikumā iekļautajās kartēs;

| 2) | “Eiropas transporta pamattīkls” ir transporta infrastruktūra, kas identificēta saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1315/2013 III nodaļu; |
| --- | --- |

2)

“Eiropas transporta pamattīkls” ir transporta infrastruktūra, kas identificēta saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1315/2013 III nodaļu;

| 3) | “būvniecības izmaksas” ir izmaksas, tostarp – attiecīgā gadījumā – finansēšanas izmaksas, kas saistītas ar jebkura no turpmāk norādīto elementu būvniecību:


  a) | jauna infrastruktūra vai jaunas infrastruktūras uzlabojumi, tostarp būtiski strukturāli remontdarbi; |
| --- | --- | --- |

3)

“būvniecības izmaksas” ir izmaksas, tostarp – attiecīgā gadījumā – finansēšanas izmaksas, kas saistītas ar jebkura no turpmāk norādīto elementu būvniecību:

a)

jauna infrastruktūra vai jaunas infrastruktūras uzlabojumi, tostarp būtiski strukturāli remontdarbi;

| b) | infrastruktūra vai infrastruktūras uzlabojumi, tostarp būtiski strukturāli remontdarbi, kas pabeigti ne vairāk kā 30 gadus pirms 2008. gada 10. jūnija, ja autoceļu nodevu iekasēšanas kārtība 2008. gada 10. jūnijā jau ir ieviesta, vai pabeigti ne vairāk kā 30 gadus pirms jebkādas jaunas autoceļu nodevu iekasēšanas kārtības izveidošanas, kas ieviesta pēc 2008. gada 10. jūnija; vai |
| --- | --- |

b)

infrastruktūra vai infrastruktūras uzlabojumi, tostarp būtiski strukturāli remontdarbi, kas pabeigti ne vairāk kā 30 gadus pirms 2008. gada 10. jūnija, ja autoceļu nodevu iekasēšanas kārtība 2008. gada 10. jūnijā jau ir ieviesta, vai pabeigti ne vairāk kā 30 gadus pirms jebkādas jaunas autoceļu nodevu iekasēšanas kārtības izveidošanas, kas ieviesta pēc 2008. gada 10. jūnija; vai

| c) | infrastruktūra vai infrastruktūras uzlabojumi, kas pabeigti pirms b) apakšpunktā minētajiem termiņiem, ja:


  i) | dalībvalstī ir izveidota autoceļu nodevu iekasēšanas sistēma, kas paredz šo izmaksu atgūšanu, izmantojot ar autoceļu nodevu iekasēšanas sistēmas operatoru noslēgtu līgumu vai citus līdzvērtīgus tiesību aktus, kas stājās spēkā pirms 2008. gada 10. jūnija; vai |
| --- | --- | --- |

c)

infrastruktūra vai infrastruktūras uzlabojumi, kas pabeigti pirms b) apakšpunktā minētajiem termiņiem, ja:

i)

dalībvalstī ir izveidota autoceļu nodevu iekasēšanas sistēma, kas paredz šo izmaksu atgūšanu, izmantojot ar autoceļu nodevu iekasēšanas sistēmas operatoru noslēgtu līgumu vai citus līdzvērtīgus tiesību aktus, kas stājās spēkā pirms 2008. gada 10. jūnija; vai

| ii) | dalībvalsts var pierādīt, ka attiecīgās infrastruktūras būvniecība bija atkarīga no tā, vai tās tehniskais kalpošanas laiks pārsniedz 30 gadus; |
| --- | --- |

ii)

dalībvalsts var pierādīt, ka attiecīgās infrastruktūras būvniecība bija atkarīga no tā, vai tās tehniskais kalpošanas laiks pārsniedz 30 gadus;

| 4) | “finansēšanas izmaksas” ir procenti par aizņēmumiem un ieņēmumi no akcionāru pašu kapitāla; |
| --- | --- |

4)

“finansēšanas izmaksas” ir procenti par aizņēmumiem un ieņēmumi no akcionāru pašu kapitāla;

| 5) | “būtiski strukturāli remontdarbi” ir strukturāli remontdarbi, izņemot tādus remontdarbus, kas ceļu lietotājiem pašreiz vairs nedod nekāda veida labumu, jo īpaši gadījumos, kad remontdarbus aizstāj ar ceļa seguma atjaunošanu vai cita veida būvdarbiem; |
| --- | --- |

5)

“būtiski strukturāli remontdarbi” ir strukturāli remontdarbi, izņemot tādus remontdarbus, kas ceļu lietotājiem pašreiz vairs nedod nekāda veida labumu, jo īpaši gadījumos, kad remontdarbus aizstāj ar ceļa seguma atjaunošanu vai cita veida būvdarbiem;

| 6) | “autoceļš” ir mehānisku transportlīdzekļu satiksmei īpaši paredzēts un izbūvēts ceļš, kas neapkalpo teritorijas, kuras ar to robežojas, un kas atbilst šādiem kritērijiem:


  a) | izņemot īpašas vietas vai uz laiku, tam ir brauktuves divvirzienu satiksmei, nošķirtas ar sadalītāju joslu, kas nav domāta satiksmei, vai – izņēmuma gadījumos – ar citiem līdzekļiem; |
| --- | --- | --- |

6)

“autoceļš” ir mehānisku transportlīdzekļu satiksmei īpaši paredzēts un izbūvēts ceļš, kas neapkalpo teritorijas, kuras ar to robežojas, un kas atbilst šādiem kritērijiem:

a)

izņemot īpašas vietas vai uz laiku, tam ir brauktuves divvirzienu satiksmei, nošķirtas ar sadalītāju joslu, kas nav domāta satiksmei, vai – izņēmuma gadījumos – ar citiem līdzekļiem;

| b) | tam nav viena līmeņa krustojumu ar citiem ceļiem, dzelzceļa vai tramvaja sliežu ceļiem, riteņbraucēju vai gājēju ceļiem; un |
| --- | --- |

b)

tam nav viena līmeņa krustojumu ar citiem ceļiem, dzelzceļa vai tramvaja sliežu ceļiem, riteņbraucēju vai gājēju ceļiem; un

| c) | tas ir īpaši apzīmēts kā autoceļš; |
| --- | --- |

c)

tas ir īpaši apzīmēts kā autoceļš;

| 7) | “autoceļu nodeva” ir konkrēta summa, kas jāmaksā par transportlīdzekli atkarībā no attāluma, kuru tas nobraucis, izmantojot attiecīgo infrastruktūru, un no transportlīdzekļa tipa; tās nomaksāšana piešķir tiesības minētajam transportlīdzeklim izmantot infrastruktūru, un tā sastāv no vienas vai vairākām šādām maksām:


  a) | infrastruktūras lietošanas maksas; |
| --- | --- | --- |

7)

“autoceļu nodeva” ir konkrēta summa, kas jāmaksā par transportlīdzekli atkarībā no attāluma, kuru tas nobraucis, izmantojot attiecīgo infrastruktūru, un no transportlīdzekļa tipa; tās nomaksāšana piešķir tiesības minētajam transportlīdzeklim izmantot infrastruktūru, un tā sastāv no vienas vai vairākām šādām maksām:

a)

infrastruktūras lietošanas maksas;

| b) | maksas par satiksmes sastrēgumiem; vai |
| --- | --- |

b)

maksas par satiksmes sastrēgumiem; vai

| c) | maksas par ārējām izmaksām; |
| --- | --- |

c)

maksas par ārējām izmaksām;

| 8) | “infrastruktūras lietošanas maksa” ir maksa, ko iekasē, lai atgūtu izmaksas, kas dalībvalstī rodas saistībā ar infrastruktūras būvniecību, uzturēšanu, darbību un attīstību; |
| --- | --- |

8)

“infrastruktūras lietošanas maksa” ir maksa, ko iekasē, lai atgūtu izmaksas, kas dalībvalstī rodas saistībā ar infrastruktūras būvniecību, uzturēšanu, darbību un attīstību;

| 9) | “maksa par ārējām izmaksām” ir maksa, ko iekasē, lai atgūtu izmaksas saistībā ar vienu vai vairākiem šādiem aspektiem:


  a) | satiksmes radītu gaisa piesārņojumu; |
| --- | --- | --- |

9)

“maksa par ārējām izmaksām” ir maksa, ko iekasē, lai atgūtu izmaksas saistībā ar vienu vai vairākiem šādiem aspektiem:

a)

satiksmes radītu gaisa piesārņojumu;

| b) | satiksmes radītu trokšņa piesārņojumu; vai |
| --- | --- |

b)

satiksmes radītu trokšņa piesārņojumu; vai

| c) | satiksmes radītām CO2 emisijām; |
| --- | --- |

c)

satiksmes radītām CO2 emisijām;

| 10) | “satiksmes radīta gaisa piesārņojuma izmaksas” ir izmaksas par tādu kaitējumu cilvēku veselībai un videi, ko transportlīdzekļa darbības laikā rada gaisā nonākušās daļiņas un ozona prekursori, piemēram, NOx un gaistoši organiski savienojumi; |
| --- | --- |

10)

“satiksmes radīta gaisa piesārņojuma izmaksas” ir izmaksas par tādu kaitējumu cilvēku veselībai un videi, ko transportlīdzekļa darbības laikā rada gaisā nonākušās daļiņas un ozona prekursori, piemēram, NOx un gaistoši organiski savienojumi;

| 11) | “satiksmes radīta trokšņa piesārņojuma izmaksas” ir izmaksas par tādu kaitējumu cilvēku veselībai un videi, ko rada transportlīdzekļa darbības vai transportlīdzekļa un ceļa virsmas mijiedarbības troksnis; |
| --- | --- |

11)

“satiksmes radīta trokšņa piesārņojuma izmaksas” ir izmaksas par tādu kaitējumu cilvēku veselībai un videi, ko rada transportlīdzekļa darbības vai transportlīdzekļa un ceļa virsmas mijiedarbības troksnis;

| 12) | “satiksmes radītu CO2 emisiju izmaksas” ir izmaksas par kaitējumu, ko transportlīdzekļa darbības laikā rada CO2 nonākšana gaisā; |
| --- | --- |

12)

“satiksmes radītu CO2 emisiju izmaksas” ir izmaksas par kaitējumu, ko transportlīdzekļa darbības laikā rada CO2 nonākšana gaisā;

| 13) | “satiksmes sastrēgums” ir situācija, kad satiksmes apjoms tuvojas ceļa noslodzes robežai vai to pārsniedz; |
| --- | --- |

13)

“satiksmes sastrēgums” ir situācija, kad satiksmes apjoms tuvojas ceļa noslodzes robežai vai to pārsniedz;

| 14) | “maksa par satiksmes sastrēgumiem” ir maksa, ko uzliek transportlīdzekļiem, lai atgūtu izmaksas, kuras attiecīgajā dalībvalstī rodas saistībā ar satiksmes sastrēgumiem, un lai samazinātu satiksmes sastrēgumus; |
| --- | --- |

14)

“maksa par satiksmes sastrēgumiem” ir maksa, ko uzliek transportlīdzekļiem, lai atgūtu izmaksas, kuras attiecīgajā dalībvalstī rodas saistībā ar satiksmes sastrēgumiem, un lai samazinātu satiksmes sastrēgumus;

| 15) | “vidējā svērtā infrastruktūras lietošanas maksa” ir noteiktā laikposmā gūtie kopējie ieņēmumi no infrastruktūras lietošanas maksas, dalīti ar to kilometru skaitu, ko lielas noslodzes transportlīdzekļi ir nobraukuši noteiktos ceļa posmos, kuriem minētajā laikposmā piemēroja minēto maksu; |
| --- | --- |

15)

“vidējā svērtā infrastruktūras lietošanas maksa” ir noteiktā laikposmā gūtie kopējie ieņēmumi no infrastruktūras lietošanas maksas, dalīti ar to kilometru skaitu, ko lielas noslodzes transportlīdzekļi ir nobraukuši noteiktos ceļa posmos, kuriem minētajā laikposmā piemēroja minēto maksu;

| 16) | “lietošanas maksa” ir noteikta apmēra maksājums, kas transportlīdzeklim dod tiesības konkrētu laikposmu izmantot 7. panta 1. un 2. punktā minētās infrastruktūras; |
| --- | --- |

16)

“lietošanas maksa” ir noteikta apmēra maksājums, kas transportlīdzeklim dod tiesības konkrētu laikposmu izmantot 7. panta 1. un 2. punktā minētās infrastruktūras;

| 17) | “transportlīdzeklis” ir mehānisks transportlīdzeklis ar četriem vai vairāk riteņiem vai kopā sakabināti transportlīdzekļi, kas paredzēti vai tiek izmantoti pasažieru vai kravas pārvadāšanai pa ceļiem; |
| --- | --- |

17)

“transportlīdzeklis” ir mehānisks transportlīdzeklis ar četriem vai vairāk riteņiem vai kopā sakabināti transportlīdzekļi, kas paredzēti vai tiek izmantoti pasažieru vai kravas pārvadāšanai pa ceļiem;

| 18) | “lielas noslodzes transportlīdzeklis” ir transportlīdzeklis, kura tehniski pieļaujamā maksimālā masa pārsniedz 3,5 tonnas; |
| --- | --- |

18)

“lielas noslodzes transportlīdzeklis” ir transportlīdzeklis, kura tehniski pieļaujamā maksimālā masa pārsniedz 3,5 tonnas;

| 19) | “smagais kravas transportlīdzeklis” ir lielas noslodzes transportlīdzeklis, kas paredzēts preču pārvadāšanai; |
| --- | --- |

19)

“smagais kravas transportlīdzeklis” ir lielas noslodzes transportlīdzeklis, kas paredzēts preču pārvadāšanai;

| 20) | “tālsatiksmes autobuss” un “autobuss” ir lielas noslodzes transportlīdzeklis, kas paredzēts vairāk nekā astoņu pasažieru pārvadāšanai, neskaitot autovadītāju; |
| --- | --- |

20)

“tālsatiksmes autobuss” un “autobuss” ir lielas noslodzes transportlīdzeklis, kas paredzēts vairāk nekā astoņu pasažieru pārvadāšanai, neskaitot autovadītāju;

| 21) | “mazas noslodzes transportlīdzeklis” ir transportlīdzeklis, kura tehniski pieļaujamā maksimālā masa nepārsniedz 3,5 tonnas; |
| --- | --- |

21)

“mazas noslodzes transportlīdzeklis” ir transportlīdzeklis, kura tehniski pieļaujamā maksimālā masa nepārsniedz 3,5 tonnas;

| 22) | “vieglais pasažieru automobilis” ir mazas noslodzes transportlīdzeklis, kas paredzēts ne vairāk kā astoņu pasažieru pārvadāšanai, neskaitot vadītāju; |
| --- | --- |

22)

“vieglais pasažieru automobilis” ir mazas noslodzes transportlīdzeklis, kas paredzēts ne vairāk kā astoņu pasažieru pārvadāšanai, neskaitot vadītāju;

| 23) | “vēsturisks transportlīdzeklis” ir vēsturisks spēkrats, kā definēts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2014/45/ES (**) 3. panta 7. punktā; |
| --- | --- |

23)

“vēsturisks transportlīdzeklis” ir vēsturisks spēkrats, kā definēts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2014/45/ES (**) 3. panta 7. punktā;

| 24) | “mikroautobuss” ir mazas noslodzes transportlīdzeklis, kas paredzēts vairāk nekā astoņu pasažieru pārvadāšanai, neskaitot vadītāju; |
| --- | --- |

24)

“mikroautobuss” ir mazas noslodzes transportlīdzeklis, kas paredzēts vairāk nekā astoņu pasažieru pārvadāšanai, neskaitot vadītāju;

| 25) | “dzīvojamais autofurgons” ir transportlīdzeklis ar dzīvojamo telpu, kurā ietilpst sēdekļi un galds, atsevišķa guļvieta vai guļvieta, ko var izveidot no sēdekļiem, un ēdiena gatavošanas iekārtas un uzglabāšanas iekārtas; |
| --- | --- |

25)

“dzīvojamais autofurgons” ir transportlīdzeklis ar dzīvojamo telpu, kurā ietilpst sēdekļi un galds, atsevišķa guļvieta vai guļvieta, ko var izveidot no sēdekļiem, un ēdiena gatavošanas iekārtas un uzglabāšanas iekārtas;

| 26) | “vieglais komerciālais transportlīdzeklis” ir mazas noslodzes transportlīdzeklis, kas paredzēts preču pārvadāšanai; |
| --- | --- |

26)

“vieglais komerciālais transportlīdzeklis” ir mazas noslodzes transportlīdzeklis, kas paredzēts preču pārvadāšanai;

| 27) | “autofurgons” ir mazas noslodzes transportlīdzeklis Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2018/858 (***) I pielikuma C daļas 4.2. punkta nozīmē; |
| --- | --- |

27)

“autofurgons” ir mazas noslodzes transportlīdzeklis Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2018/858 (***) I pielikuma C daļas 4.2. punkta nozīmē;

| 28) | “CO2 emisijas” lielas noslodzes transportlīdzeklim ir tā īpatnējās CO2 emisijas, kas dotas tā klientam paredzētās informācijas datnes 2.3. punktā, kā definēts Komisijas Regulas (ES) 2017/2400 (****) IV pielikuma II daļā; |
| --- | --- |

28)

“CO2 emisijas” lielas noslodzes transportlīdzeklim ir tā īpatnējās CO2 emisijas, kas dotas tā klientam paredzētās informācijas datnes 2.3. punktā, kā definēts Komisijas Regulas (ES) 2017/2400 (****) IV pielikuma II daļā;

| 29) | “bezemisiju transportlīdzeklis” ir:


  a) | “bezemisiju lielas noslodzes transportlīdzeklis”, kā definēts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2019/1242 (*****) 3. panta 11) punktā; vai |
| --- | --- | --- |

29)

“bezemisiju transportlīdzeklis” ir:

a)

“bezemisiju lielas noslodzes transportlīdzeklis”, kā definēts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2019/1242 (*****) 3. panta 11) punktā; vai

| b) | vieglais pasažieru automobilis, mikroautobuss vai vieglais komerciālais transportlīdzeklis bez iekšdedzes motora; |
| --- | --- |

b)

vieglais pasažieru automobilis, mikroautobuss vai vieglais komerciālais transportlīdzeklis bez iekšdedzes motora;

| 30) | “mazemisiju lielas noslodzes transportlīdzeklis” ir:


  a) | “mazemisiju lielas noslodzes transportlīdzeklis”, kā definēts Regulas (ES) 2019/1242 3. panta 12) punktā; vai |
| --- | --- | --- |

30)

“mazemisiju lielas noslodzes transportlīdzeklis” ir:

a)

“mazemisiju lielas noslodzes transportlīdzeklis”, kā definēts Regulas (ES) 2019/1242 3. panta 12) punktā; vai

| b) | lielas noslodzes transportlīdzeklis, uz ko attiecas minētās regulas 2. panta 1. punkta a)–d) apakšpunkta darbības joma, ar CO2 emisijām, kuras ir par 50 % zemākas nekā atsauces CO2 emisijas tā attiecīgajā transportlīdzekļu grupā, un kas nav bezemisiju transportlīdzeklis; |
| --- | --- |

b)

lielas noslodzes transportlīdzeklis, uz ko attiecas minētās regulas 2. panta 1. punkta a)–d) apakšpunkta darbības joma, ar CO2 emisijām, kuras ir par 50 % zemākas nekā atsauces CO2 emisijas tā attiecīgajā transportlīdzekļu grupā, un kas nav bezemisiju transportlīdzeklis;

| 31) | “pārvadātājs” ir jebkurš uzņēmums, kas pārvadā preces vai pasažierus pa ceļiem; |
| --- | --- |

31)

“pārvadātājs” ir jebkurš uzņēmums, kas pārvadā preces vai pasažierus pa ceļiem;

| 32) | ““Euro 0”, “Euro I”, “Euro II”, “Euro III”, “Euro IV”, “Euro V”, “EEV”, “Euro VI” emisiju klases transportlīdzeklis” ir lielas noslodzes transportlīdzeklis, kas atbilst emisiju robežvērtībām, kuras izklāstītas 0. pielikumā; |
| --- | --- |

32)

““Euro 0”, “Euro I”, “Euro II”, “Euro III”, “Euro IV”, “Euro V”, “EEV”, “Euro VI” emisiju klases transportlīdzeklis” ir lielas noslodzes transportlīdzeklis, kas atbilst emisiju robežvērtībām, kuras izklāstītas 0. pielikumā;

| 33) | “lielas noslodzes transportlīdzekļa tips” ir lielas noslodzes transportlīdzekļa iedalījums kategorijā pēc tā asu skaita, gabarītiem vai masas, vai citiem transportlīdzekļa klasifikācijas faktoriem, kas atspoguļo ceļa bojājumus, piemēram, uz ceļa iegūtu bojājumu klasifikācijas sistēma, kas izklāstīta IV pielikumā, ja izmantotās klasifikācijas sistēmas pamatā ir transportlīdzekļa raksturojums, kas norādīts visās dalībvalstīs lietotajos transportlīdzekļa dokumentos vai kas ir acīmredzams; |
| --- | --- |

33)

“lielas noslodzes transportlīdzekļa tips” ir lielas noslodzes transportlīdzekļa iedalījums kategorijā pēc tā asu skaita, gabarītiem vai masas, vai citiem transportlīdzekļa klasifikācijas faktoriem, kas atspoguļo ceļa bojājumus, piemēram, uz ceļa iegūtu bojājumu klasifikācijas sistēma, kas izklāstīta IV pielikumā, ja izmantotās klasifikācijas sistēmas pamatā ir transportlīdzekļa raksturojums, kas norādīts visās dalībvalstīs lietotajos transportlīdzekļa dokumentos vai kas ir acīmredzams;

| 34) | “transportlīdzekļu apakšgrupa” ir “transportlīdzekļu apakšgrupa”, kā definēts Regulas (ES) 2019/1242 3. panta 8) punktā; |
| --- | --- |

34)

“transportlīdzekļu apakšgrupa” ir “transportlīdzekļu apakšgrupa”, kā definēts Regulas (ES) 2019/1242 3. panta 8) punktā;

| 35) | “transportlīdzekļu grupa” ir transportlīdzekļu grupējums, kas uzskaitīts Regulas (ES) 2017/2400 I pielikuma 1. tabulā; |
| --- | --- |

35)

“transportlīdzekļu grupa” ir transportlīdzekļu grupējums, kas uzskaitīts Regulas (ES) 2017/2400 I pielikuma 1. tabulā;

| 36) | “Y gada pārskata periods” ir “Y gada pārskata periods”, kā definēts Regulas (ES) 2019/1242 3. panta 3) punktā; |
| --- | --- |

36)

“Y gada pārskata periods” ir “Y gada pārskata periods”, kā definēts Regulas (ES) 2019/1242 3. panta 3) punktā;

| 37) | “emisiju samazinājuma trajektorija“ (Y) gada pārskata periodam un transportlīdzekļu apakšgrupai (sg), proti, ETY,sg, ir rezultāts, ko iegūst, ikgadējo CO2 emisiju samazinājuma koeficientu (R-ETY) reizinot ar apakšgrupas (sg) atsauces CO2 emisijām (rCO2sg), proti, ETY,sg = R-ETY x rCO2sg; attiecībā uz gadiem Y ≤ 2030, kur abi reizinātāji R-ETY un rCO2sg ir noteikti saskaņā ar Regulas (ES) 2019/1242 I pielikuma 5.1. punktu; attiecībā uz gadiem Y > 2030 R-ETY ir 0,70; rCO2sg, kā tas koriģēts saskaņā ar deleģētajiem aktiem, kas pieņemti saskaņā ar Regulas (ES) 2019/1242 11. panta 2. punktu, piemēro pārskata periodiem, kuri sākas pēc attiecīgajām minēto deleģēto aktu piemērošanas dienām; |
| --- | --- |

37)

“emisiju samazinājuma trajektorija“ (Y) gada pārskata periodam un transportlīdzekļu apakšgrupai (sg), proti, ETY,sg, ir rezultāts, ko iegūst, ikgadējo CO2 emisiju samazinājuma koeficientu (R-ETY) reizinot ar apakšgrupas (sg) atsauces CO2 emisijām (rCO2sg), proti, ETY,sg = R-ETY x rCO2sg; attiecībā uz gadiem Y ≤ 2030, kur abi reizinātāji R-ETY un rCO2sg ir noteikti saskaņā ar Regulas (ES) 2019/1242 I pielikuma 5.1. punktu; attiecībā uz gadiem Y > 2030 R-ETY ir 0,70; rCO2sg, kā tas koriģēts saskaņā ar deleģētajiem aktiem, kas pieņemti saskaņā ar Regulas (ES) 2019/1242 11. panta 2. punktu, piemēro pārskata periodiem, kuri sākas pēc attiecīgajām minēto deleģēto aktu piemērošanas dienām;

| 38) | “transportlīdzekļu grupas atsauces CO2 emisijas” ir:


  a) | transportlīdzekļiem, uz kuriem attiecas Regula (ES) 2019/1242, – apmērs, kas aprēķināts saskaņā ar formulu minētās regulas I pielikuma 3. punktā; |
| --- | --- | --- |

38)

“transportlīdzekļu grupas atsauces CO2 emisijas” ir:

a)

transportlīdzekļiem, uz kuriem attiecas Regula (ES) 2019/1242, – apmērs, kas aprēķināts saskaņā ar formulu minētās regulas I pielikuma 3. punktā;

| b) | transportlīdzekļiem, uz kuriem Regula (ES) 2019/1242 neattiecas, –visu minētās transportlīdzekļu grupas transportlīdzekļu CO2 emisiju vidējā vērtība, par kuru attiecībā uz pirmo pārskata periodu ziņots saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2018/956 (******); minētais periods sākas pēc dienas, kad saskaņā ar Regulas (ES) 2017/2400 24. pantu ir aizliegts reģistrēt, pārdot vai sākt ekspluatēt tādus transportlīdzekļus minētajā transportlīdzekļu grupā, kas neatbilst Regulas (ES) 2017/2400 9. pantā minētajiem pienākumiem; |
| --- | --- |

b)

transportlīdzekļiem, uz kuriem Regula (ES) 2019/1242 neattiecas, –visu minētās transportlīdzekļu grupas transportlīdzekļu CO2 emisiju vidējā vērtība, par kuru attiecībā uz pirmo pārskata periodu ziņots saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2018/956 (******); minētais periods sākas pēc dienas, kad saskaņā ar Regulas (ES) 2017/2400 24. pantu ir aizliegts reģistrēt, pārdot vai sākt ekspluatēt tādus transportlīdzekļus minētajā transportlīdzekļu grupā, kas neatbilst Regulas (ES) 2017/2400 9. pantā minētajiem pienākumiem;

| 39) | “koncesijas līgums” ir “būvdarbu koncesija” vai “pakalpojumu koncesija”, kā definēts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2014/23/ES (*******) 5. panta 1. punkta a) vai b) apakšpunktā; |
| --- | --- |

39)

“koncesijas līgums” ir “būvdarbu koncesija” vai “pakalpojumu koncesija”, kā definēts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2014/23/ES (*******) 5. panta 1. punkta a) vai b) apakšpunktā;

| 40) | “koncesijas nodeva” ir nodeva, ko saskaņā ar koncesijas līgumu iekasē koncesionārs; |
| --- | --- |

40)

“koncesijas nodeva” ir nodeva, ko saskaņā ar koncesijas līgumu iekasē koncesionārs;

| 41) | “būtiski grozīta nodevu vai maksas iekasēšanas kārtība” ir nodevu vai maksas iekasēšanas kārtība, kurā likmju grozījumu rezultātā ir paredzēts ieņēmumu pieaugums, kas pārsniedz 10 % salīdzinājumā ar iepriekšējo finanšu gadu, izņemot satiksmes pieauguma ietekmi un pēc tam, kad tiek veikta inflācijas korekcija, kas mērīta, pamatojoties uz izmaiņām ES saskaņotajā patēriņa cenu indeksā (SPCI), un izņemot enerģiju un neapstrādātu pārtiku, kā to publicējusi Komisija (Eurostat). |
| --- | --- |

41)

“būtiski grozīta nodevu vai maksas iekasēšanas kārtība” ir nodevu vai maksas iekasēšanas kārtība, kurā likmju grozījumu rezultātā ir paredzēts ieņēmumu pieaugums, kas pārsniedz 10 % salīdzinājumā ar iepriekšējo finanšu gadu, izņemot satiksmes pieauguma ietekmi un pēc tam, kad tiek veikta inflācijas korekcija, kas mērīta, pamatojoties uz izmaiņām ES saskaņotajā patēriņa cenu indeksā (SPCI), un izņemot enerģiju un neapstrādātu pārtiku, kā to publicējusi Komisija (Eurostat).

2.   Šā panta 1. punkta 2) apakšpunkta nolūkā:

| a) | vērā ņemamā būvniecības izmaksu daļa jebkurā gadījumā nevar pārsniegt esošās tehniskās kalpošanas laika daļu infrastruktūras sastāvdaļām, kuras vēl ir lietošanā 2008. gada 10. jūnijā vai dienā, kad tiek ieviesta jauna autoceļu nodevu iekasēšanas kārtība, ja šī diena ir vēlāk; |
| --- | --- |

a)

vērā ņemamā būvniecības izmaksu daļa jebkurā gadījumā nevar pārsniegt esošās tehniskās kalpošanas laika daļu infrastruktūras sastāvdaļām, kuras vēl ir lietošanā 2008. gada 10. jūnijā vai dienā, kad tiek ieviesta jauna autoceļu nodevu iekasēšanas kārtība, ja šī diena ir vēlāk;

| b) | infrastruktūras izmaksas vai infrastruktūras uzlabojumu izmaksas var ietvert jebkādus īpašus izdevumus saistībā ar infrastruktūru, kas paredzēti, lai samazinātu traucējumus, ko izraisa troksnis, lai ieviestu inovatīvas tehnoloģijas vai lai uzlabotu satiksmes drošību, kā arī faktiskus maksājumus, ko veic infrastruktūras operators un kas atbilst vides jomā izvirzītiem objektīviem mērķiem, piemēram, aizsardzībai pret augsnes piesārņošanu. |
| --- | --- |

b)

infrastruktūras izmaksas vai infrastruktūras uzlabojumu izmaksas var ietvert jebkādus īpašus izdevumus saistībā ar infrastruktūru, kas paredzēti, lai samazinātu traucējumus, ko izraisa troksnis, lai ieviestu inovatīvas tehnoloģijas vai lai uzlabotu satiksmes drošību, kā arī faktiskus maksājumus, ko veic infrastruktūras operators un kas atbilst vides jomā izvirzītiem objektīviem mērķiem, piemēram, aizsardzībai pret augsnes piesārņošanu.

3.   Neskarot 7.da panta 3. punktu, dalībvalstis dzīvojamo autofurgonu var uzskatīt vai nu par autobusu, vai arī par vieglo pasažieru automobili.

(*)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1315/2013 (2013. gada 11. decembris) par Savienības pamatnostādnēm Eiropas transporta tīkla attīstībai (OV L 348, 20.12.2013., 1. lpp.)."

*

(**)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2014/45/ES (2014. gada 3. aprīlis) par mehānisko transportlīdzekļu un to piekabju periodiskajām tehniskajām apskatēm un par Direktīvas 2009/40/EK atcelšanu (OV L 127, 29.4.2014., 51. lpp.)."

**

(***)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2018/858 (2018. gada 30. maijs) par mehānisko transportlīdzekļu un to piekabju, kā arī tādiem transportlīdzekļiem paredzētu sistēmu, sastāvdaļu un atsevišķu tehnisku vienību apstiprināšanu un tirgus uzraudzību un ar ko groza Regulas (EK) Nr. 715/2007 un (EK) Nr. 595/2009 un atceļ Direktīvu 2007/46/EK (OV L 151, 14.6.2018., 1. lpp.)."

***

(****)  Komisijas Regula (ES) 2017/2400 (2017. gada 12. decembris), ar ko Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 595/2009 īsteno attiecībā uz lielas noslodzes transportlīdzekļu CO2 emisiju un degvielas patēriņa noteikšanu un groza Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2007/46/EK un Komisijas Regulu (ES) Nr. 582/2011 (OV L 349, 29.12.2017., 1. lpp.)."

****

2

(*****)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2019/1242 (2019. gada 20. jūnijs) par CO2 emisiju standartu noteikšanu jauniem lielas noslodzes transportlīdzekļiem un ar kuru groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 595/2009 un (ES) 2018/956 un Padomes Direktīvu 96/53/EK (OV L 198, 25.7.2019., 202. lpp.)."

*****

2

(******)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2018/956 (2018. gada 28. jūnijs) par jaunu lielas noslodzes transportlīdzekļu CO2 emisiju un degvielas patēriņa monitoringu un ziņošanu (OV L 173, 9.7.2018., 1. lpp.)."

******

2

(*******)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2014/23/ES (2014. gada 26. februāris) par koncesijas līgumu slēgšanas tiesību piešķiršanu (OV L 94, 28.3.2014., 1. lpp.).”;"

*******

| 3) | direktīvas 7. un 7.a pantu aizstāj ar šādiem:

  “7. pants

  1.   Neskarot 9. panta 1.a punktu, dalībvalstis var saglabāt vai ieviest autoceļu nodevas un lietošanas maksas Eiropas ceļu tīklā vai konkrētos minētā tīkla posmos un visos citos autoceļu tīkla posmos, kas nepieder pie Eiropas ceļu tīkla, ievērojot šā panta 4.–14. punktā un 7.a–7.k pantā paredzētos nosacījumus.


  2.   Šā panta 1. punkts neskar dalībvalstu tiesības saskaņā ar LESD citos ceļos piemērot autoceļu nodevas un lietošanas maksas, ja vien šāda autoceļu nodevu un lietošanas maksu piemērošana šādos citos ceļos nediskriminē starptautisko satiksmi un nerada transporta uzņēmumu konkurences traucējumus. Autoceļu nodevas un lietošanas maksas, ko piemēro ceļos, kuri nepieder Eiropas ceļu tīklam un nav autoceļi, atbilst nosacījumiem, kas minēti šā panta 4. un 5. punktā, 7.a pantā un 7.j panta 1., 2. un 4. punktā.


  3.   Neskarot citus šīs direktīvas noteikumus, autoceļu nodevas un lietošanas maksu dažādu kategoriju transportlīdzekļiem – piemēram, lielas noslodzes transportlīdzekļiem, smagajiem kravas transportlīdzekļiem, autobusiem un tālsatiksmes autobusiem, mazas noslodzes transportlīdzekļiem, vieglajiem komerciālajiem transportlīdzekļiem, mikroautobusiem un vieglajiem pasažieru automobiļiem – var ieviest vai saglabāt savstarpēji neatkarīgi. Tomēr, ja dalībvalstis maksu nosaka vieglajiem pasažieru automobiļiem, tās maksu nosaka arī vieglajiem komerciālajiem transportlīdzekļiem.


  4.   Dalībvalstis nevienas kategorijas transportlīdzekļiem par viena un tā paša ceļa posma lietošanu autoceļu nodevas un lietošanas maksu vienlaikus nepiemēro. Tomēr dalībvalsts, kas savā ceļu tīklā piemēro lietošanas maksu, var piemērot arī autoceļu nodevas par tiltu, tuneļu un kalnu pāreju izmantošanu.
  Dalībvalstis var nolemt 7.ca panta 3. punktu, 7.ga panta 1. punktu un 7.gb panta 2. punktu nepiemērot šādām autoceļu nodevām par tiltu, tuneļu un kalnu pāreju izmantošanu, ja ir izpildīts viens vai abi no šādiem nosacījumiem:


  a) | 7.ca panta 3. punkta, 7.ga panta 1. punkta un 7.gb panta 2. punkta piemērošana nebūtu tehniski iespējama, lai ieviestu šādu diferenciāciju attiecīgajā autoceļu nodevu iekasēšanas sistēmā; |
| --- | --- | --- |

3)

direktīvas 7. un 7.a pantu aizstāj ar šādiem:

“7. pants

1.   Neskarot 9. panta 1.a punktu, dalībvalstis var saglabāt vai ieviest autoceļu nodevas un lietošanas maksas Eiropas ceļu tīklā vai konkrētos minētā tīkla posmos un visos citos autoceļu tīkla posmos, kas nepieder pie Eiropas ceļu tīkla, ievērojot šā panta 4.–14. punktā un 7.a–7.k pantā paredzētos nosacījumus.

2.   Šā panta 1. punkts neskar dalībvalstu tiesības saskaņā ar LESD citos ceļos piemērot autoceļu nodevas un lietošanas maksas, ja vien šāda autoceļu nodevu un lietošanas maksu piemērošana šādos citos ceļos nediskriminē starptautisko satiksmi un nerada transporta uzņēmumu konkurences traucējumus. Autoceļu nodevas un lietošanas maksas, ko piemēro ceļos, kuri nepieder Eiropas ceļu tīklam un nav autoceļi, atbilst nosacījumiem, kas minēti šā panta 4. un 5. punktā, 7.a pantā un 7.j panta 1., 2. un 4. punktā.

3.   Neskarot citus šīs direktīvas noteikumus, autoceļu nodevas un lietošanas maksu dažādu kategoriju transportlīdzekļiem – piemēram, lielas noslodzes transportlīdzekļiem, smagajiem kravas transportlīdzekļiem, autobusiem un tālsatiksmes autobusiem, mazas noslodzes transportlīdzekļiem, vieglajiem komerciālajiem transportlīdzekļiem, mikroautobusiem un vieglajiem pasažieru automobiļiem – var ieviest vai saglabāt savstarpēji neatkarīgi. Tomēr, ja dalībvalstis maksu nosaka vieglajiem pasažieru automobiļiem, tās maksu nosaka arī vieglajiem komerciālajiem transportlīdzekļiem.

4.   Dalībvalstis nevienas kategorijas transportlīdzekļiem par viena un tā paša ceļa posma lietošanu autoceļu nodevas un lietošanas maksu vienlaikus nepiemēro. Tomēr dalībvalsts, kas savā ceļu tīklā piemēro lietošanas maksu, var piemērot arī autoceļu nodevas par tiltu, tuneļu un kalnu pāreju izmantošanu.

Dalībvalstis var nolemt 7.ca panta 3. punktu, 7.ga panta 1. punktu un 7.gb panta 2. punktu nepiemērot šādām autoceļu nodevām par tiltu, tuneļu un kalnu pāreju izmantošanu, ja ir izpildīts viens vai abi no šādiem nosacījumiem:

a)

7.ca panta 3. punkta, 7.ga panta 1. punkta un 7.gb panta 2. punkta piemērošana nebūtu tehniski iespējama, lai ieviestu šādu diferenciāciju attiecīgajā autoceļu nodevu iekasēšanas sistēmā;

| b) | 7.ca panta 3. punkta, 7.ga panta 1. punkta un 7.gb panta 2. punkta piemērošana uz citiem ceļiem novirzītu tādus transportlīdzekļus, kas izraisa vislielāko piesārņojumu, un negatīvi ietekmētu ceļu satiksmes drošību un sabiedrības veselību. |
| --- | --- |

b)

7.ca panta 3. punkta, 7.ga panta 1. punkta un 7.gb panta 2. punkta piemērošana uz citiem ceļiem novirzītu tādus transportlīdzekļus, kas izraisa vislielāko piesārņojumu, un negatīvi ietekmētu ceļu satiksmes drošību un sabiedrības veselību.

Dalībvalsts, kas saskaņā ar šā punkta otro daļu nolemj 7.ca panta 3. punktu, 7.ga panta 1. punktu un 7.gb panta 2. punktu nepiemērot, par savu lēmumu informē Komisiju.

5.   Ar autoceļu nodevām un lietošanas maksu ne tieši, ne netieši nediskriminē:

| a) | autoceļu lietotājus viņu valstspiederības dēļ; |
| --- | --- |

a)

autoceļu lietotājus viņu valstspiederības dēļ;

| b) | pārvadātājus viņu iedibinājuma dalībvalsts vai trešās valsts dēļ; |
| --- | --- |

b)

pārvadātājus viņu iedibinājuma dalībvalsts vai trešās valsts dēļ;

| c) | pārvadātājus viņu transportlīdzekļa reģistrācijas dalībvalsts vai trešās valsts dēļ; vai arī |
| --- | --- |

c)

pārvadātājus viņu transportlīdzekļa reģistrācijas dalībvalsts vai trešās valsts dēļ; vai arī

| d) | pārvadājumu izcelsmes vai galamērķa dēļ. |
| --- | --- |

d)

pārvadājumu izcelsmes vai galamērķa dēļ.

6.   Dalībvalstis var paredzēt samazinātas autoceļu nodevas vai lietošanas maksas konkrētiem ceļu posmiem, vai pilnībā izslēgt konkrētus ceļu posmus no ceļu lietošanas maksas, jo īpaši, ja mazapdzīvotos apgabalos ir zema satiksmes intensitāte.

7.   Attiecībā uz ceļu infrastruktūrām, uz kurām attiecas koncesijas līgumi, ja līgums ir parakstīts pirms 2022. gada 24. marta vai ja konkursa uzaicinājumi vai – sarunu procedūras gadījumā – atbildes uz uzaicinājumiem piedalīties sarunās tika saņemti, ievērojot publiskā iepirkuma procedūru, pirms 2022. gada 24. marta, dalībvalstis var izvēlēties 7.ca panta 3. punktu, 7.g panta 1. un 2. punktu, 7.ga pantu un 7.gb pantu nepiemērot autoceļu nodevām un lietošanas maksām minētajām ceļu infrastruktūrām, līdz koncesiju līgums tiek atjaunots vai tiek būtiski grozīta nodevu vai maksas iekasēšanas kārtība.

8.   Šā panta 7. punktu piemēro arī ilgtermiņa līgumiem, kas noslēgti starp publisku struktūru un struktūru, kura nav publiska struktūra, un kas parakstīti pirms 2022. gada 24. marta par būvdarbu izpildi un/vai tādu pakalpojumu pārvaldību, kas nav darbu izpilde, neietverot ar pieprasījumu saistītā riska nodošanu.

9.   Dalībvalstis var paredzēt samazinātas autoceļu nodevas vai lietošanas maksas vai atbrīvot no autoceļu nodevām vai lietošanas maksām:

| a) | lielas noslodzes transportlīdzekļus, kuri atbrīvoti no prasības uzstādīt un izmantot reģistrācijas kontrolierīces saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 165/2014 (*); |
| --- | --- |

a)

lielas noslodzes transportlīdzekļus, kuri atbrīvoti no prasības uzstādīt un izmantot reģistrācijas kontrolierīces saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 165/2014 (*);

| b) | smagos kravas transportlīdzekļus, kuru tehniski pieļaujamā maksimālā masa pārsniedz 3,5 tonnas, bet nepārsniedz 7,5 tonnas, un kurus izmanto, lai pārvadātu materiālus, iekārtas vai mehānismus, kas paredzēti transportlīdzekļa vadītājam lietošanai transportlīdzekļa vadītāja darba gaitā, vai lai piegādātu preces, kas ražotas amatniecībā, ja pārvadājumu neveic kā komercpārvadājumu; |
| --- | --- |

b)

smagos kravas transportlīdzekļus, kuru tehniski pieļaujamā maksimālā masa pārsniedz 3,5 tonnas, bet nepārsniedz 7,5 tonnas, un kurus izmanto, lai pārvadātu materiālus, iekārtas vai mehānismus, kas paredzēti transportlīdzekļa vadītājam lietošanai transportlīdzekļa vadītāja darba gaitā, vai lai piegādātu preces, kas ražotas amatniecībā, ja pārvadājumu neveic kā komercpārvadājumu;

| c) | jebkuru transportlīdzekli, uz kuru attiecas 6. panta 2. punkta a) un b) apakšpunktā izklāstītie nosacījumi, vai jebkuru transportlīdzekli, kuru izmanto vai kurš pieder personai ar invaliditāti; un |
| --- | --- |

c)

jebkuru transportlīdzekli, uz kuru attiecas 6. panta 2. punkta a) un b) apakšpunktā izklāstītie nosacījumi, vai jebkuru transportlīdzekli, kuru izmanto vai kurš pieder personai ar invaliditāti; un

| d) | bezemisiju transportlīdzekļus ar tehniski pieļaujamo maksimālo masu līdz 4,25 tonnām. |
| --- | --- |

d)

bezemisiju transportlīdzekļus ar tehniski pieļaujamo maksimālo masu līdz 4,25 tonnām.

10.   No 2030. gada 25. marta dalībvalstis Eiropas transporta pamattīklā lietošanas maksas lielas noslodzes transportlīdzekļiem nepiemēro.

11.   Atkāpjoties no 10. punkta, vienīgi pienācīgi pamatotos gadījumos dalībvalstis lietošanas maksas lielas noslodzes transportlīdzekļiem Eiropas transporta pamattīklā var piemērot tad, ja autoceļu nodevas piemērošana:

| a) | ietver nesamērīgas administratīvās, investīciju un darbības izmaksas salīdzinājumā ar paredzamajiem ieņēmumiem vai ieguvumiem, ko šāda nodeva radītu, piemēram, kam iemesls būtu attiecīgo ceļa posmu ierobežotais garums vai salīdzinoši zemais iedzīvotāju blīvums vai salīdzinoši zemais satiksmes apjoms; vai |
| --- | --- |

a)

ietver nesamērīgas administratīvās, investīciju un darbības izmaksas salīdzinājumā ar paredzamajiem ieņēmumiem vai ieguvumiem, ko šāda nodeva radītu, piemēram, kam iemesls būtu attiecīgo ceļa posmu ierobežotais garums vai salīdzinoši zemais iedzīvotāju blīvums vai salīdzinoši zemais satiksmes apjoms; vai

| b) | izraisa satiksmes novirzīšanu, kam būtu negatīva ietekme uz ceļu satiksmes drošību vai uz sabiedrības veselību. Pirms minēto lietošanas maksu piemērošanas, dalībvalstis paziņo Komisijai par savu nodomu tā darīt.
  Minētajā paziņojumā iekļauj iemeslus, kuri, ņemot vērā pirmo daļu, pamato lietošanas maksas piemērošanu, balstoties uz objektīviem kritērijiem un skaidru informāciju par transportlīdzekļiem un ceļa posmiem, uz kuriem lietošanas maksa attiecas.
  Dalībvalstis var iesniegt vienu vienotu paziņojumu par vairākiem ceļu posmiem, uz kuriem attiecas atbrīvojumi, ja vien šajā paziņojumā ir iekļauts pamatojums par katru no minētajiem posmiem. |
| --- | --- |

b)

izraisa satiksmes novirzīšanu, kam būtu negatīva ietekme uz ceļu satiksmes drošību vai uz sabiedrības veselību. Pirms minēto lietošanas maksu piemērošanas, dalībvalstis paziņo Komisijai par savu nodomu tā darīt.

Minētajā paziņojumā iekļauj iemeslus, kuri, ņemot vērā pirmo daļu, pamato lietošanas maksas piemērošanu, balstoties uz objektīviem kritērijiem un skaidru informāciju par transportlīdzekļiem un ceļa posmiem, uz kuriem lietošanas maksa attiecas.

Dalībvalstis var iesniegt vienu vienotu paziņojumu par vairākiem ceļu posmiem, uz kuriem attiecas atbrīvojumi, ja vien šajā paziņojumā ir iekļauts pamatojums par katru no minētajiem posmiem.

12.   Ja dalībvalstis lietošanas maksām piemēro kopēju sistēmu saskaņā ar 8. pantu, minētās dalībvalstis līdz 2032. gada 25. martam pielāgo vai pārtrauc izmantot kopējo sistēmu.

13.   Līdz 2027. gada 25. martam attiecībā uz smagajiem kravas transportlīdzekļiem dalībvalsts var izvēlēties piemērot autoceļu nodevas vai lietošanas maksas tikai tādiem smagajiem kravas transportlīdzekļiem, kuru tehniski pieļaujamā maksimālā masa nav mazāka par 12 tonnām, ja tā uzskata, ka autoceļu nodevas vai lietošanas maksas iekasēšana no smagajiem kravas transportlīdzekļiem, kuru pilnā masa ir mazāka par 12 tonnām:

| a) | satiksmes novirzīšanas dēļ radītu nozīmīgas negatīvas sekas brīvai satiksmes plūsmai, videi, trokšņa līmeņiem, satiksmes sastrēgumiem, veselībai vai ceļu satiksmes drošībai; |
| --- | --- |

a)

satiksmes novirzīšanas dēļ radītu nozīmīgas negatīvas sekas brīvai satiksmes plūsmai, videi, trokšņa līmeņiem, satiksmes sastrēgumiem, veselībai vai ceļu satiksmes drošībai;

| b) | radītu administratīvas izmaksas tādā apmērā, kas pārsniedz 15 % no papildu ieņēmumiem, kurus radītu minētais pagarinājums; vai |
| --- | --- |

b)

radītu administratīvas izmaksas tādā apmērā, kas pārsniedz 15 % no papildu ieņēmumiem, kurus radītu minētais pagarinājums; vai

| c) | attiektos uz tādas kategorijas transportlīdzekļiem, kuri nerada vairāk par 10 % no infrastruktūras lietošanas maksas, kas iekasējama.
  Dalībvalstis, kas izvēlas piemērot autoceļu nodevas vai lietošanas maksas, vai tās abas tikai tiem smagajiem kravas transportlīdzekļiem, kuru tehniski pieļaujamā maksimālā masa nav mazāka par 12 tonnām, dara Komisijai zināmu savu lēmumu un iemeslus, kas ir tā pamatā. |
| --- | --- |

c)

attiektos uz tādas kategorijas transportlīdzekļiem, kuri nerada vairāk par 10 % no infrastruktūras lietošanas maksas, kas iekasējama.

Dalībvalstis, kas izvēlas piemērot autoceļu nodevas vai lietošanas maksas, vai tās abas tikai tiem smagajiem kravas transportlīdzekļiem, kuru tehniski pieļaujamā maksimālā masa nav mazāka par 12 tonnām, dara Komisijai zināmu savu lēmumu un iemeslus, kas ir tā pamatā.

14.   Ja autoceļu nodevas piemēro visiem lielas noslodzes transportlīdzekļiem, dalībvalstis var izvēlēties atgūt atšķirīgu izmaksu procentuālo daļu no autobusiem un tālsatiksmes autobusiem un dzīvojamiem autofurgoniem, no vienas puses, un no smagajiem kravas transportlīdzekļiem, no otras puses.

15.   Līdz 2027. gada 25. martam Komisija novērtē šīs direktīvas īstenošanu un efektivitāti attiecībā uz maksas noteikšanu mazas noslodzes transportlīdzekļiem.

Minētajā novērtējumā ņem vērā to, kā ir attīstījušās mazas noslodzes transportlīdzekļiem piemērotās tarifikācijas sistēmas tādos aspektos kā dažādām transportlīdzekļu kategorijām piemērotais tarifikācijas tips, aptvertā tīkla apjoms, cenu noteikšanas samērīgums un citi attiecīgi elementi.

Pamatojoties uz minēto novērtējumu, Komisija attiecīgā gadījumā iesniedz leģislatīvu priekšlikumu grozīt attiecīgos šīs direktīvas noteikumus.

7.a pants

1.   Lietošanas maksas ir samērīgas ar infrastruktūras lietošanas ilgumu.

2.   Piemērojot lietošanas maksas lielas noslodzes transportlīdzekļiem, infrastruktūras lietošanu dara pieejamu vismaz uz šādiem laikposmiem – diena, nedēļa, mēnesis un gads. Mēneša likme nepārsniedz 10 % no gada likmes, nedēļas likme nepārsniedz 5 % no gada likmes, un dienas likme nepārsniedz 2 % no gada likmes.

Dalībvalsts var nolemt, ka minētajā dalībvalstī reģistrētiem transportlīdzekļiem piemēro tikai gada likmes.

Lietošanas maksu, ieskaitot administratīvās izmaksas, visiem lielas noslodzes transportlīdzekļiem dalībvalstis nosaka tādā līmenī, kas nepārsniedz II pielikumā noteiktās maksimālās likmes.

3.   Piemērojot lietošanas maksas vieglajiem pasažieru automobiļiem, infrastruktūras lietošanu dara pieejamu vismaz uz šādiem laikposmiem: diena, nedēļa vai 10 dienas, vai abi, mēnesis vai divi mēneši, vai abi, un gads. Divu mēnešu likme nepārsniedz 30 % no gada likmes, mēneša likme nepārsniedz 19 % no gada likmes, 10 dienu likme nepārsniedz 12 % no gada likmes, nedēļas likme nepārsniedz 11 % no gada likmes un dienas likme nepārsniedz 9 % no gada likmes.

Dalībvalstis var noteikt, ka ikdienas lietošanas maksu piemēro tikai tranzītam.

Dalībvalstis infrastruktūras lietošanu var darīt pieejamu arī uz citiem laikposmiem. Šādos gadījumos dalībvalstis piemēro likmes saskaņā ar principu par vienlīdzīgu attieksmi pret lietotājiem, ņemot vērā visus būtiskos apstākļus, jo īpaši gada likmi un likmes, ko piemēro citiem laikposmiem, kuri minēti pirmajā daļā, esošos izmantošanas modeļus un administratīvās izmaksas.

Attiecībā uz lietošanas maksas shēmām, kas pieņemtas pirms 2022. gada 24. marta, dalībvalstis var saglabāt likmes, kas ir augstākas par pirmajā daļā noteiktajiem ierobežojumiem, ar noteikumu, ka tās bija spēkā pirms minētā datuma, un var saglabāt attiecīgi augstākas likmes citiem lietošanas laikposmiem, ievērojot vienlīdzīgas attieksmes principu. Tomēr tām ir jāatbilst pirmajā daļā noteiktajiem ierobežojumiem, kā arī otrajā daļā noteiktajām prasībām, tiklīdz stājas spēkā būtiski grozīta maksas iekasēšanas kārtība un, vēlākais līdz 2030. gada 25. martam.

4.   Attiecībā uz mikroautobusiem un vieglajiem komerciālajiem transportlīdzekļiem dalībvalstis ievēro 2. vai 3. punkta noteikumus. Ja dalībvalstis vieglajiem komerciālajiem transportlīdzekļiem un vieglajiem pasažieru automobiļiem nosaka atšķirīgas lietošanas maksas, tās vieglajiem komerciālajiem transportlīdzekļiem nosaka augstākas lietošanas maksas nekā vieglajiem pasažieru automobiļiem.

5.   Līdz 2027. gada 25. martam Komisija izvērtē, vai ir tehniski un juridiski iespējams nošķirt dažādiem vieglajiem komerciālajiem transportlīdzekļiem piemēroto kārtību, pamatojoties uz to, vai attiecīgais vieglais komerciālais transportlīdzeklis ir aprīkots ar tahogrāfu. Pamatojoties uz minēto novērtējumu, Komisija vajadzības gadījumā iesniedz leģislatīvu priekšlikumu attiecīgi grozīt šo direktīvu.

(*)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 165/2014 (2014. gada 4. februāris) par tahogrāfiem autotransportā, ar kuru atceļ Padomes Regulu (EEK) Nr. 3821/85 par reģistrācijas kontrolierīcēm, ko izmanto autotransportā, un groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 561/2006, ar ko paredz dažu sociālās jomas tiesību aktu saskaņošanu saistībā ar autotransportu (OV L 60, 28.2.2014., 1. lpp.).”;"

*

| 4) | iekļauj šādu pantu:

  “7.aa pants

  1.   Dalībvalstis, kas līdz 2022. gada 24. martam savā Eiropas transporta pamattīklā vai tā daļā piemēro autoceļu nodevas, var izveidot kombinētu tarifikācijas sistēmu visiem lielas noslodzes transportlīdzekļiem vai dažu tipu lielas noslodzes transportlīdzekļiem.


  2.   Minētajā kombinētajā tarifikācijas sistēmā dalībvalstis – neatkarīgi no 7. panta 10. punkta – lietošanas maksas saskaņā ar 7. panta 4. punktu Eiropas transporta pamattīklā vai tā daļās var piemērot visiem lielas noslodzes transportlīdzekļiem vai dažu tipu lielas noslodzes transportlīdzekļiem, arī dažām lielas noslodzes transportlīdzekļu kategorijām pēc to masas.


  3.   Šā panta 2. punktā minētās lietošanas maksas diferencē saskaņā ar 7.ga pantu un atkarībā no Euro emisiju klases. Turklāt lietošanas maksu, ieskaitot administratīvās izmaksas, minētajiem attiecīgajiem lielas noslodzes transportlīdzekļiem dalībvalstis nosaka tādā līmenī, kas nepārsniedz II pielikumā noteiktās maksimālās likmes.


  4.   Dalībvalstis, kas izveido kombinēto tarifikācijas sistēmu, veic ietekmes novērtējumu vai analīzi, kurā tiek paskaidrota un pamatota tās ieviešana, un par to paziņo Komisijai vismaz sešus mēnešus pirms tās ieviešanas.”; |
| --- | --- |

4)

iekļauj šādu pantu:

“7.aa pants

1.   Dalībvalstis, kas līdz 2022. gada 24. martam savā Eiropas transporta pamattīklā vai tā daļā piemēro autoceļu nodevas, var izveidot kombinētu tarifikācijas sistēmu visiem lielas noslodzes transportlīdzekļiem vai dažu tipu lielas noslodzes transportlīdzekļiem.

2.   Minētajā kombinētajā tarifikācijas sistēmā dalībvalstis – neatkarīgi no 7. panta 10. punkta – lietošanas maksas saskaņā ar 7. panta 4. punktu Eiropas transporta pamattīklā vai tā daļās var piemērot visiem lielas noslodzes transportlīdzekļiem vai dažu tipu lielas noslodzes transportlīdzekļiem, arī dažām lielas noslodzes transportlīdzekļu kategorijām pēc to masas.

3.   Šā panta 2. punktā minētās lietošanas maksas diferencē saskaņā ar 7.ga pantu un atkarībā no Euro emisiju klases. Turklāt lietošanas maksu, ieskaitot administratīvās izmaksas, minētajiem attiecīgajiem lielas noslodzes transportlīdzekļiem dalībvalstis nosaka tādā līmenī, kas nepārsniedz II pielikumā noteiktās maksimālās likmes.

4.   Dalībvalstis, kas izveido kombinēto tarifikācijas sistēmu, veic ietekmes novērtējumu vai analīzi, kurā tiek paskaidrota un pamatota tās ieviešana, un par to paziņo Komisijai vismaz sešus mēnešus pirms tās ieviešanas.”;

| 5) | direktīvas 7.b un 7.c pantu aizstāj ar šādiem:

  “7.b pants

  1.   Infrastruktūras lietošanas maksu lielas noslodzes transportlīdzekļiem nosaka, pamatojoties uz infrastruktūras izmaksu atgūšanas principu. Vidējo svērto infrastruktūras lietošanas maksu lielas noslodzes transportlīdzekļiem saista ar attiecīgā infrastruktūras tīkla būvniecības izmaksām un ekspluatācijas, tehniskās apkopes un attīstības izmaksām. Vidējā svērtā infrastruktūras lietošanas maksa var ietvert arī kapitāla peļņu un/vai peļņas normu saskaņā ar tirgus nosacījumiem.


  2.   Vērā ņemtās izmaksas attiecas uz ceļu tīklu vai tā daļu, par kuru iekasē infrastruktūras lietošanas maksu lielas noslodzes transportlīdzekļiem, un uz transportlīdzekļiem, uz kuriem attiecas minētās maksas. Dalībvalstis var izvēlēties atgūt tikai procentuālu daļu no minētajām izmaksām.


  7.c pants

  1.   Dalībvalstis var saglabāt vai ieviest maksu par ārējām izmaksām saistībā ar satiksmes radītā gaisa piesārņojuma, trokšņa piesārņojuma, CO2 emisiju vai jebkādas minēto faktoru kombinācijas izmaksām.
  Ja par lielas noslodzes transportlīdzekļiem piemēro maksu par ārējām izmaksām, dalībvalstis to diferencē un nosaka saskaņā ar IIIa pielikumā minētajām minimālajām prasībām un metodēm, kā arī ievērojot IIIb un IIIc pielikumā izklāstītās atsauces vērtības. Dalībvalstis var izvēlēties atgūt tikai procentuālu daļu no minētajām izmaksām.


  2.   To, cik lielas ir maksas par ārējām izmaksām, nosaka attiecīgā dalībvalsts. Ja kāda dalībvalsts tādiem nolūkiem ir izraudzījusies kādu iestādi, tai ir jābūt juridiski un finansiāli neatkarīgai no organizācijas, kas daļēji vai pilnībā apsaimnieko vai iekasē tādus maksājumus.


  3.   Dalībvalstis var piemērot izņēmumus, kas ļauj diferencēt maksu par ārējām izmaksām vēsturiskiem transportlīdzekļiem.”; |
| --- | --- |

5)

direktīvas 7.b un 7.c pantu aizstāj ar šādiem:

“7.b pants

1.   Infrastruktūras lietošanas maksu lielas noslodzes transportlīdzekļiem nosaka, pamatojoties uz infrastruktūras izmaksu atgūšanas principu. Vidējo svērto infrastruktūras lietošanas maksu lielas noslodzes transportlīdzekļiem saista ar attiecīgā infrastruktūras tīkla būvniecības izmaksām un ekspluatācijas, tehniskās apkopes un attīstības izmaksām. Vidējā svērtā infrastruktūras lietošanas maksa var ietvert arī kapitāla peļņu un/vai peļņas normu saskaņā ar tirgus nosacījumiem.

2.   Vērā ņemtās izmaksas attiecas uz ceļu tīklu vai tā daļu, par kuru iekasē infrastruktūras lietošanas maksu lielas noslodzes transportlīdzekļiem, un uz transportlīdzekļiem, uz kuriem attiecas minētās maksas. Dalībvalstis var izvēlēties atgūt tikai procentuālu daļu no minētajām izmaksām.

7.c pants

1.   Dalībvalstis var saglabāt vai ieviest maksu par ārējām izmaksām saistībā ar satiksmes radītā gaisa piesārņojuma, trokšņa piesārņojuma, CO2 emisiju vai jebkādas minēto faktoru kombinācijas izmaksām.

Ja par lielas noslodzes transportlīdzekļiem piemēro maksu par ārējām izmaksām, dalībvalstis to diferencē un nosaka saskaņā ar IIIa pielikumā minētajām minimālajām prasībām un metodēm, kā arī ievērojot IIIb un IIIc pielikumā izklāstītās atsauces vērtības. Dalībvalstis var izvēlēties atgūt tikai procentuālu daļu no minētajām izmaksām.

2.   To, cik lielas ir maksas par ārējām izmaksām, nosaka attiecīgā dalībvalsts. Ja kāda dalībvalsts tādiem nolūkiem ir izraudzījusies kādu iestādi, tai ir jābūt juridiski un finansiāli neatkarīgai no organizācijas, kas daļēji vai pilnībā apsaimnieko vai iekasē tādus maksājumus.

3.   Dalībvalstis var piemērot izņēmumus, kas ļauj diferencēt maksu par ārējām izmaksām vēsturiskiem transportlīdzekļiem.”;

| 6) | iekļauj šādus pantus:

  “7.ca pants

  1.   Piemērojot maksu par ārējām izmaksām saistībā ar gaisa un trokšņa piesārņojumu, dalībvalstis ņem vērā izmaksas, kas attiecas uz ceļu tīklu vai tā daļu, kurā iekasē minēto maksu, un transportlīdzekļus, uz kuriem minētā maksa attiecas.


  2.   Maksu par ārējām izmaksām saistībā ar satiksmes radītu gaisa piesārņojumu nepiemēro lielas noslodzes transportlīdzekļiem, kas atbilst stingrākajiem Euro emisiju standartiem.
  Pirmo daļu pārtrauc piemērot, kad ir pagājuši četri gadi pēc dienas, kurā sāka piemērot noteikumus, ar ko ieviesa minētos standartus.


  3.   No 2026. gada 25. marta saistībā ar satiksmes radītu gaisa piesārņojumu dalībvalstis piemēro maksas par ārējām izmaksām lielas noslodzes transportlīdzekļiem 7. panta 1. punktā minētajā maksas ceļu tīklā.
  Atkāpjoties no pirmās daļas, dalībvalstis var nolemt nepiemērot maksu par ārējām izmaksām minētajiem ceļa posmiem, ja tas novirzītu uz citiem ceļiem tādus transportlīdzekļus, kas izraisa vislielāko piesārņojumu, tādējādi negatīvi ietekmējot ceļu satiksmes drošību un sabiedrības veselību.


  4.   Dalībvalstis var izvērtēt iespēju piemērot maksu par ārējām izmaksām saistībā ar CO2 emisijām un saistībā ar gaisa piesārņojumu vai piemērot ar minētajām emisijām saistītas atlaides, ja koncesijas autoceļu nodevas saskaņā ar 7.g un 7.ga pantu lielas noslodzes transportlīdzekļiem un saskaņā ar 7.gb pantu mazas noslodzes transportlīdzekļiem netiek diferencētas.
  Minētā fakultatīvā novērtējuma rezultātu, tostarp arī pamatojumu tam, kāpēc maksa par ārējām izmaksām vai atlaide netiek piemērota, paziņo Komisijai.


  7.cb pants

  1.   Dalībvalstis var piemērot augstāku maksu par ārējām izmaksām saistībā ar CO2 emisijām nekā IIIc pielikumā dotās atsauces vērtības ar nosacījumu, ka tas tiek darīts nediskriminējošā veidā un ka maksa nepārsniedz IIIc pielikumā dotās vērtības vairāk nekā divas reizes. Ja dalībvalstis piemēro šo punktu, tās pamato savu lēmumu un paziņo to Komisijai saskaņā ar IIIa pielikumu.


  2.   Autobusiem un tālsatiksmes autobusiem dalībvalstis var izvēlēties piemērot vērtības, kas ir tādas pašas vai zemākas par tām, ko piemēro smagajiem kravas transportlīdzekļiem.


  3.   Maksu par ārējām izmaksām saistībā ar CO2 emisijām var apvienot ar infrastruktūras lietošanas maksu, kas ir diferencēta saskaņā ar 7.ga pantu.


  4.   Līdz 2027. gada 25. martam Komisija novērtē maksas iekasēšanu par ārējām izmaksām saistībā ar CO2 emisijām un tās efektivitāti, kā arī tās saskaņotību ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2003/87/EK (*) un Padomes Direktīvu 2003/96/EK (**). Pamatojoties uz minēto novērtējumu, Komisija attiecīgā gadījumā iesniedz leģislatīvu priekšlikumu grozīt šo pantu. Ja šis pants līdz 2027. gada 1. janvārim netiek attiecīgi grozīts, bet Direktīva 2003/87/EK vai 2003/96/EK tiek grozītas tā, lai efektīvi internalizētu vismaz daļu no autotransporta radīto CO2 emisiju ārējām izmaksām, Komisija pieņem deleģētos aktus saskaņā ar šīs direktīvas 9.d pantu, ar ko groza šīs direktīvas IIIc pielikumu, lai koriģētu atsauces vērtības maksai par ārējām izmaksām saistībā ar CO2 emisijām, ņemot vērā faktisko oglekļa cenu, ko piemēro autotransporta degvielai Savienībā.


  (*)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2003/87/EK (2003. gada 13. oktobris), ar kuru nosaka sistēmu siltumnīcas efektu izraisošo gāzu emisijas kvotu tirdzniecībai Kopienā un groza Padomes Direktīvu 96/61/EK (OV L 275, 25.10.2003., 32. lpp.)."


  (**)  Padomes Direktīva 2003/96/EK (2003. gada 27. oktobris), kas pārkārto Kopienas noteikumus par nodokļu uzlikšanu energoproduktiem un elektroenerģijai (OV L 283, 31.10.2003., 51. lpp.).”;" |
| --- | --- |

6)

iekļauj šādus pantus:

“7.ca pants

1.   Piemērojot maksu par ārējām izmaksām saistībā ar gaisa un trokšņa piesārņojumu, dalībvalstis ņem vērā izmaksas, kas attiecas uz ceļu tīklu vai tā daļu, kurā iekasē minēto maksu, un transportlīdzekļus, uz kuriem minētā maksa attiecas.

2.   Maksu par ārējām izmaksām saistībā ar satiksmes radītu gaisa piesārņojumu nepiemēro lielas noslodzes transportlīdzekļiem, kas atbilst stingrākajiem Euro emisiju standartiem.

Pirmo daļu pārtrauc piemērot, kad ir pagājuši četri gadi pēc dienas, kurā sāka piemērot noteikumus, ar ko ieviesa minētos standartus.

3.   No 2026. gada 25. marta saistībā ar satiksmes radītu gaisa piesārņojumu dalībvalstis piemēro maksas par ārējām izmaksām lielas noslodzes transportlīdzekļiem 7. panta 1. punktā minētajā maksas ceļu tīklā.

Atkāpjoties no pirmās daļas, dalībvalstis var nolemt nepiemērot maksu par ārējām izmaksām minētajiem ceļa posmiem, ja tas novirzītu uz citiem ceļiem tādus transportlīdzekļus, kas izraisa vislielāko piesārņojumu, tādējādi negatīvi ietekmējot ceļu satiksmes drošību un sabiedrības veselību.

4.   Dalībvalstis var izvērtēt iespēju piemērot maksu par ārējām izmaksām saistībā ar CO2 emisijām un saistībā ar gaisa piesārņojumu vai piemērot ar minētajām emisijām saistītas atlaides, ja koncesijas autoceļu nodevas saskaņā ar 7.g un 7.ga pantu lielas noslodzes transportlīdzekļiem un saskaņā ar 7.gb pantu mazas noslodzes transportlīdzekļiem netiek diferencētas.

Minētā fakultatīvā novērtējuma rezultātu, tostarp arī pamatojumu tam, kāpēc maksa par ārējām izmaksām vai atlaide netiek piemērota, paziņo Komisijai.

7.cb pants

1.   Dalībvalstis var piemērot augstāku maksu par ārējām izmaksām saistībā ar CO2 emisijām nekā IIIc pielikumā dotās atsauces vērtības ar nosacījumu, ka tas tiek darīts nediskriminējošā veidā un ka maksa nepārsniedz IIIc pielikumā dotās vērtības vairāk nekā divas reizes. Ja dalībvalstis piemēro šo punktu, tās pamato savu lēmumu un paziņo to Komisijai saskaņā ar IIIa pielikumu.

2.   Autobusiem un tālsatiksmes autobusiem dalībvalstis var izvēlēties piemērot vērtības, kas ir tādas pašas vai zemākas par tām, ko piemēro smagajiem kravas transportlīdzekļiem.

3.   Maksu par ārējām izmaksām saistībā ar CO2 emisijām var apvienot ar infrastruktūras lietošanas maksu, kas ir diferencēta saskaņā ar 7.ga pantu.

4.   Līdz 2027. gada 25. martam Komisija novērtē maksas iekasēšanu par ārējām izmaksām saistībā ar CO2 emisijām un tās efektivitāti, kā arī tās saskaņotību ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2003/87/EK (*) un Padomes Direktīvu 2003/96/EK (**). Pamatojoties uz minēto novērtējumu, Komisija attiecīgā gadījumā iesniedz leģislatīvu priekšlikumu grozīt šo pantu. Ja šis pants līdz 2027. gada 1. janvārim netiek attiecīgi grozīts, bet Direktīva 2003/87/EK vai 2003/96/EK tiek grozītas tā, lai efektīvi internalizētu vismaz daļu no autotransporta radīto CO2 emisiju ārējām izmaksām, Komisija pieņem deleģētos aktus saskaņā ar šīs direktīvas 9.d pantu, ar ko groza šīs direktīvas IIIc pielikumu, lai koriģētu atsauces vērtības maksai par ārējām izmaksām saistībā ar CO2 emisijām, ņemot vērā faktisko oglekļa cenu, ko piemēro autotransporta degvielai Savienībā.

(*)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2003/87/EK (2003. gada 13. oktobris), ar kuru nosaka sistēmu siltumnīcas efektu izraisošo gāzu emisijas kvotu tirdzniecībai Kopienā un groza Padomes Direktīvu 96/61/EK (OV L 275, 25.10.2003., 32. lpp.)."

*

(**)  Padomes Direktīva 2003/96/EK (2003. gada 27. oktobris), kas pārkārto Kopienas noteikumus par nodokļu uzlikšanu energoproduktiem un elektroenerģijai (OV L 283, 31.10.2003., 51. lpp.).”;"

**

| 7) | direktīvas 7.d pantu aizstāj ar šādu:

  “7.d pants
  Ne vēlā kā sešu mēnešu laikā pēc jauno un stingrāko Euro emisiju standartu pieņemšanas Komisija vajadzības gadījumā iesniedz leģislatīvu priekšlikumu, lai noteiktu attiecīgās IIIb pielikumā dotās atsauces vērtības un pielāgotu II pielikumā iekļautās lietošanas maksas maksimālās likmes.”; |
| --- | --- |

7)

direktīvas 7.d pantu aizstāj ar šādu:

“7.d pants

Ne vēlā kā sešu mēnešu laikā pēc jauno un stingrāko Euro emisiju standartu pieņemšanas Komisija vajadzības gadījumā iesniedz leģislatīvu priekšlikumu, lai noteiktu attiecīgās IIIb pielikumā dotās atsauces vērtības un pielāgotu II pielikumā iekļautās lietošanas maksas maksimālās likmes.”;

| 8) | iekļauj šādu pantu:

  “7.da pants

  1.   Dalībvalstis saskaņā ar V pielikumā izklāstītajām prasībām var ieviest maksu par satiksmes sastrēgumiem jebkurā sava ceļu tīkla posmā, kur veidojas satiksmes sastrēgumi. Maksu par satiksmes sastrēgumiem var piemērot tikai tiem ceļa posmiem, kur regulāri rodas satiksmes sastrēgumi, un vienīgi laikposmos, kad tie parasti veidojas.


  2.   Dalībvalstis precizē 1. punktā minētos ceļa posmus un laikposmus, pamatojoties uz objektīviem kritērijiem saistībā ar to, cik lielā mērā uz ceļiem un to apkārtnē veidojas satiksmes sastrēgumi, ko mēra, cita starpā, ar vidējiem kavējumiem vai rindas garumu.


  3.   Maksu par satiksmes sastrēgumiem, ko uzliek kādam ceļu tīkla posmam, piemēro nediskriminējošā veidā visām transportlīdzekļu kategorijām saskaņā ar standartizētiem ekvivalences koeficientiem, kas noteikti V pielikumā. Neraugoties uz to, dalībvalstis no maksas par satiksmes sastrēgumiem var daļēji vai pilnībā atbrīvot mikroautobusus, autobusus un tālsatiksmes autobusus, lai sekmētu kolektīvo transportu un sociālekonomisko attīstību un teritoriālo kohēziju. Dzīvojamie autofurgoni – neatkarīgi no to tehniski pieļaujamās maksimālās masas – šā punkta nolūkā par autobusiem vai tālsatiksmes autobusiem netiek uzskatīti.


  4.   Maksu par satiksmes sastrēgumiem nosaka saskaņā ar V pielikumā minētajām minimālajām prasībām. Tā atbilst izmaksām, ko transportlīdzeklis rada citiem autoceļu lietotājiem un – netiešā veidā – visai sabiedrībai, un šajā maksā tiek ievērotas atsauces vērtības, kas attiecībā uz katru ceļa tipu ir izklāstītas VI pielikumā. Ja dalībvalsts plāno piemērot tādu maksu par satiksmes sastrēgumiem, kas ir augstāka par VI pielikumā noteiktajām atsauces vērtībām, tā par to informē Komisiju saskaņā ar V pielikumā minētajām prasībām.
  Ieņēmumus no maksas par satiksmes sastrēgumiem vai to ekvivalentu minēto ieņēmumu finansiālā izteiksmē izmanto, lai risinātu satiksmes sastrēgumu problēmu vai lai attīstītu ilgtspējīgu transportu un mobilitāti kopumā.
  Ja šādus ieņēmumus piešķir vispārējam budžetam, uzskata, ka dalībvalsts ir piemērojusi otro daļu, ja tā īsteno finansiālā atbalsta politiku satiksmes sastrēgumu problēmas risināšanai vai ilgtspējīga transporta un mobilitātes attīstīšanai un ja minēto ieņēmumu vērtība ir līdzvērtīga to ieņēmumu vērtībai, kas gūti no maksām par satiksmes sastrēgumiem.


  5.   Dalībvalstis izstrādā atbilstošus mehānismus maksas par satiksmes sastrēgumiem ietekmes uzraudzībai un tās līmeņa pārskatīšanai. Katra dalībvalsts regulāri, vismaz ik pēc trim gadiem, pārskata maksas līmeni, lai nodrošinātu, ka tās nepārsniedz satiksmes sastrēgumu izmaksas, kas rodas minētajā dalībvalstī tajos ceļa posmos, kur ir noteikta maksa par satiksmes sastrēgumiem.”; |
| --- | --- |

8)

iekļauj šādu pantu:

“7.da pants

1.   Dalībvalstis saskaņā ar V pielikumā izklāstītajām prasībām var ieviest maksu par satiksmes sastrēgumiem jebkurā sava ceļu tīkla posmā, kur veidojas satiksmes sastrēgumi. Maksu par satiksmes sastrēgumiem var piemērot tikai tiem ceļa posmiem, kur regulāri rodas satiksmes sastrēgumi, un vienīgi laikposmos, kad tie parasti veidojas.

2.   Dalībvalstis precizē 1. punktā minētos ceļa posmus un laikposmus, pamatojoties uz objektīviem kritērijiem saistībā ar to, cik lielā mērā uz ceļiem un to apkārtnē veidojas satiksmes sastrēgumi, ko mēra, cita starpā, ar vidējiem kavējumiem vai rindas garumu.

3.   Maksu par satiksmes sastrēgumiem, ko uzliek kādam ceļu tīkla posmam, piemēro nediskriminējošā veidā visām transportlīdzekļu kategorijām saskaņā ar standartizētiem ekvivalences koeficientiem, kas noteikti V pielikumā. Neraugoties uz to, dalībvalstis no maksas par satiksmes sastrēgumiem var daļēji vai pilnībā atbrīvot mikroautobusus, autobusus un tālsatiksmes autobusus, lai sekmētu kolektīvo transportu un sociālekonomisko attīstību un teritoriālo kohēziju. Dzīvojamie autofurgoni – neatkarīgi no to tehniski pieļaujamās maksimālās masas – šā punkta nolūkā par autobusiem vai tālsatiksmes autobusiem netiek uzskatīti.

4.   Maksu par satiksmes sastrēgumiem nosaka saskaņā ar V pielikumā minētajām minimālajām prasībām. Tā atbilst izmaksām, ko transportlīdzeklis rada citiem autoceļu lietotājiem un – netiešā veidā – visai sabiedrībai, un šajā maksā tiek ievērotas atsauces vērtības, kas attiecībā uz katru ceļa tipu ir izklāstītas VI pielikumā. Ja dalībvalsts plāno piemērot tādu maksu par satiksmes sastrēgumiem, kas ir augstāka par VI pielikumā noteiktajām atsauces vērtībām, tā par to informē Komisiju saskaņā ar V pielikumā minētajām prasībām.

Ieņēmumus no maksas par satiksmes sastrēgumiem vai to ekvivalentu minēto ieņēmumu finansiālā izteiksmē izmanto, lai risinātu satiksmes sastrēgumu problēmu vai lai attīstītu ilgtspējīgu transportu un mobilitāti kopumā.

Ja šādus ieņēmumus piešķir vispārējam budžetam, uzskata, ka dalībvalsts ir piemērojusi otro daļu, ja tā īsteno finansiālā atbalsta politiku satiksmes sastrēgumu problēmas risināšanai vai ilgtspējīga transporta un mobilitātes attīstīšanai un ja minēto ieņēmumu vērtība ir līdzvērtīga to ieņēmumu vērtībai, kas gūti no maksām par satiksmes sastrēgumiem.

5.   Dalībvalstis izstrādā atbilstošus mehānismus maksas par satiksmes sastrēgumiem ietekmes uzraudzībai un tās līmeņa pārskatīšanai. Katra dalībvalsts regulāri, vismaz ik pēc trim gadiem, pārskata maksas līmeni, lai nodrošinātu, ka tās nepārsniedz satiksmes sastrēgumu izmaksas, kas rodas minētajā dalībvalstī tajos ceļa posmos, kur ir noteikta maksa par satiksmes sastrēgumiem.”;

| 9) | direktīvas 7.e panta 1. un 2. punktu aizstāj ar šādiem:

  “1.   Maksimālo pieļaujamo infrastruktūras lietošanas maksu lielas noslodzes transportlīdzekļiem dalībvalstis aprēķina, izmantojot metodes, kuru pamatā ir 7.b pantā un III pielikumā izklāstītie aprēķinu pamatprincipi.


  2.   Koncesijas nodevām maksimālā infrastruktūras lietošanas maksa lielas noslodzes transportlīdzekļiem ir vienāda ar vai mazāka par apmēru, ko iegūtu, izmantojot metodes, kuru pamatā ir 7.b pantā un III pielikumā izklāstītie aprēķinu pamatprincipi. To, vai vērtības ir vienādas, novērtē, pamatojoties uz pietiekami ilgu atsauces laikposmu, kas ir saderīgs ar koncesijas līguma būtību.”; |
| --- | --- |

9)

direktīvas 7.e panta 1. un 2. punktu aizstāj ar šādiem:

“1.   Maksimālo pieļaujamo infrastruktūras lietošanas maksu lielas noslodzes transportlīdzekļiem dalībvalstis aprēķina, izmantojot metodes, kuru pamatā ir 7.b pantā un III pielikumā izklāstītie aprēķinu pamatprincipi.

2.   Koncesijas nodevām maksimālā infrastruktūras lietošanas maksa lielas noslodzes transportlīdzekļiem ir vienāda ar vai mazāka par apmēru, ko iegūtu, izmantojot metodes, kuru pamatā ir 7.b pantā un III pielikumā izklāstītie aprēķinu pamatprincipi. To, vai vērtības ir vienādas, novērtē, pamatojoties uz pietiekami ilgu atsauces laikposmu, kas ir saderīgs ar koncesijas līguma būtību.”;

| 10) | direktīvas 7.f un 7.g pantu aizstāj ar šādiem:

  “7.f pants

  1.   Pēc Komisijas informēšanas dalībvalsts var piemērot uzcenojumu infrastruktūras lietošanas maksai, ko iekasē konkrētos ceļa posmos, kuros regulāri rodas satiksmes sastrēgumi vai kurus lietojot transportlīdzekļi rada būtisku kaitējumu videi, ja tiek izpildīti šādi nosacījumi:


  a) | ieņēmumus, ko gūst no uzcenojuma, iegulda tādu transporta pakalpojumu izstrādē vai tādas transporta infrastruktūras būvniecības vai uzturēšanas finansēšanā, kas ietilpst Eiropas transporta pamattīklā un tieši sekmē satiksmes sastrēgumu vai videi radīta kaitējuma mazināšanos un atrodas tajā pašā transporta koridorā, kur ir ceļa posms, kuram piemēro uzcenojumu; |
| --- | --- | --- |

10)

direktīvas 7.f un 7.g pantu aizstāj ar šādiem:

“7.f pants

1.   Pēc Komisijas informēšanas dalībvalsts var piemērot uzcenojumu infrastruktūras lietošanas maksai, ko iekasē konkrētos ceļa posmos, kuros regulāri rodas satiksmes sastrēgumi vai kurus lietojot transportlīdzekļi rada būtisku kaitējumu videi, ja tiek izpildīti šādi nosacījumi:

a)

ieņēmumus, ko gūst no uzcenojuma, iegulda tādu transporta pakalpojumu izstrādē vai tādas transporta infrastruktūras būvniecības vai uzturēšanas finansēšanā, kas ietilpst Eiropas transporta pamattīklā un tieši sekmē satiksmes sastrēgumu vai videi radīta kaitējuma mazināšanos un atrodas tajā pašā transporta koridorā, kur ir ceļa posms, kuram piemēro uzcenojumu;

| b) | uzcenojums nepārsniedz 15 % no vidējās svērtās infrastruktūras lietošanas maksas, ko aprēķina saskaņā ar šīs direktīvas 7.b panta 1. punktu un 7.e pantu, izņemot gadījumus, kad gūtos ieņēmumus iegulda saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1315/2013 IV nodaļu identificēta pamattīkla transporta koridora pārrobežu posmos, un tad uzcenojums nedrīkst pārsniegt 25 % no minētās vidējās svērtās infrastruktūras lietošanas maksas, vai ja divas vai vairākas dalībvalstis piemēro uzcenojumu vienā un tajā pašā koridorā, un tad, ja tam piekrīt visas dalībvalstis, kas ietilpst minētajā koridorā un atrodas kaimiņos dalībvalstīm, kuru teritorijā atrodas tas koridora posms, kuram jāpiemēro uzcenojums, minētais uzcenojums drīkst pārsniegt 25 %, bet nedrīkst pārsniegt 50 % no vidējās svērtās infrastruktūras lietošanas maksas; |
| --- | --- |

b)

uzcenojums nepārsniedz 15 % no vidējās svērtās infrastruktūras lietošanas maksas, ko aprēķina saskaņā ar šīs direktīvas 7.b panta 1. punktu un 7.e pantu, izņemot gadījumus, kad gūtos ieņēmumus iegulda saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1315/2013 IV nodaļu identificēta pamattīkla transporta koridora pārrobežu posmos, un tad uzcenojums nedrīkst pārsniegt 25 % no minētās vidējās svērtās infrastruktūras lietošanas maksas, vai ja divas vai vairākas dalībvalstis piemēro uzcenojumu vienā un tajā pašā koridorā, un tad, ja tam piekrīt visas dalībvalstis, kas ietilpst minētajā koridorā un atrodas kaimiņos dalībvalstīm, kuru teritorijā atrodas tas koridora posms, kuram jāpiemēro uzcenojums, minētais uzcenojums drīkst pārsniegt 25 %, bet nedrīkst pārsniegt 50 % no vidējās svērtās infrastruktūras lietošanas maksas;

| c) | uzcenojuma piemērošana nedrīkst izraisīt netaisnīgu attieksmi pret komerciālo satiksmi salīdzinājumā ar citiem autoceļu lietotājiem; |
| --- | --- |

c)

uzcenojuma piemērošana nedrīkst izraisīt netaisnīgu attieksmi pret komerciālo satiksmi salīdzinājumā ar citiem autoceļu lietotājiem;

| d) | pirms uzcenojuma piemērošanas Komisijai iesniedz aprakstu par konkrēto uzcenojuma piemērošanas vietu un pierādījumu par lēmumu finansēt a) apakšpunktā minētās transporta infrastruktūras būvniecību vai transporta pakalpojumus; |
| --- | --- |

d)

pirms uzcenojuma piemērošanas Komisijai iesniedz aprakstu par konkrēto uzcenojuma piemērošanas vietu un pierādījumu par lēmumu finansēt a) apakšpunktā minētās transporta infrastruktūras būvniecību vai transporta pakalpojumus;

| e) | laikposmu, kad uzcenojumu paredzēts piemērot, nosaka un ierobežo iepriekš, un no gaidāmo ieņēmumu viedokļa tas ir saskanīgs ar to projektu finanšu plāniem un izmaksu un ieguvumu analīzi, kurus līdzfinansē ar ieņēmumiem no uzcenojuma. |
| --- | --- |

e)

laikposmu, kad uzcenojumu paredzēts piemērot, nosaka un ierobežo iepriekš, un no gaidāmo ieņēmumu viedokļa tas ir saskanīgs ar to projektu finanšu plāniem un izmaksu un ieguvumu analīzi, kurus līdzfinansē ar ieņēmumiem no uzcenojuma.

2.   Jauna pārrobežu projekta gadījumā uzcenojumu var piemērot tikai tad, ja tam piekrīt visas projektā iesaistītās dalībvalstis.

3.   Uzcenojumu var piemērot infrastruktūras lietošanas maksai, kas diferencēta saskaņā ar 7.g, 7.ga vai 7.gb pantu.

4.   Saņemot vajadzīgo informāciju no dalībvalsts, kas paredzējusi piemērot uzcenojumu, Komisija šo informāciju dara pieejamu 9.c pantā minētās komitejas locekļiem. Ja Komisija uzskata, ka plānotais uzcenojums neatbilst šā panta 1. punktā izklāstītajiem nosacījumiem, vai ja tā uzskata, ka plānotais uzcenojums ļoti negatīvi ietekmēs nomaļu reģionu ekonomisko attīstību, Komisija var pieņemt īstenošanas aktus, lai noraidītu attiecīgās dalībvalsts iesniegtās plānotās maksas vai lūgtu to grozījumu. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar pārbaudes procedūru, kas minēta 9.c panta 3. punktā.

5.   Uzcenojumu nedrīkst piemērot ceļa posmos, kuros iekasē maksu par satiksmes sastrēgumiem.

7.g pants

1.   Infrastruktūras lietošanas maksu var diferencēt, lai mazinātu satiksmes sastrēgumus un kaitējumu infrastruktūrai un optimizētu attiecīgās infrastruktūras izmantošanu vai veicinātu satiksmes drošību, ja ir izpildīti šādi nosacījumi:

| a) | diferenciācija ir pārskatāma, publiskota un visiem lietotājiem pieejama ar vienādiem nosacījumiem; |
| --- | --- |

a)

diferenciācija ir pārskatāma, publiskota un visiem lietotājiem pieejama ar vienādiem nosacījumiem;

| b) | diferenciāciju piemēro, ievērojot diennakts laiku un dienas vai sezonas tipu; |
| --- | --- |

b)

diferenciāciju piemēro, ievērojot diennakts laiku un dienas vai sezonas tipu;

| c) | infrastruktūras lietošanas maksa 7.b pantā minētās vidējās svērtās infrastruktūras lietošanas maksas maksimālo līmeni nepārsniedz par vairāk nekā 175 %; |
| --- | --- |

c)

infrastruktūras lietošanas maksa 7.b pantā minētās vidējās svērtās infrastruktūras lietošanas maksas maksimālo līmeni nepārsniedz par vairāk nekā 175 %;

| d) | visintensīvākās satiksmes laiks, kad satiksmes sastrēgumu mazināšanai iekasē lielāku infrastruktūras lietošanas maksu, nav ilgāks par sešām stundām dienā; |
| --- | --- |

d)

visintensīvākās satiksmes laiks, kad satiksmes sastrēgumu mazināšanai iekasē lielāku infrastruktūras lietošanas maksu, nav ilgāks par sešām stundām dienā;

| e) | diferenciāciju ceļa posmam, kurā rodas satiksmes sastrēgumi, nosaka un piemēro pārredzamā un ieņēmumu ziņā neitrālā veidā tā, lai mazāka autoceļu nodeva būtu jāmaksā autoceļu lietotājiem, kuri izvēlas braukt periodos, kad ceļš ir mazāk noslogots, un lielāka autoceļu nodeva būtu jāmaksā autoceļu lietotājiem, kuri šo pašu ceļa posmu izmanto satiksmes sastrēgumstundās; |
| --- | --- |

e)

diferenciāciju ceļa posmam, kurā rodas satiksmes sastrēgumi, nosaka un piemēro pārredzamā un ieņēmumu ziņā neitrālā veidā tā, lai mazāka autoceļu nodeva būtu jāmaksā autoceļu lietotājiem, kuri izvēlas braukt periodos, kad ceļš ir mazāk noslogots, un lielāka autoceļu nodeva būtu jāmaksā autoceļu lietotājiem, kuri šo pašu ceļa posmu izmanto satiksmes sastrēgumstundās;

| f) | attiecīgajā ceļa posmā maksa par satiksmes sastrēgumiem netiek iekasēta.
  Dalībvalsts, kura vēlas ieviest šādu diferenciāciju vai mainīt spēkā esošo, informē par to Komisiju un sniedz tai informāciju, kas nepieciešama, lai pārliecinātos, ka nosacījumi ir izpildīti. |
| --- | --- |

f)

attiecīgajā ceļa posmā maksa par satiksmes sastrēgumiem netiek iekasēta.

Dalībvalsts, kura vēlas ieviest šādu diferenciāciju vai mainīt spēkā esošo, informē par to Komisiju un sniedz tai informāciju, kas nepieciešama, lai pārliecinātos, ka nosacījumi ir izpildīti.

2.   Līdz brīdim, kad sāk piemērot 7.ga pantā minēto infrastruktūras lietošanas maksas un lietošanas maksas diferenciāciju attiecībā uz lielas noslodzes transportlīdzekļiem, dalībvalstis diferencē infrastruktūras lietošanas maksu saskaņā ar transportlīdzekļa Euro emisiju klasi tā, lai infrastruktūras lietošanas maksa nepārsniegtu vairāk nekā par 100 % tās maksas summas, ko iekasē par tādiem pašiem transportlīdzekļiem, kuri atbilst visstingrākajiem Euro emisiju standartiem. Tiklīdz infrastruktūras lietošanas maksa un lietošanas maksa ir diferencēta, ievērojot 7.ga pantu, dalībvalstis var izbeigt diferencēšanu saskaņā ar Euro emisiju klasi.

Atkāpjoties no pirmās daļas, dalībvalsts var nolemt nepiemērot prasību diferencēt infrastruktūras lietošanas maksu, ja pastāv jebkurš no šādiem apstākļiem:

| a) | tas būtiski mazinātu autoceļu nodevu iekasēšanas sistēmu saskaņotību dalībvalsts teritorijā; |
| --- | --- |

a)

tas būtiski mazinātu autoceļu nodevu iekasēšanas sistēmu saskaņotību dalībvalsts teritorijā;

| b) | tehniskā ziņā nebūtu lietderīgi ieviest diferenciāciju attiecīgajā autoceļu nodevu iekasēšanas sistēmā; |
| --- | --- |

b)

tehniskā ziņā nebūtu lietderīgi ieviest diferenciāciju attiecīgajā autoceļu nodevu iekasēšanas sistēmā;

| c) | tas uz citiem ceļiem novirzītu tādus transportlīdzekļus, kas izraisa vislielāko piesārņojumu, un negatīvi ietekmētu ceļu satiksmes drošību un sabiedrības veselību; |
| --- | --- |

c)

tas uz citiem ceļiem novirzītu tādus transportlīdzekļus, kas izraisa vislielāko piesārņojumu, un negatīvi ietekmētu ceļu satiksmes drošību un sabiedrības veselību;

| d) | autoceļu nodevā būtu iekļauta maksa par ārējām izmaksām saistībā ar gaisa piesārņojumu. |
| --- | --- |

d)

autoceļu nodevā būtu iekļauta maksa par ārējām izmaksām saistībā ar gaisa piesārņojumu.

Par visām šādām atkāpēm vai izņēmumiem ziņo Komisijai.

3.   Šajā pantā minētā diferenciācija nav paredzēta, lai radītu papildu ieņēmumus.”;

| 11) | iekļauj šādus pantus:

  “7.ga pants

  1.   Dalībvalstis veic infrastruktūras lietošanas maksas un lietošanas maksas diferenciāciju attiecībā uz lielas noslodzes transportlīdzekļiem saskaņā ar šo pantu.
  Dalībvalstis minēto diferenciāciju piemēro lielas noslodzes transportlīdzekļu apakšgrupām, uz kurām attiecas Regulas (ES) 2019/1242 2. panta 1. punkta a)–d) apakšpunkts, vēlākais divus gadus pēc tam, kad īstenošanas aktos, kuri pieņemti saskaņā ar minētās regulas 11. panta 1. punktu, minētajām transportlīdzekļu apakšgrupām ir publicētas atsauces CO2 emisijas.
  Minēto diferenciāciju šā panta 2. punktā minētajām CO2 emisiju 1., 4. un 5. klasēm piemēro lielas noslodzes transportlīdzekļu grupām, uz ko Regulas (ES) 2019/1242 2. panta 1. punkta a)–d) apakšpunkts neattiecas, vēlākais divus gadus pēc tam, kad īstenošanas aktos, kuri pieņemti saskaņā ar šā panta 7. punktu, attiecīgajai grupai ir publicētas atsauces CO2 emisijas. Ja Regulas (ES) 2019/1242 I pielikuma 5.1. punkts ar Savienības leģislatīvu aktu tiek grozīts tā, lai aptvertu atsauces CO2 emisijas, kas relevantas lielas noslodzes transportlīdzekļu grupai, tad šādas atsauces CO2 emisijas vairs nav jānosaka, ievērojot šā panta 7. punktu, bet gan saskaņā ar minētās regulas I pielikuma 5.1. punktu.
  Ja emisiju samazinājuma trajektorijas lielas noslodzes transportlīdzekļu grupām, uz ko neattiecas Regulas (ES) 2019/1242 2. panta 1. punkta a)–d) apakšpunkts, ir noteiktas Savienības leģislatīvajā aktā, ar ko groza minētās regulas I pielikuma 5.1. punktu, diferenciāciju CO2 emisiju 2. un 3. klasei, kā noteikts šā panta 2. punktā, piemēro no dienas, kad stājas spēkā jaunās emisiju samazinājuma trajektorijas.
  Neskarot 3. punktā paredzēto samazinājumu likmes, no 2022. gada 24. marta līdz 2025. gada 31. decembrim dalībvalstis var paredzēt samazinātas infrastruktūras lietošanas maksas vai lietošanas maksas likmes vai izņēmumus no infrastruktūras lietošanas maksas vai lietošanas maksas jebkuras transportlīdzekļu grupas bezemisiju transportlīdzekļiem. No 2026. gada 1. janvāra šādus samazinājumus ierobežo tā, ka tie nepārsniedz 75 % salīdzinājumā ar CO2 emisiju 1. klasei piemēroto maksu, kā noteikts 2. punktā.


  2.   Neskarot 1. punktu, dalībvalstis katram lielas noslodzes transportlīdzekļa tipam nosaka šādas CO2 emisiju klases:


  a) | CO2 emisiju 1. klase – transportlīdzekļi, kas nepieder ne pie vienas no b)–e) apakšpunktā minētajām CO2 emisiju klasēm; |
| --- | --- | --- |

11)

iekļauj šādus pantus:

“7.ga pants

1.   Dalībvalstis veic infrastruktūras lietošanas maksas un lietošanas maksas diferenciāciju attiecībā uz lielas noslodzes transportlīdzekļiem saskaņā ar šo pantu.

Dalībvalstis minēto diferenciāciju piemēro lielas noslodzes transportlīdzekļu apakšgrupām, uz kurām attiecas Regulas (ES) 2019/1242 2. panta 1. punkta a)–d) apakšpunkts, vēlākais divus gadus pēc tam, kad īstenošanas aktos, kuri pieņemti saskaņā ar minētās regulas 11. panta 1. punktu, minētajām transportlīdzekļu apakšgrupām ir publicētas atsauces CO2 emisijas.

Minēto diferenciāciju šā panta 2. punktā minētajām CO2 emisiju 1., 4. un 5. klasēm piemēro lielas noslodzes transportlīdzekļu grupām, uz ko Regulas (ES) 2019/1242 2. panta 1. punkta a)–d) apakšpunkts neattiecas, vēlākais divus gadus pēc tam, kad īstenošanas aktos, kuri pieņemti saskaņā ar šā panta 7. punktu, attiecīgajai grupai ir publicētas atsauces CO2 emisijas. Ja Regulas (ES) 2019/1242 I pielikuma 5.1. punkts ar Savienības leģislatīvu aktu tiek grozīts tā, lai aptvertu atsauces CO2 emisijas, kas relevantas lielas noslodzes transportlīdzekļu grupai, tad šādas atsauces CO2 emisijas vairs nav jānosaka, ievērojot šā panta 7. punktu, bet gan saskaņā ar minētās regulas I pielikuma 5.1. punktu.

Ja emisiju samazinājuma trajektorijas lielas noslodzes transportlīdzekļu grupām, uz ko neattiecas Regulas (ES) 2019/1242 2. panta 1. punkta a)–d) apakšpunkts, ir noteiktas Savienības leģislatīvajā aktā, ar ko groza minētās regulas I pielikuma 5.1. punktu, diferenciāciju CO2 emisiju 2. un 3. klasei, kā noteikts šā panta 2. punktā, piemēro no dienas, kad stājas spēkā jaunās emisiju samazinājuma trajektorijas.

Neskarot 3. punktā paredzēto samazinājumu likmes, no 2022. gada 24. marta līdz 2025. gada 31. decembrim dalībvalstis var paredzēt samazinātas infrastruktūras lietošanas maksas vai lietošanas maksas likmes vai izņēmumus no infrastruktūras lietošanas maksas vai lietošanas maksas jebkuras transportlīdzekļu grupas bezemisiju transportlīdzekļiem. No 2026. gada 1. janvāra šādus samazinājumus ierobežo tā, ka tie nepārsniedz 75 % salīdzinājumā ar CO2 emisiju 1. klasei piemēroto maksu, kā noteikts 2. punktā.

2.   Neskarot 1. punktu, dalībvalstis katram lielas noslodzes transportlīdzekļa tipam nosaka šādas CO2 emisiju klases:

a)

CO2 emisiju 1. klase – transportlīdzekļi, kas nepieder ne pie vienas no b)–e) apakšpunktā minētajām CO2 emisiju klasēm;

| b) | CO2 emisiju 2. klase – transportlīdzekļu apakšgrupas sg transportlīdzekļi, kas pirmo reizi reģistrēti Y gada pārskata periodā un kuru CO2 emisijas ir par vairāk nekā 5 % zemākas par emisiju samazinājuma trajektoriju Y gada pārskata periodam un transportlīdzekļu apakšgrupai sg, bet kuri nepieder nevienai no c), d) un e) apakšpunktā minētajām CO2 emisiju klasēm; |
| --- | --- |

b)

CO2 emisiju 2. klase – transportlīdzekļu apakšgrupas sg transportlīdzekļi, kas pirmo reizi reģistrēti Y gada pārskata periodā un kuru CO2 emisijas ir par vairāk nekā 5 % zemākas par emisiju samazinājuma trajektoriju Y gada pārskata periodam un transportlīdzekļu apakšgrupai sg, bet kuri nepieder nevienai no c), d) un e) apakšpunktā minētajām CO2 emisiju klasēm;

| c) | CO2 emisiju 3. klase – transportlīdzekļu apakšgrupas sg transportlīdzekļi, kas pirmo reizi reģistrēti Y gada pārskata periodā un kuru CO2 emisijas ir par vairāk nekā 8 % zemākas par emisiju samazinājuma trajektoriju Y gada pārskata periodam un to transportlīdzekļu apakšgrupai sg, kuri nepieder nevienai no d) un e) apakšpunktā minētajām CO2 emisiju klasēm; |
| --- | --- |

c)

CO2 emisiju 3. klase – transportlīdzekļu apakšgrupas sg transportlīdzekļi, kas pirmo reizi reģistrēti Y gada pārskata periodā un kuru CO2 emisijas ir par vairāk nekā 8 % zemākas par emisiju samazinājuma trajektoriju Y gada pārskata periodam un to transportlīdzekļu apakšgrupai sg, kuri nepieder nevienai no d) un e) apakšpunktā minētajām CO2 emisiju klasēm;

| d) | CO2 emisiju 4. klase – mazemisiju lielas noslodzes transportlīdzekļi; |
| --- | --- |

d)

CO2 emisiju 4. klase – mazemisiju lielas noslodzes transportlīdzekļi;

| e) | CO2 emisiju 5. klase – bezemisiju transportlīdzekļi. |
| --- | --- |

e)

CO2 emisiju 5. klase – bezemisiju transportlīdzekļi.

Dalībvalstis nodrošina, ka tāda transportlīdzekļa klasifikācija, kas pieder CO2 emisiju 2. vai 3. klasei, tiek atkārtoti novērtēta ik pēc sešiem gadiem pēc tā pirmās reģistrācijas dienas un ka attiecīgā gadījumā transportlīdzeklis tiek pārklasificēts attiecīgajā emisiju klasē, pamatojoties uz tajā laikā piemērojamām robežvērtībām. Pārklasificēšana attiecībā uz lietošanas maksu stājas spēkā vēlākais pirmajā tās derīguma dienā, kas ir minētās pārklasificēšanas diena vai diena pēc tās.

3.   Neskarot 1. punktu, samazinātu maksu piemēro CO2 emisiju 2., 3. 4. un 5. klases transportlīdzekļiem šādi:

| a) | CO2 emisiju 2. klase – 5 % līdz 15 % samazinājums salīdzinājumā ar maksu, ko piemēro CO2 emisiju 1. klasei; |
| --- | --- |

a)

CO2 emisiju 2. klase – 5 % līdz 15 % samazinājums salīdzinājumā ar maksu, ko piemēro CO2 emisiju 1. klasei;

| b) | CO2 emisiju 3. klase – 15 % līdz 30 % samazinājums salīdzinājumā ar maksu, ko piemēro CO2 emisiju 1. klasei; |
| --- | --- |

b)

CO2 emisiju 3. klase – 15 % līdz 30 % samazinājums salīdzinājumā ar maksu, ko piemēro CO2 emisiju 1. klasei;

| c) | CO2 emisiju 4. klase – 30 % līdz 50 % samazinājums salīdzinājumā ar maksu, ko piemēro CO2 emisiju 1. klasei; |
| --- | --- |

c)

CO2 emisiju 4. klase – 30 % līdz 50 % samazinājums salīdzinājumā ar maksu, ko piemēro CO2 emisiju 1. klasei;

| d) | CO2 emisiju 5. klase – 50 % līdz 75 % samazinājums salīdzinājumā ar maksu, ko piemēro CO2 emisiju 1. klasei. |
| --- | --- |

d)

CO2 emisiju 5. klase – 50 % līdz 75 % samazinājums salīdzinājumā ar maksu, ko piemēro CO2 emisiju 1. klasei.

Ja infrastruktūras lietošanas maksu vai lietošanas maksu diferencē arī saskaņā ar Euro emisiju klasi, pirmajā daļā minētos samazinājumus piemēro, tos salīdzinot ar maksu, ko piemēro visstingrākajiem Euro emisiju standartiem.

4.   Šajā pantā minētā diferenciācija nav paredzēta, lai radītu papildu ieņēmumus.

5.   Atkāpjoties no 1. punkta, dalībvalsts var nolemt nepiemērot prasību par infrastruktūras lietošanas maksas diferencēšanu saskaņā ar 2. punktu, ja maksa par ārējām izmaksām saistībā ar CO2 emisijām tiek iekasēta un diferencēta saskaņā ar atsauces vērtībām maksai par ārējām izmaksām saistībā ar CO2 emisijām, kas izklāstītas IIIc pielikumā.

6.   Tajos ceļa posmos, kur transportlīdzekli pārbaudāmi darbina bez CO2 emisijām, dalībvalstis minētajam transportlīdzeklim var piemērot samazinātu maksu atbilstīgi CO2 emisiju 5. klasei. Dalībvalstis, kas izmanto minēto iespēju, minētajam transportlīdzeklim citos ceļa posmos piemēro maksu, kas piemērojama CO2 emisiju 1. klasei.

7.   Komisija pieņem īstenošanas aktus, lai precizētu atsauces CO2 emisijas tām transportlīdzekļu grupām, uz kurām Regulas (ES) 2019/1242 2. panta 1. punkta a)–d) apakšpunkts neattiecas.

Minētajos īstenošanas aktos iekļauj datus, kuri ir relevanti katrai transportlīdzekļu grupai, kas publicētas Regulas (ES) 2018/956 10. pantā minētajā ziņojumā. Komisija minētos īstenošanas aktus pieņem vēlākais sešus mēnešus pēc tam, kad ir publicēts attiecīgais Regulas (ES) 2018/956 10. pantā minētais ziņojums.

8.   Līdz 2027. gada 25. martam Komisija izvērtē maksas diferencēšanas īstenošanu un efektivitāti, pamatojoties uz šajā pantā minētajām CO2 emisijām un to, vai tā joprojām ir vajadzīga, kā arī tās saskaņotību ar Direktīvu 2003/87/EK un 2003/96/EK. Pamatojoties uz minēto izvērtējumu, Komisija attiecīgā gadījumā iesniedz leģislatīvu priekšlikumu grozīt attiecīgos šīs direktīvas noteikumus par maksas diferencēšanu uz CO2 emisiju pamata.

9.   Komisija ik pēc pieciem gadiem pēc 2022. gada 24. marta pārskata II pielikumā iekļautās lietošanas maksu maksimālās likmes un 3. punktā minētos samazinājuma līmeņus un attiecīgā gadījumā, pamatojoties uz minētās pārskatīšanas rezultātiem, iesniedz leģislatīvu priekšlikumu grozīt minētos noteikumus.

10.   Komisija 30 mēnešus pēc 2022. gada 24. marta sagatavo ziņojumu, kurā izvērtē šīs direktīvas 7.ga panta 2. punkta b) un c) apakšpunktā minēto CO2 emisiju 2. un 3. klases robežvērtību lietderību attiecībā pret atsauces emisijām, kas publicētas saskaņā ar Regulas (ES) 2019/1242 11. panta 1. punktu, vai CO2 emisijām, par kurām ziņots saskaņā ar Regulu (ES) 2018/956, un attiecīgā gadījumā, pamatojoties uz minētās izvērtēšanas rezultātiem, iesniedz leģislatīvu priekšlikumu grozīt minētās robežvērtības.

11.   Maksas diferencēšanas piemērošana, pamatojoties uz šajā pantā minētajām CO2 emisijām nav obligāta, ja tiek piemērots cits Savienības pasākums oglekļa cenas noteikšanai autotransporta jomā.

7.gb pants

1.   Mazas noslodzes transportlīdzekļiem dalībvalstis autoceļu nodevas un lietošanas maksas var diferencēt atkarībā no transportlīdzekļa vidiskā snieguma, kas noteikts ar īpatnējām CO2 emisijām kombinētos vai svērtos kombinētos apstākļos, kas reģistrētas transportlīdzekļa atbilstības sertifikāta 49. ailē, un atkarībā no raksturlielumiem saskaņā ar Euro emisiju standartiem.

Neskarot šā panta 2. punktu, zemākas autoceļu nodevu un lietošanas maksu likmes piemēro vieglajiem pasažieru automobiļiem, mikroautobusiem un vieglajiem komerciālajiem transportlīdzekļiem, kas atbilst abiem šādiem nosacījumiem:

| a) | to īpatnējās CO2 emisijas, kas noteiktas saskaņā ar Komisijas Regulu (ES) 2017/1151 (*), ir nulle vai ir zemākas par šādiem līmeņiem:


  i) | laikposmam no 2021. līdz 2024. gadam – ES autoparka mērķrādītāji2021,kas noteikti saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2019/631 (**) I pielikuma A daļas 6. punktu un B daļas 6. punktu; |
| --- | --- | --- |

a)

to īpatnējās CO2 emisijas, kas noteiktas saskaņā ar Komisijas Regulu (ES) 2017/1151 (*), ir nulle vai ir zemākas par šādiem līmeņiem:

i)

laikposmam no 2021. līdz 2024. gadam – ES autoparka mērķrādītāji2021,kas noteikti saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2019/631 (**) I pielikuma A daļas 6. punktu un B daļas 6. punktu;

| ii) | laikposmam no 2025. līdz 2029. gadam – ES autoparka mērķrādītāji, kas noteikti saskaņā ar Regulas (ES) 2019/631 I pielikuma A daļas 6.1.1. punktu un B daļas 6.1.1. punktu; |
| --- | --- |

ii)

laikposmam no 2025. līdz 2029. gadam – ES autoparka mērķrādītāji, kas noteikti saskaņā ar Regulas (ES) 2019/631 I pielikuma A daļas 6.1.1. punktu un B daļas 6.1.1. punktu;

| iii) | laikposmam pēc 2030. gada – ES autoparka mērķrādītāji, kas noteikti saskaņā ar Regulas (ES) 2019/631 I pielikuma A daļas 6.1.2. punktu un B daļas 6.1.2. punktu. |
| --- | --- |

iii)

laikposmam pēc 2030. gada – ES autoparka mērķrādītāji, kas noteikti saskaņā ar Regulas (ES) 2019/631 I pielikuma A daļas 6.1.2. punktu un B daļas 6.1.2. punktu.

| b) | to piesārņotāju emisijas, kas noteiktas saskaņā ar Regulu (ES) 2017/1151, jāprecizē šīs direktīvas VII pielikumā iekļautajā tabulā. Samazinājumu šīs direktīvas VII pielikumā minētajiem bezemisiju transportlīdzekļiem dalībvalstis var piemērot, samazinājumus par citām emisiju standartu kategorijām, kas minētas tajā pašā pielikumā, nepiemērojot. |
| --- | --- |

b)

to piesārņotāju emisijas, kas noteiktas saskaņā ar Regulu (ES) 2017/1151, jāprecizē šīs direktīvas VII pielikumā iekļautajā tabulā. Samazinājumu šīs direktīvas VII pielikumā minētajiem bezemisiju transportlīdzekļiem dalībvalstis var piemērot, samazinājumus par citām emisiju standartu kategorijām, kas minētas tajā pašā pielikumā, nepiemērojot.

2.   No 2026. gada 1. janvāra dalībvalstis, ja tas ir tehniski iespējams, diferencē autoceļu nodevas un lietošanas maksu gada likmes vieglajiem kravas automobiļiem un mikroautobusiem atkarībā no transportlīdzekļa vidiskā snieguma saskaņā ar VII pielikumā izklāstītajiem noteikumiem. Šajā nolūkā 1. punkta otrās daļas noteikumi ir indikatīvi.

Ja dalībvalstis izvēlas piemērot atšķirīgus emisiju standartu kritērijus vai zemāku samazinājuma līmeni, nekā izklāstīts 1. punktā, vai kas izvēlas iekļaut atšķirīgus vai papildu kritērijus, tās par savu izvēli paziņo Komisijai un pamato to vismaz sešus mēnešus pirms jebkuras diferenciācijas ieviešanas.

Tomēr dalībvalstis var izvēlēties samazinājumus piemērot tikai bezemisiju transportlīdzekļiem, nepiemērojot nekādu diferenciāciju citiem transportlīdzekļiem un par to Komisijai nepaziņojot.

3.   Ja tiek ievēroti 1. un 2. punktā izklāstītie nosacījumi, dalībvalstis var ņemt vērā transportlīdzekļa vidiskā snieguma uzlabojumus, kas saistīti ar tā pārbūvi alternatīvu degvielu izmantošanai.

4.   Dalībvalstis var pieņemt izņēmuma pasākumus, lai noteiktu maksas vēsturiskiem transportlīdzekļiem.

5.   Šajā pantā minētā diferenciācija nav paredzēta, lai radītu papildu ieņēmumus.

(*)  Komisijas Regula (ES) 2017/1151 (2017. gada 1. jūnijs), ar ko papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 715/2007 par tipa apstiprinājumu mehāniskiem transportlīdzekļiem attiecībā uz emisijām no vieglajiem pasažieru un komerciālajiem transportlīdzekļiem (“Euro 5” un “Euro 6”) un par piekļuvi transportlīdzekļa remonta un tehniskās apkopes informācijai, groza Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2007/46/EK, Komisijas Regulu (EK) Nr. 692/2008 un Komisijas Regulu (ES) Nr. 1230/2012 un atceļ Komisijas Regulu (EK) Nr. 692/2008 (OV L 175, 7.7.2017., 1. lpp.)."

*

(**)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2019/631 (2019. gada 17. aprīlis) par CO2 emisiju standartu noteikšanu jauniem vieglajiem pasažieru automobiļiem un jauniem vieglajiem komerciālajiem transportlīdzekļiem un ar kuru atceļ Regulu (EK) Nr. 443/2009 un Regulu (ES) Nr. 510/2011 (OV L 111, 25.4.2019., 13. lpp.).”;"

**

2

| 12) | direktīvas 7.h pantu groza šādi:


  a) | panta 1. punktu groza šādi:


  i) | ievadtekstu aizstāj ar šādu:

  “1.   Vismaz sešus mēnešus pirms jauna vai būtiski mainīta infrastruktūras lietošanas maksas iekasēšanas režīma ieviešanas dalībvalstis nosūta Komisijai:”; |
| --- | --- | --- | --- |

12)

direktīvas 7.h pantu groza šādi:

a)

panta 1. punktu groza šādi:

i)

ievadtekstu aizstāj ar šādu:

“1.   Vismaz sešus mēnešus pirms jauna vai būtiski mainīta infrastruktūras lietošanas maksas iekasēšanas režīma ieviešanas dalībvalstis nosūta Komisijai:”;

| ii) | punkta a) apakšpunktam pievieno šādu ievilkumu:


  “— | attiecīgā gadījumā skaidru informāciju par autoceļu nodevu iekasēšanas elektroniskās sistēmas galvenajiem parametriem, arī par sadarbspēju;”; |
| --- | --- | --- |

ii)

punkta a) apakšpunktam pievieno šādu ievilkumu:

“—

attiecīgā gadījumā skaidru informāciju par autoceļu nodevu iekasēšanas elektroniskās sistēmas galvenajiem parametriem, arī par sadarbspēju;”;

| b) | iekļauj šādu punktu:

  “1.a   Dalībvalsts, nosūtot informāciju Komisijai saskaņā ar 1. punktu, var ietvert informāciju par vairāk nekā vienu grozījumu infrastruktūras lietošanas maksas iekasēšanas režīmā. Ja Komisija jau ir informēta par grozījumu tiek uzskatīts, ka dalībvalsts jau ir izpildījusi 1. punkta informēšanas prasības, un ka grozījumu var īstenot, vairs neinformējot Komisiju.”; |
| --- | --- |

b)

iekļauj šādu punktu:

“1.a   Dalībvalsts, nosūtot informāciju Komisijai saskaņā ar 1. punktu, var ietvert informāciju par vairāk nekā vienu grozījumu infrastruktūras lietošanas maksas iekasēšanas režīmā. Ja Komisija jau ir informēta par grozījumu tiek uzskatīts, ka dalībvalsts jau ir izpildījusi 1. punkta informēšanas prasības, un ka grozījumu var īstenot, vairs neinformējot Komisiju.”;

| c) | panta 3. punktu aizstāj ar šādu:

  “3.   Pirms jauna vai būtiski grozīta maksas par ārējām izmaksām vai maksas par satiksmes sastrēgumiem iekasēšanas režīma ieviešanas dalībvalstis informē Komisiju par attiecīgo tīklu un plānotajām likmēm katrā transportlīdzekļu kategorijā un emisiju klasē un – attiecīgā gadījumā – paziņo Komisijai saskaņā ar IIIa pielikuma 2. punktu vai V pielikuma 2. punktu.”; |
| --- | --- |

c)

panta 3. punktu aizstāj ar šādu:

“3.   Pirms jauna vai būtiski grozīta maksas par ārējām izmaksām vai maksas par satiksmes sastrēgumiem iekasēšanas režīma ieviešanas dalībvalstis informē Komisiju par attiecīgo tīklu un plānotajām likmēm katrā transportlīdzekļu kategorijā un emisiju klasē un – attiecīgā gadījumā – paziņo Komisijai saskaņā ar IIIa pielikuma 2. punktu vai V pielikuma 2. punktu.”;

| d) | panta 4. punktu svītro; |
| --- | --- |

d)

panta 4. punktu svītro;

| 13) | direktīvas 7.i pantu groza šādi:


  a) | panta 2. punkta b) un c) apakšpunktu aizstāj ar šādiem:


  “b) | šādas atlaides vai samazinājumi atbilst faktiskajiem administratīvo izmaksu ietaupījumiem, kas rodas, apstrādājot informāciju par regulārajiem lietotājiem, salīdzinājumā ar neregulārajiem lietotājiem; |
| --- | --- | --- | --- |

13)

direktīvas 7.i pantu groza šādi:

a)

panta 2. punkta b) un c) apakšpunktu aizstāj ar šādiem:

“b)

šādas atlaides vai samazinājumi atbilst faktiskajiem administratīvo izmaksu ietaupījumiem, kas rodas, apstrādājot informāciju par regulārajiem lietotājiem, salīdzinājumā ar neregulārajiem lietotājiem;

| c) | samazinājumi nepārsniedz 13 % no infrastruktūras lietošanas maksas, ko maksā tādi paši transportlīdzekļi, kuri nevar pretendēt uz atlaidēm vai samazinātu maksu.”; |
| --- | --- |

c)

samazinājumi nepārsniedz 13 % no infrastruktūras lietošanas maksas, ko maksā tādi paši transportlīdzekļi, kuri nevar pretendēt uz atlaidēm vai samazinātu maksu.”;

| b) | iekļauj šādu punktu:

  “2.a   Dalībvalstis var paredzēt infrastruktūras lietošanas maksas atlaides vai samazinājumus vieglajiem pasažieru automobiļiem regulāru lietotāju gadījumā, jo īpaši reti apdzīvotās vietās un lielpilsētu nomalēs. Ieņēmumu samazinājumu, kas izriet no regulārajiem lietotājiem piešķirtajām atlaidēm, nepiemēro mazāk regulāriem lietotājiem.”; |
| --- | --- |

b)

iekļauj šādu punktu:

“2.a   Dalībvalstis var paredzēt infrastruktūras lietošanas maksas atlaides vai samazinājumus vieglajiem pasažieru automobiļiem regulāru lietotāju gadījumā, jo īpaši reti apdzīvotās vietās un lielpilsētu nomalēs. Ieņēmumu samazinājumu, kas izriet no regulārajiem lietotājiem piešķirtajām atlaidēm, nepiemēro mazāk regulāriem lietotājiem.”;

| c) | panta 3. punktu aizstāj ar šādu:

  “3.   Ievērojot šīs direktīvas 7.g panta 1. punkta b) apakšpunktā un 7.g panta 3. punktā minētos nosacījumus, attiecībā uz galvenajiem Eiropas transporta pamattīkla projektiem, kuru kartes ir dotas Regulas (ES) Nr. 1315/2013 I pielikumā, autoceļu nodevu likmēm var piemērot citādu diferenciāciju, lai šiem projektiem nodrošinātu komerciālu dzīvotspēju, ja ar tiem tieši konkurē citi transporta veidi. Tā rezultātā iegūtā maksas noteikšanas struktūra ir lineāra un samērīga. Tās detaļas tiek publiskotas un tā ir visiem lietotājiem pieejama ar vienādiem nosacījumiem. Tā nerada situāciju, kad papildu izmaksas augstāku autoceļu nodevu veidā tiek novirzītas uz citiem lietotājiem.”; |
| --- | --- |

c)

panta 3. punktu aizstāj ar šādu:

“3.   Ievērojot šīs direktīvas 7.g panta 1. punkta b) apakšpunktā un 7.g panta 3. punktā minētos nosacījumus, attiecībā uz galvenajiem Eiropas transporta pamattīkla projektiem, kuru kartes ir dotas Regulas (ES) Nr. 1315/2013 I pielikumā, autoceļu nodevu likmēm var piemērot citādu diferenciāciju, lai šiem projektiem nodrošinātu komerciālu dzīvotspēju, ja ar tiem tieši konkurē citi transporta veidi. Tā rezultātā iegūtā maksas noteikšanas struktūra ir lineāra un samērīga. Tās detaļas tiek publiskotas un tā ir visiem lietotājiem pieejama ar vienādiem nosacījumiem. Tā nerada situāciju, kad papildu izmaksas augstāku autoceļu nodevu veidā tiek novirzītas uz citiem lietotājiem.”;

| 14) | direktīvas 7.j pantu groza šādi:


  a) | panta 1. punktu aizstāj ar šādu:

  “1.   Autoceļu nodevas un lietošanas maksu piemēro un iekasē, un to samaksu pārrauga tā, lai iespējami mazāk traucētu brīvu satiksmes plūsmu un lai pie Savienības iekšējām robežām nenotiktu nekādas obligātas pārbaudes vai kontroles pasākumi. Lai to nodrošinātu, dalībvalstis sadarbojas, izstrādājot metodes, kā ceļa lietotāji vismaz elektroniski vai izmantojot parastus maksāšanas līdzekļus uz robežas vai lielākajās tirdzniecības vietās var samaksāt autoceļu nodevas un lietošanas maksas 24 stundas diennaktī gan dalībvalstīs, kur minētās nodevas un maksas tiek piemērotas, gan ārpus tām. Dalībvalstīm nav pienākuma nodrošināt fiziskas maksājumu iekasēšanas vietas.”; |
| --- | --- | --- |

14)

direktīvas 7.j pantu groza šādi:

a)

panta 1. punktu aizstāj ar šādu:

“1.   Autoceļu nodevas un lietošanas maksu piemēro un iekasē, un to samaksu pārrauga tā, lai iespējami mazāk traucētu brīvu satiksmes plūsmu un lai pie Savienības iekšējām robežām nenotiktu nekādas obligātas pārbaudes vai kontroles pasākumi. Lai to nodrošinātu, dalībvalstis sadarbojas, izstrādājot metodes, kā ceļa lietotāji vismaz elektroniski vai izmantojot parastus maksāšanas līdzekļus uz robežas vai lielākajās tirdzniecības vietās var samaksāt autoceļu nodevas un lietošanas maksas 24 stundas diennaktī gan dalībvalstīs, kur minētās nodevas un maksas tiek piemērotas, gan ārpus tām. Dalībvalstīm nav pienākuma nodrošināt fiziskas maksājumu iekasēšanas vietas.”;

| b) | pantā iekļauj šādu punktu:

  “2.a   Ja transportlīdzekļa vadītājs vai attiecīgā gadījumā pārvadātājs vai Eiropas autoceļu lietotāju nodevu elektroniskās iekasēšanas sistēmas (EETS) pakalpojumu sniedzējs 7.g panta 2. punkta, 7.ga panta vai 7.gb panta nolūkos nevar sniegt pierādījumus par transportlīdzekļa emisiju klasi, dalībvalstis var piemērot maksimālās pieļaujamās autoceļu nodevas un lietošanas maksas.
  Dalībvalstis īsteno pasākumus, kas nepieciešami, lai nodrošinātu, ka pirms infrastruktūras izmantošanas autoceļu lietotāji var deklarēt transportlīdzekļa emisiju klasi vismaz ar elektroniskiem līdzekļiem. Dalībvalstis var piedāvāt elektroniskus un neelektroniskus līdzekļus, ar ko lietotājam dod iespēju sniegt pierādījumus, lai varētu izmantot autoceļu nodevu samazinājumus, vai attiecīgā gadījumā, ja notiek pārbaude. Dalībvalstis var pieprasīt, lai pirms infrastruktūras izmantošanas ar elektroniskiem līdzekļiem tiek iesniegti pierādījumi.
  Dalībvalstis var veikt vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu, ka pierādījumu sniegšana pēc infrastruktūras izmantošanas tiek pieņemta 30 dienas vai ilgāku laikposmu, ko nosaka dalībvalstis pēc infrastruktūras izmantošanas, un lai nodrošinātu, ka tiek atlīdzināta jebkāda starpība starp piemērotajām ceļa nodevām vai lietošanas maksām un ceļa nodevām vai lietošanas maksu, kas atbilst attiecīgā transportlīdzekļa emisiju klasei un kas izriet no pierādījumiem, kuri iesniegti noteiktajā termiņā.”; |
| --- | --- |

b)

pantā iekļauj šādu punktu:

“2.a   Ja transportlīdzekļa vadītājs vai attiecīgā gadījumā pārvadātājs vai Eiropas autoceļu lietotāju nodevu elektroniskās iekasēšanas sistēmas (EETS) pakalpojumu sniedzējs 7.g panta 2. punkta, 7.ga panta vai 7.gb panta nolūkos nevar sniegt pierādījumus par transportlīdzekļa emisiju klasi, dalībvalstis var piemērot maksimālās pieļaujamās autoceļu nodevas un lietošanas maksas.

Dalībvalstis īsteno pasākumus, kas nepieciešami, lai nodrošinātu, ka pirms infrastruktūras izmantošanas autoceļu lietotāji var deklarēt transportlīdzekļa emisiju klasi vismaz ar elektroniskiem līdzekļiem. Dalībvalstis var piedāvāt elektroniskus un neelektroniskus līdzekļus, ar ko lietotājam dod iespēju sniegt pierādījumus, lai varētu izmantot autoceļu nodevu samazinājumus, vai attiecīgā gadījumā, ja notiek pārbaude. Dalībvalstis var pieprasīt, lai pirms infrastruktūras izmantošanas ar elektroniskiem līdzekļiem tiek iesniegti pierādījumi.

Dalībvalstis var veikt vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu, ka pierādījumu sniegšana pēc infrastruktūras izmantošanas tiek pieņemta 30 dienas vai ilgāku laikposmu, ko nosaka dalībvalstis pēc infrastruktūras izmantošanas, un lai nodrošinātu, ka tiek atlīdzināta jebkāda starpība starp piemērotajām ceļa nodevām vai lietošanas maksām un ceļa nodevām vai lietošanas maksu, kas atbilst attiecīgā transportlīdzekļa emisiju klasei un kas izriet no pierādījumiem, kuri iesniegti noteiktajā termiņā.”;

| c) | panta 3. un 4. punktu aizstāj ar šādiem:

  “3.   Ja dalībvalsts transportlīdzeklim piemēro autoceļu nodevu, tad nodevas kopsummu, infrastruktūras lietošanas maksas summu, summu maksai par ārējām izmaksām un summu maksai par satiksmes sastrēgumiem (ja piemēro) norāda kvītī, ko izsniedz ceļa lietotājam, ja iespējams, elektroniski. Autoceļu lietotājs var piekrist, ka tam kvīts netiek izsniegta.


  4.   Ja tas ir ekonomiski iespējams, dalībvalstis infrastruktūras lietošanas maksu, maksu par ārējām izmaksām un maksu par satiksmes sastrēgumiem piemēro un iekasē, izmantojot elektronisku autoceļu nodevu sistēmu, kas atbilst Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas (ES) 2019/520 (*) 3. panta 1. punkta noteikumiem. Komisija veicina sadarbību starp dalībvalstīm, kas izrādās vajadzīga, lai nodrošinātu maksu iekasēšanas elektronisko sistēmu savietojamību Eiropas mērogā.


  (*)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2019/520 (2019. gada 19. marts) par ceļu lietotāju nodevu elektroniskās iekasēšanas sistēmu savstarpēju izmantojamību un informācijas par ceļu lietošanas maksu nesamaksāšanu pārrobežu apmaiņas veicināšanu Savienībā (OV L 91, 29.3.2019., 45. lpp.).”;" |
| --- | --- |

c)

panta 3. un 4. punktu aizstāj ar šādiem:

“3.   Ja dalībvalsts transportlīdzeklim piemēro autoceļu nodevu, tad nodevas kopsummu, infrastruktūras lietošanas maksas summu, summu maksai par ārējām izmaksām un summu maksai par satiksmes sastrēgumiem (ja piemēro) norāda kvītī, ko izsniedz ceļa lietotājam, ja iespējams, elektroniski. Autoceļu lietotājs var piekrist, ka tam kvīts netiek izsniegta.

4.   Ja tas ir ekonomiski iespējams, dalībvalstis infrastruktūras lietošanas maksu, maksu par ārējām izmaksām un maksu par satiksmes sastrēgumiem piemēro un iekasē, izmantojot elektronisku autoceļu nodevu sistēmu, kas atbilst Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas (ES) 2019/520 (*) 3. panta 1. punkta noteikumiem. Komisija veicina sadarbību starp dalībvalstīm, kas izrādās vajadzīga, lai nodrošinātu maksu iekasēšanas elektronisko sistēmu savietojamību Eiropas mērogā.

(*)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2019/520 (2019. gada 19. marts) par ceļu lietotāju nodevu elektroniskās iekasēšanas sistēmu savstarpēju izmantojamību un informācijas par ceļu lietošanas maksu nesamaksāšanu pārrobežu apmaiņas veicināšanu Savienībā (OV L 91, 29.3.2019., 45. lpp.).”;"

*

| 15) | direktīvas 7.k pantu aizstāj ar šādu:

  “7.k pants
  Neskarot Līguma par Eiropas Savienības darbību 107. un 108. pantu, šī direktīva neierobežo dalībvalstu, kuras ievieš autoceļu nodevu sistēmu, rīcības brīvību paredzēt attiecīgas kompensācijas.”; |
| --- | --- |

15)

direktīvas 7.k pantu aizstāj ar šādu:

“7.k pants

Neskarot Līguma par Eiropas Savienības darbību 107. un 108. pantu, šī direktīva neierobežo dalībvalstu, kuras ievieš autoceļu nodevu sistēmu, rīcības brīvību paredzēt attiecīgas kompensācijas.”;

| 16) | direktīvas 8. pantu groza šādi:


  a) | panta 2. punkta a) un b) apakšpunktu aizstāj ar šādiem:


  “a) | vienotās lietošanas maksas samaksa ļauj izmantot sadarbībā iesaistījušos dalībvalstu autoceļu tīklu saskaņā ar 7. panta 1. un 2. punktu; |
| --- | --- | --- | --- |

16)

direktīvas 8. pantu groza šādi:

a)

panta 2. punkta a) un b) apakšpunktu aizstāj ar šādiem:

“a)

vienotās lietošanas maksas samaksa ļauj izmantot sadarbībā iesaistījušos dalībvalstu autoceļu tīklu saskaņā ar 7. panta 1. un 2. punktu;

| b) | sadarbībā iesaistījušās dalībvalstis nosaka vienotas lietošanas maksas likmes līmenī, kas nepārsniedz 7.a pantā minētās maksimālās likmes;”; |
| --- | --- |

b)

sadarbībā iesaistījušās dalībvalstis nosaka vienotas lietošanas maksas likmes līmenī, kas nepārsniedz 7.a pantā minētās maksimālās likmes;”;

| b) | pievieno šādu punktu:

  “3.   Ja ir ieviesta šā panta 1. punktā minētā vienotā lietošanas maksu sistēma, pēdējais termiņš, kad var pieteikt 7.ga panta 1. punkta otrajā un trešajā daļā minētās diferenciācijas, tiek pagarināts līdz 2025. gada 25. martam vai – ja atsauces CO2 emisijas tiek publicētas pēc 2022. gada 24. marta – trim gadiem pēc atsauces CO2 emisiju publicēšanas;”; |
| --- | --- |

b)

pievieno šādu punktu:

“3.   Ja ir ieviesta šā panta 1. punktā minētā vienotā lietošanas maksu sistēma, pēdējais termiņš, kad var pieteikt 7.ga panta 1. punkta otrajā un trešajā daļā minētās diferenciācijas, tiek pagarināts līdz 2025. gada 25. martam vai – ja atsauces CO2 emisijas tiek publicētas pēc 2022. gada 24. marta – trim gadiem pēc atsauces CO2 emisiju publicēšanas;”;

| 17) | direktīvas 9. pantu groza šādi:


  a) | panta 1.a punktu aizstāj ar šādu:

  “1.a   Šī direktīva neliedz dalībvalstīm piemērot:


  a) | regulējošas maksas, kas īpaši paredzētas, lai uz visiem ceļiem, kas atrodas apdzīvotās vietās, arī uz Eiropas transporta tīkla ceļiem, kas šķērso apdzīvotas vietas, mazinātu satiksmes sastrēgumus vai lai cīnītos pret to kaitīgo ietekmi uz vidi, cita starpā arī sliktu gaisa kvalitāti; |
| --- | --- | --- | --- |

17)

direktīvas 9. pantu groza šādi:

a)

panta 1.a punktu aizstāj ar šādu:

“1.a   Šī direktīva neliedz dalībvalstīm piemērot:

a)

regulējošas maksas, kas īpaši paredzētas, lai uz visiem ceļiem, kas atrodas apdzīvotās vietās, arī uz Eiropas transporta tīkla ceļiem, kas šķērso apdzīvotas vietas, mazinātu satiksmes sastrēgumus vai lai cīnītos pret to kaitīgo ietekmi uz vidi, cita starpā arī sliktu gaisa kvalitāti;

| b) | maksas, kas īpaši paredzētas, lai finansētu tādu iekārtu būvi, ekspluatāciju, uzturēšanu un attīstīšanu, kuras ir iebūvētas vai izvietotas gar un virs ceļiem, nodrošinot enerģiju kustībā esošiem mazemisiju transportlīdzekļiem, un ko iekasē no šādiem transportlīdzekļiem. |
| --- | --- |

b)

maksas, kas īpaši paredzētas, lai finansētu tādu iekārtu būvi, ekspluatāciju, uzturēšanu un attīstīšanu, kuras ir iebūvētas vai izvietotas gar un virs ceļiem, nodrošinot enerģiju kustībā esošiem mazemisiju transportlīdzekļiem, un ko iekasē no šādiem transportlīdzekļiem.

Minētās maksas piemēro nediskriminējošā veidā.”;

| b) | panta 2. punkta otro daļu svītro; |
| --- | --- |

b)

panta 2. punkta otro daļu svītro;

| 18) | direktīvas 9.c pantā pievieno šādu punktu:

  “3.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 5. pantu.”; |
| --- | --- |

18)

direktīvas 9.c pantā pievieno šādu punktu:

“3.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 5. pantu.”;

| 19) | direktīvas 9.d un 9.e pantu aizstāj ar šādiem:

  “9.d pants
  Komisija tiek pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 9.e pantu, lai šo direktīvu grozītu attiecībā uz 0. pielikumu, formulām IIIa pielikuma 4.1. un 4.2. punktā, un IIIb un IIIc pielikuma tabulās norādītajām summām nolūkā tos pielāgot zinātnes un tehnikas attīstībai.
  Apstākļos, kas minēti 7.cb panta 4. punktā, Komisija pieņem deleģētos aktus saskaņā ar 9.e pantu, lai šo direktīvu grozītu attiecībā uz IIIc pielikumā noteiktajām atsauces vērtībām maksai par ārējām izmaksām saistībā ar CO2 emisijām, ņemot vērā faktisko oglekļa cenu, ko piemēro autotransporta degvielai Savienībā. Šādus grozījumus veic, vienīgi lai nodrošinātu, ka līmenis maksai par ārējām izmaksām saistībā ar CO2 emisijām nepārsniedz to līmeni, kas vajadzīgs, lai minētās ārējās izmaksas internalizētu.


  9.e pants

  1.   Pilnvaras pieņemt deleģētos aktus Komisijai piešķir, ievērojot šajā pantā izklāstītos nosacījumus.


  2.   Pilnvaras pieņemt 9.d pantā minētos deleģētos aktus Komisijai piešķir uz piecu gadu laikposmu no 2022. gada 24. marta. Komisija sagatavo ziņojumu par pilnvaru deleģēšanu vēlākais deviņus mēnešus pirms piecu gadu laikposma beigām. Pilnvaru deleģēšana tiek automātiski pagarināta uz tāda paša ilguma laikposmiem, ja vien Eiropas Parlaments vai Padome neiebilst pret šādu pagarinājumu vēlākais trīs mēnešus pirms katra laikposma beigām.


  3.   Eiropas Parlaments vai Padome jebkurā laikā var atsaukt 9.d pantā minēto pilnvaru deleģēšanu. Ar lēmumu par atsaukšanu izbeidz tajā norādīto pilnvaru deleģēšanu. Lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī vai vēlākā dienā, kas tajā norādīta. Tas neskar jau spēkā esošos deleģētos aktus.


  4.   Pirms deleģēta akta pieņemšanas Komisija apspriežas ar katras dalībvalsts ieceltajiem ekspertiem saskaņā ar principiem, kas noteikti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu (*).


  5.   Tiklīdz Komisija pieņem deleģētu aktu, tā par to paziņo vienlaikus Eiropas Parlamentam un Padomei.


  6.   Saskaņā ar 9.d pantu pieņemts deleģētais akts stājas spēkā tikai tad, ja divos mēnešos no dienas, kad minētais akts paziņots Eiropas Parlamentam un Padomei, ne Eiropas Parlaments, ne Padome nav izteikuši iebildumus vai ja pirms minētā laikposma beigām gan Eiropas Parlaments, gan Padome ir informējuši Komisiju par savu nodomu neizteikt iebildumus. Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes iniciatīvas šo laikposmu pagarina par diviem mēnešiem.


  (*)  
  OV L 123, 12.5.2016., 1. lpp.
  ”;" |
| --- | --- |

19)

direktīvas 9.d un 9.e pantu aizstāj ar šādiem:

“9.d pants

Komisija tiek pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 9.e pantu, lai šo direktīvu grozītu attiecībā uz 0. pielikumu, formulām IIIa pielikuma 4.1. un 4.2. punktā, un IIIb un IIIc pielikuma tabulās norādītajām summām nolūkā tos pielāgot zinātnes un tehnikas attīstībai.

Apstākļos, kas minēti 7.cb panta 4. punktā, Komisija pieņem deleģētos aktus saskaņā ar 9.e pantu, lai šo direktīvu grozītu attiecībā uz IIIc pielikumā noteiktajām atsauces vērtībām maksai par ārējām izmaksām saistībā ar CO2 emisijām, ņemot vērā faktisko oglekļa cenu, ko piemēro autotransporta degvielai Savienībā. Šādus grozījumus veic, vienīgi lai nodrošinātu, ka līmenis maksai par ārējām izmaksām saistībā ar CO2 emisijām nepārsniedz to līmeni, kas vajadzīgs, lai minētās ārējās izmaksas internalizētu.

9.e pants

1.   Pilnvaras pieņemt deleģētos aktus Komisijai piešķir, ievērojot šajā pantā izklāstītos nosacījumus.

2.   Pilnvaras pieņemt 9.d pantā minētos deleģētos aktus Komisijai piešķir uz piecu gadu laikposmu no 2022. gada 24. marta. Komisija sagatavo ziņojumu par pilnvaru deleģēšanu vēlākais deviņus mēnešus pirms piecu gadu laikposma beigām. Pilnvaru deleģēšana tiek automātiski pagarināta uz tāda paša ilguma laikposmiem, ja vien Eiropas Parlaments vai Padome neiebilst pret šādu pagarinājumu vēlākais trīs mēnešus pirms katra laikposma beigām.

3.   Eiropas Parlaments vai Padome jebkurā laikā var atsaukt 9.d pantā minēto pilnvaru deleģēšanu. Ar lēmumu par atsaukšanu izbeidz tajā norādīto pilnvaru deleģēšanu. Lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī vai vēlākā dienā, kas tajā norādīta. Tas neskar jau spēkā esošos deleģētos aktus.

4.   Pirms deleģēta akta pieņemšanas Komisija apspriežas ar katras dalībvalsts ieceltajiem ekspertiem saskaņā ar principiem, kas noteikti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu (*).

5.   Tiklīdz Komisija pieņem deleģētu aktu, tā par to paziņo vienlaikus Eiropas Parlamentam un Padomei.

6.   Saskaņā ar 9.d pantu pieņemts deleģētais akts stājas spēkā tikai tad, ja divos mēnešos no dienas, kad minētais akts paziņots Eiropas Parlamentam un Padomei, ne Eiropas Parlaments, ne Padome nav izteikuši iebildumus vai ja pirms minētā laikposma beigām gan Eiropas Parlaments, gan Padome ir informējuši Komisiju par savu nodomu neizteikt iebildumus. Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes iniciatīvas šo laikposmu pagarina par diviem mēnešiem.

(*)  
  OV L 123, 12.5.2016., 1. lpp.
  ”;"

*

| 20) | direktīvas 9.f un 9.g pantu svītro; |
| --- | --- |

20)

direktīvas 9.f un 9.g pantu svītro;

| 21) | direktīvas 10.a un 11. pantu aizstāj ar šādiem:

  “10.a pants

  1.   Lai ņemtu vērā izmaiņas ES saskaņotajā patēriņa cenu indeksā (SPCI), kurā nav iekļauta enerģija un neapstrādāta pārtika (ko publicējusi Komisija (Eurostat)), summas euro, kas noteiktas II pielikumā, un summas centos, kas noteiktas IIIb un IIIc pielikuma tabulās, pielāgo reizi divos gados. Pirmā šāda pielāgošana notiek līdz 2025. gada 31. martam.
  Summas atjaunina automātiski, euro vai centos izteikto pamatsummu pielāgojot par minētā indeksa izmaiņu procentu daļu. Iegūtās summas noapaļo uz augšu līdz tuvākajam euro saistībā ar II pielikumu un uz augšu līdz tuvākajai centa desmitdaļai saistībā ar IIIb un IIIc pielikumu.


  2.   Pielāgotās summas, kas minētas 1. punktā, Komisija publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī līdz 2025. gada 31. martam. Minētās pielāgotās summas stājas spēkā nākamā mēneša pirmajā dienā pēc publicēšanas.


  11. pants

  1.   Līdz 2025. gada 25. martam un – pēc tam – ik pēc pieciem gadiem dalībvalstis apkopojošā veidā publicē ziņojumu par autoceļu nodevām un lietošanas maksām, kas iekasētas to teritorijā.


  2.   Saskaņā ar 1. punktu publicētajā ziņojumā iekļauj informāciju par:


  a) | to, kā ir attīstījusies maksas noteikšana par ceļu infrastruktūras lietošanu, proti, informāciju par autoceļu tīkliem un transportlīdzekļu kategorijām, kurām šāda maksa noteikta, arī par jebkādiem izņēmumiem, ievērojot 7., 7.c vai 7.gb pantu; |
| --- | --- | --- |

21)

direktīvas 10.a un 11. pantu aizstāj ar šādiem:

“10.a pants

1.   Lai ņemtu vērā izmaiņas ES saskaņotajā patēriņa cenu indeksā (SPCI), kurā nav iekļauta enerģija un neapstrādāta pārtika (ko publicējusi Komisija (Eurostat)), summas euro, kas noteiktas II pielikumā, un summas centos, kas noteiktas IIIb un IIIc pielikuma tabulās, pielāgo reizi divos gados. Pirmā šāda pielāgošana notiek līdz 2025. gada 31. martam.

Summas atjaunina automātiski, euro vai centos izteikto pamatsummu pielāgojot par minētā indeksa izmaiņu procentu daļu. Iegūtās summas noapaļo uz augšu līdz tuvākajam euro saistībā ar II pielikumu un uz augšu līdz tuvākajai centa desmitdaļai saistībā ar IIIb un IIIc pielikumu.

2.   Pielāgotās summas, kas minētas 1. punktā, Komisija publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī līdz 2025. gada 31. martam. Minētās pielāgotās summas stājas spēkā nākamā mēneša pirmajā dienā pēc publicēšanas.

11. pants

1.   Līdz 2025. gada 25. martam un – pēc tam – ik pēc pieciem gadiem dalībvalstis apkopojošā veidā publicē ziņojumu par autoceļu nodevām un lietošanas maksām, kas iekasētas to teritorijā.

2.   Saskaņā ar 1. punktu publicētajā ziņojumā iekļauj informāciju par:

a)

to, kā ir attīstījusies maksas noteikšana par ceļu infrastruktūras lietošanu, proti, informāciju par autoceļu tīkliem un transportlīdzekļu kategorijām, kurām šāda maksa noteikta, arī par jebkādiem izņēmumiem, ievērojot 7., 7.c vai 7.gb pantu;

| b) | infrastruktūras lietošanas maksas vai lietošanas maksas diferenciāciju atkarībā no transportlīdzekļu kategorijas un lielas noslodzes transportlīdzekļa tipa; |
| --- | --- |

b)

infrastruktūras lietošanas maksas vai lietošanas maksas diferenciāciju atkarībā no transportlīdzekļu kategorijas un lielas noslodzes transportlīdzekļa tipa;

| c) | infrastruktūras lietošanas maksas vai lietošanas maksas diferenciāciju atkarībā no transportlīdzekļu vidiskā snieguma saskaņā ar 7.g, 7.ga vai 7.gb pantu; |
| --- | --- |

c)

infrastruktūras lietošanas maksas vai lietošanas maksas diferenciāciju atkarībā no transportlīdzekļu vidiskā snieguma saskaņā ar 7.g, 7.ga vai 7.gb pantu;

| d) | attiecīgā gadījumā infrastruktūras lietošanas maksas diferenciāciju piemēro atkarībā no diennakts laika un dienas vai sezonas tipa, ievērojot 7.g panta 1. punktu; |
| --- | --- |

d)

attiecīgā gadījumā infrastruktūras lietošanas maksas diferenciāciju piemēro atkarībā no diennakts laika un dienas vai sezonas tipa, ievērojot 7.g panta 1. punktu;

| e) | maksu par ārējām izmaksām, kas iekasēta par katru transportlīdzekļa klases, ceļu kategorijas un laikposma kombināciju; |
| --- | --- |

e)

maksu par ārējām izmaksām, kas iekasēta par katru transportlīdzekļa klases, ceļu kategorijas un laikposma kombināciju;

| f) | vidējo svērto infrastruktūras lietošanas maksu un kopējiem ieņēmumiem, kas gūti no infrastruktūras lietošanas maksas; |
| --- | --- |

f)

vidējo svērto infrastruktūras lietošanas maksu un kopējiem ieņēmumiem, kas gūti no infrastruktūras lietošanas maksas;

| g) | kopējiem ieņēmumiem, kas gūti no maksas par ārējām izmaksām; |
| --- | --- |

g)

kopējiem ieņēmumiem, kas gūti no maksas par ārējām izmaksām;

| h) | kopējiem ieņēmumiem, kas gūti no maksas par satiksmes sastrēgumiem katrā konkrēta transportlīdzekļu kategorijā; |
| --- | --- |

h)

kopējiem ieņēmumiem, kas gūti no maksas par satiksmes sastrēgumiem katrā konkrēta transportlīdzekļu kategorijā;

| i) | kopējiem ieņēmumiem, kas gūti no uzcenojumiem, un ceļa posmiem, kuros tie ir iekasēti; |
| --- | --- |

i)

kopējiem ieņēmumiem, kas gūti no uzcenojumiem, un ceļa posmiem, kuros tie ir iekasēti;

| j) | kopējiem ieņēmumiem, kas gūti no autoceļu nodevām vai lietošanas maksām vai attiecīgā gadījumā – abām; |
| --- | --- |

j)

kopējiem ieņēmumiem, kas gūti no autoceļu nodevām vai lietošanas maksām vai attiecīgā gadījumā – abām;

| k) | to ieņēmumu izlietojumu, kas gūti, piemērojot šo direktīvu, un to, kā šie ieņēmumi ir ļāvuši dalībvalstij sasniegt 9. panta 2. punktā minētos mērķus, vai, ja šādus ieņēmumus piešķir vispārējam budžetam, informāciju par to izdevumu līmeni, kas piešķirti autotransporta infrastruktūrai un ilgtspējīga transporta projektiem; un |
| --- | --- |

k)

to ieņēmumu izlietojumu, kas gūti, piemērojot šo direktīvu, un to, kā šie ieņēmumi ir ļāvuši dalībvalstij sasniegt 9. panta 2. punktā minētos mērķus, vai, ja šādus ieņēmumus piešķir vispārējam budžetam, informāciju par to izdevumu līmeni, kas piešķirti autotransporta infrastruktūrai un ilgtspējīga transporta projektiem; un

| l) | to transportlīdzekļu īpatsvara izmaiņām uz maksas ceļiem, kas pieder dažādām emisiju klasēm. |
| --- | --- |

l)

to transportlīdzekļu īpatsvara izmaiņām uz maksas ceļiem, kas pieder dažādām emisiju klasēm.

Dalībvalstis, kas minēto informāciju dara publiski pieejamu tiešsaistē, var nolemt ziņojumu nesagatavot.”;

| 22) | pielikumus groza šādi:


  a) | direktīvas 0., II, III, IIIa, IIIb un IV pielikumu groza saskaņā ar šīs direktīvas pielikuma 1., 2., 3., 4., 5., un 7. punktu; |
| --- | --- | --- |

22)

pielikumus groza šādi:

a)

direktīvas 0., II, III, IIIa, IIIb un IV pielikumu groza saskaņā ar šīs direktīvas pielikuma 1., 2., 3., 4., 5., un 7. punktu;

| b) | šīs direktīvas pielikuma 6. un 8. punktā izklāstīto tekstu pievieno kā Direktīvas 1999/62/EK IIIc, V, VI un VII pielikumu. |
| --- | --- |

b)

šīs direktīvas pielikuma 6. un 8. punktā izklāstīto tekstu pievieno kā Direktīvas 1999/62/EK IIIc, V, VI un VII pielikumu.

2. pants

Grozījumi Direktīvā 1999/37/EK

Direktīvas 1999/37/EK I pielikumu groza šādi:

| 1) | II.6(V.7) punktu aizstāj ar šādu:


  “V.7) | CO2 gramos uz kilometru (g/km) vai īpatnējās CO2 emisijas – ja norādītas 49.5. pozīcijā lielas noslodzes transportlīdzekļu atbilstības sertifikātā, kas noteikts Komisijas Īstenošanas regulas (ES) 2020/683 (*) VIII pielikuma papildinājumā, vai 49.5. pozīcijā transportlīdzekļu individuālā apstiprinājuma sertifikātā, kas noteikts minētās regulas III pielikuma 1. papildinājumā. |
| --- | --- | --- |

1)

II.6(V.7) punktu aizstāj ar šādu:

“V.7)

CO2 gramos uz kilometru (g/km) vai īpatnējās CO2 emisijas – ja norādītas 49.5. pozīcijā lielas noslodzes transportlīdzekļu atbilstības sertifikātā, kas noteikts Komisijas Īstenošanas regulas (ES) 2020/683 (*) VIII pielikuma papildinājumā, vai 49.5. pozīcijā transportlīdzekļu individuālā apstiprinājuma sertifikātā, kas noteikts minētās regulas III pielikuma 1. papildinājumā.

2

2

*

(*)  Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2020/683 (2020. gada 15. aprīlis), ar ko īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2018/858 attiecībā uz administratīvajām prasībām par mehānisko transportlīdzekļu un to piekabju, kā arī tādiem transportlīdzekļiem paredzētu sistēmu, sastāvdaļu un atsevišķu tehnisku vienību apstiprināšanu un tirgus uzraudzību (OV L 163, 26.5.2020., 1. lpp.).”;"

*

| 2) | pievieno šādu punktu:


  “V.10) | lielas noslodzes transportlīdzekļu CO2 emisiju klase, kas noteikta pirmās reģistrācijas brīdī saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 1999/62/EK (*1)7.ga panta 2. punktu. |
| --- | --- | --- |

2)

pievieno šādu punktu:

“V.10)

lielas noslodzes transportlīdzekļu CO2 emisiju klase, kas noteikta pirmās reģistrācijas brīdī saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 1999/62/EK (*1)7.ga panta 2. punktu.

2

*1

(*1)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 1999/62/EK (1999. gada 17. jūnijs) par dažu infrastruktūru lietošanas maksas noteikšanu smagajiem kravas transportlīdzekļiem (OV L 187, 20.7.1999., 42. lpp.).”
  "

*1

3. pants

Grozījums Direktīvā (ES) 2019/520

Direktīvas (ES) 2019/520 I pielikuma sadaļas “Datu elementi, ko sniedz saskaņā ar 23. panta 1. punktu veiktās automatizētās meklēšanas rezultātā” I daļā “Dati par transportlīdzekļiem” tabulu aizstāj ar šādu:

“I   daļa. Dati par transportlīdzekļiem

| Pozīcija | O/F (14) | Piezīmes |
| --- | --- | --- |
| Reģistrācijas numurs | O | |
| Šasijas numurs/Transportlīdzekļa identifikācijas numurs (VIN) | O | |
| Reģistrācijas dalībvalsts | O | |
| Marka | O | (D.1 (15)), piem., Ford, Opel, Renault |
| Transportlīdzekļa modelis | O | (D.3), piem., Focus, Astra, Megane |
| ES kategorijas kods | O | J) piem., mopēdi, motocikli, vieglie automobiļi |
| Euro emisiju klase | O | piem., Euro 4, Euro 6 |
| CO2 emisiju klase | F | piemērojams lielas noslodzes transportlīdzekļiem |
| Reklasifikācijas datums | F | piemērojams lielas noslodzes transportlīdzekļiem |
| CO2 gramos uz tonnkilometru (g/tkm) | F | piemērojams lielas noslodzes transportlīdzekļiem |
| Transportlīdzekļa tehniski pieļaujamā maksimālā masa | O | |

Pozīcija

O/F (14)

Piezīmes

Reģistrācijas numurs

O

Šasijas numurs/Transportlīdzekļa identifikācijas numurs (VIN)

O

Reģistrācijas dalībvalsts

O

Marka

O

(D.1 (15)), piem., Ford, Opel, Renault

Transportlīdzekļa modelis

O

(D.3), piem., Focus, Astra, Megane

ES kategorijas kods

O

J) piem., mopēdi, motocikli, vieglie automobiļi

Euro emisiju klase

O

piem., Euro 4, Euro 6

CO2 emisiju klase

F

piemērojams lielas noslodzes transportlīdzekļiem

Reklasifikācijas datums

F

piemērojams lielas noslodzes transportlīdzekļiem

CO2 gramos uz tonnkilometru (g/tkm)

F

piemērojams lielas noslodzes transportlīdzekļiem

Transportlīdzekļa tehniski pieļaujamā maksimālā masa

O

4. pants

Transponēšana

1.   Dalībvalstīs stājas spēkā normatīvie un administratīvie akti, kas ir vajadzīgi, lai izpildītu šīs direktīvas prasības līdz 2024. gada 25. martam. Dalībvalstis nekavējoties dara Komisijai zināmu minēto noteikumu tekstu.

Kad dalībvalstis pieņem minētos noteikumus, tajos ietver atsauci uz šo direktīvu, vai arī šādu atsauci pievieno to oficiālajai publikācijai. Dalībvalstis nosaka, kā izdarāma šāda atsauce.

2.   Dalībvalstis dara Komisijai zināmus galvenos to tiesību aktu noteikumus, ko tās pieņem jomā, uz kuru attiecas šī direktīva.

5. pants

Stāšanās spēkā

Šī direktīva stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

6. pants

Adresāti

Šī direktīva ir adresēta dalībvalstīm.

Briselē, 2022. gada 24. februārī

Eiropas Parlamenta vārdā –

priekšsēdētāja

R. METSOLA

Padomes vārdā –

priekšsēdētāja

A. PANNIER-RUNACHER

---

(1)  
  OV C 81, 2.3.2018., 188. lpp.

1

(2)  
  OV C 176, 23.5.2018., 66. lpp.

2

(3)  Eiropas Parlamenta 2018. gada 25. oktobra nostāja (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēta) un Padomes 2021. gada 9. novembra nostāja pirmajā lasījumā (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēta). Eiropas Parlamenta 2022. gada 17. februārī nostāja (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēta).

3

Oficiālajā Vēstnesī

Oficiālajā Vēstnesī

Oficiālajā Vēstnesī

(4)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 1999/62/EK (1999. gada 17. jūnijs) par dažu infrastruktūru lietošanas maksas noteikšanu smagajiem kravas transportlīdzekļiem (OV L 187, 20.7.1999., 42. lpp.).

4

(5)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2019/1242 (2019. gada 20. jūnijs) par CO2 emisiju standartu noteikšanu jauniem lielas noslodzes transportlīdzekļiem un ar kuru groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 595/2009 un (ES) 2018/956 un Padomes Direktīvu 96/53/EK (OV L 198, 25.7.2019., 202. lpp.).

5

2

(6)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2019/520 (2019. gada 19. marts) par ceļu lietotāju nodevu elektroniskās iekasēšanas sistēmu savstarpēju izmantojamību un informācijas par ceļu lietošanas maksu nesamaksāšanu pārrobežu apmaiņas veicināšanu Savienībā (OV L 91, 29.3.2019.,45. lpp.).

6

(7)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2008/50/EK (2008. gada 21. maijs) par gaisa kvalitāti un tīrāku gaisu Eiropai (OV L 152, 11.6.2008., 1. lpp.).

7

(8)  Padomes Direktīva 1999/37/EK (1999. gada 29. aprīlis) par transportlīdzekļu reģistrācijas dokumentiem (OV L 138, 1.6.1999., 57. lpp.).

8

(9)  Komisijas Regula (ES) 2017/1151 (2017. gada 1. jūnijs), ar ko papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 715/2007 par tipa apstiprinājumu mehāniskiem transportlīdzekļiem attiecībā uz emisijām no vieglajiem pasažieru un komerciālajiem transportlīdzekļiem (“Euro 5” un “Euro 6”) un par piekļuvi transportlīdzekļa remonta un tehniskās apkopes informācijai, groza Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2007/46/EK, Komisijas Regulu (EK) Nr. 692/2008 un Komisijas Regulu (ES) Nr. 1230/2012 un atceļ Komisijas Regulu (EK) Nr. 692/2008 (OV L 175, 7.7.2017., 1. lpp.).

9

(10)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2019/631 (2019. gada 17. aprīlis) par CO2 emisiju standartu noteikšanu jauniem vieglajiem pasažieru automobiļiem un jauniem vieglajiem komerciālajiem transportlīdzekļiem un ar kuru atceļ Regulu (EK) Nr. 443/2009 un Regulu (ES) Nr. 510/2011 (OV L 111, 25.4.2019., 13. lpp.).

10

2

(11)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 182/2011 (2011. gada 16. februāris), ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu (OV L 55, 28.2.2011., 13. lpp.).

11

(12)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2018/956 (2018. gada 28. jūnijs) par jaunu lielas noslodzes transportlīdzekļu CO2 emisiju un degvielas patēriņa monitoringu un ziņošanu (OV L 173, 9.7.2018., 1. lpp.).

12

2

(13)  
  OV L 123, 12.5.2016., 1. lpp.

13

(14)  O = obligāti, ja dati pieejami valsts reģistrā, F = fakultatīvi.

14

(15)  Saskaņotais Savienības kods, sk. Direktīvu 1999/37/EK.”

15

---

PIELIKUMS

| 1. | Direktīvas 1999/62/EK 0. pielikuma 3. punktā pievieno šādu tabulu:

  “Euro VI emisiju robežvērtības | Robežvērtības |
| --- | --- | --- |
| CO
  (mg/kWh) | THC
  (mg/kWh) | NMHC
  (mg/kWh) | CH4

  (mg/kWh) | NOX
  (

  1

  )

  (mg/kWh) | NH3

  (ppm) | PM masa
  (mg/kWh) | PM skaits
  (#/kWh) |
| WHSC (CI) | 1 500 | 130 | | | 400 | 10 | 10 | 8,0 × 10
  11 |
| WHTC (CI) | 4 000 | 160 | | | 460 | 10 | 10 | 6,0 × 10
  11 |
| WHTC (PI) | 4 000 | | 160 | 500 | 460 | 10 | 10 | 6,0 × 10
  11 |
| Piezīme:


  PI | = | dzirksteļaizdedze; |
| CI | = | kompresijaizdedze. |

1.

Direktīvas 1999/62/EK 0. pielikuma 3. punktā pievieno šādu tabulu:

“Euro VI emisiju robežvērtības

Robežvērtības

CO

(mg/kWh)

THC

(mg/kWh)

NMHC

(mg/kWh)

CH4

(mg/kWh)

NOX
  (

  1

  )

(mg/kWh)

NH3

(ppm)

PM masa

(mg/kWh)

PM skaits

(#/kWh)

WHSC (CI)

1 500

130

400

10

10

8,0 × 10
  11

WHTC (CI)

4 000

160

460

10

10

6,0 × 10
  11

WHTC (PI)

4 000

160

500

460

10

10

6,0 × 10
  11

Piezīme:

PI

=

dzirksteļaizdedze;

CI

=

kompresijaizdedze.

| (1) | Pieļaujamo NO2 sastāvdaļas līmeni NOx robežvērtībā var noteikt vēlāk.” |
| --- | --- |

(1)

Pieļaujamo NO2 sastāvdaļas līmeni NOx robežvērtībā var noteikt vēlāk.”

| 2. | Direktīvas 1999/62/EK II pielikumu aizstāj ar šādu:


  “II PIELIKUMS

  MAKSIMĀLĀS LIETOŠANAS MAKSU SUMMAS EURO, IESKAITOT 7.a PANTA 2. PUNKTĀ MINĒTĀS ADMINISTRATĪVĀS IZMAKSAS

  Gadā | Ne vairāk kā trīs asis | Ne mazāk kā četras asis |
| --- | --- | --- | --- |
| Euro 0 | 1 899 | 3 185 |
| Euro I | 1 651 | 2 757 |
| Euro II | 1 428 | 2 394 |
| Euro III | 1 242 | 2 073 |
| Euro IV | 1 081 | 1 803 |
| Euro V | 940 | 1 567 |
| Euro VI | 855 | 1 425 |

2.

Direktīvas 1999/62/EK II pielikumu aizstāj ar šādu:

“II PIELIKUMS

MAKSIMĀLĀS LIETOŠANAS MAKSU SUMMAS EURO, IESKAITOT 7.a PANTA 2. PUNKTĀ MINĒTĀS ADMINISTRATĪVĀS IZMAKSAS

Gadā

Ne vairāk kā trīs asis

Ne mazāk kā četras asis

Euro 0

1 899

3 185

Euro I

1 651

2 757

Euro II

1 428

2 394

Euro III

1 242

2 073

Euro IV

1 081

1 803

Euro V

940

1 567

Euro VI

855

1 425

Mēnesī, nedēļā un dienā

Maksimālās mēneša, nedēļas un dienas likmes nosaka proporcionāli infrastruktūras izmantošanas ilgumam.

| 3. | Direktīvas 1999/62/EK III pielikumu groza šādi:


  a) | 2.1. punkta sesto ievilkumu aizstāj ar šādu:


  “— | Lielas noslodzes transportlīdzekļiem izmaksas sadala, ievērojot objektīvus un pārskatāmus kritērijus, ņemot vērā tīklā paredzamās lielas noslodzes transportlīdzekļu satiksmes īpatsvaru un ar to saistītās izmaksas. Lielas noslodzes transportlīdzekļu kilometrāžu šajā nolūkā drīkst koriģēt ar objektīvi pamatotiem “ekvivalences koeficientiem”, piemēram, 4. punktā izklāstītajiem (1).”; |
| --- | --- | --- | --- |

3.

Direktīvas 1999/62/EK III pielikumu groza šādi:

a)

2.1. punkta sesto ievilkumu aizstāj ar šādu:

“—

Lielas noslodzes transportlīdzekļiem izmaksas sadala, ievērojot objektīvus un pārskatāmus kritērijus, ņemot vērā tīklā paredzamās lielas noslodzes transportlīdzekļu satiksmes īpatsvaru un ar to saistītās izmaksas. Lielas noslodzes transportlīdzekļu kilometrāžu šajā nolūkā drīkst koriģēt ar objektīvi pamatotiem “ekvivalences koeficientiem”, piemēram, 4. punktā izklāstītajiem (1).”;

1

| b) | 2.2. punkta otro ievilkumu aizstāj ar šādu:


  “— | Šādas izmaksas sadala starp lielas noslodzes transportlīdzekļiem un pārējiem satiksmes dalībniekiem, pamatojoties uz to faktisko un prognozēto kilometrāžas daļu, un tās drīkst koriģēt ar objektīvi pamatotiem ekvivalences koeficientiem, piemēram, 4. punktā izklāstītajiem.”; |
| --- | --- | --- |

b)

2.2. punkta otro ievilkumu aizstāj ar šādu:

“—

Šādas izmaksas sadala starp lielas noslodzes transportlīdzekļiem un pārējiem satiksmes dalībniekiem, pamatojoties uz to faktisko un prognozēto kilometrāžas daļu, un tās drīkst koriģēt ar objektīvi pamatotiem ekvivalences koeficientiem, piemēram, 4. punktā izklāstītajiem.”;

| c) | 4. punkta virsrakstu aizstāj ar šādu:


  “4. | Lielas noslodzes transportlīdzekļu satiksmes daļa, ekvivalences koeficienti un korekcijas mehānisms”; |
| --- | --- | --- |

c)

4. punkta virsrakstu aizstāj ar šādu:

“4.

Lielas noslodzes transportlīdzekļu satiksmes daļa, ekvivalences koeficienti un korekcijas mehānisms”;

| d) | 4. punkta pirmo ievilkumu aizstāj ar šādu:


  “— | Autoceļu nodevas aprēķins balstīts uz lielas noslodzes transportlīdzekļu faktisko un prognozēto kilometrāžas daļu, kuru, ja nepieciešams, koriģē ar ekvivalences koeficientiem, lai pienācīgi ņemtu vērā lielas noslodzes transportlīdzekļu lietošanai paredzētās infrastruktūras paaugstinātās izbūves un remonta izmaksas.” |
| --- | --- | --- |

d)

4. punkta pirmo ievilkumu aizstāj ar šādu:

“—

Autoceļu nodevas aprēķins balstīts uz lielas noslodzes transportlīdzekļu faktisko un prognozēto kilometrāžas daļu, kuru, ja nepieciešams, koriģē ar ekvivalences koeficientiem, lai pienācīgi ņemtu vērā lielas noslodzes transportlīdzekļu lietošanai paredzētās infrastruktūras paaugstinātās izbūves un remonta izmaksas.”

| 4. | Direktīvas 1999/62/EK IIIa pielikumu aizstāj ar šādu:


  “IIIa PIELIKUMS

  MINIMĀLĀS PRASĪBAS MAKSAS PAR ĀRĒJĀM IZMAKSĀM IEKASĒŠANAI

  Šajā pielikumā ir ietvertas minimālās prasības, kas jāievēro, lai iekasētu maksu par ārējām izmaksām un attiecīgā gadījumā aprēķinātu maksimālo pieļaujamo maksu par ārējām izmaksām.
  1.   Attiecīgās ceļu tīkla daļas
  Dalībvalstis nosaka precīzu sava ceļu tīkla daļu vai daļas, uz ko attiecas maksa par ārējām izmaksām.
  Ja dalībvalsts plāno iekasēt maksu par ārējām izmaksām tikai tajā autoceļu tīkla daļā vai tajās daļās, ko veido šīs dalībvalsts daļa Eiropas ceļu tīklā un tā autoceļos, šo daļu vai daļas izvēlas pēc novērtējuma, kurā konstatē, ka maksas par ārējām izmaksām uzlikšana citām šādi veidota ceļu tīkla daļām varētu negatīvi ietekmēt vidi, sabiedrības veselību vai ceļu satiksmes drošību.
  No 2026. gada 25. marta dalībvalsts, kas plāno neiekasēt maksu par ārējām izmaksām par gaisa piesārņojumu konkrētos savu maksas autoceļu tīkla posmos, arī izvēlas minētos posmus, pamatojoties uz šādu novērtējumu.
  2.   Transportlīdzekļi, ceļi un attiecīgais laiks
  Ja dalībvalsts plāno piemērot tādu maksu par ārējām izmaksām, kas ir augstāka par IIIb vai IIIc pielikumā norādītajām atsauces vērtībām, tā paziņo Komisijai transportlīdzekļu klasifikāciju, saskaņā ar kuru tiek diferencēta maksa par ārējām izmaksām. Attiecīgā gadījumā dalībvalsts paziņo Komisijai to ceļu atrašanās vietu, uz kuriem piemēro lielāku maksu par ārējām izmaksām (“piepilsētas ceļi (tostarp autoceļi)”), un to ceļu atrašanās vietu, uz kuriem piemēro mazāku maksu par ārējām izmaksām (“starppilsētu ceļi (tostarp autoceļi)”).
  Attiecīgā gadījumā tā paziņo Komisijai arī precīzus laikposmus, kas atbilst nakts laikam un kad var piemērot lielāku maksu par ārējām ar troksni saistītām izmaksām, lai atspoguļotu lielākus trokšņa radītos traucējumus.
  Klasificējot ceļus kā piepilsētas ceļus (tostarp autoceļus) un starppilsētu ceļus (tostarp autoceļus) un definējot laikposmus, par pamatu izmanto objektīvus kritērijus, kas saistīti ar piesārņojuma iedarbības līmeni uz ceļiem un to apkārtni, piemēram, iedzīvotāju blīvumu, gada vidējo gaisa piesārņojumu (jo īpaši ar PM10 un NO2), dienu skaitu (attiecībā uz PM10) un stundu skaitu (attiecībā uz NO2), kad tiek pārsniegtas saskaņā ar Direktīvu 2008/50/EK noteiktās robežvērtības. Izmantotos kritērijus iekļauj paziņojumā.
  3.   Maksas lielums
  Šo iedaļu piemēro, ja dalībvalsts plāno piemērot tādu maksu par ārējām izmaksām, kas ir augstāka par IIIb vai IIIc pielikumā norādītajām atsauces vērtībām.
  Dalībvalsts vai attiecīgā gadījumā neatkarīga iestāde attiecīgi katrai transportlīdzekļu klasei, ceļu tipam un laikposmam nosaka vienotu konkrētu summu. Iegūtā tarifikācijas struktūra ir pārskatāma, publiskota un ir pieejama visiem lietotājiem ar vienādiem nosacījumiem. Publiskošanai būtu jānotiek laikus pirms īstenošanas. Lai saprastu, kā aprēķina dažādus ārējo izmaksu elementus, publisko visus vajadzīgos parametrus, datus un citu informāciju.
  Nosakot maksu, dalībvalsts vai – attiecīgā gadījumā – neatkarīga iestāde ievēro efektīvas cenu noteikšanas principu, t. i., šī cena gandrīz līdzinās sociālajām robežizmaksām, ko rada transportlīdzekļi, kuriem piemēro maksu.
  Šo maksu nosaka pēc tam, kad ir apsvērta satiksmes novirzīšanas iespējamība un cita nelabvēlīga ietekme uz ceļu satiksmes drošību, vidi un satiksmes sastrēgumiem, kā arī risinājumi, kā mazināt minētos apdraudējumus.
  Dalībvalsts vai – attiecīgā gadījumā – neatkarīga iestāde pārrauga to, cik efektīvi tarifikācijas shēma mazina autotransporta radīto kaitējumu videi. Vajadzības gadījumā tā reizi divos gados tarifikācijas struktūru un konkrēto maksas summu, kas noteikta konkrētai transportlīdzekļu klasei, ceļu kategorijai un laikposmam, pielāgo transporta pieprasījuma un piedāvājuma izmaiņām.
  4.   Ārējo izmaksu elementi
  4.1.   Satiksmes radītā gaisa piesārņojuma izmaksas
  Ja dalībvalsts plāno piemērot tādu maksu par ārējām izmaksām, kas ir augstāka par IIIb pielikumā norādītajām atsauces vērtībām, minētā dalībvalsts vai – attiecīgā gadījumā – neatkarīga iestāde iekasējamo maksu par satiksmes radīto gaisa piesārņojumu aprēķina, izmantojot šādu formulu:


  kur:


  — PCVij | = | i klases transportlīdzekļa radīta gaisa piesārņojuma izmaksas uz j kategorijas ceļa (euro/transportlīdzeklis.kilometrs), |
| --- | --- | --- | --- |
| — EFik | = | piesārņojošās vielas k un i klases transportlīdzekļa emisiju apjoma koeficients (grams/transportlīdzeklis.kilometrs), |
| — PCjk | = | piesārņojošās vielas k izmaksas naudas izteiksmē attiecībā uz j kategorijas ceļu (euro/grams). |

4.

Direktīvas 1999/62/EK IIIa pielikumu aizstāj ar šādu:

“IIIa PIELIKUMS

MINIMĀLĀS PRASĪBAS MAKSAS PAR ĀRĒJĀM IZMAKSĀM IEKASĒŠANAI

Šajā pielikumā ir ietvertas minimālās prasības, kas jāievēro, lai iekasētu maksu par ārējām izmaksām un attiecīgā gadījumā aprēķinātu maksimālo pieļaujamo maksu par ārējām izmaksām.

1.   Attiecīgās ceļu tīkla daļas

Dalībvalstis nosaka precīzu sava ceļu tīkla daļu vai daļas, uz ko attiecas maksa par ārējām izmaksām.

Ja dalībvalsts plāno iekasēt maksu par ārējām izmaksām tikai tajā autoceļu tīkla daļā vai tajās daļās, ko veido šīs dalībvalsts daļa Eiropas ceļu tīklā un tā autoceļos, šo daļu vai daļas izvēlas pēc novērtējuma, kurā konstatē, ka maksas par ārējām izmaksām uzlikšana citām šādi veidota ceļu tīkla daļām varētu negatīvi ietekmēt vidi, sabiedrības veselību vai ceļu satiksmes drošību.

No 2026. gada 25. marta dalībvalsts, kas plāno neiekasēt maksu par ārējām izmaksām par gaisa piesārņojumu konkrētos savu maksas autoceļu tīkla posmos, arī izvēlas minētos posmus, pamatojoties uz šādu novērtējumu.

2.   Transportlīdzekļi, ceļi un attiecīgais laiks

Ja dalībvalsts plāno piemērot tādu maksu par ārējām izmaksām, kas ir augstāka par IIIb vai IIIc pielikumā norādītajām atsauces vērtībām, tā paziņo Komisijai transportlīdzekļu klasifikāciju, saskaņā ar kuru tiek diferencēta maksa par ārējām izmaksām. Attiecīgā gadījumā dalībvalsts paziņo Komisijai to ceļu atrašanās vietu, uz kuriem piemēro lielāku maksu par ārējām izmaksām (“piepilsētas ceļi (tostarp autoceļi)”), un to ceļu atrašanās vietu, uz kuriem piemēro mazāku maksu par ārējām izmaksām (“starppilsētu ceļi (tostarp autoceļi)”).

Attiecīgā gadījumā tā paziņo Komisijai arī precīzus laikposmus, kas atbilst nakts laikam un kad var piemērot lielāku maksu par ārējām ar troksni saistītām izmaksām, lai atspoguļotu lielākus trokšņa radītos traucējumus.

Klasificējot ceļus kā piepilsētas ceļus (tostarp autoceļus) un starppilsētu ceļus (tostarp autoceļus) un definējot laikposmus, par pamatu izmanto objektīvus kritērijus, kas saistīti ar piesārņojuma iedarbības līmeni uz ceļiem un to apkārtni, piemēram, iedzīvotāju blīvumu, gada vidējo gaisa piesārņojumu (jo īpaši ar PM10 un NO2), dienu skaitu (attiecībā uz PM10) un stundu skaitu (attiecībā uz NO2), kad tiek pārsniegtas saskaņā ar Direktīvu 2008/50/EK noteiktās robežvērtības. Izmantotos kritērijus iekļauj paziņojumā.

3.   Maksas lielums

Šo iedaļu piemēro, ja dalībvalsts plāno piemērot tādu maksu par ārējām izmaksām, kas ir augstāka par IIIb vai IIIc pielikumā norādītajām atsauces vērtībām.

Dalībvalsts vai attiecīgā gadījumā neatkarīga iestāde attiecīgi katrai transportlīdzekļu klasei, ceļu tipam un laikposmam nosaka vienotu konkrētu summu. Iegūtā tarifikācijas struktūra ir pārskatāma, publiskota un ir pieejama visiem lietotājiem ar vienādiem nosacījumiem. Publiskošanai būtu jānotiek laikus pirms īstenošanas. Lai saprastu, kā aprēķina dažādus ārējo izmaksu elementus, publisko visus vajadzīgos parametrus, datus un citu informāciju.

Nosakot maksu, dalībvalsts vai – attiecīgā gadījumā – neatkarīga iestāde ievēro efektīvas cenu noteikšanas principu, t. i., šī cena gandrīz līdzinās sociālajām robežizmaksām, ko rada transportlīdzekļi, kuriem piemēro maksu.

Šo maksu nosaka pēc tam, kad ir apsvērta satiksmes novirzīšanas iespējamība un cita nelabvēlīga ietekme uz ceļu satiksmes drošību, vidi un satiksmes sastrēgumiem, kā arī risinājumi, kā mazināt minētos apdraudējumus.

Dalībvalsts vai – attiecīgā gadījumā – neatkarīga iestāde pārrauga to, cik efektīvi tarifikācijas shēma mazina autotransporta radīto kaitējumu videi. Vajadzības gadījumā tā reizi divos gados tarifikācijas struktūru un konkrēto maksas summu, kas noteikta konkrētai transportlīdzekļu klasei, ceļu kategorijai un laikposmam, pielāgo transporta pieprasījuma un piedāvājuma izmaiņām.

4.   Ārējo izmaksu elementi

4.1.   Satiksmes radītā gaisa piesārņojuma izmaksas

Ja dalībvalsts plāno piemērot tādu maksu par ārējām izmaksām, kas ir augstāka par IIIb pielikumā norādītajām atsauces vērtībām, minētā dalībvalsts vai – attiecīgā gadījumā – neatkarīga iestāde iekasējamo maksu par satiksmes radīto gaisa piesārņojumu aprēķina, izmantojot šādu formulu:

Image 1

kur:

— PCVij

=

i klases transportlīdzekļa radīta gaisa piesārņojuma izmaksas uz j kategorijas ceļa (euro/transportlīdzeklis.kilometrs),

— EFik

=

piesārņojošās vielas k un i klases transportlīdzekļa emisiju apjoma koeficients (grams/transportlīdzeklis.kilometrs),

— PCjk

=

piesārņojošās vielas k izmaksas naudas izteiksmē attiecībā uz j kategorijas ceļu (euro/grams).

Emisiju apjoma koeficienti ir tādi paši, kādus dalībvalstis izmanto, sagatavojot savus emisiju apjomu pārskatus, kā paredzēts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā (ES) 2016/2284 (*) (jāizmanto EMEP/EEA rokasgrāmata par gaisu piesārņojošo vielu emisiju apjomu pārskatiem (**)). Piesārņojošo vielu radītās izmaksas naudas izteiksmē aprēķina dalībvalsts vai – attiecīgā gadījumā – neatkarīga iestāde, kas minēta šīs direktīvas 7.c panta 2. punktā, izmantojot zinātniski pamatotas metodes.

Aprēķinot gaisa piesārņojuma izmaksu lielumu, dalībvalsts vai – attiecīgā gadījumā – neatkarīga iestāde var piemērot zinātniski pamatotas alternatīvas metodes, izmantojot gaisa piesārņojošo vielu mērījumu datus un gaisa piesārņojošo vielu naudas izmaksu vietējo lielumu.

4.2.   Satiksmes radītā trokšņa piesārņojuma izmaksas

Ja dalībvalsts plāno piemērot tādu maksu par ārējām izmaksām, kas ir augstāka par IIIb pielikumā norādītajām atsauces vērtībām, minētā dalībvalsts vai – attiecīgā gadījumā – neatkarīga iestāde iekasējamo maksu par satiksmes radītā trokšņa piesārņojumu aprēķina, izmantojot šādu formulu:

Image 2

NCVj (diena) = a × NCVj

NCVj (nakts) = b × NCVj

kur:

| — NCVj | = | viena smagā kravas transportlīdzekļa radīta trokšņa piesārņojuma izmaksas uz j kategorijas ceļa (euro/transportlīdzeklis.kilometrs), |
| --- | --- | --- |
| — NCjk | = | trokšņa piesārņojuma izmaksas vienam cilvēkam, kas pakļauts k līmeņa trokšņa iedarbībai uz j kategorijas ceļa (euro/persona), |
| — POPk | = | iedzīvotāji, kas pakļauti k līmeņa trokšņa ikdienas iedarbībai uz vienu kilometru (persona/kilometrs), |
| — WADT | = | vidējā svērtā dienas satiksmes plūsma (vieglā pasažieru automobiļa ekvivalents), |
| — a un b | = | ir svēršanas koeficienti, ko dalībvalsts nosaka tā, lai iegūtā vidējā svērtā ceļa maksa par trokšņiem katram transportlīdzekļa kilometram atbilstu NCVj (dienā). |

— NCVj

=

viena smagā kravas transportlīdzekļa radīta trokšņa piesārņojuma izmaksas uz j kategorijas ceļa (euro/transportlīdzeklis.kilometrs),

— NCjk

=

trokšņa piesārņojuma izmaksas vienam cilvēkam, kas pakļauts k līmeņa trokšņa iedarbībai uz j kategorijas ceļa (euro/persona),

— POPk

=

iedzīvotāji, kas pakļauti k līmeņa trokšņa ikdienas iedarbībai uz vienu kilometru (persona/kilometrs),

— WADT

=

vidējā svērtā dienas satiksmes plūsma (vieglā pasažieru automobiļa ekvivalents),

— a un b

=

ir svēršanas koeficienti, ko dalībvalsts nosaka tā, lai iegūtā vidējā svērtā ceļa maksa par trokšņiem katram transportlīdzekļa kilometram atbilstu NCVj (dienā).

Satiksmes radītais trokšņa piesārņojums attiecas uz trokšņa ietekmi uz to iedzīvotāju veselību, kuri dzīvo ceļa tuvumā.

Datus par iedzīvotājiem, kuri pakļauti k līmeņa troksnim, iegūst no stratēģiskajām trokšņa kartēm, kas sagatavotas saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2002/49/EK (***) 7. pantu, vai citiem līdzvērtīgiem datu avotiem.

Izmaksas uz vienu cilvēku, kas pakļauts k līmeņa troksnim, dalībvalsts vai – attiecīgā gadījumā – neatkarīga iestāde aplēš, izmantojot zinātniski pamatotas metodes.

Dienas vidējai svērtajai smago kravas transportlīdzekļu satiksmes plūsmai salīdzinājumā ar viegliem pasažieru automobiļiem piemēro ekvivalences koeficientu “e”, kas atvasināts, pamatojoties uz trokšņa emisiju līmeņiem, ko rada vidējais vieglais pasažieru automobilis un vidējais smagais kravas transportlīdzeklis, un ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 540/2014 (****).

Dalībvalsts vai – attiecīgā gadījumā – neatkarīga iestāde var noteikt diferencētas maksas par troksni, lai atlīdzinātu klusāku transportlīdzekļu izmantojumu, ar nosacījumu, ka tas nediskriminē ārzemju transportlīdzekļus.

4.3.   Satiksmes radītu CO2 emisiju izmaksas

Ja dalībvalsts plāno piemērot augstākas ārējās izmaksas saistībā ar CO2 emisijām nekā IIIc pielikumā noteiktās atsauces vērtības, šī dalībvalsts vai attiecīgā gadījumā neatkarīga iestāde aprēķina iekasējamo maksu, kas balstīta uz zinātniskiem pierādījumiem, izmantojot izvairīšanās izmaksu pieeju un ņemot vērā un izskaidrojot jo īpaši šādus aspektus:

| a) | emisiju mērķrādītāja līmeņa izvēli; |
| --- | --- |

a)

emisiju mērķrādītāja līmeņa izvēli;

| b) | mazināšanas iespēju aplēsi; |
| --- | --- |

b)

mazināšanas iespēju aplēsi;

| c) | atsauces scenārija aplēsi; |
| --- | --- |

c)

atsauces scenārija aplēsi;

| d) | riska un zaudējumu novēršanu; |
| --- | --- |

d)

riska un zaudējumu novēršanu;

| e) | kapitāla svērumu. |
| --- | --- |

e)

kapitāla svērumu.

Vismaz sešus mēnešus pirms šādu ārējo izmaksu saistībā ar CO2 emisijām ieviešanas dalībvalstis par to paziņo Komisijai.

(*)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2016/2284 (2016. gada 14. decembris) par dažu gaisu piesārņojošo vielu valstu emisiju samazināšanu un ar ko groza Direktīvu 2003/35/EK un atceļ Direktīvu 2001/81/EK (OV L 344, 17.12.2016., 1. lpp.)."

*

(**)  Eiropas Vides aģentūras metodoloģija: EMEP/EEA rokasgrāmata par gaisu piesārņojošo vielu emisiju pārskatu 2019. gadam – Tehniski norādījumi valstu emisiju pārskatu sagatavošanā (http://www.eea.europa.eu//publications/emep-eea-guidebook-2019)."

**

EMEP/EEA

(***)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2002/49/EK (2002. gada 25. jūnijs) par vides trokšņa novērtēšanu un pārvaldību (OV L 189, 18.7.2002., 12. lpp.)."

***

(****)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 540/2014 (2014. gada 16. aprīlis) par mehānisko transportlīdzekļu skaņas līmeni un rezerves trokšņa slāpēšanas sistēmām, un ar ko groza Direktīvu 2007/46/EK un atceļ Direktīvu 70/157/EEK (OV L 158, 27.5.2014., 131. lpp.)."

****

| 5. | Direktīvas 1999/62/EK IIIb pielikumu aizstāj ar šādu:


  “IIIb PIELIKUMS

  MAKSAS PAR ĀRĒJĀM IZMAKSĀM ATSAUCES VĒRTĪBAS

  Šis pielikums nosaka maksas par ārējām izmaksām atsauces vērtības, tostarp attiecībā uz gaisa piesārņojuma un trokšņa radītām izmaksām.
  1. tabula

  Maksas par ārējām izmaksām atsauces vērtības smagajiem kravas transportlīdzekļiem


  Transportlīdzekļa klase | Cents/transportlīdzekļa kilometrs | Piepilsētas  (2) | Starppilsētu (3) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Smagie kravas transportlīdzekļi ar tehniski pieļaujamo maksimālo masu, kas ir mazāka par 12 tonnām,
  vai ar divām asīm | Euro 0 | 18,6 | 9,9 |
| Euro I | 12,6 | 6,4 |
| Euro II | 12,5 | 6,3 |
| Euro III | 9,6 | 4,8 |
| Euro IV | 7,3 | 3,4 |
| Euro V | 4,4 | 1,8 |
| Euro VI | 2,3 | 0,5 |
| Transportlīdzekļi, kas rada mazāku piesārņojumu nekā Euro VI klases transportlīdzekļi, tostarp bezemisiju transportlīdzekļi | 2,0 | 0,3 |
| Smagie kravas transportlīdzekļi ar tehniski pieļaujamo maksimālo masu no12 līdz 18 tonnām
  vai ar trim asīm | Euro 0 | 24,6 | 13,7 |
| Euro I | 15,8 | 8,4 |
| Euro II | 15,8 | 8,4 |
| Euro III | 12,5 | 6,6 |
| Euro IV | 9,2 | 4,5 |
| Euro V | 5,6 | 2,7 |
| Euro VI | 2,8 | 0,7 |
| Transportlīdzekļi, kas rada mazāku piesārņojumu nekā Euro VI klases transportlīdzekļi, tostarp bezemisiju transportlīdzekļi | 2,3 | 0,3 |
| Smagie kravas transportlīdzekļi ar tehniski pieļaujamo maksimālo masu no 18 līdz 32 tonnām
  vai ar četrām asīm | Euro 0 | 27,8 | 15,8 |
| Euro I | 20,4 | 11,3 |
| Euro II | 20,4 | 11,2 |
| Euro III | 16,3 | 8,9 |
| Euro IV | 11,8 | 6,0 |
| Euro V | 6,6 | 3,4 |
| Euro VI | 3,1 | 0,8 |
| Transportlīdzekļi, kas rada mazāku piesārņojumu nekā Euro VI klases transportlīdzekļi, tostarp bezemisiju transportlīdzekļi | 2,5 | 0,3 |
| Smagie kravas transportlīdzekļi ar tehniski pieļaujamo maksimālo masu virs 32 tonnām
  vai ar piecām vai vairāk asīm | Euro 0 | 33,5 | 19,4 |
| Euro I | 25,0 | 14,1 |
| Euro II | 24,9 | 13,9 |
| Euro III | 20,1 | 11,1 |
| Euro IV | 14,2 | 7,5 |
| Euro V | 7,6 | 3,8 |
| Euro VI | 3,4 | 0,8 |
| Transportlīdzekļi, kas rada mazāku piesārņojumu nekā Euro VI klases transportlīdzekļi, tostarp bezemisiju transportlīdzekļi | 2,8 | 0,3 |

5.

Direktīvas 1999/62/EK IIIb pielikumu aizstāj ar šādu:

“IIIb PIELIKUMS

MAKSAS PAR ĀRĒJĀM IZMAKSĀM ATSAUCES VĒRTĪBAS

Šis pielikums nosaka maksas par ārējām izmaksām atsauces vērtības, tostarp attiecībā uz gaisa piesārņojuma un trokšņa radītām izmaksām.

1. tabula

Maksas par ārējām izmaksām atsauces vērtības smagajiem kravas transportlīdzekļiem

Transportlīdzekļa klase

Cents/transportlīdzekļa kilometrs

Piepilsētas  (2)

Starppilsētu (3)

Smagie kravas transportlīdzekļi ar tehniski pieļaujamo maksimālo masu, kas ir mazāka par 12 tonnām,

vai ar divām asīm

Euro 0

18,6

9,9

Euro I

12,6

6,4

Euro II

12,5

6,3

Euro III

9,6

4,8

Euro IV

7,3

3,4

Euro V

4,4

1,8

Euro VI

2,3

0,5

Transportlīdzekļi, kas rada mazāku piesārņojumu nekā Euro VI klases transportlīdzekļi, tostarp bezemisiju transportlīdzekļi

2,0

0,3

Smagie kravas transportlīdzekļi ar tehniski pieļaujamo maksimālo masu no12 līdz 18 tonnām

vai ar trim asīm

Euro 0

24,6

13,7

Euro I

15,8

8,4

Euro II

15,8

8,4

Euro III

12,5

6,6

Euro IV

9,2

4,5

Euro V

5,6

2,7

Euro VI

2,8

0,7

Transportlīdzekļi, kas rada mazāku piesārņojumu nekā Euro VI klases transportlīdzekļi, tostarp bezemisiju transportlīdzekļi

2,3

0,3

Smagie kravas transportlīdzekļi ar tehniski pieļaujamo maksimālo masu no 18 līdz 32 tonnām

vai ar četrām asīm

Euro 0

27,8

15,8

Euro I

20,4

11,3

Euro II

20,4

11,2

Euro III

16,3

8,9

Euro IV

11,8

6,0

Euro V

6,6

3,4

Euro VI

3,1

0,8

Transportlīdzekļi, kas rada mazāku piesārņojumu nekā Euro VI klases transportlīdzekļi, tostarp bezemisiju transportlīdzekļi

2,5

0,3

Smagie kravas transportlīdzekļi ar tehniski pieļaujamo maksimālo masu virs 32 tonnām

vai ar piecām vai vairāk asīm

Euro 0

33,5

19,4

Euro I

25,0

14,1

Euro II

24,9

13,9

Euro III

20,1

11,1

Euro IV

14,2

7,5

Euro V

7,6

3,8

Euro VI

3,4

0,8

Transportlīdzekļi, kas rada mazāku piesārņojumu nekā Euro VI klases transportlīdzekļi, tostarp bezemisiju transportlīdzekļi

2,8

0,3

Kalnu apgabalos un ap aglomerācijām 1. tabulā norādītās vērtības var reizināt ar koeficientu, kas nav lielāks par 2, ciktāl tas ir pamatoti, ņemot vērā mazāku izkliedi, ceļu kritumu un augstuma vai temperatūras maiņu. Ja pastāv zinātniski pierādījumi, ka kalnu apgabaliem un aglomerācijām ir jāpiemēro lielāks koeficients, šo standarta vērtību var palielināt, sniedzot detalizētu pamatojumu.

| 6. | Direktīvai 1999/62/EK pievieno šādu pielikumu:


  “IIIc PIELIKUMS
  ATSAUCES VĒRTĪBAS MAKSAI PAR ĀRĒJĀM IZMAKSĀM SAISTĪBĀ AR CO2 EMISIJĀM
  Šis pielikums nosaka maksas par ārējām izmaksām atsauces vērtības, ņemot vērā CO2 emisiju radītās izmaksas.
  1. tabula

  Atsauces vērtības maksai par ārējām izmaksām saistībā ar CO2 emisijām smagajiem kravas transportlīdzekļiem


  Transportlīdzekļa klase | | Cents/transportlīdzekļa kilometrs | Starppilsētu ceļi (tostarp autoceļi) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Smagie kravas transportlīdzekļi ar tehniski pieļaujamo maksimālo masu, kas ir mazāka par 12 tonnām,
  vai ar divām asīm | CO2 emisiju 1. klase | Euro 0 | 4,5 |
| Euro I
  Euro II
  Euro III
  Euro IV
  Euro V
  Euro VI | 4,0 |
| CO2 emisiju 2. klase | 3,8 |
| CO2 emisiju 3. klase | 3,6 |
| Mazemisiju transportlīdzeklis | 2,0 |
| Bezemisiju transportlīdzeklis | 0 |
| Smagie kravas transportlīdzekļi ar tehniski pieļaujamo maksimālo masu no12 līdz 18 tonnām
  vai ar trim asīm | CO2 emisiju 1. klase | Euro 0 | 6,0 |
| Euro I
  Euro II
  Euro III | 5,2 |
| Euro IV
  Euro V
  Euro VI | 5,0 |
| CO2 emisiju 2. klase | 4,8 |
| CO2 emisiju 3. klase | 4,5 |
| Mazemisiju transportlīdzeklis | 2,5 |
| Bezemisiju transportlīdzeklis | 0 |
| Smagie kravas transportlīdzekļi ar tehniski pieļaujamo maksimālo masu no 18 līdz 32 tonnām
  vai ar četrām asīm | CO2 emisiju 1. klase | Euro 0 | 7,9 |
| Euro I | 6,9 |
| Euro II |
| Euro III |
| Euro IV | 6,7 |
| Euro V |
| Euro VI |
| CO2 emisiju 2. klase | 6,4 |
| CO2 emisiju 3. klase | 6,0 |
| Mazemisiju transportlīdzeklis | 3,4 |
| Bezemisiju transportlīdzeklis | 0 |
| Smagie kravas transportlīdzekļi ar tehniski pieļaujamo maksimālo masu virs 32 tonnām
  vai ar piecām vai vairāk asīm | CO2 emisiju 1. klase | Euro 0 | 9,1 |
| Euro I | 8,1 |
| Euro II |
| Euro III |
| Euro IV | 8,0 |
| Euro V |
| Euro VI |
| CO2 emisiju 2. klase | 7,6 |
| CO2 emisiju 3. klase | 7,2 |
| Mazemisiju transportlīdzeklis | 4,0 |
| Bezemisiju transportlīdzeklis | 0 . |

6.

Direktīvai 1999/62/EK pievieno šādu pielikumu:

“IIIc PIELIKUMS

ATSAUCES VĒRTĪBAS MAKSAI PAR ĀRĒJĀM IZMAKSĀM SAISTĪBĀ AR CO2 EMISIJĀM

Šis pielikums nosaka maksas par ārējām izmaksām atsauces vērtības, ņemot vērā CO2 emisiju radītās izmaksas.

1. tabula

Atsauces vērtības maksai par ārējām izmaksām saistībā ar CO2 emisijām smagajiem kravas transportlīdzekļiem

Transportlīdzekļa klase

Cents/transportlīdzekļa kilometrs

Starppilsētu ceļi (tostarp autoceļi)

Smagie kravas transportlīdzekļi ar tehniski pieļaujamo maksimālo masu, kas ir mazāka par 12 tonnām,

vai ar divām asīm

CO2 emisiju 1. klase

Euro 0

4,5

Euro I

Euro II

Euro III

Euro IV

Euro V

Euro VI

4,0

CO2 emisiju 2. klase

3,8

CO2 emisiju 3. klase

3,6

Mazemisiju transportlīdzeklis

2,0

Bezemisiju transportlīdzeklis

0

Smagie kravas transportlīdzekļi ar tehniski pieļaujamo maksimālo masu no12 līdz 18 tonnām

vai ar trim asīm

CO2 emisiju 1. klase

Euro 0

6,0

Euro I

Euro II

Euro III

5,2

Euro IV

Euro V

Euro VI

5,0

CO2 emisiju 2. klase

4,8

CO2 emisiju 3. klase

4,5

Mazemisiju transportlīdzeklis

2,5

Bezemisiju transportlīdzeklis

0

Smagie kravas transportlīdzekļi ar tehniski pieļaujamo maksimālo masu no 18 līdz 32 tonnām

vai ar četrām asīm

CO2 emisiju 1. klase

Euro 0

7,9

Euro I

6,9

Euro II

Euro III

Euro IV

6,7

Euro V

Euro VI

CO2 emisiju 2. klase

6,4

CO2 emisiju 3. klase

6,0

Mazemisiju transportlīdzeklis

3,4

Bezemisiju transportlīdzeklis

0

Smagie kravas transportlīdzekļi ar tehniski pieļaujamo maksimālo masu virs 32 tonnām

vai ar piecām vai vairāk asīm

CO2 emisiju 1. klase

Euro 0

9,1

Euro I

8,1

Euro II

Euro III

Euro IV

8,0

Euro V

Euro VI

CO2 emisiju 2. klase

7,6

CO2 emisiju 3. klase

7,2

Mazemisiju transportlīdzeklis

4,0

Bezemisiju transportlīdzeklis

0 .

| 7. | Direktīvas 1999/62/EK IV pielikumā tabulu “Transportlīdzekļu kombinācijas (posmaini transportlīdzekļi un autovilcieni)” aizstāj ar šādu:

  “Transportlīdzekļu kombinācijas (sakabināti transportlīdzekļi un autovilcieni)


  Dzenošās asis ar pneimatisko vai par līdzvērtīgu atzītu balstiekārtu | Citas dzenošās ass balstiekārtu sistēmas | Bojājumu klase |
| --- | --- | --- | --- |
| Asu skaits un tehniski pieļaujamā maksimālā masa
  (tonnās) | Asu skaits un tehniski pieļaujamā maksimālā masa
  (tonnās) | |
| Ne mazāka par | Mazāka par | Ne mazāka par | Mazāka par | |
| 2  + 1 asis | |
| 7,5
  12
  14
  16
  18
  20
  22
  23
  25 | 12
  14
  16
  18
  20
  22
  23
  25
  28 | 7,5
  12
  14
  16
  18
  20
  22
  23
  25 | 12
  14
  16
  18
  20
  22
  23
  25
  28 | I |
| 2  + 2 asis | |
| 23
  25
  26
  28 | 25
  26
  28
  29 | 23
  25
  26
  28 | 25
  26
  28
  29 | |
| 29 | 31 | 29 | 31 | II |
| 31 | 33 | 31 | 33 | |
| 33
  36 | 36
  38 | 33 | 36 | III |
| 2  + 3 asis | II |
| 36
  38 | 38
  40 | 36 | 38 | |
| | | 38 | 40 | III |
| 2  + 4 asis | II |
| 36
  38 | 38
  40 | 36 | 38 | |
| | | 38 | 40 | III |
| 3  + 1 asis | II |
| 30
  32 | 32
  35 | 30 | 32 | |
| | | 32 | 35 | III |
| 3  + 2 asis | II |
| 36
  38 | 38
  40 | 36 | 38 | |
| | | 38
  40 | 40
  44 | III |
| 40 | 44 | | | |
| 3  + 3 asis | |
| 36
  38 | 38
  40 | 36 | 38 | I |
| | | 38 | 40 | II |
| 40 | 44 | 40 | 44 | |
| 7 asis |
| 40 | 50 | 40 | 50 | II |
| 50 | 60 | 50 | 60 | III |
| 60 | | 60 | |
| Vismaz 8 asis |
| 40 | 50 | 40 | 50 | I |
| 50 | 60 | 50 | 60 | II |
| 60 | 60 | III”. |

7.

Direktīvas 1999/62/EK IV pielikumā tabulu “Transportlīdzekļu kombinācijas (posmaini transportlīdzekļi un autovilcieni)” aizstāj ar šādu:

“Transportlīdzekļu kombinācijas (sakabināti transportlīdzekļi un autovilcieni)

Dzenošās asis ar pneimatisko vai par līdzvērtīgu atzītu balstiekārtu

Citas dzenošās ass balstiekārtu sistēmas

Bojājumu klase

Asu skaits un tehniski pieļaujamā maksimālā masa

(tonnās)

Asu skaits un tehniski pieļaujamā maksimālā masa

(tonnās)

Ne mazāka par

Mazāka par

Ne mazāka par

Mazāka par

2  + 1 asis

7,5

12

14

16

18

20

22

23

25

12

14

16

18

20

22

23

25

28

7,5

12

14

16

18

20

22

23

25

12

14

16

18

20

22

23

25

28

I

2  + 2 asis

23

25

26

28

25

26

28

29

23

25

26

28

25

26

28

29

29

31

29

31

II

31

33

31

33

33

36

36

38

33

36

III

2  + 3 asis

II

36

38

38

40

36

38

38

40

III

2  + 4 asis

II

36

38

38

40

36

38

38

40

III

3  + 1 asis

II

30

32

32

35

30

32

32

35

III

3  + 2 asis

II

36

38

38

40

36

38

38

40

40

44

III

40

44

3  + 3 asis

36

38

38

40

36

38

I

38

40

II

40

44

40

44

7 asis

40

50

40

50

II

50

60

50

60

III

60

60

Vismaz 8 asis

40

50

40

50

I

50

60

50

60

II

60

60

III”.

| 8. | Direktīvai 1999/62/EK pievieno šādus pielikumus:


  “V PIELIKUMS

  MINIMĀLĀS PRASĪBAS MAKSAS PAR SATIKSMES SASTRĒGUMIEM IEKASĒŠANAI

  Šis pielikums nosaka minimālās prasības maksas par satiksmes sastrēgumu iekasēšanai.
  1.   Tīkla daļas, kurās piemēro maksu par satiksmes sastrēgumiem, attiecīgie transportlīdzekļi un laikposmi
  Dalībvalstis precīzi norāda:


  a) | tīkla daļu vai daļas, kas sastāv no to daļas Eiropas ceļu tīklā un šo valstu autoceļiem, kas minēti 7. panta 1. punktā, kur iekasējama maksa par satiksmes sastrēgumiem saskaņā ar 7.da panta 1. un 3. punktu; |
| --- | --- | --- |

8.

Direktīvai 1999/62/EK pievieno šādus pielikumus:

“V PIELIKUMS

MINIMĀLĀS PRASĪBAS MAKSAS PAR SATIKSMES SASTRĒGUMIEM IEKASĒŠANAI

Šis pielikums nosaka minimālās prasības maksas par satiksmes sastrēgumu iekasēšanai.

1.   Tīkla daļas, kurās piemēro maksu par satiksmes sastrēgumiem, attiecīgie transportlīdzekļi un laikposmi

Dalībvalstis precīzi norāda:

a)

tīkla daļu vai daļas, kas sastāv no to daļas Eiropas ceļu tīklā un šo valstu autoceļiem, kas minēti 7. panta 1. punktā, kur iekasējama maksa par satiksmes sastrēgumiem saskaņā ar 7.da panta 1. un 3. punktu;

| b) | to tīkla posmu klasifikāciju par “metropoles” un “nemetropoles” ceļiem, kur iekasējama maksa par satiksmes sastrēgumiem. Dalībvalstis izmanto 1. tabulā minētos kritērijus, lai noteiktu katra ceļu posma klasifikāciju.
  1. tabula

  Kritēriji a) apakšpunktā minētajai tīkla ceļu klasificēšanai par “metropoles” un “nemetropoles” ceļiem


  Ceļa kategorija | Klasificēšanas kritērijs |
| --- | --- | --- |
| “metropoles” ceļš | Tīkla posmi aglomerācijās ar 250 000 vai vairāk iedzīvotājiem |
| “nemetropoles” ceļš | Tīkla posmi, kas netiek klasificēti kā “metropoles” ceļi |

b)

to tīkla posmu klasifikāciju par “metropoles” un “nemetropoles” ceļiem, kur iekasējama maksa par satiksmes sastrēgumiem. Dalībvalstis izmanto 1. tabulā minētos kritērijus, lai noteiktu katra ceļu posma klasifikāciju.

1. tabula

Kritēriji a) apakšpunktā minētajai tīkla ceļu klasificēšanai par “metropoles” un “nemetropoles” ceļiem

Ceļa kategorija

Klasificēšanas kritērijs

“metropoles” ceļš

Tīkla posmi aglomerācijās ar 250 000 vai vairāk iedzīvotājiem

“nemetropoles” ceļš

Tīkla posmi, kas netiek klasificēti kā “metropoles” ceļi

| c) | laikposmus, kad šo maksu piemēro katrā atsevišķajā posmā. Ja visā periodā, kad ir noteikta maksa, piemēro diferencētus maksas līmeņus, dalībvalstis nepārprotami norāda katra laikposma, kurā piemēro konkrētu maksu, sākumu un beigas.
  Dalībvalstis izmanto 2. tabulā minētos ekvivalences koeficientus, lai noteiktu maksas līmeņa proporciju dažādām transportlīdzekļu kategorijām.
  2. tabula

  Ekvivalences koeficienti, kas izmantojami, nosakot maksas par satiksmes sastrēgumiem līmeņa proporciju dažādām transportlīdzekļu kategorijām


  Transportlīdzekļa kategorija | Ekvivalences koeficients |
| --- | --- | --- |
| Mazas noslodzes transportlīdzekļi | 1 |
| Atsevišķie smagie kravas transportlīdzekļi | 1,9 |
| Autobusi un tālsatiksmes autobusi | 2,5 |
| Sakabinātie smagie kravas transportlīdzekļi | 2,9 |

c)

laikposmus, kad šo maksu piemēro katrā atsevišķajā posmā. Ja visā periodā, kad ir noteikta maksa, piemēro diferencētus maksas līmeņus, dalībvalstis nepārprotami norāda katra laikposma, kurā piemēro konkrētu maksu, sākumu un beigas.

Dalībvalstis izmanto 2. tabulā minētos ekvivalences koeficientus, lai noteiktu maksas līmeņa proporciju dažādām transportlīdzekļu kategorijām.

2. tabula

Ekvivalences koeficienti, kas izmantojami, nosakot maksas par satiksmes sastrēgumiem līmeņa proporciju dažādām transportlīdzekļu kategorijām

Transportlīdzekļa kategorija

Ekvivalences koeficients

Mazas noslodzes transportlīdzekļi

1

Atsevišķie smagie kravas transportlīdzekļi

1,9

Autobusi un tālsatiksmes autobusi

2,5

Sakabinātie smagie kravas transportlīdzekļi

2,9

2.   Maksas lielums

Katrai transportlīdzekļu kategorijai, ceļa posmam un laikposmam dalībvalsts vai – attiecīgā gadījumā – neatkarīga iestāde nosaka vienotu konkrētu summu, kas veidota saskaņā ar šā pielikuma 1. iedaļas noteikumiem, ņemot vērā attiecīgo atsauces vērtību, kas noteikta VI pielikuma tabulā. Iegūtā tarifikācijas struktūra ir pārskatāma, publiskota un ir pieejama visiem lietotājiem ar vienādiem nosacījumiem.

Pirms maksas par satiksmes sastrēgumiem ieviešanas dalībvalsts laikus publicē visu šādu informāciju:

| a) | visus parametrus, datus un citu informāciju, kas nepieciešama, lai izprastu, kā ir veidota ceļu un transportlīdzekļu klasifikācija un noteikti maksas piemērošanas laikposmi; |
| --- | --- |

a)

visus parametrus, datus un citu informāciju, kas nepieciešama, lai izprastu, kā ir veidota ceļu un transportlīdzekļu klasifikācija un noteikti maksas piemērošanas laikposmi;

| b) | pilnīgu aprakstu par maksu par satiksmes sastrēgumiem, ko piemēro katrai transportlīdzekļu kategorijai katrā ceļa posmā un katrā laikposmā. |
| --- | --- |

b)

pilnīgu aprakstu par maksu par satiksmes sastrēgumiem, ko piemēro katrai transportlīdzekļu kategorijai katrā ceļa posmā un katrā laikposmā.

Dalībvalstis dara Komisijai pieejamu visu informāciju, kas publiskojama saskaņā ar a) un b) apakšpunktu.

Šo maksu nosaka tikai pēc tam, kad ir apsvērti satiksmes novirzīšanas riski un cita nelabvēlīgā ietekme uz ceļu satiksmes drošību, vidi un satiksmes sastrēgumiem, kā arī risinājumi šo risku samazināšanai.

Ja dalībvalsts plāno piemērot tādu maksu par satiksmes sastrēgumiem, kas ir augstāka par VI pielikuma tabulā noteiktajām atsauces vērtībām, tā paziņo Komisijai:

| i) | to ceļu atrašanās vietu, kuriem piemēro maksu par satiksmes sastrēgumiem; |
| --- | --- |

i)

to ceļu atrašanās vietu, kuriem piemēro maksu par satiksmes sastrēgumiem;

| ii) | ceļu klasifikāciju (“metropoles” un “nemetropoles” ceļi), kā norādīts 1. iedaļas b) punktā; |
| --- | --- |

ii)

ceļu klasifikāciju (“metropoles” un “nemetropoles” ceļi), kā norādīts 1. iedaļas b) punktā;

| iii) | laikposmus, kad maksu piemēro, kā norādīts 1. iedaļas c) punktā; |
| --- | --- |

iii)

laikposmus, kad maksu piemēro, kā norādīts 1. iedaļas c) punktā;

| iv) | jebkādu daļēju vai pilnīgu atbrīvojumu, ko piemēro mikroautobusiem, autobusiem un tālsatiksmes autobusiem. |
| --- | --- |

iv)

jebkādu daļēju vai pilnīgu atbrīvojumu, ko piemēro mikroautobusiem, autobusiem un tālsatiksmes autobusiem.

3.   Uzraudzība

Dalībvalsts vai attiecīgā gadījumā neatkarīga iestāde pārrauga to, cik efektīvi šī tarifikācijas shēma samazina satiksmes sastrēgumus. Vajadzības gadījumā tā reizi trīs gados maksas struktūru, iekasēšanas laikposmus un konkrēto maksas summu, kas noteikta katrai transportlīdzekļu kategorijai, ceļu kategorijai un laikposmam, pielāgo transporta pieprasījuma un piedāvājuma izmaiņām.

VI PIELIKUMS

MAKSAS PAR SATIKSMES SASTRĒGUMIEM ATSAUCES VĒRTĪBAS

Šis pielikums nosaka maksas par satiksmes sastrēgumiem atsauces vērtības.

Turpmāk tabulā norādītās atsauces vērtības ir piemērojamas mazas noslodzes transportlīdzekļiem. Maksu par satiksmes sastrēgumiem citām transportlīdzekļu kategorijām nosaka, reizinot mazas noslodzes transportlīdzekļiem piemērojamo maksu ar ekvivalences koeficientiem, kas minēti V pielikuma tabulā.

Tabula

Maksas par satiksmes sastrēgumiem atsauces vērtības mazas noslodzes transportlīdzekļiem

| Cents/transportlīdzekļa kilometrs | “Metropoles” ceļš | “Nemetropoles” ceļš |
| --- | --- | --- |
| Autoceļi | 25,9 | 23,7 |
| Galvenie ceļi | 61,0 | 41,5 |

Cents/transportlīdzekļa kilometrs

“Metropoles” ceļš

“Nemetropoles” ceļš

Autoceļi

25,9

23,7

Galvenie ceļi

61,0

41,5

VII PIELIKUMS

EMISIJU STANDARTI

Šajā pielikumā ir noteikti emisiju standarti attiecībā uz piesārņojošām vielām, pēc kurām saskaņā ar 7.gb panta 1. punkta b) apakšpunktu diferencē autoceļu nodevas un lietošanas maksas.

Tabula

Emisiju standartu kritēriji mazas noslodzes transportlīdzekļiem attiecībā uz piesārņojošām vielām

| Ceļu nodevas un lietošanas maksa | 5–15 % mazāk par augstāko likmi | 15–25 % mazāk par augstāko likmi | 25–35 % mazāk par augstāko likmi | Līdz 75 % mazāk par augstāko likmi |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Emisiju standarti | Euro-6d-temp-x (#) | Euro-6d-x (#) | Deklarētās maksimālās piesārņojošu vielu emisiju vērtības reālos braukšanas apstākļos (##)< 80 % no piemērojamām emisijas robežvērtībām | Bezemisiju transportlīdzekļi |

Ceļu nodevas un lietošanas maksa

5–15 % mazāk par augstāko likmi

15–25 % mazāk par augstāko likmi

25–35 % mazāk par augstāko likmi

Līdz 75 % mazāk par augstāko likmi

Emisiju standarti

Euro-6d-temp-x (#)

Euro-6d-x (#)

Deklarētās maksimālās piesārņojošu vielu emisiju vērtības reālos braukšanas apstākļos (##)< 80 % no piemērojamām emisijas robežvērtībām

Bezemisiju transportlīdzekļi

---

(*)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2016/2284 (2016. gada 14. decembris) par dažu gaisu piesārņojošo vielu valstu emisiju samazināšanu un ar ko groza Direktīvu 2003/35/EK un atceļ Direktīvu 2001/81/EK (OV L 344, 17.12.2016., 1. lpp.).

*

(**)  Eiropas Vides aģentūras metodoloģija: EMEP/EEA rokasgrāmata par gaisu piesārņojošo vielu emisiju pārskatu 2019. gadam – Tehniski norādījumi valstu emisiju pārskatu sagatavošanā (http://www.eea.europa.eu//publications/emep-eea-guidebook-2019).

**

EMEP/EEA

(***)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2002/49/EK (2002. gada 25. jūnijs) par vides trokšņa novērtēšanu un pārvaldību (OV L 189, 18.7.2002., 12. lpp.).

***

(****)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 540/2014 (2014. gada 16. aprīlis) par mehānisko transportlīdzekļu skaņas līmeni un rezerves trokšņa slāpēšanas sistēmām, un ar ko groza Direktīvu 2007/46/EK un atceļ Direktīvu 70/157/EEK (OV L 158, 27.5.2014., 131. lpp.).

****

---

(1)  Piemērojot ekvivalences koeficientus, dalībvalstis var ņemt vērā autoceļu būvniecības attīstību pa fāzēm vai izmantot ilgstoša lietderīgā mūža cikla pieeju.

1

(2)  
  “Piepilsētas” teritorijas ir tās, kurās iedzīvotāju blīvums ir no 150 līdz 900 iedzīvotājiem uz vienu km2 (vidējais iedzīvotāju blīvums 300 iedzīvotāji/km2).

2

2

2

(3)  
  “Starppilsētu” teritorijas ir tās, kurās iedzīvotāju blīvums ir mazāks par 150 iedzīvotājiem uz vienu km2.

3

2

(#)  Pozīciju “x” var atstāt tukšu, vai aizvietot ar kādu no turpmāk norādītā – EVAP, EVAP-ISC, ISC vai ISC-FCM.

#

(##)  Gan attiecībā uz NOx, gan uz PN, kā norādīts transportlīdzekļa atbilstības sertifikāta 48.2. punktā, Komisijas Īstenošanas regulas (ES) 2020/683 (*) VIII pielikuma papildinājumā.

# #

*

---

II Neleģislatīvi akti

REGULAS

| 4.3.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 69/40 |
| --- | --- | --- | --- |

4.3.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 69/40

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2022/363

(2022. gada 24. janvāris),

ar ko attiecībā uz tādu trešo valstu vai to reģionu sarakstiem, no kā atļauts Savienībā ievest noteiktus zivsaimniecības produktus, groza un labo Īstenošanas regulas (ES) 2021/405 IX pielikumu

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 178/2002 (2002. gada 28. janvāris), ar ko paredz pārtikas aprites tiesību aktu vispārīgus principus un prasības, izveido Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādi un paredz procedūras saistībā ar pārtikas nekaitīgumu (1), un jo īpaši tās 53. panta 1. punkta b) apakšpunktu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2017/625 (2017. gada 15. marts) par oficiālajām kontrolēm un citām oficiālajām darbībām, kuras veic, lai nodrošinātu, ka tiek piemēroti pārtikas un barības aprites tiesību akti, noteikumi par dzīvnieku veselību un labturību, augu veselību un augu aizsardzības līdzekļiem, un ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 999/2001, (EK) Nr. 396/2005, (EK) Nr. 1069/2009, (EK) Nr. 1107/2009, (ES) Nr. 1151/2012, (ES) Nr. 652/2014, (ES) 2016/429 un (ES) 2016/2031, Padomes Regulas (EK) Nr. 1/2005 un (EK) Nr. 1099/2009 un Padomes Direktīvas 98/58/EK, 1999/74/EK, 2007/43/EK, 2008/119/EK un 2008/120/EK un atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 854/2004 un (EK) Nr. 882/2004, Padomes Direktīvas 89/608/EEK, 89/662/EEK, 90/425/EEK, 91/496/EEK, 96/23/EK, 96/93/EK un 97/78/EK un Padomes Lēmumu 92/438/EEK (Oficiālo kontroļu regula) (2), un jo īpaši tās 127. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Komisijas Deleģētā regula (ES) 2019/625 (3) nosaka prasības attiecībā uz noteiktu lietošanai pārtikā paredzētu dzīvnieku un preču sūtījumu ievešanu Savienībā no trešām valstīm vai to reģioniem, lai panāktu, ka šādi sūtījumi atbilst piemērojamajām prasībām, kas noteiktas Regulas (ES) 2017/625 1. panta 2. punkta a) apakšpunkta noteikumos par pārtikas nekaitīgumu, vai prasībām, kas atzītas par vismaz līdzvērtīgām. Konkrētāk, uz minēto preču un dzīvnieku ievešanu Savienībā attiecas prasība, ka tiem jābūt no tādas trešās valsts vai tās reģiona, kas sarakstā iekļauti saskaņā ar Regulas (ES) 2017/625 126. panta 2. punkta a) apakšpunktu. |
| --- | --- |

(1)

Komisijas Deleģētā regula (ES) 2019/625 (3) nosaka prasības attiecībā uz noteiktu lietošanai pārtikā paredzētu dzīvnieku un preču sūtījumu ievešanu Savienībā no trešām valstīm vai to reģioniem, lai panāktu, ka šādi sūtījumi atbilst piemērojamajām prasībām, kas noteiktas Regulas (ES) 2017/625 1. panta 2. punkta a) apakšpunkta noteikumos par pārtikas nekaitīgumu, vai prasībām, kas atzītas par vismaz līdzvērtīgām. Konkrētāk, uz minēto preču un dzīvnieku ievešanu Savienībā attiecas prasība, ka tiem jābūt no tādas trešās valsts vai tās reģiona, kas sarakstā iekļauti saskaņā ar Regulas (ES) 2017/625 126. panta 2. punkta a) apakšpunktu.

| (2) | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2021/405 (4) nosaka tādu trešo valstu vai to reģionu sarakstus, no kuriem saskaņā ar Regulas (ES) 2017/625 126. panta 2. punkta a) apakšpunktu atļauts Savienībā ievest noteiktus lietošanai pārtikā paredzētus dzīvniekus un preces. Minētās regulas IX pielikumā dots tādu trešo valstu vai to reģionu saraksts, no kā atļauts Savienībā ievest noteiktu zivsaimniecības, arī akvakultūras, produktu sūtījumus. |
| --- | --- |

(2)

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2021/405 (4) nosaka tādu trešo valstu vai to reģionu sarakstus, no kuriem saskaņā ar Regulas (ES) 2017/625 126. panta 2. punkta a) apakšpunktu atļauts Savienībā ievest noteiktus lietošanai pārtikā paredzētus dzīvniekus un preces. Minētās regulas IX pielikumā dots tādu trešo valstu vai to reģionu saraksts, no kā atļauts Savienībā ievest noteiktu zivsaimniecības, arī akvakultūras, produktu sūtījumus.

| (3) | Kas attiecas uz kategorijas “akvakultūras produkti” apakškategoriju “kaviārs (zivju produkts)”, Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2022/367 (5) Komisijas Lēmuma 2011/163/ES (6) pielikumā iekļāva Baltkrieviju, Izraēlu (7), Moldovu, Šveici, Turciju, Apvienotos Arābu Emirātus un Urugvaju. Tāpēc ir lietderīgi minētās trešās valstis Īstenošanas regulas (ES) 2021/405 IX pielikumā iekļaut ar piezīmi “Akvakultūra: kaviārs (zivju produkts)”. |
| --- | --- |

(3)

Kas attiecas uz kategorijas “akvakultūras produkti” apakškategoriju “kaviārs (zivju produkts)”, Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2022/367 (5) Komisijas Lēmuma 2011/163/ES (6) pielikumā iekļāva Baltkrieviju, Izraēlu (7), Moldovu, Šveici, Turciju, Apvienotos Arābu Emirātus un Urugvaju. Tāpēc ir lietderīgi minētās trešās valstis Īstenošanas regulas (ES) 2021/405 IX pielikumā iekļaut ar piezīmi “Akvakultūra: kaviārs (zivju produkts)”.

| (4) | Iepriekš Kanāda, Ķīna un Amerikas Savienotās Valstis bija iekļautas Lēmuma 2011/163/ES pielikuma saraksta kategorijā “akvakultūra” un uz šī pamata eksportēja akvakultūras izcelsmes kaviāru. Minēto valstu iesniegtais atlieku uzraudzības plāns, kas tiek attiecināts uz zivīm, atbilda vispārējām pret akvakultūru izvirzītajām Savienības prasībām un ietvēra arī kaviāru. Tāpēc minētās trešās valstis netika iekļautas ar Īstenošanas lēmumu (ES) 2021/2315 grozītā Lēmuma 2011/163/ES pielikuma sarakstā “zivju produkti (piemēram, kaviārs)”. Kas attiecas uz kategorijas “akvakultūras produkti” apakškategoriju “kaviārs (zivju produkts)”, Īstenošanas lēmums (ES) 2022/367 Lēmuma 2011/163/ES pielikumā iekļāva Kanādu, Ķīnu un Amerikas Savienotās Valstis. Tāpēc ir lietderīgi minētās trešās valstis iekļaut Īstenošanas regulas (ES) 2021/405 IX pielikumā, uz tām attiecinot visus kategorijas “akvakultūra” zvejas produktus. |
| --- | --- |

(4)

Iepriekš Kanāda, Ķīna un Amerikas Savienotās Valstis bija iekļautas Lēmuma 2011/163/ES pielikuma saraksta kategorijā “akvakultūra” un uz šī pamata eksportēja akvakultūras izcelsmes kaviāru. Minēto valstu iesniegtais atlieku uzraudzības plāns, kas tiek attiecināts uz zivīm, atbilda vispārējām pret akvakultūru izvirzītajām Savienības prasībām un ietvēra arī kaviāru. Tāpēc minētās trešās valstis netika iekļautas ar Īstenošanas lēmumu (ES) 2021/2315 grozītā Lēmuma 2011/163/ES pielikuma sarakstā “zivju produkti (piemēram, kaviārs)”. Kas attiecas uz kategorijas “akvakultūras produkti” apakškategoriju “kaviārs (zivju produkts)”, Īstenošanas lēmums (ES) 2022/367 Lēmuma 2011/163/ES pielikumā iekļāva Kanādu, Ķīnu un Amerikas Savienotās Valstis. Tāpēc ir lietderīgi minētās trešās valstis iekļaut Īstenošanas regulas (ES) 2021/405 IX pielikumā, uz tām attiecinot visus kategorijas “akvakultūra” zvejas produktus.

| (5) | Omānas apstiprinātais atlieku uzraudzības plāns nebija apmierinošs, tāpēc ar Komisijas Īstenošanas lēmumu (ES) 2021/2315 (8) Omāna tika svītrota no to Lēmuma 2011/163/ES pielikumā iekļauto valstu saraksta, kuras tiek attiecinātas uz akvakultūras produktiem. Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2022/34 (9) Omānu no Īstenošanas regulas (ES) 2021/405 IX pielikuma svītroja attiecībā uz akvakultūras produktiem, kā arī netīši attiecībā uz savvaļā nozvejotām zivīm, lai gan par tām atlieku uzraudzības plāns nav vajadzīgs. Tāpēc Īstenošanas regulas (ES) 2021/405 IX pielikumā ieraksts par Omānu jālabo attiecībā uz savvaļā nozvejotām zivīm. |
| --- | --- |

(5)

Omānas apstiprinātais atlieku uzraudzības plāns nebija apmierinošs, tāpēc ar Komisijas Īstenošanas lēmumu (ES) 2021/2315 (8) Omāna tika svītrota no to Lēmuma 2011/163/ES pielikumā iekļauto valstu saraksta, kuras tiek attiecinātas uz akvakultūras produktiem. Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2022/34 (9) Omānu no Īstenošanas regulas (ES) 2021/405 IX pielikuma svītroja attiecībā uz akvakultūras produktiem, kā arī netīši attiecībā uz savvaļā nozvejotām zivīm, lai gan par tām atlieku uzraudzības plāns nav vajadzīgs. Tāpēc Īstenošanas regulas (ES) 2021/405 IX pielikumā ieraksts par Omānu jālabo attiecībā uz savvaļā nozvejotām zivīm.

| (6) | Tādēļ Īstenošanas regulas (ES) 2021/405 IX pielikums būtu attiecīgi jāgroza un jālabo. |
| --- | --- |

(6)

Tādēļ Īstenošanas regulas (ES) 2021/405 IX pielikums būtu attiecīgi jāgroza un jālabo.

| (7) | Lai līdz minimumam samazinātu tirdzniecības traucējumus, nodrošinātu juridisko noteiktību, kā arī saskanību ar Lēmumu 2011/163/ES, šai regulai būtu jāstājas spēkā steidzamības kārtā. |
| --- | --- |

(7)

Lai līdz minimumam samazinātu tirdzniecības traucējumus, nodrošinātu juridisko noteiktību, kā arī saskanību ar Lēmumu 2011/163/ES, šai regulai būtu jāstājas spēkā steidzamības kārtā.

| (8) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(8)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Īstenošanas regulas (ES) 2021/405 IX pielikumu groza saskaņā ar šīs regulas pielikumu.

2. pants

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2022. gada 24. janvārī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētāja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  OV L 31, 1.2.2002., 1. lpp.

1

(2)  
  OV L 95, 7.4.2017., 1. lpp.

2

(3)  Komisijas Deleģētā regula (ES) 2019/625 (2019. gada 4. marts), ar ko attiecībā uz prasībām par lietošanai pārtikā paredzētu noteiktu dzīvnieku un preču sūtījumu ievešanu Savienībā papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2017/625 (OV L 131, 17.5.2019., 18. lpp.).

3

(4)  Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2021/405 (2021. gada 24. marts), ar ko nosaka tādu trešo valstu vai to reģionu sarakstus, no kurām saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2017/625 atļauts Savienībā ievest noteiktus dzīvniekus un preces, kuri paredzēti lietošanai pārtikā (OV L 114, 31.3.2021., 118. lpp.).

4

(5)  Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2022/367 (2022. gada 2. marts), ar kuru groza Lēmumu 2011/163/ES, ar ko apstiprina plānus, ko saskaņā ar Padomes Direktīvas 96/23/EK 29. pantu iesniegušas trešās valstis (skatīt šā Oficiālā Vēstneša 107. lpp.).

5

Oficiālā Vēstneša

(6)  Komisijas Lēmums 2011/163/ES (2011. gada 16. marts), ar ko apstiprina plānus, ko saskaņā ar Padomes Direktīvas 96/23/EK 29. pantu iesniegušas trešās valstis (OV L 70, 17.3.2011., 40. lpp.).

6

(7)  Šajā dokumentā – Izraēlas Valsts, izņemot teritorijas, kas Izraēlas pārvaldē atrodas kopš 1967. gada jūnija, proti, Golānas augstienes, Gazas joslu, Austrumjeruzalemi un pārējo Rietumkrastu.

7

(8)  Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2021/2315 (2021. gada 17. decembris), ar kuru groza Lēmumu 2011/163/ES, ar ko apstiprina plānus, ko saskaņā ar Padomes Direktīvas 96/23/EK 29. pantu iesniegušas trešās valstis (OV L 464, 28.12.2021., 17. lpp.).

8

(9)  Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2022/34 (2021. gada 22. decembris), ar ko Īstenošanas regulas (ES) 2021/405 III, VIII, IX un XI pielikumu groza attiecībā uz sarakstiem ar trešām valstīm vai to reģioniem, no kuriem atļauts Savienībā ievest noteiktus lietošanai pārtikā paredzētus savvaļas medījamos putnus, noteiktu gliemeņu, adatādaiņu, tunikātu un jūras gliemežu, noteiktu zivsaimniecības produktu un varžu kājiņu un gliemežu sūtījumus un ar ko atceļ Lēmumu 2007/82/EK (OV L 8, 13.1.2022., 1. lpp.).

9

---

PIELIKUMS

Īstenošanas regulas (ES) 2021/405 IX pielikumu groza šādi:

| a) | ierakstu par Apvienotajiem Arābu Emirātiem aizstāj ar šādu:


  “AE | Apvienotie Arābu Emirāti | Akvakultūra: zivis un kaviārs (zivju produkts)
  Tikai izejvielas vai nu no dalībvalstīm, vai citām trešām valstīm, no kurām ir atļauts šādu izejvielu imports Savienībā”; |
| --- | --- | --- | --- |

a)

ierakstu par Apvienotajiem Arābu Emirātiem aizstāj ar šādu:

“AE

Apvienotie Arābu Emirāti

Akvakultūra: zivis un kaviārs (zivju produkts)

Tikai izejvielas vai nu no dalībvalstīm, vai citām trešām valstīm, no kurām ir atļauts šādu izejvielu imports Savienībā”;

| b) | ierakstu par Baltkrieviju aizstāj ar šādu:


  “BY | Baltkrievija | Akvakultūra: zivis un kaviārs (zivju produkts)”; |
| --- | --- | --- | --- |

b)

ierakstu par Baltkrieviju aizstāj ar šādu:

“BY

Baltkrievija

Akvakultūra: zivis un kaviārs (zivju produkts)”;

| c) | ierakstu par Kanādu aizstāj ar šādu:


  “CA | Kanāda  (*1) | |
| --- | --- | --- | --- |

c)

ierakstu par Kanādu aizstāj ar šādu:

“CA

Kanāda  (*1)

| d) | ierakstu par Šveici aizstāj ar šādu:


  “CH | Šveice  (*2) | Akvakultūra: zivis un kaviārs (zivju produkts) |
| --- | --- | --- | --- |

d)

ierakstu par Šveici aizstāj ar šādu:

“CH

Šveice  (*2)

Akvakultūra: zivis un kaviārs (zivju produkts)

| e) | ierakstu par Ķīnu aizstāj ar šādu:


  “CN | Ķīna  (*3); | |
| --- | --- | --- | --- |

e)

ierakstu par Ķīnu aizstāj ar šādu:

“CN

Ķīna  (*3);

| f) | ierakstu par Izraēlu aizstāj ar šādu:


  “IL | Izraēla  (*4) | Akvakultūra: zivis un kaviārs (zivju produkts) |
| --- | --- | --- | --- |

f)

ierakstu par Izraēlu aizstāj ar šādu:

“IL

Izraēla  (*4)

Akvakultūra: zivis un kaviārs (zivju produkts)

| g) | ierakstu par Moldovu aizstāj ar šādu:


  “MD | Moldova | Akvakultūra: zivis un kaviārs (zivju produkts)”; |
| --- | --- | --- | --- |

g)

ierakstu par Moldovu aizstāj ar šādu:

“MD

Moldova

Akvakultūra: zivis un kaviārs (zivju produkts)”;

| h) | starp ierakstiem par Jaunzēlandi un Panamu iekļauj šādu ierakstu:


  “OM | Omāna | Tikai savvaļas nozveja”; |
| --- | --- | --- | --- |

h)

starp ierakstiem par Jaunzēlandi un Panamu iekļauj šādu ierakstu:

“OM

Omāna

Tikai savvaļas nozveja”;

| i) | ierakstu par Turciju aizstāj ar šādu:


  “TR | Turcija | Akvakultūra: zivis un kaviārs (zivju produkts)”; |
| --- | --- | --- | --- |

i)

ierakstu par Turciju aizstāj ar šādu:

“TR

Turcija

Akvakultūra: zivis un kaviārs (zivju produkts)”;

| j) | ierakstu par Amerikas Savienotajām Valstīm aizstāj ar šādu:


  “US | Amerikas Savienotās Valstis  (*5) | |
| --- | --- | --- | --- |

j)

ierakstu par Amerikas Savienotajām Valstīm aizstāj ar šādu:

“US

Amerikas Savienotās Valstis  (*5)

| k) | ierakstu par Urugvaju aizstāj ar šādu:


  “UY | Urugvaja | Akvakultūra: zivis un kaviārs (zivju produkts)”. |
| --- | --- | --- | --- |

k)

ierakstu par Urugvaju aizstāj ar šādu:

“UY

Urugvaja

Akvakultūra: zivis un kaviārs (zivju produkts)”.

---

(*1)  Šīs trešās valstis vai to reģioni var eksportēt visus zivsaimniecības produkts produktus (zivis, kaviāru (zivju produkts) un vēžveidīgos).”;

(*2)  Saskaņā ar 1999. gada 21. jūnija Nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par lauksaimniecības produktu tirdzniecību (OV L 114, 30.4.2002., 132. lpp.).”;

(*3)  Šīs trešās valstis vai to reģioni var eksportēt visus zivsaimniecības produkts produktus (zivis, kaviāru (zivju produkts) un vēžveidīgos).”

(*4)  Šajā dokumentā – Izraēlas Valsts, izņemot teritorijas, kas Izraēlas pārvaldē atrodas kopš 1967. gada jūnija, proti, Golānas augstienes, Gazas joslu, Austrumjeruzalemi un pārējo Rietumkrastu.”;

(*5)  Šīs trešās valstis vai to reģioni var eksportēt visus zivsaimniecības produkts produktus (zivis, kaviāru (zivju produkts) un vēžveidīgos).”;

---

| 4.3.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 69/45 |
| --- | --- | --- | --- |

4.3.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 69/45

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2022/364

(2022. gada 3. marts),

ar ko attiecībā uz ierakstiem par Kanādu, Apvienoto Karalisti un Amerikas Savienotajām Valstīm to trešo valstu sarakstos, no kurām Savienībā atļauts ievest mājputnu, mājputnu reproduktīvo produktu un svaigas mājputnu un medījamo putnu gaļas sūtījumus, groza Īstenošanas regulas (ES) 2021/404 V un XIV pielikumu

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2016/429 (2016. gada 9. marts) par pārnēsājamām dzīvnieku slimībām un ar ko groza un atceļ konkrētus aktus dzīvnieku veselības jomā (“Dzīvnieku veselības tiesību akts”) (1), un jo īpaši tās 230. panta 1. punktu un 232. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Regula (ES) 2016/429 nosaka: lai Savienībā varētu ievest dzīvnieku, reproduktīvo produktu un dzīvnieku izcelsmes produktu sūtījumus, tiem jābūt no tādas trešās valsts vai teritorijas vai to zonas vai nodalījuma, kas norādīti sarakstā saskaņā ar minētās regulas 230. panta 1. punktu. |
| --- | --- |

(1)

Regula (ES) 2016/429 nosaka: lai Savienībā varētu ievest dzīvnieku, reproduktīvo produktu un dzīvnieku izcelsmes produktu sūtījumus, tiem jābūt no tādas trešās valsts vai teritorijas vai to zonas vai nodalījuma, kas norādīti sarakstā saskaņā ar minētās regulas 230. panta 1. punktu.

| (2) | Komisijas Deleģētā regula (ES) 2020/692 (2) nosaka dzīvnieku veselības prasības, kuras jāievēro, lai konkrētu sugu un kategoriju dzīvnieku, reproduktīvo produktu un dzīvnieku izcelsmes produktu sūtījumus, ja tie ir no trešām valstīm vai teritorijām vai to zonām vai – akvakultūras dzīvnieku gadījumā – nodalījumiem, varētu ievest Savienībā. |
| --- | --- |

(2)

Komisijas Deleģētā regula (ES) 2020/692 (2) nosaka dzīvnieku veselības prasības, kuras jāievēro, lai konkrētu sugu un kategoriju dzīvnieku, reproduktīvo produktu un dzīvnieku izcelsmes produktu sūtījumus, ja tie ir no trešām valstīm vai teritorijām vai to zonām vai – akvakultūras dzīvnieku gadījumā – nodalījumiem, varētu ievest Savienībā.

| (3) | Komisijas Īstenošanas regulā (ES) 2021/404 (3) sniegts tādu trešo valstu vai teritoriju vai to zonu vai nodalījumu saraksts, no kuriem Savienībā atļauts ievest Deleģētās regulas (ES) 2020/692 aptverto sugu un kategoriju dzīvniekus, reproduktīvos produktus un dzīvnieku izcelsmes produktus. |
| --- | --- |

(3)

Komisijas Īstenošanas regulā (ES) 2021/404 (3) sniegts tādu trešo valstu vai teritoriju vai to zonu vai nodalījumu saraksts, no kuriem Savienībā atļauts ievest Deleģētās regulas (ES) 2020/692 aptverto sugu un kategoriju dzīvniekus, reproduktīvos produktus un dzīvnieku izcelsmes produktus.

| (4) | Konkrētāk, Īstenošanas regulas (ES) 2021/404 V un XIV pielikumā sniegti tādu trešo valstu, teritoriju vai to zonu saraksti, no kurām Savienībā atļauts ievest attiecīgi mājputnu, mājputnu reproduktīvo produktu un svaigas mājputnu un medījamo putnu gaļas sūtījumus. |
| --- | --- |

(4)

Konkrētāk, Īstenošanas regulas (ES) 2021/404 V un XIV pielikumā sniegti tādu trešo valstu, teritoriju vai to zonu saraksti, no kurām Savienībā atļauts ievest attiecīgi mājputnu, mājputnu reproduktīvo produktu un svaigas mājputnu un medījamo putnu gaļas sūtījumus.

| (5) | Kanāda Komisijai paziņoja par vienu augsti patogēniskās putnu gripas uzliesmojumu mājputnu populācijā. Šis uzliesmojums konstatēts vēl vienā objektā Jaunskotijas provincē un ar laboratoriskām analīzēm (RT-PCR) apstiprināts 2022. gada 8. februārī. |
| --- | --- |

(5)

Kanāda Komisijai paziņoja par vienu augsti patogēniskās putnu gripas uzliesmojumu mājputnu populācijā. Šis uzliesmojums konstatēts vēl vienā objektā Jaunskotijas provincē un ar laboratoriskām analīzēm (RT-PCR) apstiprināts 2022. gada 8. februārī.

| (6) | Arī Apvienotā Karaliste Komisijai paziņoja par augsti patogēniskās putnu gripas uzliesmojumiem mājputnu populācijā. Šie uzliesmojumi konstatēti netālu no Grimsby, North East Lincolnshire Linkolnšīrā, Anglijā, netālu no Newtown un netālu no Welshpool, Montgomeryshire, Powys Velsā un ar laboratoriskām analīzēm (RT-PCR) apstiprināti 2022. gada 21. februārī. |
| --- | --- |

(6)

Arī Apvienotā Karaliste Komisijai paziņoja par augsti patogēniskās putnu gripas uzliesmojumiem mājputnu populācijā. Šie uzliesmojumi konstatēti netālu no Grimsby, North East Lincolnshire Linkolnšīrā, Anglijā, netālu no Newtown un netālu no Welshpool, Montgomeryshire, Powys Velsā un ar laboratoriskām analīzēm (RT-PCR) apstiprināti 2022. gada 21. februārī.

| (7) | Arī Amerikas Savienotās Valstis Komisijai paziņoja par vienu augsti patogēniskās putnu gripas uzliesmojumu mājputnu populācijā. Šis uzliesmojums konstatēts Ņūkāslas apgabalā, Delavēras štatā, Amerikas Savienotajās Valstīs, un ar laboratoriskām analīzēm (RT-PCR) apstiprināts 2022. gada 22. februārī. |
| --- | --- |

(7)

Arī Amerikas Savienotās Valstis Komisijai paziņoja par vienu augsti patogēniskās putnu gripas uzliesmojumu mājputnu populācijā. Šis uzliesmojums konstatēts Ņūkāslas apgabalā, Delavēras štatā, Amerikas Savienotajās Valstīs, un ar laboratoriskām analīzēm (RT-PCR) apstiprināts 2022. gada 22. februārī.

| (8) | Amerikas Savienotās Valstis paziņoja Komisijai par diviem augsti patogēniskās putnu gripas uzliesmojumu mājputnu populācijā. Minētie uzliesmojumi konstatēti Grīnas apgabalā, Indiānas štatā, Amerikas Savienotajās Valstīs, un ar laboratoriskām analīzēm (RT-PCR) apstiprināti 2022. gada 23. februārī. |
| --- | --- |

(8)

Amerikas Savienotās Valstis paziņoja Komisijai par diviem augsti patogēniskās putnu gripas uzliesmojumu mājputnu populācijā. Minētie uzliesmojumi konstatēti Grīnas apgabalā, Indiānas štatā, Amerikas Savienotajās Valstīs, un ar laboratoriskām analīzēm (RT-PCR) apstiprināti 2022. gada 23. februārī.

| (9) | Amerikas Savienotās Valstis Komisijai paziņoja par vienu augsti patogēniskās putnu gripas uzliesmojumu mājputnu populācijā. Šis uzliesmojums konstatēts trešajā objektā jau skartajā Dubuī apgabalā, Indiānas štatā, Amerikas Savienotajās Valstīs, un ar laboratoriskām analīzēm (RT-PCR) apstiprināts 2022. gada 24. februārī. |
| --- | --- |

(9)

Amerikas Savienotās Valstis Komisijai paziņoja par vienu augsti patogēniskās putnu gripas uzliesmojumu mājputnu populācijā. Šis uzliesmojums konstatēts trešajā objektā jau skartajā Dubuī apgabalā, Indiānas štatā, Amerikas Savienotajās Valstīs, un ar laboratoriskām analīzēm (RT-PCR) apstiprināts 2022. gada 24. februārī.

| (10) | Lai kontrolētu augsti patogēniskās putnu gripas klātbūtni un ierobežotu minētās slimības izplatīšanos, Kanādas, Apvienotās Karalistes un Amerikas Savienoto Valstu veterinārās iestādes izveidoja 10 km kontroles zonu ap skartajiem objektiem un īstenoja pilnīgas izkaušanas politiku. |
| --- | --- |

(10)

Lai kontrolētu augsti patogēniskās putnu gripas klātbūtni un ierobežotu minētās slimības izplatīšanos, Kanādas, Apvienotās Karalistes un Amerikas Savienoto Valstu veterinārās iestādes izveidoja 10 km kontroles zonu ap skartajiem objektiem un īstenoja pilnīgas izkaušanas politiku.

| (11) | Kanāda, Apvienotā Karaliste un Amerikas Savienotās Valstis iesniedza Komisijai informāciju par to teritorijā esošo epidemioloģisko situāciju un par pasākumiem, ko tās veikušas, lai novērstu augsti patogēniskās putnu gripas tālāku izplatīšanos. Komisija izvērtēja šo informāciju. Pamatojoties uz minēto izvērtējumu un lai aizsargātu dzīvnieku veselības statusu Savienībā, vairs nevajadzētu atļaut Savienībā ievest mājputnu, mājputnu reproduktīvo produktu un svaigas mājputnu un medījamo putnu gaļas sūtījumus no apgabaliem, uz kuriem attiecas ierobežojumi, ko neseno augsti patogēniskās putnu gripas uzliesmojumu dēļ noteikušas Kanādas, Apvienotās Karalistes un Amerikas Savienoto Valstu veterinārās iestādes. |
| --- | --- |

(11)

Kanāda, Apvienotā Karaliste un Amerikas Savienotās Valstis iesniedza Komisijai informāciju par to teritorijā esošo epidemioloģisko situāciju un par pasākumiem, ko tās veikušas, lai novērstu augsti patogēniskās putnu gripas tālāku izplatīšanos. Komisija izvērtēja šo informāciju. Pamatojoties uz minēto izvērtējumu un lai aizsargātu dzīvnieku veselības statusu Savienībā, vairs nevajadzētu atļaut Savienībā ievest mājputnu, mājputnu reproduktīvo produktu un svaigas mājputnu un medījamo putnu gaļas sūtījumus no apgabaliem, uz kuriem attiecas ierobežojumi, ko neseno augsti patogēniskās putnu gripas uzliesmojumu dēļ noteikušas Kanādas, Apvienotās Karalistes un Amerikas Savienoto Valstu veterinārās iestādes.

| (12) | Turklāt Apvienotā Karaliste iesniedza atjauninātu informāciju par epidemioloģisko situāciju tās teritorijā saistībā ar augsti patogēniskās putnu gripas uzliesmojumiem, kas bija apstiprināti kādā mājputnu objektā 2021. gada 2. novembrī netālu no Wrexham Velsā un 2021. gada 12. novembrī netālu no Frinton-on-Sea, Tendring Eseksā, Anglijā, un par pasākumiem, ko tā veikusi, lai novērstu minētās slimības tālāku izplatīšanos. Konkrēti, lai kontrolētu un ierobežotu minētās slimības izplatīšanos, Apvienotā Karaliste pēc šā augsti patogēniskās putnu gripas uzliesmojuma konstatēšanas ir īstenojusi pilnīgas izkaušanas politiku. Turklāt pēc pilnīgas izkaušanas politikas īstenošanas savā teritorijā esošajā inficētajā mājputnu objektā Apvienotā Karaliste pabeidza nepieciešamos tīrīšanas un dezinfekcijas pasākumus. |
| --- | --- |

(12)

Turklāt Apvienotā Karaliste iesniedza atjauninātu informāciju par epidemioloģisko situāciju tās teritorijā saistībā ar augsti patogēniskās putnu gripas uzliesmojumiem, kas bija apstiprināti kādā mājputnu objektā 2021. gada 2. novembrī netālu no Wrexham Velsā un 2021. gada 12. novembrī netālu no Frinton-on-Sea, Tendring Eseksā, Anglijā, un par pasākumiem, ko tā veikusi, lai novērstu minētās slimības tālāku izplatīšanos. Konkrēti, lai kontrolētu un ierobežotu minētās slimības izplatīšanos, Apvienotā Karaliste pēc šā augsti patogēniskās putnu gripas uzliesmojuma konstatēšanas ir īstenojusi pilnīgas izkaušanas politiku. Turklāt pēc pilnīgas izkaušanas politikas īstenošanas savā teritorijā esošajā inficētajā mājputnu objektā Apvienotā Karaliste pabeidza nepieciešamos tīrīšanas un dezinfekcijas pasākumus.

| (13) | Komisija izvērtēja Apvienotās Karalistes iesniegto informāciju un secināja, ka augsti patogēniskās putnu gripas uzliesmojumi mājputnu objektos netālu no Wrexham Velsā un netālu no Frinton-on-Sea, Tendring Eseksā (Anglija) ir novērsti un ka vairs nepastāv risks, kas saistīts ar mājputnu izcelsmes preču ievešanu Savienībā no tām Apvienotās Karalistes zonām, no kurām minēto uzliesmojumu dēļ ir apturēta mājputnu izcelsmes preču ievešana Savienībā. |
| --- | --- |

(13)

Komisija izvērtēja Apvienotās Karalistes iesniegto informāciju un secināja, ka augsti patogēniskās putnu gripas uzliesmojumi mājputnu objektos netālu no Wrexham Velsā un netālu no Frinton-on-Sea, Tendring Eseksā (Anglija) ir novērsti un ka vairs nepastāv risks, kas saistīts ar mājputnu izcelsmes preču ievešanu Savienībā no tām Apvienotās Karalistes zonām, no kurām minēto uzliesmojumu dēļ ir apturēta mājputnu izcelsmes preču ievešana Savienībā.

| (14) | Tāpēc Īstenošanas regulas (ES) 2021/404 V un XIV pielikums būtu attiecīgi jāgroza. |
| --- | --- |

(14)

Tāpēc Īstenošanas regulas (ES) 2021/404 V un XIV pielikums būtu attiecīgi jāgroza.

| (15) | Ņemot vērā pašreizējo augsti patogēniskās putnu gripas epidemioloģisko situāciju Kanādā, Apvienotajā Karalistē un Amerikas Savienotajās Valstīs un nopietno risku, ka šī slimība varētu tikt ievesta Savienībā, grozījumiem, kas ar šo regulu izdarāmi Īstenošanas regulā (ES) 2021/404, būtu jāstājas spēkā steidzami. |
| --- | --- |

(15)

Ņemot vērā pašreizējo augsti patogēniskās putnu gripas epidemioloģisko situāciju Kanādā, Apvienotajā Karalistē un Amerikas Savienotajās Valstīs un nopietno risku, ka šī slimība varētu tikt ievesta Savienībā, grozījumiem, kas ar šo regulu izdarāmi Īstenošanas regulā (ES) 2021/404, būtu jāstājas spēkā steidzami.

| (16) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(16)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Īstenošanas regulas (ES) 2021/404 V un XIV pielikumu groza saskaņā ar šīs regulas pielikumu.

2. pants

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2022. gada 3. martā

Komisijas vārdā –

priekšsēdētāja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  OV L 84, 31.3.2016., 1. lpp.

1

(2)  Komisijas Deleģētā regula (ES) 2020/692 (2020. gada 30. janvāris), ar ko attiecībā uz noteikumiem par noteiktu dzīvnieku, reproduktīvo produktu un dzīvnieku izcelsmes produktu sūtījumu ievešanu Savienībā, to pārvietošanu un rīkošanos ar tiem pēc ievešanas papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2016/429 (OV L 174, 3.6.2020., 379. lpp.).

2

(3)  Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2021/404 (2021. gada 24. marts), ar ko nosaka tādu trešo valstu, teritoriju vai to zonu sarakstus, no kurām saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2016/429 atļauts Savienībā ievest dzīvniekus, reproduktīvos produktus un dzīvnieku izcelsmes produktus (OV L 114, 31.3.2021., 1. lpp.).

3

---

PIELIKUMS

Īstenošanas regulas (ES) 2021/404 V un XIV pielikumu groza šādi:

| 1) | regulas V pielikumu groza šādi:


  a) | pielikuma 1. daļu groza šādi:


  i) | ierakstā par Kanādu aiz rindas par zonu CA-2.1 pievieno šādu rindu par zonu CA-2.2:


  “CA

  Kanāda | CA-2.2 | Vaislas mājputni (izņemot skrējējputnus) un produktīvie mājputni (izņemot skrējējputnus) | BPP | N, P1 | | 8.2.2022. | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vaislas skrējējputni un produktīvie skrējējputni | BPR | N, P1 | | 8.2.2022. | |
| Nokaušanai paredzēti mājputni (izņemot skrējējputnus) | SP | N, P1 | | 8.2.2022. | |
| Nokaušanai paredzēti skrējējputni | SR | N, P1 | | 8.2.2022. | |
| Diennakti veci cāļi (izņemot skrējējputnu cāļus) | DOC | N, P1 | | 8.2.2022. | |
| Diennakti veci skrējējputnu cāļi | DOR | N, P1 | | 8.2.2022. | |
| Mazāk nekā 20 mājputnu (izņemot skrējējputnus) | POU-LT20 | N, P1 | | 8.2.2022. | |
| Inkubējamas mājputnu (izņemot skrējējputnu) olas | HEP | N, P1 | | 8.2.2022. | |
| Inkubējamas skrējējputnu olas | HER | N, P1 | | 8.2.2022. | |
| Mazāk nekā 20 inkubējamas mājputnu (izņemot skrējējputnu) olas | HE-LT20 | N, P1 | | 8.2.2022.”; | |

1)

regulas V pielikumu groza šādi:

a)

pielikuma 1. daļu groza šādi:

i)

ierakstā par Kanādu aiz rindas par zonu CA-2.1 pievieno šādu rindu par zonu CA-2.2:

“CA

Kanāda

CA-2.2

Vaislas mājputni (izņemot skrējējputnus) un produktīvie mājputni (izņemot skrējējputnus)

BPP

N, P1

8.2.2022.

Vaislas skrējējputni un produktīvie skrējējputni

BPR

N, P1

8.2.2022.

Nokaušanai paredzēti mājputni (izņemot skrējējputnus)

SP

N, P1

8.2.2022.

Nokaušanai paredzēti skrējējputni

SR

N, P1

8.2.2022.

Diennakti veci cāļi (izņemot skrējējputnu cāļus)

DOC

N, P1

8.2.2022.

Diennakti veci skrējējputnu cāļi

DOR

N, P1

8.2.2022.

Mazāk nekā 20 mājputnu (izņemot skrējējputnus)

POU-LT20

N, P1

8.2.2022.

Inkubējamas mājputnu (izņemot skrējējputnu) olas

HEP

N, P1

8.2.2022.

Inkubējamas skrējējputnu olas

HER

N, P1

8.2.2022.

Mazāk nekā 20 inkubējamas mājputnu (izņemot skrējējputnu) olas

HE-LT20

N, P1

8.2.2022.”;

| ii) | ierakstā par Apvienoto Karalisti rindu par zonu GB-2.17 aizstāj ar šādu:


  “GB

  Apvienotā Karaliste | GB-2.17 | Vaislas mājputni (izņemot skrējējputnus) un produktīvie mājputni (izņemot skrējējputnus) | BPP | N, P1 | | 2.11.2021. | 19.2.2022. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vaislas skrējējputni un produktīvie skrējējputni | BPR | N, P1 | | 2.11.2021. | 19.2.2022. |
| Nokaušanai paredzēti mājputni (izņemot skrējējputnus) | SP | N, P1 | | 2.11.2021. | 19.2.2022. |
| Nokaušanai paredzēti skrējējputni | SR | N, P1 | | 2.11.2021. | 19.2.2022. |
| Diennakti veci cāļi (izņemot skrējējputnu cāļus) | DOC | N, P1 | | 2.11.2021. | 19.2.2022. |
| Diennakti veci skrējējputnu cāļi | DOR | N, P1 | | 2.11.2021. | 19.2.2022. |
| Mazāk nekā 20 mājputnu (izņemot skrējējputnus) | POU-LT20 | N, P1 | | 2.11.2021. | 19.2.2022. |
| Inkubējamas mājputnu (izņemot skrējējputnu) olas | HEP | N, P1 | | 2.11.2021. | 19.2.2022. |
| Inkubējamas skrējējputnu olas | HER | N, P1 | | 2.11.2021. | 19.2.2022. |
| Mazāk nekā 20 inkubējamas mājputnu (izņemot skrējējputnu) olas | HE-LT20 | N, P1 | | 2.11.2021. | 19.2.2022.”; |

ii)

ierakstā par Apvienoto Karalisti rindu par zonu GB-2.17 aizstāj ar šādu:

“GB

Apvienotā Karaliste

GB-2.17

Vaislas mājputni (izņemot skrējējputnus) un produktīvie mājputni (izņemot skrējējputnus)

BPP

N, P1

2.11.2021.

19.2.2022.

Vaislas skrējējputni un produktīvie skrējējputni

BPR

N, P1

2.11.2021.

19.2.2022.

Nokaušanai paredzēti mājputni (izņemot skrējējputnus)

SP

N, P1

2.11.2021.

19.2.2022.

Nokaušanai paredzēti skrējējputni

SR

N, P1

2.11.2021.

19.2.2022.

Diennakti veci cāļi (izņemot skrējējputnu cāļus)

DOC

N, P1

2.11.2021.

19.2.2022.

Diennakti veci skrējējputnu cāļi

DOR

N, P1

2.11.2021.

19.2.2022.

Mazāk nekā 20 mājputnu (izņemot skrējējputnus)

POU-LT20

N, P1

2.11.2021.

19.2.2022.

Inkubējamas mājputnu (izņemot skrējējputnu) olas

HEP

N, P1

2.11.2021.

19.2.2022.

Inkubējamas skrējējputnu olas

HER

N, P1

2.11.2021.

19.2.2022.

Mazāk nekā 20 inkubējamas mājputnu (izņemot skrējējputnu) olas

HE-LT20

N, P1

2.11.2021.

19.2.2022.”;

| iii) | ierakstā par Apvienoto Karalisti rindu par zonu GB-2.20 aizstāj ar šādu:


  “GB

  Apvienotā Karaliste | GB-2.20 | Vaislas mājputni (izņemot skrējējputnus) un produktīvie mājputni (izņemot skrējējputnus) | BPP | N, P1 | | 12.11.2021. | 20.2.2022. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vaislas skrējējputni un produktīvie skrējējputni | BPR | N, P1 | | 12.11.2021. | 20.2.2022. |
| Nokaušanai paredzēti mājputni (izņemot skrējējputnus) | SP | N, P1 | | 12.11.2021. | 20.2.2022. |
| Nokaušanai paredzēti skrējējputni | SR | N, P1 | | 12.11.2021. | 20.2.2022. |
| Diennakti veci cāļi (izņemot skrējējputnu cāļus) | DOC | N, P1 | | 12.11.2021. | 20.2.2022. |
| Diennakti veci skrējējputnu cāļi | DOR | N, P1 | | 12.11.2021. | 20.2.2022. |
| Mazāk nekā 20 mājputnu (izņemot skrējējputnus) | POU-LT20 | N, P1 | | 12.11.2021. | 20.2.2022. |
| Inkubējamas mājputnu (izņemot skrējējputnu) olas | HEP | N, P1 | | 12.11.2021. | 20.2.2022. |
| Inkubējamas skrējējputnu olas | HER | N, P1 | | 12.11.2021. | 20.2.2022. |
| Mazāk nekā 20 inkubējamas mājputnu (izņemot skrējējputnu) olas | HE-LT20 | N, P1 | | 12.11.2021. | 20.2.2022.”; |

iii)

ierakstā par Apvienoto Karalisti rindu par zonu GB-2.20 aizstāj ar šādu:

“GB

Apvienotā Karaliste

GB-2.20

Vaislas mājputni (izņemot skrējējputnus) un produktīvie mājputni (izņemot skrējējputnus)

BPP

N, P1

12.11.2021.

20.2.2022.

Vaislas skrējējputni un produktīvie skrējējputni

BPR

N, P1

12.11.2021.

20.2.2022.

Nokaušanai paredzēti mājputni (izņemot skrējējputnus)

SP

N, P1

12.11.2021.

20.2.2022.

Nokaušanai paredzēti skrējējputni

SR

N, P1

12.11.2021.

20.2.2022.

Diennakti veci cāļi (izņemot skrējējputnu cāļus)

DOC

N, P1

12.11.2021.

20.2.2022.

Diennakti veci skrējējputnu cāļi

DOR

N, P1

12.11.2021.

20.2.2022.

Mazāk nekā 20 mājputnu (izņemot skrējējputnus)

POU-LT20

N, P1

12.11.2021.

20.2.2022.

Inkubējamas mājputnu (izņemot skrējējputnu) olas

HEP

N, P1

12.11.2021.

20.2.2022.

Inkubējamas skrējējputnu olas

HER

N, P1

12.11.2021.

20.2.2022.

Mazāk nekā 20 inkubējamas mājputnu (izņemot skrējējputnu) olas

HE-LT20

N, P1

12.11.2021.

20.2.2022.”;

| iv) | ierakstā par Apvienoto Karalisti aiz rindas par zonu GB-2.97 pievieno šādas rindas par zonām GB-2.98, GB-2.99 un GB-2.100:


  “GB

  Apvienotā Karaliste | GB-2.98 | Vaislas mājputni (izņemot skrējējputnus) un produktīvie mājputni (izņemot skrējējputnus) | BPP | N, P1 | | 21.2.2022. | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vaislas skrējējputni un produktīvie skrējējputni | BPR | N, P1 | | 21.2.2022. | |
| Nokaušanai paredzēti mājputni (izņemot skrējējputnus) | SP | N, P1 | | 21.2.2022. | |
| Nokaušanai paredzēti skrējējputni | SR | N, P1 | | 21.2.2022. | |
| Diennakti veci cāļi (izņemot skrējējputnu cāļus) | DOC | N, P1 | | 21.2.2022. | |
| Diennakti veci skrējējputnu cāļi | DOR | N, P1 | | 21.2.2022. | |
| Mazāk nekā 20 mājputnu (izņemot skrējējputnus) | POU-LT20 | N, P1 | | 21.2.2022. | |
| Inkubējamas mājputnu (izņemot skrējējputnu) olas | HEP | N, P1 | | 21.2.2022. | |
| Inkubējamas skrējējputnu olas | HER | N, P1 | | 21.2.2022. | |
| Mazāk nekā 20 inkubējamas mājputnu (izņemot skrējējputnu) olas | HE-LT20 | N, P1 | | 21.2.2022. | |
| GB-2.99 | Vaislas mājputni (izņemot skrējējputnus) un produktīvie mājputni (izņemot skrējējputnus) | BPP | N, P1 | | 21.2.2022. | |
| Vaislas skrējējputni un produktīvie skrējējputni | BPR | N, P1 | | 21.2.2022. | |
| Nokaušanai paredzēti mājputni (izņemot skrējējputnus) | SP | N, P1 | | 21.2.2022. | |
| Nokaušanai paredzēti skrējējputni | SR | N, P1 | | 21.2.2022. | |
| Diennakti veci cāļi (izņemot skrējējputnu cāļus) | DOC | N, P1 | | 21.2.2022. | |
| Diennakti veci skrējējputnu cāļi | DOR | N, P1 | | 21.2.2022. | |
| Mazāk nekā 20 mājputnu (izņemot skrējējputnus) | POU-LT20 | N, P1 | | 21.2.2022. | |
| Inkubējamas mājputnu (izņemot skrējējputnu) olas | HEP | N, P1 | | 21.2.2022. | |
| Inkubējamas skrējējputnu olas | HER | N, P1 | | 21.2.2022. | |
| Mazāk nekā 20 inkubējamas mājputnu (izņemot skrējējputnu) olas | HE-LT20 | N, P1 | | 21.2.2022. | |
| GB-2.100 | Vaislas mājputni (izņemot skrējējputnus) un produktīvie mājputni (izņemot skrējējputnus) | BPP | N, P1 | | 21.2.2022. | |
| Vaislas skrējējputni un produktīvie skrējējputni | BPR | N, P1 | | 21.2.2022. | |
| Nokaušanai paredzēti mājputni (izņemot skrējējputnus) | SP | N, P1 | | 21.2.2022. | |
| Nokaušanai paredzēti skrējējputni | SR | N, P1 | | 21.2.2022. | |
| Diennakti veci cāļi (izņemot skrējējputnu cāļus) | DOC | N, P1 | | 21.2.2022. | |
| Diennakti veci skrējējputnu cāļi | DOR | N, P1 | | 21.2.2022. | |
| Mazāk nekā 20 mājputnu (izņemot skrējējputnus) | POU-LT20 | N, P1 | | 21.2.2022. | |
| Inkubējamas mājputnu (izņemot skrējējputnu) olas | HEP | N, P1 | | 21.2.2022. | |
| Inkubējamas skrējējputnu olas | HER | N, P1 | | 21.2.2022. | |
| Mazāk nekā 20 inkubējamas mājputnu (izņemot skrējējputnu) olas | HE-LT20 | N, P1’ | | 21.2.2022.”; | |

iv)

ierakstā par Apvienoto Karalisti aiz rindas par zonu GB-2.97 pievieno šādas rindas par zonām GB-2.98, GB-2.99 un GB-2.100:

“GB

Apvienotā Karaliste

GB-2.98

Vaislas mājputni (izņemot skrējējputnus) un produktīvie mājputni (izņemot skrējējputnus)

BPP

N, P1

21.2.2022.

Vaislas skrējējputni un produktīvie skrējējputni

BPR

N, P1

21.2.2022.

Nokaušanai paredzēti mājputni (izņemot skrējējputnus)

SP

N, P1

21.2.2022.

Nokaušanai paredzēti skrējējputni

SR

N, P1

21.2.2022.

Diennakti veci cāļi (izņemot skrējējputnu cāļus)

DOC

N, P1

21.2.2022.

Diennakti veci skrējējputnu cāļi

DOR

N, P1

21.2.2022.

Mazāk nekā 20 mājputnu (izņemot skrējējputnus)

POU-LT20

N, P1

21.2.2022.

Inkubējamas mājputnu (izņemot skrējējputnu) olas

HEP

N, P1

21.2.2022.

Inkubējamas skrējējputnu olas

HER

N, P1

21.2.2022.

Mazāk nekā 20 inkubējamas mājputnu (izņemot skrējējputnu) olas

HE-LT20

N, P1

21.2.2022.

GB-2.99

Vaislas mājputni (izņemot skrējējputnus) un produktīvie mājputni (izņemot skrējējputnus)

BPP

N, P1

21.2.2022.

Vaislas skrējējputni un produktīvie skrējējputni

BPR

N, P1

21.2.2022.

Nokaušanai paredzēti mājputni (izņemot skrējējputnus)

SP

N, P1

21.2.2022.

Nokaušanai paredzēti skrējējputni

SR

N, P1

21.2.2022.

Diennakti veci cāļi (izņemot skrējējputnu cāļus)

DOC

N, P1

21.2.2022.

Diennakti veci skrējējputnu cāļi

DOR

N, P1

21.2.2022.

Mazāk nekā 20 mājputnu (izņemot skrējējputnus)

POU-LT20

N, P1

21.2.2022.

Inkubējamas mājputnu (izņemot skrējējputnu) olas

HEP

N, P1

21.2.2022.

Inkubējamas skrējējputnu olas

HER

N, P1

21.2.2022.

Mazāk nekā 20 inkubējamas mājputnu (izņemot skrējējputnu) olas

HE-LT20

N, P1

21.2.2022.

GB-2.100

Vaislas mājputni (izņemot skrējējputnus) un produktīvie mājputni (izņemot skrējējputnus)

BPP

N, P1

21.2.2022.

Vaislas skrējējputni un produktīvie skrējējputni

BPR

N, P1

21.2.2022.

Nokaušanai paredzēti mājputni (izņemot skrējējputnus)

SP

N, P1

21.2.2022.

Nokaušanai paredzēti skrējējputni

SR

N, P1

21.2.2022.

Diennakti veci cāļi (izņemot skrējējputnu cāļus)

DOC

N, P1

21.2.2022.

Diennakti veci skrējējputnu cāļi

DOR

N, P1

21.2.2022.

Mazāk nekā 20 mājputnu (izņemot skrējējputnus)

POU-LT20

N, P1

21.2.2022.

Inkubējamas mājputnu (izņemot skrējējputnu) olas

HEP

N, P1

21.2.2022.

Inkubējamas skrējējputnu olas

HER

N, P1

21.2.2022.

Mazāk nekā 20 inkubējamas mājputnu (izņemot skrējējputnu) olas

HE-LT20

N, P1’

21.2.2022.”;

| v) | ierakstā par Amerikas Savienotajām Valstīm aiz rindas par zonu US-2.7 pievieno šādas rindas par zonām US-2.8, US-2.9, US-2.10 un US-2.11:


  “ASV

  Amerikas Savienotās Valstis | US-2.8 | Vaislas mājputni (izņemot skrējējputnus) un produktīvie mājputni (izņemot skrējējputnus) | BPP | N, P1 | | 22.2.2022. | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vaislas skrējējputni un produktīvie skrējējputni | BPR | N, P1 | | 22.2.2022. | |
| Nokaušanai paredzēti mājputni (izņemot skrējējputnus) | SP | N, P1 | | 22.2.2022. | |
| Nokaušanai paredzēti skrējējputni | SR | N, P1 | | 22.2.2022. | |
| Diennakti veci cāļi (izņemot skrējējputnu cāļus) | DOC | N, P1 | | 22.2.2022. | |
| Diennakti veci skrējējputnu cāļi | DOR | N, P1 | | 22.2.2022. | |
| Mazāk nekā 20 mājputnu (izņemot skrējējputnus) | POU-LT20 | N, P1 | | 22.2.2022. | |
| Inkubējamas mājputnu (izņemot skrējējputnu) olas | HEP | N, P1 | | 22.2.2022. | |
| Inkubējamas skrējējputnu olas | HER | N, P1 | | 22.2.2022. | |
| Mazāk nekā 20 inkubējamas mājputnu (izņemot skrējējputnu) olas | HE-LT20 | N, P1 | | 22.2.2022. | |
| US-2.9 | Vaislas mājputni (izņemot skrējējputnus) un produktīvie mājputni (izņemot skrējējputnus) | BPP | N, P1 | | 23.2.2022. | |
| Vaislas skrējējputni un produktīvie skrējējputni | BPR | N, P1 | | 23.2.2022. | |
| Nokaušanai paredzēti mājputni (izņemot skrējējputnus) | SP | N, P1 | | 23.2.2022. | |
| Nokaušanai paredzēti skrējējputni | SR | N, P1 | | 23.2.2022. | |
| Diennakti veci cāļi (izņemot skrējējputnu cāļus) | DOC | N, P1 | | 23.2.2022. | |
| Diennakti veci skrējējputnu cāļi | DOR | N, P1 | | 23.2.2022. | |
| Mazāk nekā 20 mājputnu (izņemot skrējējputnus) | POU-LT20 | N, P1 | | 23.2.2022. | |
| Inkubējamas mājputnu (izņemot skrējējputnu) olas | HEP | N, P1 | | 23.2.2022. | |
| Inkubējamas skrējējputnu olas | HER | N, P1 | | 23.2.2022. | |
| Mazāk nekā 20 inkubējamas mājputnu (izņemot skrējējputnu) olas | HE-LT20 | N, P1 | | 23.2.2022. | |
| US-2.10 | Vaislas mājputni (izņemot skrējējputnus) un produktīvie mājputni (izņemot skrējējputnus) | BPP | N, P1 | | 23.2.2022. | |
| Vaislas skrējējputni un produktīvie skrējējputni | BPR | N, P1 | | 23.2.2022. | |
| Nokaušanai paredzēti mājputni (izņemot skrējējputnus) | SP | N, P1 | | 23.2.2022. | |
| Nokaušanai paredzēti skrējējputni | SR | N, P1 | | 23.2.2022. | |
| Diennakti veci cāļi (izņemot skrējējputnu cāļus) | DOC | N, P1 | | 23.2.2022. | |
| Diennakti veci skrējējputnu cāļi | DOR | N, P1 | | 23.2.2022. | |
| Mazāk nekā 20 mājputnu (izņemot skrējējputnus) | POU-LT20 | N, P1 | | 23.2.2022. | |
| Inkubējamas mājputnu (izņemot skrējējputnu) olas | HEP | N, P1 | | 23.2.2022. | |
| Inkubējamas skrējējputnu olas | HER | N, P1 | | 23.2.2022. | |
| Mazāk nekā 20 inkubējamas mājputnu (izņemot skrējējputnu) olas | HE-LT20 | N, P1 | | 23.2.2022. | |
| US-2.11 | Vaislas mājputni (izņemot skrējējputnus) un produktīvie mājputni (izņemot skrējējputnus) | BPP | N, P1 | | 24.2.2022. | |
| Vaislas skrējējputni un produktīvie skrējējputni | BPR | N, P1 | | 24.2.2022. | |
| Nokaušanai paredzēti mājputni (izņemot skrējējputnus) | SP | N, P1 | | 24.2.2022. | |
| Nokaušanai paredzēti skrējējputni | SR | N, P1 | | 24.2.2022. | |
| Diennakti veci cāļi (izņemot skrējējputnu cāļus) | DOC | N, P1 | | 24.2.2022. | |
| Diennakti veci skrējējputnu cāļi | DOR | N, P1 | | 24.2.2022. | |
| Mazāk nekā 20 mājputnu (izņemot skrējējputnus) | POU-LT20 | N, P1 | | 24.2.2022. | |
| Inkubējamas mājputnu (izņemot skrējējputnu) olas | HEP | N, P1 | | 24.2.2022. | |
| Inkubējamas skrējējputnu olas | HER | N, P1 | | 24.2.2022. | |
| Mazāk nekā 20 inkubējamas mājputnu (izņemot skrējējputnu) olas | HE-LT20 | N, P1 | | 24.2.2022.”; | |

v)

ierakstā par Amerikas Savienotajām Valstīm aiz rindas par zonu US-2.7 pievieno šādas rindas par zonām US-2.8, US-2.9, US-2.10 un US-2.11:

“ASV

Amerikas Savienotās Valstis

US-2.8

Vaislas mājputni (izņemot skrējējputnus) un produktīvie mājputni (izņemot skrējējputnus)

BPP

N, P1

22.2.2022.

Vaislas skrējējputni un produktīvie skrējējputni

BPR

N, P1

22.2.2022.

Nokaušanai paredzēti mājputni (izņemot skrējējputnus)

SP

N, P1

22.2.2022.

Nokaušanai paredzēti skrējējputni

SR

N, P1

22.2.2022.

Diennakti veci cāļi (izņemot skrējējputnu cāļus)

DOC

N, P1

22.2.2022.

Diennakti veci skrējējputnu cāļi

DOR

N, P1

22.2.2022.

Mazāk nekā 20 mājputnu (izņemot skrējējputnus)

POU-LT20

N, P1

22.2.2022.

Inkubējamas mājputnu (izņemot skrējējputnu) olas

HEP

N, P1

22.2.2022.

Inkubējamas skrējējputnu olas

HER

N, P1

22.2.2022.

Mazāk nekā 20 inkubējamas mājputnu (izņemot skrējējputnu) olas

HE-LT20

N, P1

22.2.2022.

US-2.9

Vaislas mājputni (izņemot skrējējputnus) un produktīvie mājputni (izņemot skrējējputnus)

BPP

N, P1

23.2.2022.

Vaislas skrējējputni un produktīvie skrējējputni

BPR

N, P1

23.2.2022.

Nokaušanai paredzēti mājputni (izņemot skrējējputnus)

SP

N, P1

23.2.2022.

Nokaušanai paredzēti skrējējputni

SR

N, P1

23.2.2022.

Diennakti veci cāļi (izņemot skrējējputnu cāļus)

DOC

N, P1

23.2.2022.

Diennakti veci skrējējputnu cāļi

DOR

N, P1

23.2.2022.

Mazāk nekā 20 mājputnu (izņemot skrējējputnus)

POU-LT20

N, P1

23.2.2022.

Inkubējamas mājputnu (izņemot skrējējputnu) olas

HEP

N, P1

23.2.2022.

Inkubējamas skrējējputnu olas

HER

N, P1

23.2.2022.

Mazāk nekā 20 inkubējamas mājputnu (izņemot skrējējputnu) olas

HE-LT20

N, P1

23.2.2022.

US-2.10

Vaislas mājputni (izņemot skrējējputnus) un produktīvie mājputni (izņemot skrējējputnus)

BPP

N, P1

23.2.2022.

Vaislas skrējējputni un produktīvie skrējējputni

BPR

N, P1

23.2.2022.

Nokaušanai paredzēti mājputni (izņemot skrējējputnus)

SP

N, P1

23.2.2022.

Nokaušanai paredzēti skrējējputni

SR

N, P1

23.2.2022.

Diennakti veci cāļi (izņemot skrējējputnu cāļus)

DOC

N, P1

23.2.2022.

Diennakti veci skrējējputnu cāļi

DOR

N, P1

23.2.2022.

Mazāk nekā 20 mājputnu (izņemot skrējējputnus)

POU-LT20

N, P1

23.2.2022.

Inkubējamas mājputnu (izņemot skrējējputnu) olas

HEP

N, P1

23.2.2022.

Inkubējamas skrējējputnu olas

HER

N, P1

23.2.2022.

Mazāk nekā 20 inkubējamas mājputnu (izņemot skrējējputnu) olas

HE-LT20

N, P1

23.2.2022.

US-2.11

Vaislas mājputni (izņemot skrējējputnus) un produktīvie mājputni (izņemot skrējējputnus)

BPP

N, P1

24.2.2022.

Vaislas skrējējputni un produktīvie skrējējputni

BPR

N, P1

24.2.2022.

Nokaušanai paredzēti mājputni (izņemot skrējējputnus)

SP

N, P1

24.2.2022.

Nokaušanai paredzēti skrējējputni

SR

N, P1

24.2.2022.

Diennakti veci cāļi (izņemot skrējējputnu cāļus)

DOC

N, P1

24.2.2022.

Diennakti veci skrējējputnu cāļi

DOR

N, P1

24.2.2022.

Mazāk nekā 20 mājputnu (izņemot skrējējputnus)

POU-LT20

N, P1

24.2.2022.

Inkubējamas mājputnu (izņemot skrējējputnu) olas

HEP

N, P1

24.2.2022.

Inkubējamas skrējējputnu olas

HER

N, P1

24.2.2022.

Mazāk nekā 20 inkubējamas mājputnu (izņemot skrējējputnu) olas

HE-LT20

N, P1

24.2.2022.”;

| b) | pielikuma 2. daļu groza šādi:


  i) | ierakstā par Kanādu aiz zonas CA-2.1 apraksta pievieno šādu zonas CA-2.2 aprakstu:


  “Kanāda | CA-2.2 | Jaunskotijas province:

  Newport Landing, Poplar Grove, Miller Creek, Centre Burlington, Mount Denson, Hantsport, Upper Falmouth, Windsor Forks, Five Mile Plains, Falmouth, Three Mile Plains, Newport Station, Saint Croix, Gypsum Mines, Sweets Corner, Mantua, Hartville, Belmont un Union Corner pašvaldības”; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

b)

pielikuma 2. daļu groza šādi:

i)

ierakstā par Kanādu aiz zonas CA-2.1 apraksta pievieno šādu zonas CA-2.2 aprakstu:

“Kanāda

CA-2.2

Jaunskotijas province:

Newport Landing, Poplar Grove, Miller Creek, Centre Burlington, Mount Denson, Hantsport, Upper Falmouth, Windsor Forks, Five Mile Plains, Falmouth, Three Mile Plains, Newport Station, Saint Croix, Gypsum Mines, Sweets Corner, Mantua, Hartville, Belmont un Union Corner pašvaldības”;

| ii) | ierakstā par Apvienoto Karalisti aiz zonas GB-2.97 apraksta pievieno šādus zonu GB-2.98, GB-2.99 un GB-2.100 aprakstus:


  “Apvienotā Karaliste | GB-2.98 | Netālu no Grimsby, Northeast Lincolnshire Linkolnšīrā (Anglija):
  apgabals, ko iezīmē riņķa līnija ar rādiusu 10 km no centra, kura WGS84 decimālās koordinātas ir N53.53 un W0.15. |
| --- | --- | --- | --- |
| GB-2.99 | Netālu no Newtown, Montgomeryshire, Powys Velsā:
  apgabals, ko iezīmē riņķa līnija ar rādiusu 10 km no centra, kura WGS84 decimālās koordinātas ir N52.54 un W3.37. |
| GB-2.100 | Netālu no Welshpool, Montgomeryshire, Powys Velsā:
  apgabals, ko iezīmē riņķa līnija ar rādiusu 10 km no centra, kura WGS84 decimālās koordinātas ir N52.69 un W3.12.”; |

ii)

ierakstā par Apvienoto Karalisti aiz zonas GB-2.97 apraksta pievieno šādus zonu GB-2.98, GB-2.99 un GB-2.100 aprakstus:

“Apvienotā Karaliste

GB-2.98

Netālu no Grimsby, Northeast Lincolnshire Linkolnšīrā (Anglija):

apgabals, ko iezīmē riņķa līnija ar rādiusu 10 km no centra, kura WGS84 decimālās koordinātas ir N53.53 un W0.15.

GB-2.99

Netālu no Newtown, Montgomeryshire, Powys Velsā:

apgabals, ko iezīmē riņķa līnija ar rādiusu 10 km no centra, kura WGS84 decimālās koordinātas ir N52.54 un W3.37.

GB-2.100

Netālu no Welshpool, Montgomeryshire, Powys Velsā:

apgabals, ko iezīmē riņķa līnija ar rādiusu 10 km no centra, kura WGS84 decimālās koordinātas ir N52.69 un W3.12.”;

| iii) | ierakstā par Amerikas Savienotajām Valstīm aiz zonas US-2.7 apraksta pievieno šādus zonu US-2.8, US-2.9, US-2.10 un US-2.11 aprakstus:


  “Amerikas Savienotās Valstis | US-2.8 | Delavēras štats:
  Ņūkāslas apgabals: zona, kas ir 10 km rādiusā ap ziemeļu punktu (GPS koordinātas: 75.7420940°W 39.5302267°N) un pulksteņrādītāju kustības virzienā sniedzas:


  a) | ziemeļos: 0,3 km uz ziemeļiem no vietas, kur Bethel Church Road krustojas ar Dillon Circle, |
| --- | --- | --- | --- | --- |

iii)

ierakstā par Amerikas Savienotajām Valstīm aiz zonas US-2.7 apraksta pievieno šādus zonu US-2.8, US-2.9, US-2.10 un US-2.11 aprakstus:

“Amerikas Savienotās Valstis

US-2.8

Delavēras štats:

Ņūkāslas apgabals: zona, kas ir 10 km rādiusā ap ziemeļu punktu (GPS koordinātas: 75.7420940°W 39.5302267°N) un pulksteņrādītāju kustības virzienā sniedzas:

a)

ziemeļos: 0,3 km uz ziemeļiem no vietas, kur Bethel Church Road krustojas ar Dillon Circle,

| b) | ziemeļaustrumos: 0,8 km uz rietumiem no vietas, kur Bakersfield Drive krustojas ar Old Stagecoach Road, |
| --- | --- |

b)

ziemeļaustrumos: 0,8 km uz rietumiem no vietas, kur Bakersfield Drive krustojas ar Old Stagecoach Road,

| c) | austrumos: 0,3 km uz ziemeļaustrumiem no vietas, kur Dupont Parkway krustojas ar Old State Road, |
| --- | --- |

c)

austrumos: 0,3 km uz ziemeļaustrumiem no vietas, kur Dupont Parkway krustojas ar Old State Road,

| d) | dienvidaustrumos: 1,3 km uz rietumiem no vietas, kur Blackbird Station Road krustojas ar Grears Corner Road, |
| --- | --- |

d)

dienvidaustrumos: 1,3 km uz rietumiem no vietas, kur Blackbird Station Road krustojas ar Grears Corner Road,

| e) | dienvidos: 1,5 km uz austrumiem-dienvidaustrumiem no vietas, kur Massey Road krustojas ar Bradford Johnson Road, |
| --- | --- |

e)

dienvidos: 1,5 km uz austrumiem-dienvidaustrumiem no vietas, kur Massey Road krustojas ar Bradford Johnson Road,

| f) | dienvidrietumos: 1,3 km uz dienvidiem-dienvidaustrumiem no vietas, kur S Bohemia Avenue krustojas ar E. Main Street, |
| --- | --- |

f)

dienvidrietumos: 1,3 km uz dienvidiem-dienvidaustrumiem no vietas, kur S Bohemia Avenue krustojas ar E. Main Street,

| g) | rietumos: 0,9 km uz rietumiem no vietas, kur Augustine Herman Highway krustojas ar Glebe Road, |
| --- | --- |

g)

rietumos: 0,9 km uz rietumiem no vietas, kur Augustine Herman Highway krustojas ar Glebe Road,

| h) | ziemeļrietumos: 0,6 km uz ziemeļrietumiem no vietas, kur Augustine Herman Highway krustojas ar Randalia Road. |
| --- | --- |

h)

ziemeļrietumos: 0,6 km uz ziemeļrietumiem no vietas, kur Augustine Herman Highway krustojas ar Randalia Road.

US-2.9

Indiānas štats:

Grīnas apgabals (Greene 01): zona, kas ir 10 km rādiusā ap ziemeļu punktu (GPS koordinātas: 87.0249854°W 39.0522695°N) un pulksteņrādītāju kustības virzienā sniedzas:

| a) | ziemeļos: 2,5 km uz ziemeļiem-ziemeļrietumiem no vietas, kur IN-57 krustojas ar W State Road 54, |
| --- | --- |

a)

ziemeļos: 2,5 km uz ziemeļiem-ziemeļrietumiem no vietas, kur IN-57 krustojas ar W State Road 54,

| b) | ziemeļaustrumos: 3,5 km uz austrumiem no vietas, kur automaģistrāle S 250 W krustojas ar W Base Road, |
| --- | --- |

b)

ziemeļaustrumos: 3,5 km uz austrumiem no vietas, kur automaģistrāle S 250 W krustojas ar W Base Road,

| c) | austrumos: 1,4 km uz dienvidaustrumiem no vietas, kur S Baseline Road krustojas ar W Harvest Church Road, |
| --- | --- |

c)

austrumos: 1,4 km uz dienvidaustrumiem no vietas, kur S Baseline Road krustojas ar W Harvest Church Road,

| d) | dienvidaustrumos: 0,4 km uz dienvidrietumiem no vietas, kur N County Road 1100 E krustojas ar E County Road 1650 N, |
| --- | --- |

d)

dienvidaustrumos: 0,4 km uz dienvidrietumiem no vietas, kur N County Road 1100 E krustojas ar E County Road 1650 N,

| e) | dienvidos: 1,3 km uz dienvidrietumiem no vietas, kur N County Road 700 E krustojas ar E County Road 1550 N, |
| --- | --- |

e)

dienvidos: 1,3 km uz dienvidrietumiem no vietas, kur N County Road 700 E krustojas ar E County Road 1550 N,

| f) | dienvidrietumos: 1,5 km uz dienvidrietumiem no vietas, kur S County Road 900 W krustojas ar W County Road 750 S, |
| --- | --- |

f)

dienvidrietumos: 1,5 km uz dienvidrietumiem no vietas, kur S County Road 900 W krustojas ar W County Road 750 S,

| g) | rietumos: 1,9 km uz dienvidaustrumiem no vietas, kur S County Road 1200 W krustojas ar W County Road 300 S, |
| --- | --- |

g)

rietumos: 1,9 km uz dienvidaustrumiem no vietas, kur S County Road 1200 W krustojas ar W County Road 300 S,

| h) | ziemeļrietumos: 0,7 km uz dienvidiem no vietas, kur N County Road 900 W krustojas ar W County Road 54. |
| --- | --- |

h)

ziemeļrietumos: 0,7 km uz dienvidiem no vietas, kur N County Road 900 W krustojas ar W County Road 54.

US-2.10

Indiānas štats:

Grīnas apgabals (Greene 02): zona, kas ir 10 km rādiusā ap ziemeļu punktu (GPS koordinātas: 86.9268450°W 39.0433847°N) un pulksteņrādītāju kustības virzienā sniedzas:

| a) | ziemeļos: 1,3 km uz ziemeļaustrumiem no vietas, kur N Washington Street krustojas ar Sand Road, |
| --- | --- |

a)

ziemeļos: 1,3 km uz ziemeļaustrumiem no vietas, kur N Washington Street krustojas ar Sand Road,

| b) | ziemeļaustrumos: 0,6 km uz dienvidaustrumiem no vietas, kur S Haslers Road krustojas ar E Sylvania Road, |
| --- | --- |

b)

ziemeļaustrumos: 0,6 km uz dienvidaustrumiem no vietas, kur S Haslers Road krustojas ar E Sylvania Road,

| c) | austrumos: 1,8 km uz dienvidaustrumiem no vietas, kur S Fowler Road krustojas ar E Smith Drive, |
| --- | --- |

c)

austrumos: 1,8 km uz dienvidaustrumiem no vietas, kur S Fowler Road krustojas ar E Smith Drive,

| d) | dienvidaustrumos: 0,6 km uz ziemeļaustrumiem no vietas, kur Highway 5 krustojas ar Highway 486, |
| --- | --- |

d)

dienvidaustrumos: 0,6 km uz ziemeļaustrumiem no vietas, kur Highway 5 krustojas ar Highway 486,

| e) | dienvidos: 1,2 km uz dienvidaustrumiem no vietas, kur N County Road 1100 E krustojas ar E County Road 1475 N, |
| --- | --- |

e)

dienvidos: 1,2 km uz dienvidaustrumiem no vietas, kur N County Road 1100 E krustojas ar E County Road 1475 N,

| f) | dienvidrietumos: 0,8 km uz austrumiem no vietas, kur S County Road 700 E krustojas ar W County Road 1650 N, |
| --- | --- |

f)

dienvidrietumos: 0,8 km uz austrumiem no vietas, kur S County Road 700 E krustojas ar W County Road 1650 N,

| g) | rietumos: 1,5 km uz dienvidiem no vietas, kur S County Road 600 W krustojas ar W County Road 300 S, |
| --- | --- |

g)

rietumos: 1,5 km uz dienvidiem no vietas, kur S County Road 600 W krustojas ar W County Road 300 S,

| h) | ziemeļrietumos: 0,2 km uz austrumiem no vietas, kur S State Road 57 krustojas ar W Base Road. |
| --- | --- |

h)

ziemeļrietumos: 0,2 km uz austrumiem no vietas, kur S State Road 57 krustojas ar W Base Road.

US-2.11

Indiānas štats:

Dubuī apgabals (Dubois 03): zona, kas ir 10 km rādiusā ap ziemeļu punktu (GPS koordinātas: 86.9082905°W 38.3575910°N) un pulksteņrādītāju kustības virzienā sniedzas:

| a) | ziemeļos: 1,7 km uz dienvidiem-dienvidaustrumiem no vietas, kur S Meridian Road krustojas ar E 3rd Avenue, |
| --- | --- |

a)

ziemeļos: 1,7 km uz dienvidiem-dienvidaustrumiem no vietas, kur S Meridian Road krustojas ar E 3rd Avenue,

| b) | ziemeļaustrumos: 1,3 km uz ziemeļiem-ziemeļrietumiem no vietas, kur S St Anthony RDW krustojas ar E 450S, |
| --- | --- |

b)

ziemeļaustrumos: 1,3 km uz ziemeļiem-ziemeļrietumiem no vietas, kur S St Anthony RDW krustojas ar E 450S,

| c) | austrumos: 0,4 km ziemeļrietumiem no vietas, kur E State Road 264 krustojas ar E 850S, |
| --- | --- |

c)

austrumos: 0,4 km ziemeļrietumiem no vietas, kur E State Road 264 krustojas ar E 850S,

| d) | dienvidaustrumos: 1,9 km uz dienvidaustrumiem no vietas, kur Highway 64 krustojas ar N State Road 162, |
| --- | --- |

d)

dienvidaustrumos: 1,9 km uz dienvidaustrumiem no vietas, kur Highway 64 krustojas ar N State Road 162,

| e) | dienvidos: 2,5 km uz dienvidiem-dienvidrietumiem no vietas, kur Highway 64 krustojas ar N 700 E, |
| --- | --- |

e)

dienvidos: 2,5 km uz dienvidiem-dienvidrietumiem no vietas, kur Highway 64 krustojas ar N 700 E,

| f) | dienvidrietumos: 2,5 km uz austrumiem no vietas, kur S State Road 161 krustojas ar W 1150S, |
| --- | --- |

f)

dienvidrietumos: 2,5 km uz austrumiem no vietas, kur S State Road 161 krustojas ar W 1150S,

| g) | rietumos: 0,9 km uz dienvidiem-dienvidaustrumiem no vietas, kur S State Road 161 krustojas ar W 650S, |
| --- | --- |

g)

rietumos: 0,9 km uz dienvidiem-dienvidaustrumiem no vietas, kur S State Road 161 krustojas ar W 650S,

| h) | ziemeļrietumos: 1,7 km uz dienvidaustrumiem no vietas, kur S 550W krustojas ar W Kessner Bridge Road.”; |
| --- | --- |

h)

ziemeļrietumos: 1,7 km uz dienvidaustrumiem no vietas, kur S 550W krustojas ar W Kessner Bridge Road.”;

| 2) | regulas XIV pielikumu groza šādi:


  a) | pielikuma 1. daļu groza šādi:


  i) | ierakstā par Kanādu aiz rindas par zonu CA-2.1 pievieno šādu rindu par zonu CA-2.2:


  “CA

  Kanāda | CA-2.2 | Svaiga mājputnu (izņemot skrējējputnu) gaļa | POU | N, P1 | | 8.2.2022. | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Svaiga skrējējputnu gaļa | RAT | N, P1 | | 8.2.2022. | |
| Svaiga medījamo putnu gaļa | GBM | P1 | | 8.2.2022.”; | |

2)

regulas XIV pielikumu groza šādi:

a)

pielikuma 1. daļu groza šādi:

i)

ierakstā par Kanādu aiz rindas par zonu CA-2.1 pievieno šādu rindu par zonu CA-2.2:

“CA

Kanāda

CA-2.2

Svaiga mājputnu (izņemot skrējējputnu) gaļa

POU

N, P1

8.2.2022.

Svaiga skrējējputnu gaļa

RAT

N, P1

8.2.2022.

Svaiga medījamo putnu gaļa

GBM

P1

8.2.2022.”;

| ii) | ierakstā par Apvienoto Karalisti rindu par zonu GB-2.17 aizstāj ar šādu:


  “GB

  Apvienotā Karaliste | GB-2.17 | Svaiga mājputnu (izņemot skrējējputnu) gaļa | POU | N, P1 | | 2.11.2021. | 19.2.2022. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Svaiga skrējējputnu gaļa | RAT | N, P1 | | 2.11.2021. | 19.2.2022. |
| Svaiga medījamo putnu gaļa | GBM | P1 | | 2.11.2021. | 19.2.2022.”; |

ii)

ierakstā par Apvienoto Karalisti rindu par zonu GB-2.17 aizstāj ar šādu:

“GB

Apvienotā Karaliste

GB-2.17

Svaiga mājputnu (izņemot skrējējputnu) gaļa

POU

N, P1

2.11.2021.

19.2.2022.

Svaiga skrējējputnu gaļa

RAT

N, P1

2.11.2021.

19.2.2022.

Svaiga medījamo putnu gaļa

GBM

P1

2.11.2021.

19.2.2022.”;

| iii) | ierakstā par Apvienoto Karalisti rindu par zonu GB-2.20 aizstāj ar šādu:


  “GB

  Apvienotā Karaliste | GB-2.20 | Svaiga mājputnu (izņemot skrējējputnu) gaļa | POU | N, P1 | | 12.11.2021. | 20.2.2022. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Svaiga skrējējputnu gaļa | RAT | N, P1 | | 12.11.2021. | 20.2.2022. |
| Svaiga medījamo putnu gaļa | GBM | P1 | | 12.11.2021. | 20.2.2022.”; |

iii)

ierakstā par Apvienoto Karalisti rindu par zonu GB-2.20 aizstāj ar šādu:

“GB

Apvienotā Karaliste

GB-2.20

Svaiga mājputnu (izņemot skrējējputnu) gaļa

POU

N, P1

12.11.2021.

20.2.2022.

Svaiga skrējējputnu gaļa

RAT

N, P1

12.11.2021.

20.2.2022.

Svaiga medījamo putnu gaļa

GBM

P1

12.11.2021.

20.2.2022.”;

| iv) | ierakstā par Apvienoto Karalisti aiz rindas par zonu GB-2.97 pievieno šādas rindas par zonām GB-2.98, GB-2.99 un GB-2.100:


  “GB

  Apvienotā Karaliste | GB-2.98 | Svaiga mājputnu (izņemot skrējējputnu) gaļa | POU | N, P1 | | 21.2.2022. | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Svaiga skrējējputnu gaļa | RAT | N, P1 | | 21.2.2022. | |
| Svaiga medījamo putnu gaļa | GBM | P1 | | 21.2.2022. | |
| GB-2.99 | Svaiga mājputnu (izņemot skrējējputnu) gaļa | POU | N, P1 | | 21.2.2022. | |
| Svaiga skrējējputnu gaļa | RAT | N, P1 | | 21.2.2022. | |
| Svaiga medījamo putnu gaļa | GBM | P1 | | 21.2.2022. | |
| GB-2.100 | Svaiga mājputnu (izņemot skrējējputnu) gaļa | POU | N, P1 | | 21.2.2022. | |
| Svaiga skrējējputnu gaļa | RAT | N, P1 | | 21.2.2022. | |
| Svaiga medījamo putnu gaļa | GBM | P1 | | 21.2.2022.”; | |

iv)

ierakstā par Apvienoto Karalisti aiz rindas par zonu GB-2.97 pievieno šādas rindas par zonām GB-2.98, GB-2.99 un GB-2.100:

“GB

Apvienotā Karaliste

GB-2.98

Svaiga mājputnu (izņemot skrējējputnu) gaļa

POU

N, P1

21.2.2022.

Svaiga skrējējputnu gaļa

RAT

N, P1

21.2.2022.

Svaiga medījamo putnu gaļa

GBM

P1

21.2.2022.

GB-2.99

Svaiga mājputnu (izņemot skrējējputnu) gaļa

POU

N, P1

21.2.2022.

Svaiga skrējējputnu gaļa

RAT

N, P1

21.2.2022.

Svaiga medījamo putnu gaļa

GBM

P1

21.2.2022.

GB-2.100

Svaiga mājputnu (izņemot skrējējputnu) gaļa

POU

N, P1

21.2.2022.

Svaiga skrējējputnu gaļa

RAT

N, P1

21.2.2022.

Svaiga medījamo putnu gaļa

GBM

P1

21.2.2022.”;

| v) | ierakstā par Amerikas Savienotajām Valstīm aiz rindas par zonu US-2.7 pievieno šādas rindas par zonām US-2.8, US-2.9, US-2.10 un US-2.11:


  “ASV

  Amerikas Savienotās Valstis | US-2.8 | Svaiga mājputnu (izņemot skrējējputnu) gaļa | POU | N, P1 | | 22.2.2022. | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Svaiga skrējējputnu gaļa | RAT | N, P1 | | 22.2.2022. | |
| Svaiga medījamo putnu gaļa | GBM | P1 | | 22.2.2022. | |
| US-2.9 | Svaiga mājputnu (izņemot skrējējputnu) gaļa | POU | N, P1 | | 23.2.2022. | |
| Svaiga skrējējputnu gaļa | RAT | N, P1 | | 23.2.2022. | |
| Svaiga medījamo putnu gaļa | GBM | P1 | | 23.2.2022. | |
| US-2.10 | Svaiga mājputnu (izņemot skrējējputnu) gaļa | POU | N, P1 | | 23.2.2022. | |
| Svaiga skrējējputnu gaļa | RAT | N, P1 | | 23.2.2022. | |
| Svaiga medījamo putnu gaļa | GBM | P1 | | 23.2.2022. | |
| US-2.11 | Svaiga mājputnu (izņemot skrējējputnu) gaļa | POU | N, P1 | | 24.2.2022. | |
| Svaiga skrējējputnu gaļa | RAT | N, P1 | | 24.2.2022. | |
| Svaiga medījamo putnu gaļa | GBM | P1 | | 24.2.2022.”; | |

v)

ierakstā par Amerikas Savienotajām Valstīm aiz rindas par zonu US-2.7 pievieno šādas rindas par zonām US-2.8, US-2.9, US-2.10 un US-2.11:

“ASV

Amerikas Savienotās Valstis

US-2.8

Svaiga mājputnu (izņemot skrējējputnu) gaļa

POU

N, P1

22.2.2022.

Svaiga skrējējputnu gaļa

RAT

N, P1

22.2.2022.

Svaiga medījamo putnu gaļa

GBM

P1

22.2.2022.

US-2.9

Svaiga mājputnu (izņemot skrējējputnu) gaļa

POU

N, P1

23.2.2022.

Svaiga skrējējputnu gaļa

RAT

N, P1

23.2.2022.

Svaiga medījamo putnu gaļa

GBM

P1

23.2.2022.

US-2.10

Svaiga mājputnu (izņemot skrējējputnu) gaļa

POU

N, P1

23.2.2022.

Svaiga skrējējputnu gaļa

RAT

N, P1

23.2.2022.

Svaiga medījamo putnu gaļa

GBM

P1

23.2.2022.

US-2.11

Svaiga mājputnu (izņemot skrējējputnu) gaļa

POU

N, P1

24.2.2022.

Svaiga skrējējputnu gaļa

RAT

N, P1

24.2.2022.

Svaiga medījamo putnu gaļa

GBM

P1

24.2.2022.”;

| b) | pielikuma 2. daļu groza šādi:


  i) | ierakstā par Kanādu aiz zonas CA-2.1 apraksta pievieno šādu zonas CA-2.2 aprakstu:


  “Kanāda | CA-2.2 | Jaunskotijas province:

  Newport Landing, Poplar Grove, Miller Creek, Centre Burlington, Mount Denson, Hantsport, Upper Falmouth, Windsor Forks, Five Mile Plains, Falmouth, Three Mile Plains, Newport Station, Saint Croix, Gypsum Mines, Sweets Corner, Mantua, Hartville, Belmont un Union Corner pašvaldības”; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

b)

pielikuma 2. daļu groza šādi:

i)

ierakstā par Kanādu aiz zonas CA-2.1 apraksta pievieno šādu zonas CA-2.2 aprakstu:

“Kanāda

CA-2.2

Jaunskotijas province:

Newport Landing, Poplar Grove, Miller Creek, Centre Burlington, Mount Denson, Hantsport, Upper Falmouth, Windsor Forks, Five Mile Plains, Falmouth, Three Mile Plains, Newport Station, Saint Croix, Gypsum Mines, Sweets Corner, Mantua, Hartville, Belmont un Union Corner pašvaldības”;

| ii) | ierakstā par Amerikas Savienotajām Valstīm aiz zonas US-2.7 apraksta pievieno šādus zonu US-2.8, US-2.9, US-2.10 un US-2.11 aprakstus:


  “Amerikas Savienotās Valstis | US-2.8 | Delavēras štats:
  Ņūkāslas apgabals: zona, kas ir 10 km rādiusā ap ziemeļu punktu (GPS koordinātas: 75.7420940°W 39.5302267°N) un pulksteņrādītāju kustības virzienā sniedzas:


  a) | ziemeļos: 0,3 km uz ziemeļiem no vietas, kur Bethel Church Road krustojas ar Dillon Circle, |
| --- | --- | --- | --- | --- |

ii)

ierakstā par Amerikas Savienotajām Valstīm aiz zonas US-2.7 apraksta pievieno šādus zonu US-2.8, US-2.9, US-2.10 un US-2.11 aprakstus:

“Amerikas Savienotās Valstis

US-2.8

Delavēras štats:

Ņūkāslas apgabals: zona, kas ir 10 km rādiusā ap ziemeļu punktu (GPS koordinātas: 75.7420940°W 39.5302267°N) un pulksteņrādītāju kustības virzienā sniedzas:

a)

ziemeļos: 0,3 km uz ziemeļiem no vietas, kur Bethel Church Road krustojas ar Dillon Circle,

| b) | ziemeļaustrumos: 0,8 km uz rietumiem no vietas, kur Bakersfield Drive krustojas ar Old Stagecoach Road, |
| --- | --- |

b)

ziemeļaustrumos: 0,8 km uz rietumiem no vietas, kur Bakersfield Drive krustojas ar Old Stagecoach Road,

| c) | austrumos: 0,3 km uz ziemeļaustrumiem no vietas, kur Dupont Parkway krustojas ar Old State Road, |
| --- | --- |

c)

austrumos: 0,3 km uz ziemeļaustrumiem no vietas, kur Dupont Parkway krustojas ar Old State Road,

| d) | dienvidaustrumos: 1,3 km uz rietumiem no vietas, kur Blackbird Station Road krustojas ar Grears Corner Road, |
| --- | --- |

d)

dienvidaustrumos: 1,3 km uz rietumiem no vietas, kur Blackbird Station Road krustojas ar Grears Corner Road,

| e) | dienvidos: 1,5 km uz austrumiem-dienvidaustrumiem no vietas, kur Massey Road krustojas ar Bradford Johnson Road, |
| --- | --- |

e)

dienvidos: 1,5 km uz austrumiem-dienvidaustrumiem no vietas, kur Massey Road krustojas ar Bradford Johnson Road,

| f) | dienvidrietumos: 1,3 km uz dienvidiem-dienvidaustrumiem no vietas, kur S Bohemia Avenue krustojas ar E. Main Street, |
| --- | --- |

f)

dienvidrietumos: 1,3 km uz dienvidiem-dienvidaustrumiem no vietas, kur S Bohemia Avenue krustojas ar E. Main Street,

| g) | rietumos: 0,9 km uz rietumiem no vietas, kur Augustine Herman Highway krustojas ar Glebe Road, |
| --- | --- |

g)

rietumos: 0,9 km uz rietumiem no vietas, kur Augustine Herman Highway krustojas ar Glebe Road,

| h) | ziemeļrietumos: 0,6 km uz ziemeļrietumiem no vietas, kur Augustine Herman Highway krustojas ar Randalia Road. |
| --- | --- |

h)

ziemeļrietumos: 0,6 km uz ziemeļrietumiem no vietas, kur Augustine Herman Highway krustojas ar Randalia Road.

US-2.9

Indiānas štats:

Grīnas apgabals (Greene 01): zona, kas ir 10 km rādiusā ap ziemeļu punktu (GPS koordinātas: 87.0249854°W 39.0522695°N) un pulksteņrādītāju kustības virzienā sniedzas:

| a) | ziemeļos: 2,5 km uz ziemeļiem-ziemeļrietumiem no vietas, kur IN-57 krustojas ar W State Road 54, |
| --- | --- |

a)

ziemeļos: 2,5 km uz ziemeļiem-ziemeļrietumiem no vietas, kur IN-57 krustojas ar W State Road 54,

| b) | ziemeļaustrumos: 3,5 km uz austrumiem no vietas, kur automaģistrāle S 250 W krustojas ar W Base Road, |
| --- | --- |

b)

ziemeļaustrumos: 3,5 km uz austrumiem no vietas, kur automaģistrāle S 250 W krustojas ar W Base Road,

| c) | austrumos: 1,4 km uz dienvidaustrumiem no vietas, kur S Baseline Road krustojas ar W Harvest Church Road, |
| --- | --- |

c)

austrumos: 1,4 km uz dienvidaustrumiem no vietas, kur S Baseline Road krustojas ar W Harvest Church Road,

| d) | dienvidaustrumos: 0,4 km uz dienvidrietumiem no vietas, kur N County Road 1100 E krustojas ar E County Road 1650 N, |
| --- | --- |

d)

dienvidaustrumos: 0,4 km uz dienvidrietumiem no vietas, kur N County Road 1100 E krustojas ar E County Road 1650 N,

| e) | dienvidos: 1,3 km uz dienvidrietumiem no vietas, kur N County Road 700 E krustojas ar E County Road 1550 N, |
| --- | --- |

e)

dienvidos: 1,3 km uz dienvidrietumiem no vietas, kur N County Road 700 E krustojas ar E County Road 1550 N,

| f) | dienvidrietumos: 1,5 km uz dienvidrietumiem no vietas, kur S County Road 900 W krustojas ar W County Road 750 S, |
| --- | --- |

f)

dienvidrietumos: 1,5 km uz dienvidrietumiem no vietas, kur S County Road 900 W krustojas ar W County Road 750 S,

| g) | rietumos: 1,9 km uz dienvidaustrumiem no vietas, kur S County Road 1200 W krustojas ar W County Road 300 S, |
| --- | --- |

g)

rietumos: 1,9 km uz dienvidaustrumiem no vietas, kur S County Road 1200 W krustojas ar W County Road 300 S,

| h) | ziemeļrietumos: 0,7 km uz dienvidiem no vietas, kur N County Road 900 W krustojas ar W County Road 54. |
| --- | --- |

h)

ziemeļrietumos: 0,7 km uz dienvidiem no vietas, kur N County Road 900 W krustojas ar W County Road 54.

US-2.10

Indiānas štats:

Grīnas apgabals (Greene 02): zona, kas ir 10 km rādiusā ap ziemeļu punktu (GPS koordinātas: 86.9268450°W 39.0433847°N) un pulksteņrādītāju kustības virzienā sniedzas:

| a) | ziemeļos: 1,3 km uz ziemeļaustrumiem no vietas, kur N Washington Street krustojas ar Sand Road, |
| --- | --- |

a)

ziemeļos: 1,3 km uz ziemeļaustrumiem no vietas, kur N Washington Street krustojas ar Sand Road,

| b) | ziemeļaustrumos: 0,6 km uz dienvidaustrumiem no vietas, kur S Haslers Road krustojas ar E Sylvania Road, |
| --- | --- |

b)

ziemeļaustrumos: 0,6 km uz dienvidaustrumiem no vietas, kur S Haslers Road krustojas ar E Sylvania Road,

| c) | austrumos: 1,8 km uz dienvidaustrumiem no vietas, kur S Fowler Road krustojas ar E Smith Drive, |
| --- | --- |

c)

austrumos: 1,8 km uz dienvidaustrumiem no vietas, kur S Fowler Road krustojas ar E Smith Drive,

| d) | dienvidaustrumos: 0,6 km uz ziemeļaustrumiem no vietas, kur Highway 5 krustojas ar Highway 486, |
| --- | --- |

d)

dienvidaustrumos: 0,6 km uz ziemeļaustrumiem no vietas, kur Highway 5 krustojas ar Highway 486,

| e) | dienvidos: 1,2 km uz dienvidaustrumiem no vietas, kur N County Road 1100 E krustojas ar E County Road 1475 N, |
| --- | --- |

e)

dienvidos: 1,2 km uz dienvidaustrumiem no vietas, kur N County Road 1100 E krustojas ar E County Road 1475 N,

| f) | dienvidrietumos: 0,8 km uz austrumiem no vietas, kur S County Road 700 E krustojas ar W County Road 1650 N, |
| --- | --- |

f)

dienvidrietumos: 0,8 km uz austrumiem no vietas, kur S County Road 700 E krustojas ar W County Road 1650 N,

| g) | rietumos: 1,5 km uz dienvidiem no vietas, kur S County Road 600 W krustojas ar W County Road 300 S, |
| --- | --- |

g)

rietumos: 1,5 km uz dienvidiem no vietas, kur S County Road 600 W krustojas ar W County Road 300 S,

| h) | ziemeļrietumos: 0,2 km uz austrumiem no vietas, kur S State Road 57 krustojas ar W Base Road.” |
| --- | --- |

h)

ziemeļrietumos: 0,2 km uz austrumiem no vietas, kur S State Road 57 krustojas ar W Base Road.”

US-2.11

Indiānas štats:

Dubuī apgabals (Dubois 03): zona, kas ir 10 km rādiusā ap ziemeļu punktu (GPS koordinātas: 86.9082905°W 38.3575910°N) un pulksteņrādītāju kustības virzienā sniedzas:

| a) | ziemeļos: 1,7 km uz dienvidiem-dienvidaustrumiem no vietas, kur S Meridian Road krustojas ar E 3rd Avenue, |
| --- | --- |

a)

ziemeļos: 1,7 km uz dienvidiem-dienvidaustrumiem no vietas, kur S Meridian Road krustojas ar E 3rd Avenue,

| b) | ziemeļaustrumos: 1,3 km uz ziemeļiem-ziemeļrietumiem no vietas, kur S St Anthony RDW krustojas ar E 450S, |
| --- | --- |

b)

ziemeļaustrumos: 1,3 km uz ziemeļiem-ziemeļrietumiem no vietas, kur S St Anthony RDW krustojas ar E 450S,

| c) | austrumos: 0,4 km ziemeļrietumiem no vietas, kur E State Road 264 krustojas ar E 850S, |
| --- | --- |

c)

austrumos: 0,4 km ziemeļrietumiem no vietas, kur E State Road 264 krustojas ar E 850S,

| d) | dienvidaustrumos: 1,9 km uz dienvidaustrumiem no vietas, kur Highway 64 krustojas ar N State Road 162, |
| --- | --- |

d)

dienvidaustrumos: 1,9 km uz dienvidaustrumiem no vietas, kur Highway 64 krustojas ar N State Road 162,

| e) | dienvidos: 2,5 km uz dienvidiem-dienvidrietumiem no vietas, kur Highway 64 krustojas ar N 700 E, |
| --- | --- |

e)

dienvidos: 2,5 km uz dienvidiem-dienvidrietumiem no vietas, kur Highway 64 krustojas ar N 700 E,

| f) | dienvidrietumos: 2,5 km uz austrumiem no vietas, kur S State Road 161 krustojas ar W 1150S, |
| --- | --- |

f)

dienvidrietumos: 2,5 km uz austrumiem no vietas, kur S State Road 161 krustojas ar W 1150S,

| g) | rietumos: 0,9 km uz dienvidiem-dienvidaustrumiem no vietas, kur S State Road 161 krustojas ar W 650S, |
| --- | --- |

g)

rietumos: 0,9 km uz dienvidiem-dienvidaustrumiem no vietas, kur S State Road 161 krustojas ar W 650S,

| h) | ziemeļrietumos: 1,7 km uz dienvidaustrumiem no vietas, kur S 550W krustojas ar W Kessner Bridge Road.” |
| --- | --- |

h)

ziemeļrietumos: 1,7 km uz dienvidaustrumiem no vietas, kur S 550W krustojas ar W Kessner Bridge Road.”

---

| 4.3.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 69/60 |
| --- | --- | --- | --- |

4.3.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 69/60

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2022/365

(2022. gada 3. marts),

ar kuru groza Īstenošanas regulu (ES) 2018/1624, ar ko saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2014/59/ES nosaka īstenošanas tehniskos standartus attiecībā uz procedūrām, standarta veidlapām un veidnēm informācijas sniegšanai kredītiestāžu un ieguldījumu brokeru sabiedrību noregulējuma plānu vajadzībām

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2014/59/ES (2014. gada 15. maijs), ar ko izveido kredītiestāžu un ieguldījumu brokeru sabiedrību atveseļošanas un noregulējuma režīmu un groza Padomes Direktīvu 82/891/EEK un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2001/24/EK, 2002/47/EK, 2004/25/EK, 2005/56/EK, 2007/36/EK, 2011/35/ES, 2012/30/ES un 2013/36/ES, un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1093/2010 un (ES) Nr. 648/2012 (1), un jo īpaši tās 11. panta 3. punktu,

tā kā:

| (1) | ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2019/879 (2) tika ieviesti daži grozījumi Direktīvā 2014/59/ES noteiktajā minimuma prasībā pašu kapitālam un atbilstīgajām prasībām. Informācija par iestādes spēju izpildīt šo prasību arī noteiktā mērā tiek ņemta vērā noregulējuma plānošanas kontekstā. |
| --- | --- |

(1)

ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2019/879 (2) tika ieviesti daži grozījumi Direktīvā 2014/59/ES noteiktajā minimuma prasībā pašu kapitālam un atbilstīgajām prasībām. Informācija par iestādes spēju izpildīt šo prasību arī noteiktā mērā tiek ņemta vērā noregulējuma plānošanas kontekstā.

| (2) | Tāpēc Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2018/1624 (3) būtu attiecīgi jāgroza. |
| --- | --- |

(2)

Tāpēc Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2018/1624 (3) būtu attiecīgi jāgroza.

| (3) | Šīs regulas pamatā ir īstenošanas tehnisko standartu projekts, ko Komisijai iesniegusi Eiropas Banku iestāde (EBI). |
| --- | --- |

(3)

Šīs regulas pamatā ir īstenošanas tehnisko standartu projekts, ko Komisijai iesniegusi Eiropas Banku iestāde (EBI).

| (4) | EBI nav nedz rīkojusi atklātas sabiedriskās apspriešanas par šīs regulas pamatā esošo īstenošanas tehnisko standartu projektu, nedz analizējusi potenciālās saistītās izmaksas un ieguvumus, jo tā uzskatīja, ka tas būtu ļoti nesamērīgi ar grozījumu ļoti ierobežoto apmēru, nelielo skaitu un zemo ietekmi, ņemot vērā, ka šie grozījumi ietver tikai atsauču uz Direktīvu 2014/59/ES atjauninājumus, divus jaunus posteņus, par kuriem jāziņo, un nelielus grozījumus ziņošanas tehnisko šķēršļi novēršanai. EVTI pieprasīja saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1093/2010 (4) 37. pantu izveidotās Vērtspapīru un tirgu nozares ieinteresēto personu grupas atzinumu, |
| --- | --- |

(4)

EBI nav nedz rīkojusi atklātas sabiedriskās apspriešanas par šīs regulas pamatā esošo īstenošanas tehnisko standartu projektu, nedz analizējusi potenciālās saistītās izmaksas un ieguvumus, jo tā uzskatīja, ka tas būtu ļoti nesamērīgi ar grozījumu ļoti ierobežoto apmēru, nelielo skaitu un zemo ietekmi, ņemot vērā, ka šie grozījumi ietver tikai atsauču uz Direktīvu 2014/59/ES atjauninājumus, divus jaunus posteņus, par kuriem jāziņo, un nelielus grozījumus ziņošanas tehnisko šķēršļi novēršanai. EVTI pieprasīja saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1093/2010 (4) 37. pantu izveidotās Vērtspapīru un tirgu nozares ieinteresēto personu grupas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Īstenošanas regulu (ES) 2018/1624 groza šādi:

| 1) | I pielikumu groza šādi:


  a) | veidni Z 02.00 aizstāj ar šīs regulas I pielikuma veidni Z 02.00; |
| --- | --- | --- |

1)

I pielikumu groza šādi:

a)

veidni Z 02.00 aizstāj ar šīs regulas I pielikuma veidni Z 02.00;

| b) | veidni Z 03.00 aizstāj ar šīs regulas I pielikuma veidni Z 03.00; |
| --- | --- |

b)

veidni Z 03.00 aizstāj ar šīs regulas I pielikuma veidni Z 03.00;

| 2) | II pielikumu aizstāj ar šīs regulas II pielikuma tekstu. |
| --- | --- |

2)

II pielikumu aizstāj ar šīs regulas II pielikuma tekstu.

2. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2022. gada 3. martā

Komisijas vārdā –

priekšsēdētāja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  OV L 173, 12.6.2014., 190. lpp.

1

(2)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2019/879 (2019. gada 20. maijs), ar ko groza Direktīvu 2014/59/ES attiecībā uz zaudējumu absorbcijas un rekapitalizācijas spēju kredītiestādēm un ieguldījumu brokeru sabiedrībām un Direktīvu 98/26/EK (OV L 150, 7.6.2019., 296. lpp.).

2

(3)  Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2018/1624 (2018. gada 23. oktobris), ar ko saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2014/59/ES nosaka īstenošanas tehniskos standartus attiecībā uz procedūrām, standarta veidlapām un veidnēm informācijas sniegšanai kredītiestāžu un ieguldījumu brokeru sabiedrību noregulējuma plānu vajadzībām un atceļ Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2016/1066 (OV L 277, 7.11.2018., 1. lpp.).

3

(4)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1093/2010 (2010. gada 24. novembris), ar ko izveido Eiropas Uzraudzības iestādi (Eiropas Banku iestādi), groza Lēmumu Nr. 716/2009/EK un atceļ Komisijas Lēmumu 2009/78/EK (OV L 331, 15.12.2010., 12. lpp.).

4

---

I PIELIKUMS

| “Z 02.00 — saistību struktūra (LIAB) |
| --- |

“Z 02.00 — saistību struktūra (LIAB)

| | Darījumu partneris | KOPĀ | |
| --- | --- | --- | --- |
| Mājsaimniecības | Nefinanšu sabiedrības (MVU) | Nefinanšu sabiedrības (kas nav MVU) | Kredītiestādes | Citas finanšu iestādes | Vispārējās valdības un centrālās bankas | Neidentificēts, iekļauts sarakstā tirdzniecības vietā | Neidentificēts, nav iekļauts sarakstā tirdzniecības vietā | t. sk.: grupas iekšējie darījumi | t. sk.: saistības, kurām piemēro trešās valsts tiesību aktus, izņemot grupas iekšējos darījumus |
| Rinda | Postenis | 0010 | 0020 | 0030 | 0040 | 0050 | 0060 | 0070 | 0080 | 0090 | 0100 | 0110 |
| 0100 | IEKŠĒJĀ REKAPITALIZĀCIJĀ NEIEKĻAUTĀS SAISTĪBAS | | | | | | | | | | | |
| 0110 | Segtie noguldījumi | | | | | | | | | | | |
| 0120 | Nodrošinātās saistības — daļa, kas izmantota kā nodrošinājums | | | | | | | | | | | |
| 0130 | Klientu saistības, ja aizsargātas maksātnespējas gadījumā | | | | | | | | | | | |
| 0140 | Fiduciārās saistības, ja aizsargātas maksātnespējas gadījumā | | | | | | | | | | | |
| 0150 | Iestādes saistības < 7 dienas | | | | | | | | | | | |
| 0161 | Sistēmas (operatora) un CDP saistības < 7 dienas | | | | | | | | | | | |
| 0170 | Darbinieku saistības | | | | | | | | | | | |
| 0180 | Saistības, kas ir kritiski svarīgas ikdienas operatīvajai darbībai | | | | | | | | | | | |
| 0190 | Nodokļu un sociālā nodrošinājuma iestāžu saistības, ja tām ir priekšroka | | | | | | | | | | | |
| 0200 | NGS saistības | | | | | | | | | | | |
| 0210 | Saistības pret citām noregulējuma grupas vienībām | | | | | | | | | | | |
| 0300 | IEKŠĒJĀ REKAPITALIZĀCIJĀ IEKĻAUTĀS SAISTĪBAS | | | | | | | | | | | |
| 0310 | Noguldījumi, nesegtie, bet preferenciālie | | | | | | | | | | | |
| 0311 | t. sk.: atlikušais termiņš <= 1 gadi | | | | | | | | | | | |
| 0312 | t. sk.: atlikušais termiņš > 1 mēnesis un < 1 gads | | | | | | | | | | | |
| 0313 | t. sk.: atlikušais termiņš >= 1 gads un < 2 gadi | | | | | | | | | | | |
| 0314 | t. sk.: atlikušais termiņš >= 2 gadi | | | | | | | | | | | |
| 0320 | Noguldījumi, nesegtie un nepreferenciālie | | | | | | | | | | | |
| 0321 | t. sk.: atlikušais termiņš <= 1 gadi | | | | | | | | | | | |
| 0322 | t. sk.: atlikušais termiņš > 1 mēnesis un < 1 gads | | | | | | | | | | | |
| 0323 | t. sk.: atlikušais termiņš >= 1 gads un < 2 gadi | | | | | | | | | | | |
| 0324 | t. sk.: atlikušais termiņš >= 2 gadi | | | | | | | | | | | |
| 0330 | No atvasinātajiem instrumentiem izrietošās bilances saistības | | | | | | | | | | | |
| 0331 | Neto saistību pozīciju summa, ņemot vērā līgumiskās savstarpējo prasījumu ieskaita kopas, pēc novērtēšanas atbilstoši tirgus cenas pielāgojumiem un pirms nodrošinājuma kompensācijas | | | | | | | | | | | |
| 0332 | Neto saistību pozīciju summa, ņemot vērā līgumiskās savstarpējo prasījumu ieskaita kopas, pēc novērtēšanas atbilstoši tirgus cenas pielāgojumiem un pēc nodrošinājuma kompensācijas | | | | | | | | | | | |
| 0333 | Neto saistību pozīciju summa, ņemot vērā līgumiskās savstarpējo prasījumu ieskaita kopas, pēc novērtēšanas atbilstoši tirgus cenas pielāgojumiem un pēc nodrošinājuma kompensācijas, iekļaujot aplēstās slēgšanas summas | | | | | | | | | | | |
| 0334 | Neto saistību pozīciju summa, ņemot vērā prudenciālā ieskaita noteikumus | | | | | | | | | | | |
| 0340 | Nodrošinātās saistības, kas netiek izmantotas kā nodrošinājums | | | | | | | | | | | |
| 0341 | t. sk.: atlikušais termiņš <= 1 gadi | | | | | | | | | | | |
| 0342 | t. sk.: atlikušais termiņš > 1 mēnesis un < 1 gads | | | | | | | | | | | |
| 0343 | t. sk.: atlikušais termiņš >= 1 gads un < 2 gadi | | | | | | | | | | | |
| 0344 | t. sk.: atlikušais termiņš >= 2 gadi | | | | | | | | | | | |
| 0350 | Strukturētās parādzīmes | | | | | | | | | | | |
| 0351 | t. sk.: atlikušais termiņš <= 1 gadi | | | | | | | | | | | |
| 0352 | t. sk.: atlikušais termiņš > 1 mēnesis un < 1 gads | | | | | | | | | | | |
| 0353 | t. sk.: atlikušais termiņš >= 1 gads un < 2 gadi | | | | | | | | | | | |
| 0354 | t. sk.: atlikušais termiņš >= 2 gadi | | | | | | | | | | | |
| 0360 | Augstākās prioritātes nenodrošinātās saistības | | | | | | | | | | | |
| 0361 | t. sk.: atlikušais termiņš <= 1 gadi | | | | | | | | | | | |
| 0362 | t. sk.: atlikušais termiņš > 1 mēnesis un < 1 gads | | | | | | | | | | | |
| 0363 | t. sk.: atlikušais termiņš >= 1 gads un < 2 gadi | | | | | | | | | | | |
| 0364 | t. sk.: atlikušais termiņš >= 2 gadi | | | | | | | | | | | |
| 0365 | Augstākās prioritātes nepreferenciālas saistības | | | | | | | | | | | |
| 0366 | t. sk.: atlikušais termiņš <= 1 gadi | | | | | | | | | | | |
| 0367 | t. sk.: atlikušais termiņš > 1 mēnesis un < 1 gads | | | | | | | | | | | |
| 0368 | t. sk.: atlikušais termiņš >= 1 gads un < 2 gadi | | | | | | | | | | | |
| 0369 | t. sk.: atlikušais termiņš >= 2 gadi | | | | | | | | | | | |
| 0370 | Subordinētās saistības (nav atzītas kā pašu kapitāls) | | | | | | | | | | | |
| 0371 | t. sk.: atlikušais termiņš <= 1 gadi | | | | | | | | | | | |
| 0372 | t. sk.: atlikušais termiņš > 1 mēnesis un < 1 gads | | | | | | | | | | | |
| 0373 | t. sk.: atlikušais termiņš >= 1 gads un < 2 gadi | | | | | | | | | | | |
| 0374 | t. sk.: atlikušais termiņš >= 2 gadi | | | | | | | | | | | |
| 0380 | Citas MREL atbilstīgas saistības | | | | | | | | | | | |
| 0381 | t. sk.: atlikušais termiņš >= 1 gads un < 2 gadi | | | | | | | | | | | |
| 0382 | t. sk.: atlikušais termiņš >= 2 gadi | | | | | | | | | | | |
| 0390 | Nefinanšu saistības | | | | | | | | | | | |
| 0400 | Atlikušās saistības | | | | | | | | | | | |
| 0500 | PAŠU KAPITĀLS | | | | | | | | | | | |
| 0510 | Pirmā līmeņa pamata kapitāls | | | | | | | | | | | |
| 0511 | t. sk.: kapitāla instrumenti / akciju kapitāls | | | | | | | | | | | |
| 0512 | t. sk.: parastām akcijām līdzvērtīgi instrumenti | | | | | | | | | | | |
| 0520 | Pirmā līmeņa papildu kapitāls | | | | | | | | | | | |
| 0521 | t. sk.: subordinētās saistības (to daļa), kas atzītas kā pašu kapitāls | | | | | | | | | | | |
| 0530 | Otrā līmeņa kapitāls | | | | | | | | | | | |
| 0531 | t. sk.: subordinētās saistības (to daļa), kas atzītas kā pašu kapitāls | | | | | | | | | | | |
| 0600 | KOPĒJĀS SAISTĪBAS UN PAŠU KAPITĀLS, TOSTARP ATVASINĀTO INSTRUMENTU SAISTĪBAS” | | | | | | | | | | | |

Darījumu partneris

KOPĀ

Mājsaimniecības

Nefinanšu sabiedrības (MVU)

Nefinanšu sabiedrības (kas nav MVU)

Kredītiestādes

Citas finanšu iestādes

Vispārējās valdības un centrālās bankas

Neidentificēts, iekļauts sarakstā tirdzniecības vietā

Neidentificēts, nav iekļauts sarakstā tirdzniecības vietā

t. sk.: grupas iekšējie darījumi

t. sk.: saistības, kurām piemēro trešās valsts tiesību aktus, izņemot grupas iekšējos darījumus

Rinda

Postenis

0010

0020

0030

0040

0050

0060

0070

0080

0090

0100

0110

0100

IEKŠĒJĀ REKAPITALIZĀCIJĀ NEIEKĻAUTĀS SAISTĪBAS

0110

Segtie noguldījumi

0120

Nodrošinātās saistības — daļa, kas izmantota kā nodrošinājums

0130

Klientu saistības, ja aizsargātas maksātnespējas gadījumā

0140

Fiduciārās saistības, ja aizsargātas maksātnespējas gadījumā

0150

Iestādes saistības < 7 dienas

0161

Sistēmas (operatora) un CDP saistības < 7 dienas

0170

Darbinieku saistības

0180

Saistības, kas ir kritiski svarīgas ikdienas operatīvajai darbībai

0190

Nodokļu un sociālā nodrošinājuma iestāžu saistības, ja tām ir priekšroka

0200

NGS saistības

0210

Saistības pret citām noregulējuma grupas vienībām

0300

IEKŠĒJĀ REKAPITALIZĀCIJĀ IEKĻAUTĀS SAISTĪBAS

0310

Noguldījumi, nesegtie, bet preferenciālie

0311

t. sk.: atlikušais termiņš <= 1 gadi

0312

t. sk.: atlikušais termiņš > 1 mēnesis un < 1 gads

0313

t. sk.: atlikušais termiņš >= 1 gads un < 2 gadi

0314

t. sk.: atlikušais termiņš >= 2 gadi

0320

Noguldījumi, nesegtie un nepreferenciālie

0321

t. sk.: atlikušais termiņš <= 1 gadi

0322

t. sk.: atlikušais termiņš > 1 mēnesis un < 1 gads

0323

t. sk.: atlikušais termiņš >= 1 gads un < 2 gadi

0324

t. sk.: atlikušais termiņš >= 2 gadi

0330

No atvasinātajiem instrumentiem izrietošās bilances saistības

0331

Neto saistību pozīciju summa, ņemot vērā līgumiskās savstarpējo prasījumu ieskaita kopas, pēc novērtēšanas atbilstoši tirgus cenas pielāgojumiem un pirms nodrošinājuma kompensācijas

0332

Neto saistību pozīciju summa, ņemot vērā līgumiskās savstarpējo prasījumu ieskaita kopas, pēc novērtēšanas atbilstoši tirgus cenas pielāgojumiem un pēc nodrošinājuma kompensācijas

0333

Neto saistību pozīciju summa, ņemot vērā līgumiskās savstarpējo prasījumu ieskaita kopas, pēc novērtēšanas atbilstoši tirgus cenas pielāgojumiem un pēc nodrošinājuma kompensācijas, iekļaujot aplēstās slēgšanas summas

0334

Neto saistību pozīciju summa, ņemot vērā prudenciālā ieskaita noteikumus

0340

Nodrošinātās saistības, kas netiek izmantotas kā nodrošinājums

0341

t. sk.: atlikušais termiņš <= 1 gadi

0342

t. sk.: atlikušais termiņš > 1 mēnesis un < 1 gads

0343

t. sk.: atlikušais termiņš >= 1 gads un < 2 gadi

0344

t. sk.: atlikušais termiņš >= 2 gadi

0350

Strukturētās parādzīmes

0351

t. sk.: atlikušais termiņš <= 1 gadi

0352

t. sk.: atlikušais termiņš > 1 mēnesis un < 1 gads

0353

t. sk.: atlikušais termiņš >= 1 gads un < 2 gadi

0354

t. sk.: atlikušais termiņš >= 2 gadi

0360

Augstākās prioritātes nenodrošinātās saistības

0361

t. sk.: atlikušais termiņš <= 1 gadi

0362

t. sk.: atlikušais termiņš > 1 mēnesis un < 1 gads

0363

t. sk.: atlikušais termiņš >= 1 gads un < 2 gadi

0364

t. sk.: atlikušais termiņš >= 2 gadi

0365

Augstākās prioritātes nepreferenciālas saistības

0366

t. sk.: atlikušais termiņš <= 1 gadi

0367

t. sk.: atlikušais termiņš > 1 mēnesis un < 1 gads

0368

t. sk.: atlikušais termiņš >= 1 gads un < 2 gadi

0369

t. sk.: atlikušais termiņš >= 2 gadi

0370

Subordinētās saistības (nav atzītas kā pašu kapitāls)

0371

t. sk.: atlikušais termiņš <= 1 gadi

0372

t. sk.: atlikušais termiņš > 1 mēnesis un < 1 gads

0373

t. sk.: atlikušais termiņš >= 1 gads un < 2 gadi

0374

t. sk.: atlikušais termiņš >= 2 gadi

0380

Citas MREL atbilstīgas saistības

0381

t. sk.: atlikušais termiņš >= 1 gads un < 2 gadi

0382

t. sk.: atlikušais termiņš >= 2 gadi

0390

Nefinanšu saistības

0400

Atlikušās saistības

0500

PAŠU KAPITĀLS

0510

Pirmā līmeņa pamata kapitāls

0511

t. sk.: kapitāla instrumenti / akciju kapitāls

0512

t. sk.: parastām akcijām līdzvērtīgi instrumenti

0520

Pirmā līmeņa papildu kapitāls

0521

t. sk.: subordinētās saistības (to daļa), kas atzītas kā pašu kapitāls

0530

Otrā līmeņa kapitāls

0531

t. sk.: subordinētās saistības (to daļa), kas atzītas kā pašu kapitāls

0600

KOPĒJĀS SAISTĪBAS UN PAŠU KAPITĀLS, TOSTARP ATVASINĀTO INSTRUMENTU SAISTĪBAS”

| “Z 03.00 — pašu kapitāla prasības (OWN) |
| --- |

“Z 03.00 — pašu kapitāla prasības (OWN)

| | | Summa vai procentuālā daļa |
| --- | --- | --- |
| 0010 |
| 0100 | KOPĒJĀ RISKA DARĪJUMU VĒRTĪBA | |
| 0110 | Iemaksa kopējā konsolidētajā riska darījumu vērtībā | |
| 0120 | Kopējās riska darījumu vērtības mērs | |
| | SĀKOTNĒJĀ KAPITĀLA UN SVIRAS RĀDĪTĀJA PRASĪBA | |
| 0210 | Sākotnējais kapitāls | |
| 0220 | Sviras rādītāja prasība | |
| 0300 | KOPĒJĀS SREP KAPITĀLA PRASĪBAS (TSCR) RĀDĪTĀJS | |
| 0310 | TSCR: ko veido pirmā līmeņa pamata kapitāls | |
| 0320 | TSCR: ko veido pirmā līmeņa kapitāls | |
| 0400 | APVIENOTO REZERVJU PRASĪBAS | |
| 0410 | Kapitāla saglabāšanas rezerves | |
| 0420 | Saglabāšanas rezerves saistībā ar dalībvalsts līmenī konstatēto makroprudenciālo vai sistēmisko risku | |
| 0430 | Iestādes specifiskās pretcikliskās kapitāla rezerves | |
| 0440 | Sistēmiskā riska rezerves | |
| 0450 | Globālas sistēmiski nozīmīgas iestādes rezerves | |
| 0460 | Citas sistēmiski nozīmīgas iestādes rezerves | |
| 0500 | Vispārējās kapitāla prasības (OCR) rādītājs | |
| 0510 | OCR: ko veido pirmā līmeņa pamata kapitāls | |
| 0520 | OCR: ko veido pirmā līmeņa kapitāls | |
| 0600 | OCR un 2. pīlāra norādes (P2G) | |
| 0610 | OCR un P2G: ko veido pirmā līmeņa pamata kapitāls | |
| 0620 | OCR un P2G: ko veido pirmā līmeņa kapitāls” | |

Summa vai procentuālā daļa

0010

0100

KOPĒJĀ RISKA DARĪJUMU VĒRTĪBA

0110

Iemaksa kopējā konsolidētajā riska darījumu vērtībā

0120

Kopējās riska darījumu vērtības mērs

SĀKOTNĒJĀ KAPITĀLA UN SVIRAS RĀDĪTĀJA PRASĪBA

0210

Sākotnējais kapitāls

0220

Sviras rādītāja prasība

0300

KOPĒJĀS SREP KAPITĀLA PRASĪBAS (TSCR) RĀDĪTĀJS

0310

TSCR: ko veido pirmā līmeņa pamata kapitāls

0320

TSCR: ko veido pirmā līmeņa kapitāls

0400

APVIENOTO REZERVJU PRASĪBAS

0410

Kapitāla saglabāšanas rezerves

0420

Saglabāšanas rezerves saistībā ar dalībvalsts līmenī konstatēto makroprudenciālo vai sistēmisko risku

0430

Iestādes specifiskās pretcikliskās kapitāla rezerves

0440

Sistēmiskā riska rezerves

0450

Globālas sistēmiski nozīmīgas iestādes rezerves

0460

Citas sistēmiski nozīmīgas iestādes rezerves

0500

Vispārējās kapitāla prasības (OCR) rādītājs

0510

OCR: ko veido pirmā līmeņa pamata kapitāls

0520

OCR: ko veido pirmā līmeņa kapitāls

0600

OCR un 2. pīlāra norādes (P2G)

0610

OCR un P2G: ko veido pirmā līmeņa pamata kapitāls

0620

OCR un P2G: ko veido pirmā līmeņa kapitāls”

---

II PIELIKUMS

“II PIELIKUMS

Norādījumi

I.   Vispārīgie norādījumi

I.1   Struktūra

| 1. | Satvaru veido 15 veidnes, kas sakārtotas 3 blokos:


  (1) | “Vispārīga informācija”, kurā sniegts pārskats par grupas organizatorisko struktūru un tās vienībām, aktīvu sadalījumu un riska darījumu vērtībām. Šajā blokā ir veidne “Z 01.00 – organizatoriskā struktūra (ORG)”. |
| --- | --- | --- |

1.

(1)

“Vispārīga informācija”, kurā sniegts pārskats par grupas organizatorisko struktūru un tās vienībām, aktīvu sadalījumu un riska darījumu vērtībām. Šajā blokā ir veidne “Z 01.00 – organizatoriskā struktūra (ORG)”.

| (2) | “Informācija par bilances un ārpusbilances posteņiem”, kurā sniegta finanšu informācija par saistībām, pašu kapitālu, finansiālajām saiknēm starp grupas vienībām, saistībām pret nozīmīgākajiem darījumu partneriem un ārpusbilances posteņiem, kas saņemti no galvenajiem darījumu partneriem, kā arī par noguldījumu apdrošināšanu. Šajā blokā ir 6 veidnes:


  a) | “Z 02.00 – saistību struktūra (LIAB)”; |
| --- | --- | --- |

(2)

“Informācija par bilances un ārpusbilances posteņiem”, kurā sniegta finanšu informācija par saistībām, pašu kapitālu, finansiālajām saiknēm starp grupas vienībām, saistībām pret nozīmīgākajiem darījumu partneriem un ārpusbilances posteņiem, kas saņemti no galvenajiem darījumu partneriem, kā arī par noguldījumu apdrošināšanu. Šajā blokā ir 6 veidnes:

a)

“Z 02.00 – saistību struktūra (LIAB)”;

| b) | “Z 03.00 – pašu kapitāla prasības (OWN)”; |
| --- | --- |

b)

“Z 03.00 – pašu kapitāla prasības (OWN)”;

| c) | “Z 04.00 – grupas iekšējās finansiālās saiknes (IFC)”; |
| --- | --- |

c)

“Z 04.00 – grupas iekšējās finansiālās saiknes (IFC)”;

| d) | divas veidnes par galvenajiem darījumu partneriem “Z 05.01 – nozīmīgākie saistību darījumu partneri (MCP 1)” un “Z 05.02 – nozīmīgākie ārpusbilances darījumu partneri (MCP 2)”; |
| --- | --- |

d)

divas veidnes par galvenajiem darījumu partneriem “Z 05.01 – nozīmīgākie saistību darījumu partneri (MCP 1)” un “Z 05.02 – nozīmīgākie ārpusbilances darījumu partneri (MCP 2)”;

| e) | “Z 06.00 – noguldījumu apdrošināšana (DIS)”. |
| --- | --- |

e)

“Z 06.00 – noguldījumu apdrošināšana (DIS)”.

| (3) | “Kritiski svarīgas funkcijas”, kurā sniegts pārskats par kritiski svarīgām funkcijām un tās sasaistītas ar juridiskajām personām, pamatdarbības virzieniem, kritiski svarīgiem pakalpojumiem, finanšu tirgus infrastruktūrām un informācijas sistēmām. Šajā blokā ir 7 veidnes:


  a) | 4 veidnes par kritiski svarīgu funkciju identifikāciju to sasaistīšanu ar pamatdarbības virzieniem un grupas vienībām: “Z 07.01 – ekonomisko funkciju kritiskā svarīguma novērtējums (FUNC 1)”, “Z 07.02 – kritiski svarīgo funkciju sasaistīšana pēc juridiskajām personām (FUNC 2)”, “Z 07.03 – pamatdarbības virzienu sasaistīšana ar juridiskajām personām (FUNC 3)” un “Z 07.04 – kritiski svarīgo funkciju sasaistīšana ar pamatdarbības virzieniem (FUNC 4)”; |
| --- | --- | --- |

(3)

“Kritiski svarīgas funkcijas”, kurā sniegts pārskats par kritiski svarīgām funkcijām un tās sasaistītas ar juridiskajām personām, pamatdarbības virzieniem, kritiski svarīgiem pakalpojumiem, finanšu tirgus infrastruktūrām un informācijas sistēmām. Šajā blokā ir 7 veidnes:

a)

4 veidnes par kritiski svarīgu funkciju identifikāciju to sasaistīšanu ar pamatdarbības virzieniem un grupas vienībām: “Z 07.01 – ekonomisko funkciju kritiskā svarīguma novērtējums (FUNC 1)”, “Z 07.02 – kritiski svarīgo funkciju sasaistīšana pēc juridiskajām personām (FUNC 2)”, “Z 07.03 – pamatdarbības virzienu sasaistīšana ar juridiskajām personām (FUNC 3)” un “Z 07.04 – kritiski svarīgo funkciju sasaistīšana ar pamatdarbības virzieniem (FUNC 4)”;

| b) | “Z 08.00 – kritiski svarīgi pakalpojumi (SERV)”; |
| --- | --- |

b)

“Z 08.00 – kritiski svarīgi pakalpojumi (SERV)”;

| c) | “Z 09.00 – finanšu tirgus infrastruktūras pakalpojumi – sniedzēji un lietotāji – sasaistīšana ar kritiski svarīgām funkcijām (FMI)”; |
| --- | --- |

c)

“Z 09.00 – finanšu tirgus infrastruktūras pakalpojumi – sniedzēji un lietotāji – sasaistīšana ar kritiski svarīgām funkcijām (FMI)”;

| d) | 2 veidnes par kritiski svarīgām informācijas sistēmām: “Z 10.01 – kritiski svarīgas informācijas sistēmas (vispārīga informācija) (CIS 1)” un “Z 10.02 – informācijas sistēmu sasaistīšana (CIS 2)”. |
| --- | --- |

d)

2 veidnes par kritiski svarīgām informācijas sistēmām: “Z 10.01 – kritiski svarīgas informācijas sistēmas (vispārīga informācija) (CIS 1)” un “Z 10.02 – informācijas sistēmu sasaistīšana (CIS 2)”.

I.2   Atsauces

| 2. | Šajā pielikumā piemēro šādus saīsinājumus:


  a) | “BCBS” ir Starptautisko norēķinu bankas Bāzeles Banku uzraudzības komiteja; |
| --- | --- | --- |

2.

a)

“BCBS” ir Starptautisko norēķinu bankas Bāzeles Banku uzraudzības komiteja;

| b) | “CPMI” ir Starptautisko norēķinu bankas Maksājumu un tirgus infrastruktūru komiteja; |
| --- | --- |

b)

“CPMI” ir Starptautisko norēķinu bankas Maksājumu un tirgus infrastruktūru komiteja;

| c) | “FINREP” ir Komisijas Īstenošanas regulas (ES) 2021/451 (1) III un IV pielikumā iekļautās finanšu informācijas veidnes un minētās regulas V pielikumā iekļautie papildu norādījumi; |
| --- | --- |

c)

“FINREP” ir Komisijas Īstenošanas regulas (ES) 2021/451 (1) III un IV pielikumā iekļautās finanšu informācijas veidnes un minētās regulas V pielikumā iekļautie papildu norādījumi;

| d) | “COREP (OF)” ir Īstenošanas regulas (ES) 2021/451 I pielikums (veidnes) un II pielikums (norādījumi); |
| --- | --- |

d)

“COREP (OF)” ir Īstenošanas regulas (ES) 2021/451 I pielikums (veidnes) un II pielikums (norādījumi);

| e) | “COREP (LR)” ir Komisijas Īstenošanas regulas (ES) 2021/451 X pielikums (veidnes) un XI pielikums (norādījumi); |
| --- | --- |

e)

“COREP (LR)” ir Komisijas Īstenošanas regulas (ES) 2021/451 X pielikums (veidnes) un XI pielikums (norādījumi);

| f) | “FSP” ir Finanšu stabilitātes padome; |
| --- | --- |

f)

“FSP” ir Finanšu stabilitātes padome;

| g) | “SGS” ir starptautiskie grāmatvedības standarti, kas definēti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1606/2002 2. pantā (2); |
| --- | --- |

g)

“SGS” ir starptautiskie grāmatvedības standarti, kas definēti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1606/2002 2. pantā (2);

| h) | “SFPS” ir starptautiskie finanšu pārskatu standarti, kas definēti Regulas (EK) Nr. 1606/2002 2. pantā; |
| --- | --- |

h)

“SFPS” ir starptautiskie finanšu pārskatu standarti, kas definēti Regulas (EK) Nr. 1606/2002 2. pantā;

| i) | “LEI kods” ir juridiskās personas identifikatora kods (3). Ja attiecīgam darījumu partnerim ir juridiskas personas identifikators (LEI kods), to izmanto, lai identificētu minēto partneri; |
| --- | --- |

i)

“LEI kods” ir juridiskās personas identifikatora kods (3). Ja attiecīgam darījumu partnerim ir juridiskas personas identifikators (LEI kods), to izmanto, lai identificētu minēto partneri;

| j) | “nGAAP” jeb “valsts vispārpieņemti grāmatvedības principi” ir valstu uzskaites ietvari, kas izstrādāti saskaņā ar Padomes Direktīvu 86/635/EEK (4). |
| --- | --- |

j)

“nGAAP” jeb “valsts vispārpieņemti grāmatvedības principi” ir valstu uzskaites ietvari, kas izstrādāti saskaņā ar Padomes Direktīvu 86/635/EEK (4).

I.3   Grāmatvedības standarti

| 3. | Ja vien šajā pielikumā nav minēts citādi, iestādes sniedz pārskatus par visām summām, pamatojoties uz uzskaites ietvaru, ko tās izmanto, lai sniegtu pārskatus par finanšu informāciju saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) 2021/451 9.–11. pantu. Iestādes, kurām nav jāsniedz finanšu pārskati saskaņā ar minēto regulu, piemēro savu attiecīgo uzskaites ietvaru noteikumus. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Iestādēm, kas sniedz pārskatus saskaņā ar SFPS, ir iekļautas atsauces uz attiecīgajiem SFPS. |
| --- | --- |

4.

I.4   Konsolidācijas tvērums

| 5. | Atkarībā no veidnes šis satvars attiecas uz:


  a) | konsolidāciju, pamatojoties uz uzskaites konsolidāciju (vienības, kas iekļautas konsolidētajos finanšu pārskatos saskaņā ar piemērojamo uzskaites ietvaru); |
| --- | --- | --- |

5.

a)

konsolidāciju, pamatojoties uz uzskaites konsolidāciju (vienības, kas iekļautas konsolidētajos finanšu pārskatos saskaņā ar piemērojamo uzskaites ietvaru);

| b) | prudenciālo konsolidāciju (vienības, kas ir konsolidācijas tvērumā saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 575/2013 pirmās daļas II sadaļas 2. nodaļu (5)) ES mātesuzņēmuma līmenī; |
| --- | --- |

b)

prudenciālo konsolidāciju (vienības, kas ir konsolidācijas tvērumā saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 575/2013 pirmās daļas II sadaļas 2. nodaļu (5)) ES mātesuzņēmuma līmenī;

| c) | noregulējuma grupas konsolidāciju noregulējuma vienības līmenī. |
| --- | --- |

c)

noregulējuma grupas konsolidāciju noregulējuma vienības līmenī.

| 6. | Attiecībā uz katru veidni iestādes ievēro konsolidācijas pamatu vai pamatus, kas piemērojami saskaņā ar šīs Regulas 4. pantu. |
| --- | --- |

6.

I.5   Numerācija un citas konvencijas

| 7. | Šā pielikuma norādījumos izmantota turpmāk izklāstītā marķēšanas konvencija, kas izmanto ciparu kodus, atsaucoties uz veidņu slejām, rindām un ailēm. Šos ciparu kodus plaši izmanto validācijas noteikumos.
  Lai norādītu uz veidnes slejām, rindām un ailēm, šajos norādījumos izmanto šādu vispārēju pieraksta formu:{Veidne;Rinda;Sleja};


  a) | ja validāciju veic veidnē, kurā izmantoti tikai minētās veidnes datu punkti, neatsaucoties uz veidni: {Rinda;Sleja}; |
| --- | --- | --- |

7.

Lai norādītu uz veidnes slejām, rindām un ailēm, šajos norādījumos izmanto šādu vispārēju pieraksta formu:{Veidne;Rinda;Sleja};

a)

ja validāciju veic veidnē, kurā izmantoti tikai minētās veidnes datu punkti, neatsaucoties uz veidni: {Rinda;Sleja};

| b) | ja veidnē ir tikai viena sleja, atsaucas vienīgi uz rindām: {Veidne;Rinda}; |
| --- | --- |

b)

ja veidnē ir tikai viena sleja, atsaucas vienīgi uz rindām: {Veidne;Rinda};

| c) | zvaigznītes zīmi izmanto, lai norādītu, ka validāciju veic attiecībā uz iepriekš norādītām rindām vai slejām. |
| --- | --- |

c)

zvaigznītes zīmi izmanto, lai norādītu, ka validāciju veic attiecībā uz iepriekš norādītām rindām vai slejām.

| d) | zvaigznītes zīmi izmanto, lai norādītu, ka validāciju veic attiecībā uz iepriekš norādītām rindām vai slejām. |
| --- | --- |

d)

zvaigznītes zīmi izmanto, lai norādītu, ka validāciju veic attiecībā uz iepriekš norādītām rindām vai slejām.

| 8. | Ja uz vienībām, par kurām tiek iesniegts pārskats, kāds informācijas postenis neattiecas, attiecīgo lauku atstāj tukšu. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Ja norādījumi šajā pielikumā ietver atsauci uz primāro atslēgu, tas nozīmē sleju vai sleju kombināciju, kas unikāli identificē visas veidnes rindas. Primārā atslēga ietver unikālu vērtību katrai veidnes rindai. Tā neietver nulles vērtību. |
| --- | --- |

9.

II.   Norādījumi saistībā ar veidnēm

II.1   Z 01.00 – organizatoriskā struktūra (ORG)

II.1.1   Vispārīgas piezīmes

| 10. | Šī veidne sniedz pārskatu par grupas juridisko un īpašumtiesību struktūru. Saistībā ar visām grupas vienībām, kas atbilst šīs regulas 4. panta 2. punkta a) apakšpunktā noteiktajam minimālajam slieksnim, iesniedz vienu veidni. Veidnē norāda tikai juridiskās personas. |
| --- | --- |

10.

II.1.2   Norādījumi par konkrētām pozīcijām

| Slejas | Norādījumi |
| --- | --- |
| 0010-0160 | Vienība |
| 0010 | Nosaukums

  Vienības nosaukums. Oficiālais nosaukums, kas minēts uzņēmuma aktos, tostarp norāde uz juridisko formu. |
| 0020 | Kods

  Vienības kods. Iestāžu gadījumā kods ir burtciparu LEI kods, kurā ir 20 zīmes. Citām vienībām kods ir LEI burtciparu kods, kurā ir 20 zīmes, vai, ja tas nav pieejams, Savienībā piemērojamai vienotai kodifikācijai atbilstošs kods, vai, ja tas nav pieejams, valsts kods.
  Kodam jābūt unikālam, un tas veidnēs jāizmanto konsekventi. Šis kods vienmēr apzīmē kādu vērtību. |
| 0030 | LEI kods

  Vienības burtciparu LEI kods, ko veido 20 zīmes, ja tas ir pieejams. |
| 0040 | Vienības veids

  Vienības veids prioritārā secībā ir kāds no turpmāk minētajiem.


  a) | “Kredītiestāde”
  Šī kategorija ietver kredītiestādes saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 4. panta 1. punkta 1. apakšpunktā minēto definīciju, izņemot Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2013/36/ES (6) 2. panta 5. punktā minētās vienības; |

Slejas

Norādījumi

0010-0160

Vienība

0010

Nosaukums

Vienības nosaukums. Oficiālais nosaukums, kas minēts uzņēmuma aktos, tostarp norāde uz juridisko formu.

0020

Kods

Vienības kods. Iestāžu gadījumā kods ir burtciparu LEI kods, kurā ir 20 zīmes. Citām vienībām kods ir LEI burtciparu kods, kurā ir 20 zīmes, vai, ja tas nav pieejams, Savienībā piemērojamai vienotai kodifikācijai atbilstošs kods, vai, ja tas nav pieejams, valsts kods.

Kodam jābūt unikālam, un tas veidnēs jāizmanto konsekventi. Šis kods vienmēr apzīmē kādu vērtību.

0030

LEI kods

Vienības burtciparu LEI kods, ko veido 20 zīmes, ja tas ir pieejams.

0040

Vienības veids

Vienības veids prioritārā secībā ir kāds no turpmāk minētajiem.

a)

“Kredītiestāde”

Šī kategorija ietver kredītiestādes saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 4. panta 1. punkta 1. apakšpunktā minēto definīciju, izņemot Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2013/36/ES (6) 2. panta 5. punktā minētās vienības;

| b) | “Ieguldījumu brokeru sabiedrība, uz kuru attiecas Direktīvas 2013/36/ES 28. panta 2. punktā noteiktā sākotnējā kapitāla prasība”
  Šī kategorija ietver ieguldījumu brokeru sabiedrības saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 4. panta 1. punkta 2. apakšpunktā minēto definīciju, uz kurām attiecas Direktīvas 2013/36/ES 28. panta 2. punktā noteiktā sākotnējā kapitāla prasība. |
| --- | --- |

b)

“Ieguldījumu brokeru sabiedrība, uz kuru attiecas Direktīvas 2013/36/ES 28. panta 2. punktā noteiktā sākotnējā kapitāla prasība”

Šī kategorija ietver ieguldījumu brokeru sabiedrības saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 4. panta 1. punkta 2. apakšpunktā minēto definīciju, uz kurām attiecas Direktīvas 2013/36/ES 28. panta 2. punktā noteiktā sākotnējā kapitāla prasība.

| c) | “Ieguldījumu brokeru sabiedrība, uz kuru neattiecas Direktīvas 2013/36/ES 28. panta 2. punktā noteiktā sākotnējā kapitāla prasība” |
| --- | --- |

c)

“Ieguldījumu brokeru sabiedrība, uz kuru neattiecas Direktīvas 2013/36/ES 28. panta 2. punktā noteiktā sākotnējā kapitāla prasība”

| d) | “Finanšu iestāde”
  Šī kategorija ietver finanšu iestādes, kas noteiktas Regulas (ES) Nr. 575/2013 4. panta 1. punkta 26) apakšpunktā, izņemot tās, kuras klasificētas kā “pārvaldītājsabiedrība”, kā izklāstīts e) punktā. |
| --- | --- |

d)

“Finanšu iestāde”

Šī kategorija ietver finanšu iestādes, kas noteiktas Regulas (ES) Nr. 575/2013 4. panta 1. punkta 26) apakšpunktā, izņemot tās, kuras klasificētas kā “pārvaldītājsabiedrība”, kā izklāstīts e) punktā.

| e) | “Pārvaldītājsabiedrība”
  Šī kategorija ietver jebkuru no turpmāk minētajām sabiedrībām:


  — | finanšu pārvaldītājsabiedrība, kā tā definēta Regulas (ES) Nr. 575/2013 4. panta 1. punkta 20) apakšpunktā; |
| --- | --- | --- |

e)

“Pārvaldītājsabiedrība”

Šī kategorija ietver jebkuru no turpmāk minētajām sabiedrībām:

—

finanšu pārvaldītājsabiedrība, kā tā definēta Regulas (ES) Nr. 575/2013 4. panta 1. punkta 20) apakšpunktā;

| — | jaukta finanšu pārvaldītājsabiedrība, kā tā definēta Regulas (ES) Nr. 575/2013 4. panta 1. punkta 21) apakšpunktā; |
| --- | --- |

—

jaukta finanšu pārvaldītājsabiedrība, kā tā definēta Regulas (ES) Nr. 575/2013 4. panta 1. punkta 21) apakšpunktā;

| — | jauktas darbības pārvaldītājsabiedrība, kā tā definēta Regulas (ES) Nr. 575/2013 4. panta 1. punkta 22) apakšpunktā; |
| --- | --- |

—

jauktas darbības pārvaldītājsabiedrība, kā tā definēta Regulas (ES) Nr. 575/2013 4. panta 1. punkta 22) apakšpunktā;

| — | mātes jaukta finanšu pārvaldītājsabiedrība, kā tā definēta Regulas (ES) Nr. 575/2013 4. panta 1. punkta 30. apakšpunktā; |
| --- | --- |

—

mātes jaukta finanšu pārvaldītājsabiedrība, kā tā definēta Regulas (ES) Nr. 575/2013 4. panta 1. punkta 30. apakšpunktā;

| — | ES mātes finanšu pārvaldītājsabiedrība, kā tā definēta Regulas (ES) Nr. 575/2013 4. panta 1. punkta 31) apakšpunktā; |
| --- | --- |

—

ES mātes finanšu pārvaldītājsabiedrība, kā tā definēta Regulas (ES) Nr. 575/2013 4. panta 1. punkta 31) apakšpunktā;

| — | mātes jaukta finanšu pārvaldītājsabiedrība, kā tā definēta Regulas (ES) Nr. 575/2013 4. panta 1. punkta 32) apakšpunktā; |
| --- | --- |

—

mātes jaukta finanšu pārvaldītājsabiedrība, kā tā definēta Regulas (ES) Nr. 575/2013 4. panta 1. punkta 32) apakšpunktā;

| — | ES mātes jaukta finanšu pārvaldītājsabiedrība, kā tā definēta Regulas (ES) Nr. 575/2013 4. panta 1. punkta 33) apakšpunktā; |
| --- | --- |

—

ES mātes jaukta finanšu pārvaldītājsabiedrība, kā tā definēta Regulas (ES) Nr. 575/2013 4. panta 1. punkta 33) apakšpunktā;

| f) | “Apdrošināšanas sabiedrība”
  Šī kategorija ietver apdrošināšanas sabiedrības, kā noteikts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2009/138/EK (7) 13. pantā. |
| --- | --- |

f)

“Apdrošināšanas sabiedrība”

Šī kategorija ietver apdrošināšanas sabiedrības, kā noteikts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2009/138/EK (7) 13. pantā.

| g) | “Cits vienības veids”, ja vienība nav ietverta nevienā no minētajām kategorijām. |
| --- | --- |

g)

“Cits vienības veids”, ja vienība nav ietverta nevienā no minētajām kategorijām.

0050

Valsts

Vienības reģistrācijas valsts, kas var būt dalībvalsts vai trešā valsts, ISO 3166-1–alfa–2 kods.

0060

Iekļauta prudenciālajā perimetrā

Uzrāda šādus saīsinājumus:

| | “J” – jā; |
| --- | --- |

“J” – jā;

| | “N” – nē. |
| --- | --- |

“N” – nē.

0070

Atbrīvojums no KPR 7. panta

Uzrāda šādus saīsinājumus:

| | “J” – ja kompetentā iestāde ir atcēlusi Regulas (ES) Nr. 575/2013 6. panta 1. punkta piemērošanu saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 7. pantu; |
| --- | --- |

“J” – ja kompetentā iestāde ir atcēlusi Regulas (ES) Nr. 575/2013 6. panta 1. punkta piemērošanu saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 7. pantu;

| | “N” – pārējos gadījumos. |
| --- | --- |

“N” – pārējos gadījumos.

0080

Atbrīvojums no KPR 10. panta

Uzrāda šādus saīsinājumus:

| | “J” – ja kompetentā iestāde ir piemērojusi atbrīvojumu saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 10. pantu. |
| --- | --- |

“J” – ja kompetentā iestāde ir piemērojusi atbrīvojumu saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 10. pantu.

| | “N” – pārējos gadījumos. |
| --- | --- |

“N” – pārējos gadījumos.

0090

Kopējie aktīvi

Aktīvi kopā, kā noteikts attiecībā uz FINREP: {F 01.01;380,010}

0100

Kopējā riska darījumu vērtība

Kopējā riska darījumu vērtība, kā noteikts attiecībā uz COREP (OF): {C 02.00;0010;0010}

Vienībām, kas nav iestādes, un vienībām, kas izmanto atbrīvojumu saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 7. vai 10. pantu, pārskatu par šo posteni nesniedz.

0110

Sviras rādītāja riska darījumi

Kopējie sviras rādītāja riska darījumi, kā noteikts attiecībā uz COREP (LR): {C 47.00;0290;0010}

Vienībām, kas nav iestādes, un vienībām, kas izmanto atbrīvojumu saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 7. vai 10. pantu, pārskatu par šo posteni nesniedz.

0120

Grāmatvedības standarts

Vienības piemērotie grāmatvedības standarti. Uzrāda šādus saīsinājumus:

| — | SFPS |
| --- | --- |

—

SFPS

| — | nGAAP |
| --- | --- |

—

nGAAP

0130

Iemaksa kopējos konsolidētajos aktīvos

Summa, ko vienība iemaksā tās grupas kopējos konsolidētajos aktīvos, par kuru iesniegts pārskats.

0140

Iemaksa kopējā konsolidētajā riska darījumu vērtībā

Summa, ko vienība iemaksā tās grupas kopējā konsolidētajā riska darījumu vērtībā, par kuru iesniegts pārskats.

0150

Iemaksa konsolidētajos sviras rādītāja riska darījumos

Summa, ko vienība iemaksā tās grupas kopējos konsolidētajos sviras rādītāja riska darījumos, par kuru iesniegts pārskats.

0160

Attiecīgā juridiskā persona

Vai vienība ir attiecīgā juridiskā persona saskaņā ar šīs regulas 2. pantā minēto definīciju.

0170-0210

Tiešais mātesuzņēmums

Vienības tiešais mātesuzņēmums. Pārskatu iesniedz tikai par tiešu mātesuzņēmumu, kam ir vairāk nekā 5 % balsstiesību vienībā.

Ja vienībai ir vairāki tiešie mātesuzņēmumi, pārskatu iesniedz tikai par tiešo mātesuzņēmumu, kam ir augstākā kapitāla daļa vai – attiecīgā gadījumā – balsstiesību daļa.

0170

Nosaukums

Vienības tiešā mātesuzņēmuma nosaukums.

0180

Kods

Tiešā mātesuzņēmuma kods. Iestāžu gadījumā kods ir burtciparu LEI kods, kurā ir 20 zīmes. Citām vienībām kods ir LEI burtciparu kods, kurā ir 20 zīmes, vai, ja tas nav pieejams, Savienībā piemērojamai vienotai kodifikācijai atbilstošs kods, vai, ja tas nav pieejams, valsts kods.

Kodam jābūt unikālam, un tas veidnēs jāizmanto konsekventi. Šis kods vienmēr apzīmē kādu vērtību.

0190

LEI kods

Vienības burtciparu LEI kods, ko veido 20 zīmes, ja tas ir pieejams.

0200

Akciju kapitāls

Akciju kapitāla summa, ko tiešais mātesuzņēmums tur vienībā, izņemot rezerves.

0210

Balsstiesības vienībā

Tiešā mātesuzņēmuma balsstiesību procentuālā daļa vienībā.

Šī informācija ir nepieciešama tikai tad, ja viena akcija neatbilst vienai balsij (attiecīgi balsstiesības neatbilst akciju kapitālam).

II.2   Z 02.00 – saistību struktūra (LIAB)

II.2.1   Vispārīgas piezīmes

| 11. | Šajā veidnē ir pieprasīta detalizēta informācija par vienības vai grupas saistību struktūru. Saistības tiek nošķirtas kā iekšējā rekapitalizācijā neiekļautās saistības un iekšējā rekapitalizācijā iekļautās saistības. Tiek prasīts arī sīkāks sadalījums pēc saistību kategorijām, darījumu partneru kategorijām un termiņa. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Ja šajā veidnē ir notādīts termiņa sadalījums, atlikušais termiņš ir laiks līdz līguma termiņam. Atkāpjoties no iepriekš minētā:


  a) | ja saistību instruments ietver turētāja izpirkšanas iespēju, kas izmantojama pirms instrumenta sākotnēji noteiktā termiņa, instrumenta termiņš ir agrākais iespējamais datums, kurā turētājs var izmantot izpirkšanas iespēju un pieprasīt instrumenta izpirkšanu vai atmaksu; |
| --- | --- | --- |

12.

a)

ja saistību instruments ietver turētāja izpirkšanas iespēju, kas izmantojama pirms instrumenta sākotnēji noteiktā termiņa, instrumenta termiņš ir agrākais iespējamais datums, kurā turētājs var izmantot izpirkšanas iespēju un pieprasīt instrumenta izpirkšanu vai atmaksu;

| b) | ja saistību instruments ietver stimulu emitentam instrumentu pirkt, izpirkt, atmaksāt vai atpirkt pirms instrumenta sākotnēji noteiktā termiņa, instrumenta termiņš ir agrākais iespējamais datums, kurā emitents var izmantot minēto iespēju un pieprasīt instrumenta izpirkšanu vai atmaksu; |
| --- | --- |

b)

ja saistību instruments ietver stimulu emitentam instrumentu pirkt, izpirkt, atmaksāt vai atpirkt pirms instrumenta sākotnēji noteiktā termiņa, instrumenta termiņš ir agrākais iespējamais datums, kurā emitents var izmantot minēto iespēju un pieprasīt instrumenta izpirkšanu vai atmaksu;

| c) | ja instruments ietver šādu pirkšanas iespēju emitentam ar nenoteiktu izmantošanas datumu vai ja iespējas izmantošanu izraisa konkrēti notikumi, ziņo par konservatīvi aplēsto iespējamo izmantošanas datumu; šajā nolūkā neņem vērā pirkšanas iespējas regulatīviem vai nodokļu mērķiem. |
| --- | --- |

c)

ja instruments ietver šādu pirkšanas iespēju emitentam ar nenoteiktu izmantošanas datumu vai ja iespējas izmantošanu izraisa konkrēti notikumi, ziņo par konservatīvi aplēsto iespējamo izmantošanas datumu; šajā nolūkā neņem vērā pirkšanas iespējas regulatīviem vai nodokļu mērķiem.

Pamatsummas starpposma maksājumu gadījumā pamatsummu sadala un iedala atbilstošajās termiņu grupās. Ja piemērojams, termiņu norāda atsevišķi gan pamatsummai, gan uzkrātajiem procentiem.

| 13. | Šajā veidnē norādītās summas ir nenomaksātās summas. Prasības vai instrumenta nenomaksātā summa ir prasības vai instrumenta kopējā pamatsumma un uzkrātie procenti. Nenomaksātā summa, par ko jāveic maksājums, ir vienāda ar tās prasības vērtību, kuru kreditors varētu iesniegt maksātnespējas procedūrā. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Taču no atvasinātajiem instrumentiem izrietošās bilances saistības (norādītas 0330 rindā) norāda kā tīrās aktīvu vērtības. Tīrā aktīvu vērtība ir tīrā aktīvu vērtība, kā noteikts FINREP nolūkos attiecīgi vai nu saskaņā ar SFPS vai nGAAP. Pārējos gadījumos izmanto skaitļus saskaņā ar nGAAP pārskatu iesniegšanas shēmām. |
| --- | --- |

14.

II.2.2   Norādījumi par konkrētām pozīcijām

| Slejas | Norādījumi |
| --- | --- |
| 0010 | Mājsaimniecības


  FINREP, V pielikums, 1. daļas 42. punkta f) apakšpunkts.
  Indivīdi vai indivīdu grupas kā patērētāji un preču un nefinanšu pakalpojumu ražotāji, kuru preces un pakalpojumi paredzēti vienīgi pašu gala patēriņam, un kā preču ražotāji tirgum un nefinanšu un finanšu pakalpojumu sniedzēji ar noteikumu, ka viņu darbība nav tāda, kāda ir kvazisabiedrībām. Iekļautas ir arī bezpeļņas organizācijas, kas apkalpo mājsaimniecības un galvenokārt nodrošina ārpustirgus preces un pakalpojumus, kuri paredzēti konkrētām mājsaimniecību grupām. |
| 0020 | Nefinanšu sabiedrības (MVU)

  Komisijas 2003. gada 6. maija ieteikuma pielikums, I sadaļa, 2. panta 1. punkts (8); FINREP, V pielikums, 1. daļas 5. punkta i) apakšpunkts.
  Uzņēmumi, kuros nodarbināti mazāk nekā 250 cilvēki un kuru gada apgrozījums nepārsniedz 50 miljonus euro un/vai gada kopējā bilance nepārsniedz 43 miljonus euro. |
| 0030 | Nefinanšu sabiedrības (kas nav MVU)


  FINREP, V pielikums, 1. daļas 42. punkta e) apakšpunkts.
  Sabiedrības un kvazisabiedrības, kas nenodarbojas ar finanšu starpniecību, bet galvenokārt nodarbojas ar tirgū apgrozāmu preču ražošanu un nefinanšu pakalpojumu sniegšanu saskaņā ar Eiropas Centrālās bankas regulu (ES) 2021/379 (9).
  Izņemot 0020. slejā norādītos “MVU”. |
| 0040 | Kredītiestādes


  FINREP, V pielikums, 1. daļas 42. punkta c) apakšpunkts.
  Kredītiestādes Regulas (ES) Nr. 575/2013 4. panta 1. punkta 1. apakšpunkta nozīmē un daudzpusējas attīstības bankas. |
| 0050 | Citas finanšu sabiedrības


  FINREP, V pielikums, 1. daļas 42. punkta d) apakšpunkts.
  Visas finanšu sabiedrības un kvazisabiedrības, kas nav kredītiestādes, piemēram, ieguldījumu brokeru sabiedrības, ieguldījumu fondi, apdrošināšanas sabiedrības, pensiju fondi, kolektīvo ieguldījumu uzņēmumi un tīrvērtes iestādes, kā arī pārējie finanšu starpnieki, finanšu palīgiestādes, piesaistītās (kaptīvās) finanšu iestādes un naudas aizdevēji. |
| 0060 | Vispārējās valdības un centrālās bankas


  FINREP, V pielikums, 1. daļas 42. punkta a) un b) apakšpunkts.
  Centrālās bankas un centrālās valdības, pavalsts vai reģionālās pašvaldības un vietējās pašpārvaldes, tostarp administratīvās struktūras un nekomerciāli uzņēmumi, izņemot šo pārvaldes iestāžu publiskās un privātās sabiedrības, kas veic komercdarbību (atkarībā no darbības veida tās uzrāda kā “kredītiestādes”, “citas finanšu sabiedrības” vai “nefinanšu sabiedrības”); sociālā nodrošinājuma fondi; un tādas starptautiskās organizācijas kā Eiropas Savienība, Starptautiskais Valūtas fonds un Starptautisko norēķinu banka. |
| 0070 | Neidentificēts, iekļauts sarakstā tirdzniecības vietā

  Ja darījumu platformas (tirdzniecības vietas), kas noteikta saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2014/65/ES (10), sarakstā iekļauto instrumentu dēļ vērtspapīru turētāja identitāte nav zināma, summas norāda šajā slejā. |
| 0080 | Neidentificēts, neiekļauts sarakstā tirdzniecības vietā

  Ja vērtspapīru turētāja identitāte nav zināma un instrumenti nav iekļauti darījumu platformas (tirdzniecības vietas) sarakstā, summas norāda šajā slejā un nekāds sīkāks darījumu partneru iedalījums nav nepieciešams. Vienības dara visu iespējamo, lai identificētu darījumu partnerus un pēc iespējas ierobežotu šīs slejas izmantošanu. |
| 0090 | Kopā |
| 0100 | T. sk.: grupas iekšējie darījumi

  Saistības pret vienībām, kas iekļautas galvenās mātessabiedrības konsolidētajos finanšu pārskatos (atšķirībā no konsolidācijas regulatīvās darbības jomas). |
| 0110 | T. sk.: saistības, kurām piemēro trešās valsts tiesību aktus, izņemot grupas iekšējos darījumus

  Tās ietver saistību bruto summas, kurām piemēro trešās valsts tiesību aktus un/vai kuras emitē grupas vienības, kas nodibinātas trešajās valstīs. Grupas iekšējie darījumi netiek ņemti vērā.
  Ja noregulējuma iestāde ir apstiprinājusi, ka tā saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2014/59/ES (11) 55. panta 1. punkta trešo daļu ir apmierināta un ka jebkurš noregulējuma iestādes lēmums norakstīt vai konvertēt saistības stājas spēkā saskaņā ar attiecīgās trešās valsts tiesību aktiem, attiecīgās saistības šajā slejā nenorāda. |

Slejas

Norādījumi

0010

Mājsaimniecības

FINREP, V pielikums, 1. daļas 42. punkta f) apakšpunkts.

Indivīdi vai indivīdu grupas kā patērētāji un preču un nefinanšu pakalpojumu ražotāji, kuru preces un pakalpojumi paredzēti vienīgi pašu gala patēriņam, un kā preču ražotāji tirgum un nefinanšu un finanšu pakalpojumu sniedzēji ar noteikumu, ka viņu darbība nav tāda, kāda ir kvazisabiedrībām. Iekļautas ir arī bezpeļņas organizācijas, kas apkalpo mājsaimniecības un galvenokārt nodrošina ārpustirgus preces un pakalpojumus, kuri paredzēti konkrētām mājsaimniecību grupām.

0020

Nefinanšu sabiedrības (MVU)

Komisijas 2003. gada 6. maija ieteikuma pielikums, I sadaļa, 2. panta 1. punkts (8); FINREP, V pielikums, 1. daļas 5. punkta i) apakšpunkts.

Uzņēmumi, kuros nodarbināti mazāk nekā 250 cilvēki un kuru gada apgrozījums nepārsniedz 50 miljonus euro un/vai gada kopējā bilance nepārsniedz 43 miljonus euro.

0030

Nefinanšu sabiedrības (kas nav MVU)

FINREP, V pielikums, 1. daļas 42. punkta e) apakšpunkts.

Sabiedrības un kvazisabiedrības, kas nenodarbojas ar finanšu starpniecību, bet galvenokārt nodarbojas ar tirgū apgrozāmu preču ražošanu un nefinanšu pakalpojumu sniegšanu saskaņā ar Eiropas Centrālās bankas regulu (ES) 2021/379 (9).

Izņemot 0020. slejā norādītos “MVU”.

0040

Kredītiestādes

FINREP, V pielikums, 1. daļas 42. punkta c) apakšpunkts.

Kredītiestādes Regulas (ES) Nr. 575/2013 4. panta 1. punkta 1. apakšpunkta nozīmē un daudzpusējas attīstības bankas.

0050

Citas finanšu sabiedrības

FINREP, V pielikums, 1. daļas 42. punkta d) apakšpunkts.

Visas finanšu sabiedrības un kvazisabiedrības, kas nav kredītiestādes, piemēram, ieguldījumu brokeru sabiedrības, ieguldījumu fondi, apdrošināšanas sabiedrības, pensiju fondi, kolektīvo ieguldījumu uzņēmumi un tīrvērtes iestādes, kā arī pārējie finanšu starpnieki, finanšu palīgiestādes, piesaistītās (kaptīvās) finanšu iestādes un naudas aizdevēji.

0060

Vispārējās valdības un centrālās bankas

FINREP, V pielikums, 1. daļas 42. punkta a) un b) apakšpunkts.

Centrālās bankas un centrālās valdības, pavalsts vai reģionālās pašvaldības un vietējās pašpārvaldes, tostarp administratīvās struktūras un nekomerciāli uzņēmumi, izņemot šo pārvaldes iestāžu publiskās un privātās sabiedrības, kas veic komercdarbību (atkarībā no darbības veida tās uzrāda kā “kredītiestādes”, “citas finanšu sabiedrības” vai “nefinanšu sabiedrības”); sociālā nodrošinājuma fondi; un tādas starptautiskās organizācijas kā Eiropas Savienība, Starptautiskais Valūtas fonds un Starptautisko norēķinu banka.

0070

Neidentificēts, iekļauts sarakstā tirdzniecības vietā

Ja darījumu platformas (tirdzniecības vietas), kas noteikta saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2014/65/ES (10), sarakstā iekļauto instrumentu dēļ vērtspapīru turētāja identitāte nav zināma, summas norāda šajā slejā.

0080

Neidentificēts, neiekļauts sarakstā tirdzniecības vietā

Ja vērtspapīru turētāja identitāte nav zināma un instrumenti nav iekļauti darījumu platformas (tirdzniecības vietas) sarakstā, summas norāda šajā slejā un nekāds sīkāks darījumu partneru iedalījums nav nepieciešams. Vienības dara visu iespējamo, lai identificētu darījumu partnerus un pēc iespējas ierobežotu šīs slejas izmantošanu.

0090

Kopā

0100

T. sk.: grupas iekšējie darījumi

Saistības pret vienībām, kas iekļautas galvenās mātessabiedrības konsolidētajos finanšu pārskatos (atšķirībā no konsolidācijas regulatīvās darbības jomas).

0110

T. sk.: saistības, kurām piemēro trešās valsts tiesību aktus, izņemot grupas iekšējos darījumus

Tās ietver saistību bruto summas, kurām piemēro trešās valsts tiesību aktus un/vai kuras emitē grupas vienības, kas nodibinātas trešajās valstīs. Grupas iekšējie darījumi netiek ņemti vērā.

Ja noregulējuma iestāde ir apstiprinājusi, ka tā saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2014/59/ES (11) 55. panta 1. punkta trešo daļu ir apmierināta un ka jebkurš noregulējuma iestādes lēmums norakstīt vai konvertēt saistības stājas spēkā saskaņā ar attiecīgās trešās valsts tiesību aktiem, attiecīgās saistības šajā slejā nenorāda.

| Rindas | Norādījumi |
| --- | --- |
| 0100 | Iekšējā rekapitalizācijā neiekļautās saistības

  Direktīvas 2014/59/ES 44. panta 2. punktā noteikts, ka noregulējuma iestādes neīsteno norakstīšanas vai konvertācijas pilnvaras attiecībā uz šādām saistībām, kas izslēgtas no iekšējās rekapitalizācijas, neatkarīgi no tā, vai uz tām attiecas kādas dalībvalsts vai trešās valsts tiesību akti”. |
| 0110 | Segtie noguldījumi

  Segto noguldījumu summa, kā noteikts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2014/49/ES (12) 2. panta 1. punkta 5. apakšpunktā, izņemot augstas pagaidu bilances vērtības, kā noteikts attiecīgās direktīvas 6. panta 2. punktā. |
| 0120 | Nodrošinātās saistības – daļa, kas izmantota kā nodrošinājums

  Direktīvas 2014/59/ES 44. panta 2. punkta b) apakšpunkts
  Nodrošinātās saistības, tostarp līgumi par aktīvu pārdošanu ar atpirkšanu, segtas obligācijas un saistības finanšu instrumentu veidā, kas veido seguma portfeļa neatņemamu daļu un kas saskaņā ar valsts tiesību aktiem tiek nodrošinātas līdzīgā veidā kā segtās obligācijas.
  Ne prasība gādāt, lai visi nodrošinātie aktīvi saistībā ar segto obligāciju seguma portfeli paliktu neskarti, nošķirti un ar pietiekamu finansējumu, ne Direktīvas 2014/59/ES 44. panta 2. punkta b) apakšpunktā minētais izņēmums neliedz noregulējuma iestādēm attiecīgā gadījumā izmantot šādas pilnvaras saistībā ar jebkuru nodrošinātu saistību daļu vai saistībām, kurām ir ieķīlāts nodrošinājums, kas pārsniedz aktīvu, ķīlas, aizturējuma tiesību vai nodrošinājuma vērtību, pret ko tās ir nodrošinātas. Šādu nodrošināto saistību nesegto summu nenorāda šajā rindā, bet norāda 0340. rindā, piemērojot papildu sadalījumu.
  Centrālās bankas saistības, kuras sedz nodrošinājuma portfelis, (piem., galvenās refinansēšanas operācijas, ilgāka termiņa refinansēšanas operācijas, mērķa ilgāka termiņa refinansēšanas operācijas u. c.) uzskata par nodrošinātām saistībām.
  Īpašs saistību veids ir nodrošinājuma pozīcijas, kas saņemtas un reģistrētas bilancē. Ja šādas nodrošinājuma pozīcijas ir juridiski saistītas ar aktīvu pozīciju, tās šī pārskata iesniegšanas nolūkā uzskata par nodrošinātajām saistībām. |
| 0130 | Klientu saistības, ja aizsargātas maksātnespējas gadījumā

  Direktīvas 2014/59/ES 44. panta 2. punkta c) apakšpunkts.
  Jebkuras saistības, ko rada iestādes vai Direktīvas 2014/59/ES 1. panta 1. punkta b), c) vai d) apakšpunktā minētās vienības turējumā esoši klienta aktīvi vai nauda, tostarp klienta aktīvi vai nauda, kas ir tās turējumā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2009/65/EK (13) 1. panta 2. punktā definēto PVKIU vārdā vai Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2011/61/ES (14) 4. panta 1. punkta a) apakšpunktā definēto AIF vārdā, ar nosacījumu, ka šāds klients ir aizsargāts saskaņā ar piemērojamajiem tiesību aktiem maksātnespējas jomā. |
| 0140 | Fiduciārās saistības, ja aizsargātas maksātnespējas gadījumā

  Direktīvas 2014/59/ES 44. panta 2. punkta d) apakšpunkts
  Jebkuras saistības, kas rodas no fiduciārām attiecībām starp iestādi vai Direktīvas 2014/59/ES 1. panta 1. punkta b), c) vai d) apakšpunktā minēto vienību (kā fiduciāru) un citu personu (kā labuma guvēju), ar nosacījumu, ka šāds labuma guvējs ir aizsargāts saskaņā ar piemērojamajām maksātnespējas tiesībām vai civiltiesībām. |
| 0150 | Iestādes saistības < 7 dienas

  Direktīvas 2014/59/ES 44. panta 2. punkta e) apakšpunkts
  Saistības pret iestādēm, izņemot vienības, kas ir tajā pašā uzskaites grupā, kuru sākotnējais termiņš ir mazāks par septiņām dienām. |
| 0161 | Sistēmas (operatora) un CDP saistības < 7 dienas

  Direktīvas 2014/59/ES 44. panta 2. punkta f) apakšpunkts
  Tādas saistības pret sistēmām, kas noteiktas saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 98/26/EK (15) un kuru atlikušais termiņš ir mazāks par septiņām dienām, vai pret šādu sistēmu operatoriem, vai pret Savienībā autorizētiem CCP, ievērojot Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 648/2012 (16) 14. pantu un trešo valstu CCP, kurus EVTI atzinusi, ievērojot minētās regulas 25. pantu; |
| 0170 | Darbinieku saistības

  Direktīvas 2014/59/ES 44. panta 2. punkta g) apakšpunkta i) punkts
  Saistības pret darbiniekiem saistībā ar uzkrāto algu, pensijas pabalstu vai citu fiksētu atalgojumu, izņemot atalgojuma mainīgo daļu, ko neregulē darba koplīgums. Taču to nepiemēro personu, kas uzņemas būtisku risku, atalgojuma mainīgajai daļai, kā noteikts Direktīvas 2013/36/ES 92. panta 2. punktā. |
| 0180 | Saistības, kas ir kritiski svarīgas ikdienas operatīvajai darbībai

  Direktīvas 2014/59/ES 44. panta 2. punkta g) apakšpunkta ii) punkts
  Komerckreditoru vai tirdzniecības kreditoru, ja saistības rodas no iestādes vai Direktīvas 2014/59/ES 1. panta 1. punkta b), c) vai d) apakšpunktā minētās vienības ikdienas darba nodrošināšanai kritiski vajadzīgo preču vai pakalpojumu, tostarp IT pakalpojumu, sabiedrisko pakalpojumu un telpu īres, apkalpošanas un uzturēšanas pakalpojumu, sniegšanas. |
| 0190 | Nodokļu un sociālā nodrošinājuma iestāžu saistības, ja tām ir priekšroka

  Direktīvas 2014/59/ES 44. panta 2. punkta g) apakšpunkta iii) punkts
  Saistības pret nodokļu un sociālā nodrošinājuma iestādēm ar nosacījumu, ka minētajām saistībām ir prioritāte saskaņā ar piemērojamajiem tiesību aktiem. |
| 0200 | NGS saistības

  Direktīvas 2014/59/ES 44. panta 2. punkta g) apakšpunkta iv) punkts
  Saistības pret noguldījumu garantiju sistēmām, kas rodas no maksājamajām iemaksām saskaņā ar Direktīvu 2014/49/ES. |
| 0210 | Saitības pret citām noregulējuma grupas vienībām

  Direktīvas 2014/59/ES 44. panta 2. punkta h) apakšpunkts
  Saistības pret Direktīvas 2014/59/ES 1. panta 1. unkta b), c) vai d) punktā minētajām vienībām, kas ietilpst vienā un tajā pašā noregulējuma grupā, bet kas pašas nav noregulējuma vienības, neatkarīgi no to termiņa, izņemot, ja minētās saistības ierindojas pēc parastām nenodrošinātām saistībām saskaņā ar attiecīgajiem valsts tiesību aktiem, kuri reglamentē parasto maksātnespējas procedūru un kas piemērojami Direktīvas 2014/59/ES transponēšanas dienā.
  Ja neiekļautās saistības ir atvasināto instrumentu saistības, neto saistību pozīcijas uzrāda, ņemot vērā Regulas (ES) Nr. 575/2013 429.c pantā noteiktos ieskaita noteikumus. |
| 0300 | Iekšējā rekapitalizācijā iekļautās saistības |
| 0310 – 0314 | Noguldījumi, nesegtie, bet preferenciālie

  Direktīvas 2014/59/ES 108. pants
  Noguldījumi, kā noteikts Direktīvas 2014/49/ES 2. panta 1. punkta 3. apakšpunktā, kas nekvalificējas atbrīvojumam no iekšējas rekapitalizācijas (Direktīvas 2014/59/ES 44. panta 2. punkta a) apakšpunkts), taču attiecībā uz kuriem ir paredzēts preferenciāls režīms saskaņā ar Direktīvas 2014/59/ES 108. pantu. |
| 0320 – 0324 | Noguldījumi, nesegtie un nepreferenciālie

  Noguldījumi, kā noteikts Direktīvas 2014/49/ES 2. panta 1. punkta 3. apakšpunktā, kas nekvalificējas atbrīvojumam no iekšējas rekapitalizācijas vai preferenciālam režīmam, saskaņā ar Direktīvas 2014/59/ES 44. panta 2. punkta a) apakšpunktu vai 108. pantu. |
| 0330 | No atvasinātajiem instrumentiem izrietošās bilances saistības

  No atvasinātajiem instrumentiem izrietošo saistību uzskaites vērtība. |
| 0331 | Neto saistību pozīciju summa, ņemot vērā līgumiskās savstarpējo prasījumu ieskaita kopas, pēc novērtēšanas atbilstoši tirgus cenas pielāgojumiem un pirms nodrošinājuma kompensācijas

  Pēc noklusējuma visu atvasināto instrumentu saistību neto tirgus vērtību summa katrai līgumisko savstarpējo prasījumu ieskaita kopai. Savstarpējo prasījumu ieskaita kopu iekļauj pārskatā tikai tad, ja savstarpējo prasījumu ieskaita kopas tirgus vērtība ir saistības. Atvasinātos instrumentus, uz kuriem neattiecas savstarpējā ieskaita līgumi, uzskata par vienu līgumu, t. i., it kā tā būtu savstarpējo prasījumu ieskaita kopa ar tikai vienu atvasināto instrumentu. |
| 0332 | Neto saistību pozīciju summa, ņemot vērā līgumiskās savstarpējo prasījumu ieskaita kopas, pēc novērtēšanas atbilstoši tirgus cenas pielāgojumiem un pēc nodrošinājuma kompensācijas

  Uz novērtējumu 0331. rindā attiecina pielāgojumu nodrošinājumam, kas paredzēts, lai nodrošinātu šo riska darījumu, kā rezultātā tiek iegūta šo neto tirgus vērtību summa pēc nodrošinājuma savstarpējā ieskaita atbilstoši tā tirgus vērtībai. |
| 0333 | Neto saistību pozīciju summa, ņemot vērā līgumiskās savstarpējo prasījumu ieskaita kopas, pēc novērtēšanas atbilstoši tirgus cenas pielāgojumiem un pēc nodrošinājuma kompensācijas, iekļaujot aplēstās slēgšanas summas

  Saskaņā ar Komisijas Deleģēto regulu (ES) 2016/1401 (17) papildu slēgšanas summu, kas sedz zaudējumu summu vai atvasināto instrumentu darījumu partneru radītās izmaksas vai to gūtos ieguvumus, aizstājot vai iegūstot ekonomisko ekvivalentu atbilstoši līgumu materiālajiem noteikumiem un pušu izvēles tiesības, ievērojot izbeigtos līgumus.
  Nepieciešamās aplēses, lai noteiktu slēgšanas summu saskaņā ar minēto deleģēto regulu, individuālā līmenī var būt sarežģītas. Tāpēc to vietā var izmantot aizstājējvērtības, kuru pamatā var būt pieejamie dati, piemēram, prudenciālās prasības tirgus riskam. Ja atvasināto instrumentu saistībām nav iespējams aprēķināt slēgšanas summu, norādītajai summai vajadzētu būt vienādai ar 0332. rindā norādīto summu. |
| 0334 | Neto saistību pozīciju summa, ņemot vērā prudenciālā ieskaita noteikumus

  Pārskatā norāda neto saistību pozīcijas atvasinātajiem instrumentiem, ņemot vērā Regulas (ES) Nr. 575/2013 429.c pantā noteiktos prudenciālā ieskaita noteikumus (saistībā ar sviras rādītāja kopējās riska darījumu vērtības mēra aprēķināšanu). |
| 0340 – 0344 | Nodrošinātās saistības, kas netiek izmantotas kā nodrošinājums

  Nodrošināto saistību vai saistību summa, kurām ir ieķīlāts nodrošinājums, kas pārsniedz aktīvu, ķīlas, aizturējuma tiesību vai nodrošinājuma vērtību, pret ko tas ir nodrošināts. Tas ietver jebkādu saistību, kas tiek izmantotas kā nodrošinājums, “nenodrošināto” daļu, piemēram, segto obligāciju vai repo darījumu nenodrošināto daļu. |
| 0350 – 0354 | Strukturētās parādzīmes

  Strukturētas parādzīmes šajā nolūkā nosaka kā parādsaistības, kas ietver iegulta atvasināta instrumenta elementu ar atdevi, kas saistīta ar bāzes aktīviem vai indeksu (publisku vai pasūtītu, piemēram, kapitāla vērtspapīrus vai obligācijas, fiksētas ieņēmumu likmes vai kredītu, ārvalstu valūtas, preces u. c.). Strukturētas parādzīmes neietver parāda instrumentus, kas ietver tikai pirkšanas vai pārdošanas iespējas, piem., instrumenta vērtība nav atkarīga ne no kāda iegulta atvasināta instrumenta elementa. |
| 0360 – 0364 | Augstākās prioritātes nenodrošinātās saistības

  Tas ietver visus augstākās prioritātes nenodrošinātos instrumentus, kas nav iekļauti strukturēto parādzīmju kategorijā. |
| 0365 – 0369 | Augstākās prioritātes nepreferenciālas saistības

  Jebkuru šādu saistību summa:


  — | Nenodrošinātas prasības, kas izriet no Direktīvas 2014/59/ES 108. panta 2. punkta a), b) un c) apakšpunktā un 108. panta 3. punktā minētajiem nosacījumiem atbilstošiem parāda instrumentiem; |

Rindas

Norādījumi

0100

Iekšējā rekapitalizācijā neiekļautās saistības

Direktīvas 2014/59/ES 44. panta 2. punktā noteikts, ka noregulējuma iestādes neīsteno norakstīšanas vai konvertācijas pilnvaras attiecībā uz šādām saistībām, kas izslēgtas no iekšējās rekapitalizācijas, neatkarīgi no tā, vai uz tām attiecas kādas dalībvalsts vai trešās valsts tiesību akti”.

0110

Segtie noguldījumi

Segto noguldījumu summa, kā noteikts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2014/49/ES (12) 2. panta 1. punkta 5. apakšpunktā, izņemot augstas pagaidu bilances vērtības, kā noteikts attiecīgās direktīvas 6. panta 2. punktā.

0120

Nodrošinātās saistības – daļa, kas izmantota kā nodrošinājums

Direktīvas 2014/59/ES 44. panta 2. punkta b) apakšpunkts

Nodrošinātās saistības, tostarp līgumi par aktīvu pārdošanu ar atpirkšanu, segtas obligācijas un saistības finanšu instrumentu veidā, kas veido seguma portfeļa neatņemamu daļu un kas saskaņā ar valsts tiesību aktiem tiek nodrošinātas līdzīgā veidā kā segtās obligācijas.

Ne prasība gādāt, lai visi nodrošinātie aktīvi saistībā ar segto obligāciju seguma portfeli paliktu neskarti, nošķirti un ar pietiekamu finansējumu, ne Direktīvas 2014/59/ES 44. panta 2. punkta b) apakšpunktā minētais izņēmums neliedz noregulējuma iestādēm attiecīgā gadījumā izmantot šādas pilnvaras saistībā ar jebkuru nodrošinātu saistību daļu vai saistībām, kurām ir ieķīlāts nodrošinājums, kas pārsniedz aktīvu, ķīlas, aizturējuma tiesību vai nodrošinājuma vērtību, pret ko tās ir nodrošinātas. Šādu nodrošināto saistību nesegto summu nenorāda šajā rindā, bet norāda 0340. rindā, piemērojot papildu sadalījumu.

Centrālās bankas saistības, kuras sedz nodrošinājuma portfelis, (piem., galvenās refinansēšanas operācijas, ilgāka termiņa refinansēšanas operācijas, mērķa ilgāka termiņa refinansēšanas operācijas u. c.) uzskata par nodrošinātām saistībām.

Īpašs saistību veids ir nodrošinājuma pozīcijas, kas saņemtas un reģistrētas bilancē. Ja šādas nodrošinājuma pozīcijas ir juridiski saistītas ar aktīvu pozīciju, tās šī pārskata iesniegšanas nolūkā uzskata par nodrošinātajām saistībām.

0130

Klientu saistības, ja aizsargātas maksātnespējas gadījumā

Direktīvas 2014/59/ES 44. panta 2. punkta c) apakšpunkts.

Jebkuras saistības, ko rada iestādes vai Direktīvas 2014/59/ES 1. panta 1. punkta b), c) vai d) apakšpunktā minētās vienības turējumā esoši klienta aktīvi vai nauda, tostarp klienta aktīvi vai nauda, kas ir tās turējumā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2009/65/EK (13) 1. panta 2. punktā definēto PVKIU vārdā vai Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2011/61/ES (14) 4. panta 1. punkta a) apakšpunktā definēto AIF vārdā, ar nosacījumu, ka šāds klients ir aizsargāts saskaņā ar piemērojamajiem tiesību aktiem maksātnespējas jomā.

0140

Fiduciārās saistības, ja aizsargātas maksātnespējas gadījumā

Direktīvas 2014/59/ES 44. panta 2. punkta d) apakšpunkts

Jebkuras saistības, kas rodas no fiduciārām attiecībām starp iestādi vai Direktīvas 2014/59/ES 1. panta 1. punkta b), c) vai d) apakšpunktā minēto vienību (kā fiduciāru) un citu personu (kā labuma guvēju), ar nosacījumu, ka šāds labuma guvējs ir aizsargāts saskaņā ar piemērojamajām maksātnespējas tiesībām vai civiltiesībām.

0150

Iestādes saistības < 7 dienas

Direktīvas 2014/59/ES 44. panta 2. punkta e) apakšpunkts

Saistības pret iestādēm, izņemot vienības, kas ir tajā pašā uzskaites grupā, kuru sākotnējais termiņš ir mazāks par septiņām dienām.

0161

Sistēmas (operatora) un CDP saistības < 7 dienas

Direktīvas 2014/59/ES 44. panta 2. punkta f) apakšpunkts

Tādas saistības pret sistēmām, kas noteiktas saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 98/26/EK (15) un kuru atlikušais termiņš ir mazāks par septiņām dienām, vai pret šādu sistēmu operatoriem, vai pret Savienībā autorizētiem CCP, ievērojot Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 648/2012 (16) 14. pantu un trešo valstu CCP, kurus EVTI atzinusi, ievērojot minētās regulas 25. pantu;

0170

Darbinieku saistības

Direktīvas 2014/59/ES 44. panta 2. punkta g) apakšpunkta i) punkts

Saistības pret darbiniekiem saistībā ar uzkrāto algu, pensijas pabalstu vai citu fiksētu atalgojumu, izņemot atalgojuma mainīgo daļu, ko neregulē darba koplīgums. Taču to nepiemēro personu, kas uzņemas būtisku risku, atalgojuma mainīgajai daļai, kā noteikts Direktīvas 2013/36/ES 92. panta 2. punktā.

0180

Saistības, kas ir kritiski svarīgas ikdienas operatīvajai darbībai

Direktīvas 2014/59/ES 44. panta 2. punkta g) apakšpunkta ii) punkts

Komerckreditoru vai tirdzniecības kreditoru, ja saistības rodas no iestādes vai Direktīvas 2014/59/ES 1. panta 1. punkta b), c) vai d) apakšpunktā minētās vienības ikdienas darba nodrošināšanai kritiski vajadzīgo preču vai pakalpojumu, tostarp IT pakalpojumu, sabiedrisko pakalpojumu un telpu īres, apkalpošanas un uzturēšanas pakalpojumu, sniegšanas.

0190

Nodokļu un sociālā nodrošinājuma iestāžu saistības, ja tām ir priekšroka

Direktīvas 2014/59/ES 44. panta 2. punkta g) apakšpunkta iii) punkts

Saistības pret nodokļu un sociālā nodrošinājuma iestādēm ar nosacījumu, ka minētajām saistībām ir prioritāte saskaņā ar piemērojamajiem tiesību aktiem.

0200

NGS saistības

Direktīvas 2014/59/ES 44. panta 2. punkta g) apakšpunkta iv) punkts

Saistības pret noguldījumu garantiju sistēmām, kas rodas no maksājamajām iemaksām saskaņā ar Direktīvu 2014/49/ES.

0210

Saitības pret citām noregulējuma grupas vienībām

Direktīvas 2014/59/ES 44. panta 2. punkta h) apakšpunkts

Saistības pret Direktīvas 2014/59/ES 1. panta 1. unkta b), c) vai d) punktā minētajām vienībām, kas ietilpst vienā un tajā pašā noregulējuma grupā, bet kas pašas nav noregulējuma vienības, neatkarīgi no to termiņa, izņemot, ja minētās saistības ierindojas pēc parastām nenodrošinātām saistībām saskaņā ar attiecīgajiem valsts tiesību aktiem, kuri reglamentē parasto maksātnespējas procedūru un kas piemērojami Direktīvas 2014/59/ES transponēšanas dienā.

Ja neiekļautās saistības ir atvasināto instrumentu saistības, neto saistību pozīcijas uzrāda, ņemot vērā Regulas (ES) Nr. 575/2013 429.c pantā noteiktos ieskaita noteikumus.

0300

Iekšējā rekapitalizācijā iekļautās saistības

0310 – 0314

Noguldījumi, nesegtie, bet preferenciālie

Direktīvas 2014/59/ES 108. pants

Noguldījumi, kā noteikts Direktīvas 2014/49/ES 2. panta 1. punkta 3. apakšpunktā, kas nekvalificējas atbrīvojumam no iekšējas rekapitalizācijas (Direktīvas 2014/59/ES 44. panta 2. punkta a) apakšpunkts), taču attiecībā uz kuriem ir paredzēts preferenciāls režīms saskaņā ar Direktīvas 2014/59/ES 108. pantu.

0320 – 0324

Noguldījumi, nesegtie un nepreferenciālie

Noguldījumi, kā noteikts Direktīvas 2014/49/ES 2. panta 1. punkta 3. apakšpunktā, kas nekvalificējas atbrīvojumam no iekšējas rekapitalizācijas vai preferenciālam režīmam, saskaņā ar Direktīvas 2014/59/ES 44. panta 2. punkta a) apakšpunktu vai 108. pantu.

0330

No atvasinātajiem instrumentiem izrietošās bilances saistības

No atvasinātajiem instrumentiem izrietošo saistību uzskaites vērtība.

0331

Neto saistību pozīciju summa, ņemot vērā līgumiskās savstarpējo prasījumu ieskaita kopas, pēc novērtēšanas atbilstoši tirgus cenas pielāgojumiem un pirms nodrošinājuma kompensācijas

Pēc noklusējuma visu atvasināto instrumentu saistību neto tirgus vērtību summa katrai līgumisko savstarpējo prasījumu ieskaita kopai. Savstarpējo prasījumu ieskaita kopu iekļauj pārskatā tikai tad, ja savstarpējo prasījumu ieskaita kopas tirgus vērtība ir saistības. Atvasinātos instrumentus, uz kuriem neattiecas savstarpējā ieskaita līgumi, uzskata par vienu līgumu, t. i., it kā tā būtu savstarpējo prasījumu ieskaita kopa ar tikai vienu atvasināto instrumentu.

0332

Neto saistību pozīciju summa, ņemot vērā līgumiskās savstarpējo prasījumu ieskaita kopas, pēc novērtēšanas atbilstoši tirgus cenas pielāgojumiem un pēc nodrošinājuma kompensācijas

Uz novērtējumu 0331. rindā attiecina pielāgojumu nodrošinājumam, kas paredzēts, lai nodrošinātu šo riska darījumu, kā rezultātā tiek iegūta šo neto tirgus vērtību summa pēc nodrošinājuma savstarpējā ieskaita atbilstoši tā tirgus vērtībai.

0333

Neto saistību pozīciju summa, ņemot vērā līgumiskās savstarpējo prasījumu ieskaita kopas, pēc novērtēšanas atbilstoši tirgus cenas pielāgojumiem un pēc nodrošinājuma kompensācijas, iekļaujot aplēstās slēgšanas summas

Saskaņā ar Komisijas Deleģēto regulu (ES) 2016/1401 (17) papildu slēgšanas summu, kas sedz zaudējumu summu vai atvasināto instrumentu darījumu partneru radītās izmaksas vai to gūtos ieguvumus, aizstājot vai iegūstot ekonomisko ekvivalentu atbilstoši līgumu materiālajiem noteikumiem un pušu izvēles tiesības, ievērojot izbeigtos līgumus.

Nepieciešamās aplēses, lai noteiktu slēgšanas summu saskaņā ar minēto deleģēto regulu, individuālā līmenī var būt sarežģītas. Tāpēc to vietā var izmantot aizstājējvērtības, kuru pamatā var būt pieejamie dati, piemēram, prudenciālās prasības tirgus riskam. Ja atvasināto instrumentu saistībām nav iespējams aprēķināt slēgšanas summu, norādītajai summai vajadzētu būt vienādai ar 0332. rindā norādīto summu.

0334

Neto saistību pozīciju summa, ņemot vērā prudenciālā ieskaita noteikumus

Pārskatā norāda neto saistību pozīcijas atvasinātajiem instrumentiem, ņemot vērā Regulas (ES) Nr. 575/2013 429.c pantā noteiktos prudenciālā ieskaita noteikumus (saistībā ar sviras rādītāja kopējās riska darījumu vērtības mēra aprēķināšanu).

0340 – 0344

Nodrošinātās saistības, kas netiek izmantotas kā nodrošinājums

Nodrošināto saistību vai saistību summa, kurām ir ieķīlāts nodrošinājums, kas pārsniedz aktīvu, ķīlas, aizturējuma tiesību vai nodrošinājuma vērtību, pret ko tas ir nodrošināts. Tas ietver jebkādu saistību, kas tiek izmantotas kā nodrošinājums, “nenodrošināto” daļu, piemēram, segto obligāciju vai repo darījumu nenodrošināto daļu.

0350 – 0354

Strukturētās parādzīmes

Strukturētas parādzīmes šajā nolūkā nosaka kā parādsaistības, kas ietver iegulta atvasināta instrumenta elementu ar atdevi, kas saistīta ar bāzes aktīviem vai indeksu (publisku vai pasūtītu, piemēram, kapitāla vērtspapīrus vai obligācijas, fiksētas ieņēmumu likmes vai kredītu, ārvalstu valūtas, preces u. c.). Strukturētas parādzīmes neietver parāda instrumentus, kas ietver tikai pirkšanas vai pārdošanas iespējas, piem., instrumenta vērtība nav atkarīga ne no kāda iegulta atvasināta instrumenta elementa.

0360 – 0364

Augstākās prioritātes nenodrošinātās saistības

Tas ietver visus augstākās prioritātes nenodrošinātos instrumentus, kas nav iekļauti strukturēto parādzīmju kategorijā.

0365 – 0369

Augstākās prioritātes nepreferenciālas saistības

Jebkuru šādu saistību summa:

—

Nenodrošinātas prasības, kas izriet no Direktīvas 2014/59/ES 108. panta 2. punkta a), b) un c) apakšpunktā un 108. panta 3. punktā minētajiem nosacījumiem atbilstošiem parāda instrumentiem;

| — | nenodrošinātas prasības, kas izriet no Direktīvas 2014/59/ES 108. panta 5. punkta pirmās daļas b) apakšpunktā minētajiem parāda instrumentiem; |
| --- | --- |

—

nenodrošinātas prasības, kas izriet no Direktīvas 2014/59/ES 108. panta 5. punkta pirmās daļas b) apakšpunktā minētajiem parāda instrumentiem;

| — | parāda instrumenti, kam ir viszemākā prioritāte starp parastajām nenodrošinātajām prasībām, kas izriet no Direktīvas 2014/59/ES 108. panta 7. punktā minētajiem parāda instrumentiem, attiecībā uz kuriem kāda dalībvalsts saskaņā ar minēto punktu ir noteikusi, ka tie ir vienā līmenī ar prasībām, kas atbilst Direktīvas 2014/59/ES 108. panta 2. punkta a), b) un c) apakšpunktā un 108. panta 3. punktā minētajiem nosacījumiem. |
| --- | --- |

—

parāda instrumenti, kam ir viszemākā prioritāte starp parastajām nenodrošinātajām prasībām, kas izriet no Direktīvas 2014/59/ES 108. panta 7. punktā minētajiem parāda instrumentiem, attiecībā uz kuriem kāda dalībvalsts saskaņā ar minēto punktu ir noteikusi, ka tie ir vienā līmenī ar prasībām, kas atbilst Direktīvas 2014/59/ES 108. panta 2. punkta a), b) un c) apakšpunktā un 108. panta 3. punktā minētajiem nosacījumiem.

0370 – 0374

Subordinētās saistības

Saistības, kuras tiks atmaksātas tikai saskaņā ar valsts tiesību aktiem maksātnespējas jomā pēc tam, kad visām parasto kreditoru un augstākās prioritātes nepreferenciālo kreditoru kategorijām ir veikta pilnīga atmaksa. Tās ietver gan līgumiskās, gan likumiskās subordinētās saistības. Pārvaldītājsabiedrību gadījumā šajā kategorijā var norādīt arī nesubordinētos parāda vērtspapīrus (t. i., strukturāla subordinācija).

Šajā kategorijā iekļauj tikai subordinētus instrumentus, kas netiek atzīti kā pašu kapitāls.

Šajā rindā arī iekļauj to subordinēto saistību daļu, kas principā ir kvalificējama kā pašu kapitāls, taču nav iekļauta pašu kapitālā pārejas noteikumu dēļ, piemēram, saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 64. pantu (atlikušais termiņš) vai Regulas (ES) Nr. 575/2013 desmito daļu (tiesību saglabāt iepriekš spēkā esošos nosacījumus ietekme).

0380 – 0382

Citas MREL atbilstīgas saistības

Jebkurš instruments, kas ir atbilstīgs, lai izpildītu Direktīvas 2014/65/ES 45. pantā noteikto prasību, bet nav ietverts 0320. un 0340.–0370. rindā.

0390

Nefinanšu saistības

Šī rinda ietver nefinanšu saistības, kas nav saistītas ar parāda instrumentiem, kurus turētājiem var rekapitalizēt praktisku iemeslu dēļ, piemēram, vienībai piemērojamie tiesvedības noteikumi.

0400

Atlikušie pasīvi

Jebkuras saistības, kas nav norādītas 0100.–0390. rindā.

0500

Pašu kapitāls

Regulas (ES) Nr. 575/2013 4. panta 1. punkta 118) apakšpunkts un 72. pants.

Tāda pati definīcija kā COREP (OF): {C 01.00;010;010}

0510

Pirmā līmeņa pamata kapitāls

Regulas (ES) Nr. 575/2013 50. pants

Tāda pati definīcija kā COREP (OF): {C 01.00;020;010}

0511

T. sk.: kapitāla instrumenti/akciju kapitāls

Tiesību instrumenti, kas veido pirmā līmeņa pamata kapitālu (daļu no tā) kapitāla instrumentu/akciju kapitāla veidā.

0512

T. sk.: parastām akcijām līdzvērtīgi instrumenti

Tiesību instrumenti, kas veido pirmā līmeņa pamata kapitāla pašu kapitālu (daļu no tā) kā instrumenti, kas nav kapitāla instrumenti/akciju kapitāls, taču ir līdzvērtīgi šai kategorijai.

0520

Pirmā līmeņa papildu kapitāls

Regulas (ES) Nr. 575/2013 61. pants

Tāda pati definīcija kā COREP (OF): {C 01.00;530;010}

0521

T. sk.: subordinētās saistības (to daļa), kas atzītas kā pašu kapitāls

Tiesību instrumenti, kas veido pirmā līmeņa papildu kapitālu (daļu no tā).

0530

Otrā līmeņa kapitāls

Regulas (ES) Nr. 575/2013 71. pants

Tāda pati definīcija kā COREP (OF): {C 01.00;750;010}

0531

T. sk.: subordinētās saistības (to daļa), kas atzītas kā pašu kapitāls

Šajā sadalījumā identificēti tiesību instrumenti, kas veido otrā līmeņa pašu kapitālu (daļu no tā).

0600

Kopējās saistības un pašu kapitāls, tostarp atvasināto instrumentu saistības

Visu šajā veidnē norādīto saistību un regulatīvām prasībām atbilstošā kapitāla summa. Šajā nolūkā pieskaita visas iepriekšējo rindu summas. Attiecībā uz atvasinātajiem instrumentiem izmantojamā vērtība ir 0334. rindā “Neto saistību pozīciju summa, ņemot vērā prudenciālā ieskaita noteikumus” norādītā vērtība.

II.3   Z 03.00 – pašu kapitāla prasības (OWN)

II.3.1   Vispārīgas piezīmes

| 15. | Šajā veidnē apkopota informācija par pašu kapitāla prasībām vienībai vai grupai. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Visa norādītā informācija atspoguļo pašu kapitāla prasības, kas piemērojamas pārskata atsauces datumā. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Informācija par šajā veidnē norādītajām 2. pīlāra prasībām ir balstīta uz jaunāko pieejamo oficiālo SREP vēstuli, ko nosūtījusi kompetentā iestāde. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Ja vienībai, par kuru iesniegts pārskats, nav individuāli piemērojamu kapitāla prasību, tai jāsniedz informācija tikai 0110. rindā. |
| --- | --- |

18.

II.3.2   Norādījumi par konkrētām pozīcijām

| Rindas | Norādījumi |
| --- | --- |
| 0100 | Kopējā riska darījumu vērtība

  Regulas (ES) Nr. 575/2013 92. panta 3. punktu
  Sk. Z 01.00, 0100. sleju
  Kopējā riska darījumu vērtība, kā noteikts attiecībā uz COREP (OF): {C 02.00;010;010} |
| 0110 | Iemaksa kopējā konsolidētajā riska darījumu vērtībā

  Sk. Z 01.00, 0140. sleju
  Šo posteni iekļauj pārskatā tikai vienībām, kurām nav individuāli piemērojamu kapitāla prasību. |
| 0120 | Kopējās riska darījumu vērtības mērs

  Regulas (ES) Nr. 575/2013 429. panta 4. punkts. |
| 0210 – 0250 | Sākotnējā kapitāla un sviras rādītāja prasības |
| 0210 | Sākotnējais kapitāls

  Direktīvas 2013/36/ES 12. un 28.–31. pants un Regulas (ES) Nr. 575/2013 93. pants
  Sākotnējā kapitāla summa, kas nepieciešama kā priekšnosacījums atļaujai uzsākt iestādes darbību. |
| 0220 | Sviras rādītāja prasība

  Sviras rādītāja prasība saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 92. panta 1. punkta d) apakšpunktu, kas piemērojama vienībai vai grupai un izteikta kā kopējās riska darījumu vērtības mērs. Pārskatu sniedzējas vienības, kas izslēdz Regulas (ES) Nr. 575/2013 429.a panta 1. punkta n) apakšpunktā minētos riska darījumus ar iestādēm, uzrāda koriģēta sviras rādītāja prasību saskaņā ar minētās regulas 429.a panta 7. punktu. Ja nav spēkā formāla prasība, vienības šo aili atstāj tukšu. |
| 0300 | Kopējās SREP kapitāla prasības (TSCR) rādītājs


  COREP (OF): {C 03.00;0130;0010}
  Tā ir šo i) un ii) summa:


  i) | kopējais kapitāla rādītājs (8 %), kā minēts Regulas (ES) Nr. 575/2013 92. panta 1. punkta c) apakšpunktā; |

Rindas

Norādījumi

0100

Kopējā riska darījumu vērtība

Regulas (ES) Nr. 575/2013 92. panta 3. punktu

Sk. Z 01.00, 0100. sleju

Kopējā riska darījumu vērtība, kā noteikts attiecībā uz COREP (OF): {C 02.00;010;010}

0110

Iemaksa kopējā konsolidētajā riska darījumu vērtībā

Sk. Z 01.00, 0140. sleju

Šo posteni iekļauj pārskatā tikai vienībām, kurām nav individuāli piemērojamu kapitāla prasību.

0120

Kopējās riska darījumu vērtības mērs

Regulas (ES) Nr. 575/2013 429. panta 4. punkts.

0210 – 0250

Sākotnējā kapitāla un sviras rādītāja prasības

0210

Sākotnējais kapitāls

Direktīvas 2013/36/ES 12. un 28.–31. pants un Regulas (ES) Nr. 575/2013 93. pants

Sākotnējā kapitāla summa, kas nepieciešama kā priekšnosacījums atļaujai uzsākt iestādes darbību.

0220

Sviras rādītāja prasība

Sviras rādītāja prasība saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 92. panta 1. punkta d) apakšpunktu, kas piemērojama vienībai vai grupai un izteikta kā kopējās riska darījumu vērtības mērs. Pārskatu sniedzējas vienības, kas izslēdz Regulas (ES) Nr. 575/2013 429.a panta 1. punkta n) apakšpunktā minētos riska darījumus ar iestādēm, uzrāda koriģēta sviras rādītāja prasību saskaņā ar minētās regulas 429.a panta 7. punktu. Ja nav spēkā formāla prasība, vienības šo aili atstāj tukšu.

0300

Kopējās SREP kapitāla prasības (TSCR) rādītājs

COREP (OF): {C 03.00;0130;0010}

Tā ir šo i) un ii) summa:

i)

kopējais kapitāla rādītājs (8 %), kā minēts Regulas (ES) Nr. 575/2013 92. panta 1. punkta c) apakšpunktā;

| ii) | papildu pašu kapitāla prasību (2. pīlāra prasības – P2R) rādītājs, kas noteikts saskaņā ar Direktīvas 2013/36/ES 104.a pantu un EBI pamatnostādnēm par kopējām procedūrām un metodoloģijām uzraudzības pārskatam un novērtēšanas procesam un uzraudzības stresa pārbaudei – konsolidētā versija (EBI/GL/2014/13) minētajiem kritērijiem. |
| --- | --- |

ii)

papildu pašu kapitāla prasību (2. pīlāra prasības – P2R) rādītājs, kas noteikts saskaņā ar Direktīvas 2013/36/ES 104.a pantu un EBI pamatnostādnēm par kopējām procedūrām un metodoloģijām uzraudzības pārskatam un novērtēšanas procesam un uzraudzības stresa pārbaudei – konsolidētā versija (EBI/GL/2014/13) minētajiem kritērijiem.

Šis postenis atspoguļo kopējās SREP kapitāla prasības (TSCR) rādītāju, ko iestādei paziņojusi kompetentā iestāde. TSCR ir definēts EBI SREP pamatnostādņu 1.2. iedaļā.

Ja kompetentā iestāde nav paziņojusi nekādas papildu pašu kapitāla prasības, uzrāda tikai i) punkta summu.

0310

TSCR: ko veido pirmā līmeņa pamata kapitāls

COREP (OF): {C 03.00;0140;0010}

Tā ir šo i) un ii) summa:

| i) | pirmā līmeņa pamata kapitāla rādītājs (4,5 %), kā noteikts Regulas (ES) Nr. 575/2013 92. panta 1. punkta a) apakšpunktā; |
| --- | --- |

i)

pirmā līmeņa pamata kapitāla rādītājs (4,5 %), kā noteikts Regulas (ES) Nr. 575/2013 92. panta 1. punkta a) apakšpunktā;

| ii) | 300. rindas ii) punktā minētā P2R rādītāja daļa, ko kompetentā iestāde liek turēt kā pirmā līmeņa pamata kapitālu. |
| --- | --- |

ii)

300. rindas ii) punktā minētā P2R rādītāja daļa, ko kompetentā iestāde liek turēt kā pirmā līmeņa pamata kapitālu.

Ja kompetentā iestāde nav paziņojusi nekādas papildu pašu kapitāla prasības, kas jātur kā pirmā līmeņa pamata kapitāls, pārskatu sniedz tikai par i) punktu.

0320

| iii) | TSCR: ko veido pirmā līmeņa kapitāls |
| --- | --- |

iii)

TSCR: ko veido pirmā līmeņa kapitāls

COREP (OF): {C 03.00;0150;0010}

Tā ir šo i) un ii) summa:

| i) | pirmā līmeņa kapitāla rādītājs (6 %), kā noteikts Regulas (ES) Nr. 575/2013 92. panta 1. punkta b) apakšpunktā; |
| --- | --- |

i)

pirmā līmeņa kapitāla rādītājs (6 %), kā noteikts Regulas (ES) Nr. 575/2013 92. panta 1. punkta b) apakšpunktā;

| ii) | 0300. rindas ii) punktā minētā P2R rādītāja daļa, ko kompetentā iestāde liek turēt kā pirmā līmeņa kapitālu. |
| --- | --- |

ii)

0300. rindas ii) punktā minētā P2R rādītāja daļa, ko kompetentā iestāde liek turēt kā pirmā līmeņa kapitālu.

Ja kompetentā iestāde nav paziņojusi nekādas papildu pašu kapitāla prasības, kas jātur kā pirmā līmeņa kapitāls, pārskatu sniedz tikai par i) punktu.

0400

Apvienoto rezervju prasības

Direktīvas 2013/36/ES 128. panta 6. punkts

COREP (OF): {C 04.00;0740;0010}

0410

Kapitāla saglabāšanas rezerves

Direktīvas 2013/36/ES 128. panta 1. punkts un 129. pants

COREP (OF): {C 04.00;750;010}).

Saskaņā ar minētās direktīvas 129. panta 1. punktu kapitāla saglabāšanas rezerves ir papildus pirmā līmeņa pamata kapitālam turēta summa. Tā kā kapitāla saglabāšanas rezervju likme 2,5 % apmērā ir stabila, summu uzrāda šajā ailē.

0420

Saglabāšanas rezerves saistībā ar dalībvalsts līmenī konstatēto makroprudenciālo vai sistēmisko risku

Regulas (ES) Nr. 575/2013 458. panta 2. punkta d) apakšpunkta iv) punkts

COREP (OF): {C 04.00;760;010}).

Šajā ailē uzrāda to saglabāšanas rezervju summu saistībā ar dalībvalsts līmenī konstatēto makroprudenciālo vai sistēmisko risku, ko saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 458. pantu var pieprasīt papildus kapitāla saglabāšanas rezervēm.

Uzrādītā summa atspoguļo pašu kapitāla summu, kas nepieciešama, lai pārskata sniegšanas datumā izpildītu attiecīgās kapitāla rezervju prasības.

0430

Iestādes specifiskās pretcikliskās kapitāla rezerves

Direktīvas 2013/36/ES 128. panta 2. punkts, 130. pants un 135. līdz 140. pants.

(sk. COREP (OF): {C 04.00;770;010}).

Uzrādītā summa atspoguļo pašu kapitāla summu, kas nepieciešama, lai pārskata sniegšanas datumā izpildītu attiecīgās kapitāla rezervju prasības.

0440

Sistēmiskā riska rezerves

Direktīvas 2013/36/ES 128. panta 5. punkts un 133. un 134. pants

(sk. COREP (OF): {C 04.00;780;010}).

Uzrādītā summa atspoguļo pašu kapitāla summu, kas nepieciešama, lai pārskata sniegšanas datumā izpildītu attiecīgās kapitāla rezervju prasības.

0450

Globālas sistēmiski nozīmīgas iestādes rezerves

Direktīvas 2013/36/ES 128. panta 3. punkts un 131. pants

COREP (OF): {C 04.00;800;010}

Uzrādītā summa atspoguļo pašu kapitāla summu, kas nepieciešama, lai pārskata sniegšanas datumā izpildītu attiecīgās kapitāla rezervju prasības.

0460

Citas sistēmiski nozīmīgas iestādes rezerves

Direktīvas 2013/36/ES 128. panta 4. punkts un 131. pants

COREP (OF): {C 04.00;810;010}

Uzrādītā summa atspoguļo pašu kapitāla summu, kas nepieciešama, lai pārskata sniegšanas datumā izpildītu attiecīgās kapitāla rezervju prasības.

0500

Vispārējās kapitāla prasības (OCR) rādītājs

COREP (OF): {C 03.00;160;010}

Tā ir šo i) un ii) summa:

| i) | TSCR rādītājs, kas minēts 0300. rindā; |
| --- | --- |

i)

TSCR rādītājs, kas minēts 0300. rindā;

| ii) | ciktāl tas ir juridiski piemērojami, Direktīvas 2013/36/ES 128. panta 6. punktā minētais apvienoto rezervju prasības rādītājs. |
| --- | --- |

ii)

ciktāl tas ir juridiski piemērojami, Direktīvas 2013/36/ES 128. panta 6. punktā minētais apvienoto rezervju prasības rādītājs.

Šajā postenī atspoguļo kopējo kapitāla prasību (OCR) rādītāju, kā noteikts EBI SREP pamatnostādņu 1.2. iedaļā.

Ja rezervju prasība nav piemērojama, uzrāda tikai i) punktu.

0510

OCR: ko veido pirmā līmeņa pamata kapitāls

COREP (OF): {C 03.00;170;010}

Tā ir šo i) un ii) summa:

| i) | TSCR rādītājs, ko nosaka pēc 0310. rindā minētā pirmā līmeņa pamata kapitāla; |
| --- | --- |

i)

TSCR rādītājs, ko nosaka pēc 0310. rindā minētā pirmā līmeņa pamata kapitāla;

| ii) | ciktāl tas ir juridiski piemērojami, Direktīvas 2013/36/ES 128. panta 6. punktā minētais apvienoto rezervju prasības rādītājs. |
| --- | --- |

ii)

ciktāl tas ir juridiski piemērojami, Direktīvas 2013/36/ES 128. panta 6. punktā minētais apvienoto rezervju prasības rādītājs.

Ja rezervju prasība nav piemērojama, uzrāda tikai i) punktu.

0520

OCR: ko veido pirmā līmeņa kapitāls

COREP (OF): {C 03.00;180;010}

Tā ir šo i) un ii) summa:

| i) | TSCR rādītājs, ko nosaka pēc 0320. rindā minētā pirmā līmeņa kapitāla; |
| --- | --- |

i)

TSCR rādītājs, ko nosaka pēc 0320. rindā minētā pirmā līmeņa kapitāla;

| ii) | ciktāl tas ir juridiski piemērojami, Direktīvas 2013/36/ES 128. panta 6. punktā minētais apvienoto rezervju prasības rādītājs. |
| --- | --- |

ii)

ciktāl tas ir juridiski piemērojami, Direktīvas 2013/36/ES 128. panta 6. punktā minētais apvienoto rezervju prasības rādītājs.

Ja rezervju prasība nav piemērojama, uzrāda tikai i) punktu.

0600

OCR un atbilstoši 2. pīlāra norādījumiem (P2G)

COREP (OF): {C 03.00;190;010}

Tā ir šo i) un ii) summa:

| i) | 0500. rindā norādītais OCR rādītājs; |
| --- | --- |

i)

0500. rindā norādītais OCR rādītājs;

| ii) | ja piemērojams, otrā pīlāra norādījumus, kā noteikts EBI SREP pamatnostādnēs. Otrā pīlāra norādījumus iekļauj tikai tad, ja par tiem iestādei paziņojusi kompetentā iestāde. |
| --- | --- |

ii)

ja piemērojams, otrā pīlāra norādījumus, kā noteikts EBI SREP pamatnostādnēs. Otrā pīlāra norādījumus iekļauj tikai tad, ja par tiem iestādei paziņojusi kompetentā iestāde.

Ja kompetentā iestāde nav paziņojusi P2G, uzrāda tikai i) punkta summu.

0610

OCR: ko veido pirmā līmeņa pamata kapitāls

COREP (OF): {C 03.00;200;010}

Tā ir šo i) un ii) summa:

| i) | OCR rādītājs, ko veido pirmā līmeņa pamata kapitāls, kas minēts 0510. rindā; |
| --- | --- |

i)

OCR rādītājs, ko veido pirmā līmeņa pamata kapitāls, kas minēts 0510. rindā;

| ii) | ja piemērojami, 0600. rindas ii) punktā minētā P2G rādītāja daļa, ko kompetentā iestāde liek turēt kā pirmā līmeņa pamata kapitālu. P2G iekļauj tikai tad, ja kompetentā iestāde to ir paziņojusi iestādei. |
| --- | --- |

ii)

ja piemērojami, 0600. rindas ii) punktā minētā P2G rādītāja daļa, ko kompetentā iestāde liek turēt kā pirmā līmeņa pamata kapitālu. P2G iekļauj tikai tad, ja kompetentā iestāde to ir paziņojusi iestādei.

Ja kompetentā iestāde nav paziņojusi P2G, uzrāda tikai i) punkta summu.

0620

OCR un P2G: ko veido pirmā līmeņa kapitāls

COREP (OF): {C 03.00;210;010}

Tā ir šo i) un ii) summa:

| i) | OCR rādītājs, ko nosaka pēc 0520. rindā minētā pirmā līmeņa kapitāla; |
| --- | --- |

i)

OCR rādītājs, ko nosaka pēc 0520. rindā minētā pirmā līmeņa kapitāla;

| ii) | ja piemērojami, 600. rindas ii) punktā minētā P2G rādītāja daļa, ko kompetentā iestāde liek turēt kā pirmā līmeņa kapitālu. P2G iekļauj tikai tad, ja kompetentā iestāde to ir paziņojusi iestādei. |
| --- | --- |

ii)

ja piemērojami, 600. rindas ii) punktā minētā P2G rādītāja daļa, ko kompetentā iestāde liek turēt kā pirmā līmeņa kapitālu. P2G iekļauj tikai tad, ja kompetentā iestāde to ir paziņojusi iestādei.

Ja kompetentā iestāde nav paziņojusi P2G, uzrāda tikai i) punkta summu.

II.4   Z 04.00 – finansiālās saiknes grupā (IFC)

II.4.1   Vispārīgas piezīmes

| 19. | Šajā veidnē prasīta informācija par grupas iekšējām saistībām, kas nav izslēgtas no rekapitalizācijas, kapitāla instrumentiem un garantijām. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Pārskats jāsniedz par visām finansiālajām saiknēm starp attiecīgajām juridiskajām personām, kas ir iekļautas konsolidētajos finanšu pārskatos. Norādītās summas apkopo, ja tās ir saistītas ar tiem pašiem darījumu partneriem (gan emitents vai garantētā vienība, gan kreditors, turētājs vai garantijas sniedzējs) un tā paša veida saistībām, kapitāla instrumentiem vai garantijām. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Šīs veidnes 0020., 0040. un 0050. slejās norādīto vērtību kombinācija veido primāru atslēgu, kurai jābūt unikālai katrā veidnes rindā. |
| --- | --- |

21.

II.4.2   Norādījumi par konkrētām pozīcijām

| Slejas | Norādījumi |
| --- | --- |
| 0010-0020 | Emitents vai garantētā vienība

  Juridiskā persona, kas emitē saistības vai kapitāla instrumentu vai kas ir garantētā vienība. |
| 0010 | Vienības nosaukums

  Jābūt atšķirīgam no 0030. slejā minētā vienības nosaukuma. |
| 0020 | Kods

  Emitenta vai garantijas saņēmēja kods. Iestāžu gadījumā kods ir burtciparu LEI kods, kurā ir 20 zīmes. Citām vienībām kods ir LEI burtciparu kods, kurā ir 20 zīmes, vai, ja tas nav pieejams, Savienībā piemērojamai vienotai kodifikācijai atbilstošs kods, vai, ja tas nav pieejams, valsts kods.
  Kodam jābūt unikālam, un tas veidnēs jāizmanto konsekventi.
  Kodam jābūt atšķirīgam no 0040. slejā minētā koda. |
| 0030-0040 | Kreditors, turētājs vai garantijas sniedzējs

  Juridiskā persona, kas ir saistību kreditors, kapitāla instrumenta turētājs vai garantijas sniedzējs. |
| 0030 | Vienības nosaukums

  Jābūt atšķirīgam no 0010. slejā minētā vienības nosaukuma. |
| 0040 | Kods

  Kreditora, turētāja vai garantijas sniedzēja kods. Iestāžu gadījumā kods ir burtciparu LEI kods, kurā ir 20 zīmes. Citām vienībām kods ir LEI burtciparu kods, kurā ir 20 zīmes, vai, ja tas nav pieejams, Savienībā piemērojamai vienotai kodifikācijai atbilstošs kods, vai, ja tas nav pieejams, valsts kods.
  Kodam jābūt unikālam, un tas veidnēs jāizmanto konsekventi.
  Jābūt atšķirīgam no 0020. slejā minētā koda. |
| 0050 – 0080 | Finansiālās saiknes

  Šis lauks raksturo finansiālās saiknes starp attiecīgajām juridiskajām personām. |
| 0050 | Veids

  Izvēlēties no šā saraksta.

  Grupas iekšējās saistības


  L.1. | Noguldījumi, nesegtie, bet preferenciālie
  Tāda pati definīcija kā Z 02.00 (LIAB) 0310. rindā |

Slejas

Norādījumi

0010-0020

Emitents vai garantētā vienība

Juridiskā persona, kas emitē saistības vai kapitāla instrumentu vai kas ir garantētā vienība.

0010

Vienības nosaukums

Jābūt atšķirīgam no 0030. slejā minētā vienības nosaukuma.

0020

Kods

Emitenta vai garantijas saņēmēja kods. Iestāžu gadījumā kods ir burtciparu LEI kods, kurā ir 20 zīmes. Citām vienībām kods ir LEI burtciparu kods, kurā ir 20 zīmes, vai, ja tas nav pieejams, Savienībā piemērojamai vienotai kodifikācijai atbilstošs kods, vai, ja tas nav pieejams, valsts kods.

Kodam jābūt unikālam, un tas veidnēs jāizmanto konsekventi.

Kodam jābūt atšķirīgam no 0040. slejā minētā koda.

0030-0040

Kreditors, turētājs vai garantijas sniedzējs

Juridiskā persona, kas ir saistību kreditors, kapitāla instrumenta turētājs vai garantijas sniedzējs.

0030

Vienības nosaukums

Jābūt atšķirīgam no 0010. slejā minētā vienības nosaukuma.

0040

Kods

Kreditora, turētāja vai garantijas sniedzēja kods. Iestāžu gadījumā kods ir burtciparu LEI kods, kurā ir 20 zīmes. Citām vienībām kods ir LEI burtciparu kods, kurā ir 20 zīmes, vai, ja tas nav pieejams, Savienībā piemērojamai vienotai kodifikācijai atbilstošs kods, vai, ja tas nav pieejams, valsts kods.

Kodam jābūt unikālam, un tas veidnēs jāizmanto konsekventi.

Jābūt atšķirīgam no 0020. slejā minētā koda.

0050 – 0080

Finansiālās saiknes

Šis lauks raksturo finansiālās saiknes starp attiecīgajām juridiskajām personām.

0050

Veids

Izvēlēties no šā saraksta.

Grupas iekšējās saistības

L.1.

Noguldījumi, nesegtie, bet preferenciālie

Tāda pati definīcija kā Z 02.00 (LIAB) 0310. rindā

| L.2. | Noguldījumi, nesegtie un nepreferenciālie
  Tāda pati definīcija kā Z 02.00 (LIAB) 0320. rindā |
| --- | --- |

L.2.

Noguldījumi, nesegtie un nepreferenciālie

Tāda pati definīcija kā Z 02.00 (LIAB) 0320. rindā

| L.3. | No atvasinātajiem instrumentiem izrietošās saistības (slēgšanas summas)
  Tāda pati definīcija kā Z 02.00 (LIAB) 0330. rindā |
| --- | --- |

L.3.

No atvasinātajiem instrumentiem izrietošās saistības (slēgšanas summas)

Tāda pati definīcija kā Z 02.00 (LIAB) 0330. rindā

| L.4. | Nodrošinātās saistības, kas netiek izmantotas kā nodrošinājums
  Tāda pati definīcija kā Z 02.00 (LIAB) 0340. rindā |
| --- | --- |

L.4.

Nodrošinātās saistības, kas netiek izmantotas kā nodrošinājums

Tāda pati definīcija kā Z 02.00 (LIAB) 0340. rindā

| L.5. | Strukturētās parādzīmes
  Tāda pati definīcija kā Z 02.00 (LIAB) 0350. rindā |
| --- | --- |

L.5.

Strukturētās parādzīmes

Tāda pati definīcija kā Z 02.00 (LIAB) 0350. rindā

| L.6. | Augstākās prioritātes nenodrošinātās saistības
  Tāda pati definīcija kā Z 02.00 (LIAB) 0360. rindā |
| --- | --- |

L.6.

Augstākās prioritātes nenodrošinātās saistības

Tāda pati definīcija kā Z 02.00 (LIAB) 0360. rindā

| L.7. | Augstākās prioritātes nepreferenciālas saistības
  Tāda pati definīcija kā Z 02.00 (LIAB) 0365. rindā |
| --- | --- |

L.7.

Augstākās prioritātes nepreferenciālas saistības

Tāda pati definīcija kā Z 02.00 (LIAB) 0365. rindā

| L.8. | Subordinētās saistības
  Tāda pati definīcija kā Z 02.00 (LIAB) 0370. rindā |
| --- | --- |

L.8.

Subordinētās saistības

Tāda pati definīcija kā Z 02.00 (LIAB) 0370. rindā

| L.9. | Citas MREL atbilstīgas saistības
  Tāda pati definīcija kā Z 02.00 (LIAB) 0380. rindā |
| --- | --- |

L.9.

Citas MREL atbilstīgas saistības

Tāda pati definīcija kā Z 02.00 (LIAB) 0380. rindā

| L.10. | Nefinanšu saistības
  Tāda pati definīcija kā Z 02.00 (LIAB) 0390. rindā |
| --- | --- |

L.10.

Nefinanšu saistības

Tāda pati definīcija kā Z 02.00 (LIAB) 0390. rindā

| L.11. | Atlikušās saistības
  Tāda pati definīcija kā Z 02.00 (LIAB) 0400. rindā Jebkādas saistības, kas nav ietvertas kādā no iepriekšējiem posteņiem. |
| --- | --- |

L.11.

Atlikušās saistības

Tāda pati definīcija kā Z 02.00 (LIAB) 0400. rindā Jebkādas saistības, kas nav ietvertas kādā no iepriekšējiem posteņiem.

| L.12. | Otrā līmeņa kapitāls
  Tāda pati definīcija kā Z 02.00 (LIAB) 0530. rindā |
| --- | --- |

L.12.

Otrā līmeņa kapitāls

Tāda pati definīcija kā Z 02.00 (LIAB) 0530. rindā

| L.13. | Pirmā līmeņa papildu kapitāls
  Tāda pati definīcija kā Z 02.00 (LIAB) 0520. rindā |
| --- | --- |

L.13.

Pirmā līmeņa papildu kapitāls

Tāda pati definīcija kā Z 02.00 (LIAB) 0520. rindā

| L.14. | Pirmā līmeņa pamata kapitāls
  Tāda pati definīcija kā Z 02.00 (LIAB) 0510. rindā |
| --- | --- |

L.14.

Pirmā līmeņa pamata kapitāls

Tāda pati definīcija kā Z 02.00 (LIAB) 0510. rindā

Grupas iekšējās garantijas

| G.1. | Emisijas
  Garantijas par konkrētiem emitētiem instrumentiem/saistībām |
| --- | --- |

G.1.

Emisijas

Garantijas par konkrētiem emitētiem instrumentiem/saistībām

| G.2. | Darījuma partneris
  Garantijas, kas sniegtas konkrētam darījumu partnerim iestādē |
| --- | --- |

G.2.

Darījuma partneris

Garantijas, kas sniegtas konkrētam darījumu partnerim iestādē

| G.3. | Neierobežotas
  Vispārīgas garantijas bez fiksētas summas ierobežojuma |
| --- | --- |

G.3.

Neierobežotas

Vispārīgas garantijas bez fiksētas summas ierobežojuma

| G.4. | Citas
  Jebkādas garantijas, kas nav ietvertas iepriekšējos veidos. |
| --- | --- |

G.4.

Citas

Jebkādas garantijas, kas nav ietvertas iepriekšējos veidos.

0060

Nenomaksātā summa

Saistībām (0050. slejā veidi L.1, L.2 un L.4–L.14) – grupas iekšējo saistību nenomaksātā summa; no atvasinātajiem instrumentiem izrietošajām saistībām (L.3 veids) – slēgšanas summas, kā noteikts Z 02.00 veidnes 0333. rindas nolūkos.

Garantijām (0050. slejā vērtības G.1–G.4) – maksimālā potenciālā turpmāku maksājumu summa saskaņā ar garantiju

0070

T.sk.: emitēta saskaņā ar trešās valsts tiesību aktiem

Tās nenomaksātās summas daļa monetārā izteiksmē, uz ko attiecas trešās valsts tiesību akti.

0080

T. sk.: atbilstīga MREL

Pašu kapitāla un saistību summa, kas atbilstīga, lai izpildītu Direktīvas 2014/59/ES 45. panta prasību.

II.5   Z 05.01 un Z 05.02 – nozīmīgākie darījumi partneri (MCP)

II.5.1   Vispārīgas piezīmes

| 22. | Šajās veidnēs vākta informācija par saistībām pret nozīmīgākajiem darījumu partneriem (Z 05.01) un no nozīmīgākajiem darījumu partneriem saņemtajiem ārpusbilances posteņiem (Z 05.02). Pārskatā norādītās summas apkopo, ja tās attiecas uz to pašu darījumu partneri un tā paša veida saistībām vai ārpusbilances posteņiem. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Šajās veidnēs nenorāda saistības un ārpusbilances posteņus, kam nevar identificēt darījumu partneri. Pārskatā nenorāda saistības un ārpusbilances posteņus, attiecībā uz kuriem darījumu partneris ir konsolidētajos finanšu pārskatos iekļauta vienība. |
| --- | --- |

23.

II.5.2   Z 05.01 – nozīmīgākie saistību partneri – norādījumi attiecībā uz konkrētām pozīcijām

| 24. | Šīs veidnes 0020. un 0060. slejā norādīto vērtību kombinācija veido primāru atslēgu, kurai jābūt unikālai katrā veidnes rindā.


  Slejas | Norādījumi |
| --- | --- | --- |
| 0010 – 0050 | Darījuma partneris

  Informācija par nozīmīgākajiem darījumu partneriem, attiecībā uz kuriem rodas saistības.
  Nozīmīgākos darījumu partnerus identificē, summējot visu vienības vai grupas saistību nenomaksātās summas, par kurām ir iesniegta veidne, katram darījumu partnerim vai savstarpēji saistītu klientu grupai, izņemot saistības pret vienībām, kas iekļautas konsolidētajos finanšu pārskatos.
  Pēc tam darījumu partneri un savstarpēji saistītu darījumu partneru grupas tiek sakārtotas pēc kopējās nenomaksātās summas, lai identificētu 10 nozīmīgākos darījumu partnerus, par kuriem sniedz informāciju šajā veidnē.
  “Savstarpēji saistītu darījumu partneru grupas” definīcija atbilst Regulas (ES) Nr. 575/2013 4. panta 1. punkta 39. apakšpunktā minētajai “savstarpēji saistītu klientu grupas” definīcijai.
  Šīs veidnes nolūkā darījumu partneris nav konsolidētajos finanšu pārskatos iekļauta vienība. |
| 0010 | Vienības nosaukums

  Nozīmīgā darījumu partnera nosaukums vai – attiecīgā gadījumā – savstarpēji saistītu klientu grupas nosaukums.
  Savstarpēji saistītu klientu grupas nosaukums ir mātesuzņēmuma nosaukums vai, ja savstarpēji saistītu klientu grupai nav mātesuzņēmuma, grupas komercnosaukums. |
| 0020 | Kods

  Nozīmīgā darījumu partnera vai savstarpēji saistītu klientu grupas kods. Iestāžu gadījumā kods ir burtciparu LEI kods, kurā ir 20 zīmes. Citām vienībām kods ir LEI burtciparu kods, kurā ir 20 zīmes, vai, ja tas nav pieejams, Savienībā piemērojamai vienotai kodifikācijai atbilstošs kods, vai, ja tas nav pieejams, valsts kods.
  Kodam jābūt unikālam, un tas veidnēs jāizmanto konsekventi. |
| 0030 | Grupa vai atsevišķs klients

  Iestāde pārskatā norāda atzīmi “1” individuālajiem nozīmīgākajiem darījumu partneriem un “2” savstarpēji saistītu klientu grupām. |
| 0040 | Valsts

  Darījumu partnera reģistrācijas valsts ISO 3166-1 alfa 2 kods. Tas ietver starptautisko organizāciju ISO pseidokodus, kas pieejami Eurostat jaunākajā maksājumu bilances rokasgrāmatā (“Balance of Payments Vademecum”).
  Valsti nosaka, atsaucoties uz darījumu partnera juridisko adresi. Savstarpēji saistītu klientu grupām valsts ir mātesuzņēmuma reģistrācijas valsts. |
| 0050 | Nozare

  Katram darījumu partnerim piešķir vienu sektoru, pamatojoties uz šādām FINREP ekonomisko sektoru kategorijām (FINREP, V pielikums, 1. daļa, 6. nodaļa):


  — | Centrālās bankas |

24.

Slejas

Norādījumi

0010 – 0050

Darījuma partneris

Informācija par nozīmīgākajiem darījumu partneriem, attiecībā uz kuriem rodas saistības.

Nozīmīgākos darījumu partnerus identificē, summējot visu vienības vai grupas saistību nenomaksātās summas, par kurām ir iesniegta veidne, katram darījumu partnerim vai savstarpēji saistītu klientu grupai, izņemot saistības pret vienībām, kas iekļautas konsolidētajos finanšu pārskatos.

Pēc tam darījumu partneri un savstarpēji saistītu darījumu partneru grupas tiek sakārtotas pēc kopējās nenomaksātās summas, lai identificētu 10 nozīmīgākos darījumu partnerus, par kuriem sniedz informāciju šajā veidnē.

“Savstarpēji saistītu darījumu partneru grupas” definīcija atbilst Regulas (ES) Nr. 575/2013 4. panta 1. punkta 39. apakšpunktā minētajai “savstarpēji saistītu klientu grupas” definīcijai.

Šīs veidnes nolūkā darījumu partneris nav konsolidētajos finanšu pārskatos iekļauta vienība.

0010

Vienības nosaukums

Nozīmīgā darījumu partnera nosaukums vai – attiecīgā gadījumā – savstarpēji saistītu klientu grupas nosaukums.

Savstarpēji saistītu klientu grupas nosaukums ir mātesuzņēmuma nosaukums vai, ja savstarpēji saistītu klientu grupai nav mātesuzņēmuma, grupas komercnosaukums.

0020

Kods

Nozīmīgā darījumu partnera vai savstarpēji saistītu klientu grupas kods. Iestāžu gadījumā kods ir burtciparu LEI kods, kurā ir 20 zīmes. Citām vienībām kods ir LEI burtciparu kods, kurā ir 20 zīmes, vai, ja tas nav pieejams, Savienībā piemērojamai vienotai kodifikācijai atbilstošs kods, vai, ja tas nav pieejams, valsts kods.

Kodam jābūt unikālam, un tas veidnēs jāizmanto konsekventi.

0030

Grupa vai atsevišķs klients

Iestāde pārskatā norāda atzīmi “1” individuālajiem nozīmīgākajiem darījumu partneriem un “2” savstarpēji saistītu klientu grupām.

0040

Valsts

Darījumu partnera reģistrācijas valsts ISO 3166-1 alfa 2 kods. Tas ietver starptautisko organizāciju ISO pseidokodus, kas pieejami Eurostat jaunākajā maksājumu bilances rokasgrāmatā (“Balance of Payments Vademecum”).

Valsti nosaka, atsaucoties uz darījumu partnera juridisko adresi. Savstarpēji saistītu klientu grupām valsts ir mātesuzņēmuma reģistrācijas valsts.

0050

Nozare

Katram darījumu partnerim piešķir vienu sektoru, pamatojoties uz šādām FINREP ekonomisko sektoru kategorijām (FINREP, V pielikums, 1. daļa, 6. nodaļa):

—

Centrālās bankas

| — | Vispārējās valdības |
| --- | --- |

—

Vispārējās valdības

| — | Kredītiestādes |
| --- | --- |

—

Kredītiestādes

| — | Citas finanšu sabiedrības |
| --- | --- |

—

Citas finanšu sabiedrības

| — | Nefinanšu sabiedrības |
| --- | --- |

—

Nefinanšu sabiedrības

| — | Mājsaimniecības
  Savstarpēji saistītu klientu grupām sektoru nenorāda. |
| --- | --- |

—

Mājsaimniecības

Savstarpēji saistītu klientu grupām sektoru nenorāda.

0060

Veids

Saistību veids ir kāds no veidnē Z 02.00 – saistību struktūra (LIAB) norādītajiem saistību veidiem.

| L.0 | Iekšējā rekapitalizācijā neiekļautās saistības |
| --- | --- |

L.0

Iekšējā rekapitalizācijā neiekļautās saistības

| L.1 | Noguldījumi, nesegtie, bet preferenciālie |
| --- | --- |

L.1

Noguldījumi, nesegtie, bet preferenciālie

| L.2. | Noguldījumi, nesegtie un nepreferenciālie |
| --- | --- |

L.2.

Noguldījumi, nesegtie un nepreferenciālie

| L.3 | No atvasinātajiem instrumentiem izrietošās saistības |
| --- | --- |

L.3

No atvasinātajiem instrumentiem izrietošās saistības

| L.4 | Nodrošinātās saistības, kas netiek izmantotas kā nodrošinājums |
| --- | --- |

L.4

Nodrošinātās saistības, kas netiek izmantotas kā nodrošinājums

| L.5 | Strukturētās parādzīmes |
| --- | --- |

L.5

Strukturētās parādzīmes

| L.6 | Augstākās prioritātes nenodrošinātās saistības |
| --- | --- |

L.6

Augstākās prioritātes nenodrošinātās saistības

| L.7 | Augstākās prioritātes nepreferenciālas saistības |
| --- | --- |

L.7

Augstākās prioritātes nepreferenciālas saistības

| L.8 | Subordinētās saistības (nav atzītas kā pašu kapitāls) |
| --- | --- |

L.8

Subordinētās saistības (nav atzītas kā pašu kapitāls)

| L.9 | Citas MREL atbilstīgas saistības |
| --- | --- |

L.9

Citas MREL atbilstīgas saistības

| L.10 | Nefinanšu saistības |
| --- | --- |

L.10

Nefinanšu saistības

| L.11 | Atlikušās saistības |
| --- | --- |

L.11

Atlikušās saistības

Ja saistības pret nozīmīgu darījumu partneri ietver vairāk nekā vienu no minētajiem veidiem, katru saistību veidu norāda atsevišķā rindā.

0070

Summa

Summa ir vienāda ar “nenomaksātās summas” definīciju, kā paredzēts veidnē Z 02.00 – saistību struktūra. No atvasinātajiem instrumentiem izrietošo saistību gadījumā (L.3 veids) pārskatā norāda slēgšanas summas, kā noteikts Z 02.00 veidnes 0333. rindas nolūkos.

II.5.3   Z 05.02 – nozīmīgākie ārpusbilances darījumu partneri: Norādījumi par konkrētām pozīcijām

| 25. | Šīs veidnes 0020. un 0060. slejā norādīto vērtību kombinācija veido primāru atslēgu, kurai jābūt unikālai katrā veidnes rindā.


  Slejas | Norādījumi |
| --- | --- | --- |
| 0010 – 0050 | Darījuma partneris

  Informācija par nozīmīgākajiem ārpusbilances darījumu partneriem.
  Nozīmīgākos ārpusbilances darījumu partnerus identificē, summējot saņemto saistību un finanšu garantiju kopējo nominālo summu (kā noteikts FINREP nolūkos F 09 veidnē) pēc vienības vai grupas vienībām, par kurām no darījumu partneriem vai savstarpēji saistītu klientu grupas ir iesniegta veidne. Nozīmīgākie ārpusbilances darījumu partneri neietver vienības, kas iekļautas grupas konsolidētajos finanšu pārskatos. Pēc tam darījumu partneri un savstarpēji saistītu klientu grupas tiek sakārtotas pēc kopējās summas, lai identificētu 10 nozīmīgākos ārpusbilances darījumu partnerus, par kuriem sniedz informāciju šajā veidnē.
  Šīs veidnes nolūkā pārskatu sniedz tikai par darījumu partneriem, kas nav iekļauti konsolidētajos finanšu pārskatos. |
| 0010 | Vienības nosaukums

  Sk. norādījumus par Z 05.01 veidnes 0010. sleju |
| 0020 | Kods

  Sk. norādījumus par Z 05.01 veidnes 0020. sleju |
| 0030 | Grupa vai atsevišķs klients

  Sk. norādījumus par Z 05.01 veidnes 0030. sleju |
| 0040 | Valsts

  Sk. norādījumus par Z 05.01 veidnes 0040. sleju |
| 0050 | Nozare

  Sk. norādījumus par Z 05.01 veidnes 0050. sleju |
| 0060 | Veids

  Ārpusbilances posteņa veids ir kāds no turpmāk minētajiem, kā noteikts FINREP F 09.02 veidnē:


  OBS.1 | Saņemtās aizdevumu apņemšanās |

25.

Slejas

Norādījumi

0010 – 0050

Darījuma partneris

Informācija par nozīmīgākajiem ārpusbilances darījumu partneriem.

Nozīmīgākos ārpusbilances darījumu partnerus identificē, summējot saņemto saistību un finanšu garantiju kopējo nominālo summu (kā noteikts FINREP nolūkos F 09 veidnē) pēc vienības vai grupas vienībām, par kurām no darījumu partneriem vai savstarpēji saistītu klientu grupas ir iesniegta veidne. Nozīmīgākie ārpusbilances darījumu partneri neietver vienības, kas iekļautas grupas konsolidētajos finanšu pārskatos. Pēc tam darījumu partneri un savstarpēji saistītu klientu grupas tiek sakārtotas pēc kopējās summas, lai identificētu 10 nozīmīgākos ārpusbilances darījumu partnerus, par kuriem sniedz informāciju šajā veidnē.

Šīs veidnes nolūkā pārskatu sniedz tikai par darījumu partneriem, kas nav iekļauti konsolidētajos finanšu pārskatos.

0010

Vienības nosaukums

Sk. norādījumus par Z 05.01 veidnes 0010. sleju

0020

Kods

Sk. norādījumus par Z 05.01 veidnes 0020. sleju

0030

Grupa vai atsevišķs klients

Sk. norādījumus par Z 05.01 veidnes 0030. sleju

0040

Valsts

Sk. norādījumus par Z 05.01 veidnes 0040. sleju

0050

Nozare

Sk. norādījumus par Z 05.01 veidnes 0050. sleju

0060

Veids

Ārpusbilances posteņa veids ir kāds no turpmāk minētajiem, kā noteikts FINREP F 09.02 veidnē:

OBS.1

Saņemtās aizdevumu apņemšanās

| OBS.2 | Saņemtās finanšu garantijas |
| --- | --- |

OBS.2

Saņemtās finanšu garantijas

| OBS.3 | Citas saņemtās saistības |
| --- | --- |

OBS.3

Citas saņemtās saistības

Ja no nozīmīga darījumu partnera saņemtie ārpusbilances posteņi ietver vairāk nekā vienu no minētajiem veidiem, katru ārpusbilances posteņa veidu norāda atsevišķā rindā.

0070

Summa

II.6   Z 06.00 – noguldījumu apdrošināšana (DIS)

II.6.1   Vispārīgas piezīmes

| 26. | Šajā veidnē sniegts pārskats par noguldījumu apdrošināšanu grupā. Šajā veidnē uzrāda noguldījumu garantiju sistēmu (NGS), ja attiecīgā grupas juridiskā persona ir tās dalībniece. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Katru grupai piederošu kredītiestādi norāda atsevišķā rindā. |
| --- | --- |

27.

II.6.2   Norādījumi par konkrētām pozīcijām

| Slejas | Norādījumi |
| --- | --- |
| 0010-0020 | Vienība |
| 0010 | Vienības nosaukums

  Vienības nosaukums, kā norādīts veidnē Z 01.00 – organizatoriskā struktūra (ORG). |
| 0020 | Kods

  Vienības kods, kā norādīts veidnē Z 01.00 – organizatoriskā struktūra (ORG).
  Tas ir rindas identifikators, un tam jābūt unikālam katrai veidnes rindai. |
| 0030 | NGS

  Direktīvas 2014/49/ES 4. panta 3. punkts
  Oficiāli atzītas NGS nosaukums, kurā vienība piedalās saskaņā ar Direktīvu 2014/49/ES. Tā ir vienības reģistrācijas dalībvalstī esoša NGS, izņemot citas NGS, kuras vienības klientiem varētu sniegt papildu aizsardzību (“papildinājums”) citās dalībvalstīs esošās filiālēs. Ja iestāde piedalās IAS, kas ir arī oficiāli atzīta kā NGS saskaņā ar Direktīvas 2014/49/ES 4. panta 2. punktu, NGS nosaukums ir identisks IAS nosaukumam 050. rindā.
  Katrai vienības reģistrācijas valstij NGS izvēlas no turpmāk minētajām:


  Austrija


  — | Einlagensicherung AUSTRIA Ges.m.b.H. |

Slejas

Norādījumi

0010-0020

Vienība

0010

Vienības nosaukums

Vienības nosaukums, kā norādīts veidnē Z 01.00 – organizatoriskā struktūra (ORG).

0020

Kods

Vienības kods, kā norādīts veidnē Z 01.00 – organizatoriskā struktūra (ORG).

Tas ir rindas identifikators, un tam jābūt unikālam katrai veidnes rindai.

0030

NGS

Direktīvas 2014/49/ES 4. panta 3. punkts

Oficiāli atzītas NGS nosaukums, kurā vienība piedalās saskaņā ar Direktīvu 2014/49/ES. Tā ir vienības reģistrācijas dalībvalstī esoša NGS, izņemot citas NGS, kuras vienības klientiem varētu sniegt papildu aizsardzību (“papildinājums”) citās dalībvalstīs esošās filiālēs. Ja iestāde piedalās IAS, kas ir arī oficiāli atzīta kā NGS saskaņā ar Direktīvas 2014/49/ES 4. panta 2. punktu, NGS nosaukums ir identisks IAS nosaukumam 050. rindā.

Katrai vienības reģistrācijas valstij NGS izvēlas no turpmāk minētajām:

Austrija

—

Einlagensicherung AUSTRIA Ges.m.b.H.

| — | “Sparkassen-Haftungs GmbH” |
| --- | --- |

—

“Sparkassen-Haftungs GmbH”

Beļģija

| — | “Garantiefonds voor financiële diensten/Fonds de garantie pour les services financiers” |
| --- | --- |

—

“Garantiefonds voor financiële diensten/Fonds de garantie pour les services financiers”

Bulgārija

| — | “Фондът за гарантиране на влоговете в банките” |
| --- | --- |

—

“Фондът за гарантиране на влоговете в банките”

Horvātija

| — | “Državna agencija za osiguranje štednih uloga i sanaciju banaka” |
| --- | --- |

—

“Državna agencija za osiguranje štednih uloga i sanaciju banaka”

Kipra

| — | “Σύστημα Εγγύησης των Καταθέσεων και Εξυγίανσης Πιστωτικών και Άλλων Ιδρυμάτων” |
| --- | --- |

—

“Σύστημα Εγγύησης των Καταθέσεων και Εξυγίανσης Πιστωτικών και Άλλων Ιδρυμάτων”

Čehija

| — | “Garanční systém finančního trhu” |
| --- | --- |

—

“Garanční systém finančního trhu”

Dānija

| — | “Garantiformuen” |
| --- | --- |

—

“Garantiformuen”

Igaunija

| — | “Tagatisfond” |
| --- | --- |

—

“Tagatisfond”

Somija

| — | “Talletussuojarahasto” |
| --- | --- |

—

“Talletussuojarahasto”

Francija

| — | “Fonds de Garantie des Dépôts et de Résolution” |
| --- | --- |

—

“Fonds de Garantie des Dépôts et de Résolution”

Vācija

| — | “Entschädigungseinrichtung deutscher Banken GmbH” |
| --- | --- |

—

“Entschädigungseinrichtung deutscher Banken GmbH”

| — | “Entschädigungseinrichtung des Bundesverbandes Öffentlicher Banken Deutschlands GmbH” |
| --- | --- |

—

“Entschädigungseinrichtung des Bundesverbandes Öffentlicher Banken Deutschlands GmbH”

| — | “Sicherungseinrichtung des Deutschen Sparkassen- und Giroverbandes (DSGV-Haftungsverbund)” |
| --- | --- |

—

“Sicherungseinrichtung des Deutschen Sparkassen- und Giroverbandes (DSGV-Haftungsverbund)”

| — | “BVR Institutssicherung GmbH” |
| --- | --- |

—

“BVR Institutssicherung GmbH”

Gibraltārs

| — | “Gibraltar Deposit Guarantee Scheme” |
| --- | --- |

—

“Gibraltar Deposit Guarantee Scheme”

Grieķija

| — | “Ταμείο Εγγύησης Καταθέσεων και Επενδύσεων” |
| --- | --- |

—

“Ταμείο Εγγύησης Καταθέσεων και Επενδύσεων”

Ungārija

| — | “Országos Betétbiztosítási Alap” |
| --- | --- |

—

“Országos Betétbiztosítási Alap”

Islande

| — | “Tryggingarsjóður innstæðueigenda og fjárfesta” |
| --- | --- |

—

“Tryggingarsjóður innstæðueigenda og fjárfesta”

Īrija

| — | “Irish Deposit Protection Scheme” |
| --- | --- |

—

“Irish Deposit Protection Scheme”

Itālija

| — | “Fondo Interbancario di Tutela dei Depositi” |
| --- | --- |

—

“Fondo Interbancario di Tutela dei Depositi”

| — | “Fondo di Garanzia dei Depositanti del Credito Cooperativo” |
| --- | --- |

—

“Fondo di Garanzia dei Depositanti del Credito Cooperativo”

Latvija

| — | “Latvijas Noguldījumu garantiju fonds” |
| --- | --- |

—

“Latvijas Noguldījumu garantiju fonds”

Lihtenšteina

| — | “Einlagensicherungs- und Anlegerentschädigungs-Stiftung SV” |
| --- | --- |

—

“Einlagensicherungs- und Anlegerentschädigungs-Stiftung SV”

Lietuva

| — | “Indėlių ir investicijų draudimas” |
| --- | --- |

—

“Indėlių ir investicijų draudimas”

Luksemburga

| — | “Fond de garantie des Dépôts Luxembourg” |
| --- | --- |

—

“Fond de garantie des Dépôts Luxembourg”

Malta

| — | “Depositor Compensation Scheme” |
| --- | --- |

—

“Depositor Compensation Scheme”

Nīderlande

| — | “De Nederlandsche Bank, Depositogarantiestelsel” |
| --- | --- |

—

“De Nederlandsche Bank, Depositogarantiestelsel”

Norvēģija

| — | “Bankenes sikringsfond” |
| --- | --- |

—

“Bankenes sikringsfond”

Polija

| — | “Bankowy Fundusz Gwarancyjny” |
| --- | --- |

—

“Bankowy Fundusz Gwarancyjny”

Portugāle

| — | “Fundo de Garantia de Depósitos” |
| --- | --- |

—

“Fundo de Garantia de Depósitos”

Rumānija

| — | “Fondul de Garantare a Depozitelor Bancare” |
| --- | --- |

—

“Fondul de Garantare a Depozitelor Bancare”

Slovākija

| — | “Fond ochrany vkladov” |
| --- | --- |

—

“Fond ochrany vkladov”

Slovēnija

| — | “Banka Slovenije” |
| --- | --- |

—

“Banka Slovenije”

Spānija

| — | “Fondo de Garantía de Depósitos de Entidades de Crédito” |
| --- | --- |

—

“Fondo de Garantía de Depósitos de Entidades de Crédito”

Zviedrija

| — | “Riksgälden” |
| --- | --- |

—

“Riksgälden”

Ja oficiāli atzīta NGS, kurā vienība piedalās, šajā sarakstā nav minēta, pārskatā norāda “cita”.

0040

Segto noguldījumu summa

Direktīvas 2014/49/ES 2. panta 1. punkta 5. apakšpunkts un 6. panta 2. punkts

Segto noguldījumu summa saskaņā ar Direktīvas 2014/49/ES 2. panta 1. punkta 5. apakšpunktu un 6. pantu, ko sedz 00030. rindā minētā NGS, izņemot augstas pagaidu bilances vērtības, kā noteikts Direktīvas 2014/49/ES 6. panta 2. punktā.

0050

Institucionālās aizsardzības shēma

Regulas (ES) Nr. 575/2013 113. panta 7. punktu

Institucionālās aizsardzības shēmas (IAS), kurā vienība piedalās, nosaukums, kā minēts Regulas (ES) Nr. 575/2013 113. panta 7. punktā. Ja vienība nepiedalās IAS, neko nenorādīt. Ja vienība piedalās IAS, kas ir arī oficiāli atzīta kā NGS saskaņā ar Direktīvas 2014/49/ES 4. panta 2. punktu, IAS nosaukums ir identisks NGS nosaukumam 030. rindā.

0060

Papildu aizsardzība saskaņā ar līgumisko shēmu

Direktīvas 2014/49/ES 1. panta 3. punkta a) apakšpunkts

Depozītu summas, ko sedz līgumiskā shēma vienībā.

II.7   Kritiski svarīgas funkcijas un pamatdarbības virzieni (galvenās darbības jomas)

II.7.1   Vispārīgas piezīmes

| 28. | Šīs sadaļas četras veidnes sniedz galvenos datus un kvalitatīvos novērtējumus par grupas veikto ekonomisko funkciju ietekmi, aizstājamību un kritisko svarīgumu, tos papildinot ar attiecīgo kritiski svarīgo funkciju sasaistīšanu ar pamatdarbības virzieniem un juridiskajām personām. |
| --- | --- |

28.

| 29. | Konkrētāk, veidnes ir paredzētas tālāk norādītajām tēmām. |
| --- | --- |

29.

| 30. | Veidnē “Z 07.01 – ekonomisko funkciju kritiskā svarīguma novērtējums (FUNC 1)”, pamatojoties uz kvantitatīviem un kvalitatīviem rādītājiem, identificētas kritiski svarīgas un ne tik svarīgas funkcijas, ko grupa veic katrā dalībvalstī, kurā grupa ir aktīva. |
| --- | --- |

30.

| 31. | Veidnē “Z 07.02 – kritiski svarīgo funkciju sasaistīšana pēc juridiskajām personām (FUNC 2)” identificētās kritiski svarīgās funkcijas, sasaistītas ar juridiskajām personām, un izvērtēts, vai katra juridiskā persona tiek uzskatīta par būtisku vai nebūtisku kritiski svarīgās funkcijas veikšanai. |
| --- | --- |

31.

| 32. | Veidnē “Z 07.03 – pamatdarbības virzienu sasaistīšana ar juridiskajām personām (FUNC 3)” sniegts pilnīgs pamatdarbības virzienu saraksts, un tie sasaistīti ar juridiskajām personām. |
| --- | --- |

32.

| 33. | Veidnē “Z 07.04 – kritiski svarīgo funkciju sasaistīšana ar pamatdarbības virzieniem (FUNC 4)” identificētās kritiski svarīgās funkcijas ir sasaistītas ar pamatdarbības virzieniem. |
| --- | --- |

33.

| 34. | Saskaņā ar Direktīvas 2014/59/ES 2. panta 1. punkta 35. apakšpunktu “kritiski svarīgas funkcijas" ir darbības, pakalpojumi vai operācijas, kuru pārtraukšana, iespējams, vienā vai vairākās dalībvalstīs izraisīs reālajai ekonomikai būtisku pakalpojumu sniegšanas traucējumus vai izjauks finanšu stabilitāti kādas iestādes vai grupas lieluma, tirgus daļas, ārējās un iekšējās savstarpējās saiknes, sarežģītības vai pārrobežu darbību dēļ, īpaši ņemot vērā šo darbību, pakalpojumu un operāciju aizstājamību. |
| --- | --- |

34.

| 35. | Saskaņā ar Komisijas Deleģētās regulas (ES) 2016/778 (18) 6. panta 1. punktu funkciju uzskata par kritiski svarīgu, ja tā atbilst abiem turpmāk minētajiem kritērijiem:


  a) | iestāde funkciju nodrošina trešām personām, kas nav saistītas ar iestādi vai grupu; kā arī |
| --- | --- | --- |

35.

a)

iestāde funkciju nodrošina trešām personām, kas nav saistītas ar iestādi vai grupu; kā arī

| b) | minētās funkcijas darbības pēkšņa pārtraukšana, visticamāk, radītu būtisku negatīvu ietekmi trešām pusēm, radītu kaitīgu ietekmi vai apdraudētu tirgus dalībnieku vispārējo uzticēšanos saistībā ar attiecīgās funkcijas sistēmisku nozīmību trešām pusēm un sistēmisku nozīmību iestādei vai grupai, kas nodrošina šo funkciju. |
| --- | --- |

b)

minētās funkcijas darbības pēkšņa pārtraukšana, visticamāk, radītu būtisku negatīvu ietekmi trešām pusēm, radītu kaitīgu ietekmi vai apdraudētu tirgus dalībnieku vispārējo uzticēšanos saistībā ar attiecīgās funkcijas sistēmisku nozīmību trešām pusēm un sistēmisku nozīmību iestādei vai grupai, kas nodrošina šo funkciju.

| 36. | Saskaņā ar Direktīvas 2014/59/ES 2. panta 1. punkta 36. apakšpunktu “pamatdarbības virzieni (galvenās darbības jomas)” ir “darbības jomas un saistītie pakalpojumi, kas ir svarīgs iestādes vai grupas, kuras sastāvā ietilpst iestāde, ienākumu, peļņas vai franšīzes vērtības avots”. |
| --- | --- |

36.

| 37. | Šīs veidnes nolūkā ekonomiskās funkcijas nozīmē turpmāk sniegtajā tabulā norādītās funkcijas. |
| --- | --- |

37.

| 38. | Katrai ekonomisko funkciju kategorijai var izvēlēties ekonomisko funkciju “cita”, ja funkcija nav ietverta pārējās iepriekš noteiktajās funkcijās. |
| --- | --- |

38.

| 39. | 0010.–0070. un 0080.–0150. rindās minētos darījumu partnerus nosaka identiski darījumu partneru sektoriem, kas noteikti FINREP V pielikuma 1. daļas 6. nodaļā. “MVU” ir MVU, kā noteikts FINREP V pielikuma 1. daļas 5. punkta i) apakšpunktā.


  ID | Ekonomiskā funkcija |
| --- | --- | --- |
| Noguldījumi

  Noguldījumu pieņemšana ir noguldījumu pieņemšana no nefinanšu starpniekiem. Tā neietver aizņēmumus no citiem finanšu starpniekiem, kas tiek uzskatīti atsevišķi sadaļā “korporatīvais finansējums”.
  Noguldījumi ietver: i) norēķinu kontus/noguldījumus uz nakti, ii) termiņnoguldījumus un iii) noguldījumus ar brīdinājuma termiņu par izņemšanu, un neietver līgumus par aktīvu pārdošanu ar atpirkšanu.
  Atsauces: FSP norādījumi par kritiski svarīgu funkciju un kritiski svarīgu dalīto pakalpojumu identifikāciju (“Guidance on Identification of Critical Functions and Critical Shared Services”) (2013.g.), 14. lpp.; Regulas (ES) Nr. 1071/2013 II pielikuma 2. daļas 9.1., 9.2. un 9.3. postenis. |
| 1.1. | Mājsaimniecības |
| 1.2. | Nefinanšu sabiedrības (MVU) |
| 1.3. | Nefinanšu sabiedrības (kas nav MVU) |
| 1.4. | Vispārējās valdības |
| 1.5., 1.6., 1.7. | Citi sektori/darījumu partneri (1), (2) un (3) |
| Aizdevumi

  Aizdevumu sniegšana ir līdzekļu piešķiršana nefinanšu darījumu partneriem, piemēram, korporatīvajiem vai privātajiem klientiem. Aizdevumu sniegšana finanšu darījumu partneriem ir atsevišķa darbība un tiek vērtēta sadaļā “korporatīvais finansējums”. Aizdevumi ietver iestāžu turētos parāda instrumentus, taču neietver parāda instrumentus, kas ir vērtspapīri, neatkarīgi no to uzskaites klasifikācijas.
  Atsauces: FSP norādījumi par kritiski svarīgu funkciju un kritiski svarīgu dalīto pakalpojumu identifikāciju (“Guidance on Identification of Critical Functions and Critical Shared Services”) (2013.g.), 17. lpp.; Regulas (ES) Nr. 1071/2013 II pielikuma 2. daļas 2. postenis. |
| 2.1. | Mājsaimniecības – aizdevumi mājas iegādei

  Aizdevumi mājas iegādei ir aizdevumi, kas sniegti mājsaimniecībām, lai ieguldītu pašu lietošanai un nomai paredzētās mājās, tostarp būvēšanā un renovācijā. |
| 2.2. | Mājsaimniecības – citi aizdevumi |
| 2.3. | Nefinanšu sabiedrības – MVU |
| 2.4. | Nefinanšu sabiedrības, kas nav MVU |
| 2.5. | Vispārējās valdības |
| 2.6., 2.7., 2.8. | Citi sektori/darījumu partneri (1), (2) un (3) |
| Maksājumi, skaidra nauda, norēķini, tīrvērte, kontu turēšanas pakalpojumi

  Atsauce: FSP norādījumi par kritiski svarīgu funkciju un kritiski svarīgu dalīto pakalpojumu identifikāciju (“Guidance on Identification of Critical Functions and Critical Shared Services”) (2013.g.), 20. lpp.
  Šajā sadaļā iekļautās ekonomiskās funkcijas ir maksājumu, skaidras naudas, norēķinu, tīrvērtes un kontu turēšanas pakalpojumi, ko kredītiestāde sniedz kā starpnieks starp saviem klientiem vai kā starpnieks starp klientu un vienu vai vairākām attiecīgajām finanšu tirgus infrastruktūrām, vai (netiešas) piekļuves finanšu tirgus infrastruktūrām sniegšana citām bankām. Saskaņā ar FSP norādījumiem par kritiski svarīgu funkciju un kritiski svarīgu dalīto pakalpojumu identifikāciju maksājumu, tīrvērtes un norēķinu funkcija attiecas tikai uz pakalpojumiem, ko bankas sniedz saviem klientiem. Šī kategorija neietver pakalpojumus, ko sniedz (tikai) finanšu tirgus infrastruktūras nodrošinātāji. Šīs veidnes nolūkā finanšu tirgus infrastruktūras ietver maksājumu sistēmas, vērtspapīru norēķinu sistēmas, centrālos vērtspapīru depozitārijus un centrālos darījumu partnerus (un neietver darījumu reģistrus).
  “Maksājumu pakalpojums”, “maksājumu darījums” un “maksājumu sistēma” nozīmē vienu un to pašu, kā attiecīgi definēts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas (ES) 2015/2366 (19) 4. panta 3., 5. un 7. punktā. |
| 3.1. | Maksājumu pakalpojumi monetārām finanšu iestādēm

  Šī rinda ietver maksājumu pakalpojumus, kas sniegti monetārām finanšu iestādēm, izmantojot vai neizmantojot ārējas maksājumu sistēmas. Tie arī ietver korespondentbanku pakalpojumus (ar tiem saistītus maksājumus). Monetārās finanšu iestādes ir visas institucionālās vienības, kas ietvertas apakšsektoros: i) centrālā banka; ii) noguldījumus pieņemošas sabiedrības, izņemot centrālo banku; un iii) naudas tirgus fondi. |
| 3.2. | Maksājumu pakalpojumi nemonetārām finanšu iestādēm

  Maksājumu pakalpojumi, kas sniegti klientiem, izmantojot vai neizmantojot ārējas maksājumu sistēmas. Tas ietver tikai monetāro finanšu iestāžu sektoram nepiederošas fiziskas vai juridiskas personas. No nemonetāru finanšu iestāžu sektora ir izslēgti arī maksājumu pakalpojumu sniedzēji. |
| 3.3. | Skaidras naudas pakalpojumi

  Skaidras naudas pakalpojumu sniegšana klientiem (gan individuālajiem, gan korporatīvajiem, tikai nemonetārām finanšu iestādēm). Minētie pakalpojumi ir naudas izņemšana bankomātos un filiālēs un neietver citus skaidras naudas pakalpojumus (tostarp skaidras naudas pārvadājumus lielajiem mazumtirgotājiem). Tiek iekļauta skaidras naudas izņemšana ar čekiem un filiālēs, izmantojot bankas veidlapas (ja kartes var izmantot kā identifikācijas līdzekļus). |
| 3.4. | Vērtspapīru norēķinu pakalpojumi

  Pakalpojumi, kas klientiem sniegti vērtspapīru darījumu apstiprināšanai, tīrvērtei un norēķiniem, izmantojot vai neizmantojot vērtspapīru norēķinu sistēmas. “Norēķini” ir jebkur noslēgta vērtspapīru darījuma pabeigšana ar mērķi nokārtot minētā darījuma pušu saistības, pārvedot naudu un/vai vērtspapīrus. |
| 3.5. | CDP tīrvērtes pakalpojumi

  Klientiem sniegtie vērtspapīru un atvasināto instrumentu tīrvērtes pakalpojumi. Tie arī ietver netiešas piekļuves nodrošināšanu centrālajam darījumu partnerim (CDP). |
| 3.6. | Turētājbankas pakalpojumi

  Finanšu instrumentu kontu turēšana un administrācija klientiem un pakalpojumi saistībā ar glabāšanu, piemēram, skaidras naudas un nodrošinājuma pārvaldība. |
| 3.7., 3.8., 3.9. | Citi pakalpojumi/darbības/funkcijas (1), (2) un (3) |
| Kapitāla tirgi

  Kapitāla tirgus darbības ir vērtspapīru emitēšana un tirdzniecība, saistītie konsultāciju pakalpojumi un saistītie pakalpojumi, piemēram, specializētie brokera pakalpojumi un tirgus uzturēšana. |
| 4.1. | Tirdzniecības nolūkā turēti atvasinātie finanšu instrumenti (ārpusbiržas)

  Regulas (ES) Nr. 648/2012 2. panta 5. un 7. punkts.
  “Atvasinātais instruments” jeb “atvasināto instrumentu līgums” ir finanšu instruments, kas minēts Direktīvas 2014/65/ES I pielikuma C iedaļas 4. līdz 10. punktā, ko īsteno ar Komisijas Regulas (EK) Nr. 1287/2006 38. un 39. pantu (20).
  “Ārpusbiržas atvasinātais instruments” jeb “ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgums” ir atvasināto instrumentu līgums, kura izpilde nenotiek regulētā tirgū Direktīvas 2014/65/ES 4. panta 1. punkta 21. apakšpunkta nozīmē vai trešās valsts tirgū, ko uzskata par līdzvērtīgu regulētam tirgum saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 648/2012 2.a pantu.
  Uzrādāmā summa ietver tikai atvasinātos instrumentus, kas tirgoti ārpusbiržas tirgū. |
| 4.2. | Tirdzniecības nolūkā turēti atvasinātie finanšu instrumenti (biržas)

  Visi tirdzniecības nolūkā turētie atvasinātie finanšu instrumenti, izņemot ārpusbiržas instrumentus, kas turēti tirdzniecības nolūkā. |
| 4.3. | Sekundārie tirgi/tirdzniecība

  Sekundārais tirgus ir tad, kad ieguldītāji iegādājas un pārdod vērtspapīrus. Šī funkcija ir piemērojama kopējam tirdzniecības portfelim (t. i., pašu kapitālam, korporatīvajam kredītam, valsts kredītam).
  Pārskatā norādītajā summā iekļauj vērtspapīru vērtību, ko nosaka kā tirdzniecībai turēto vērtspapīru kopējo summu. Vērtspapīrus norāda pēc patiesās vērtības pārskata sniegšanas datumā.
  Summa neietver aizdevumus, atvasinātos instrumentus un netirgojamus aktīvus (piem., parādus). |
| 4.4. | Primārie tirgi/riska parakstīšana

  Primārie tirgi ir tirgi, kuros uzņēmumi, valdības un citas grupas biržā emitē jaunus vērtspapīrus, lai iegūtu finansējumu, izmantojot uz parādu vai kapitālu balstītus vērtspapīrus (piem., parastās un priekšrocību akcijas, uzņēmuma obligācijas, parādzīmes, vekseļus, valsts obligācijas). Primāros tirgus vada parakstīšanas grupas. |
| 4.5., 4.6., 4.7. | Citi pakalpojumi/darbības/funkcijas (1), (2) un (3) |
| Korporatīvais finansējums

  Aizdevumu un aizņēmumu darbības korporatīvajos tirgos starp finanšu darījumu partneriem (kredītiestādes un citas finanšu korporācijas). |
| 5.1. | Aizņēmumi

  Aizņēmumi korporatīvajos tirgos no finanšu darījumu partneriem (tostarp izmantojot līgumus par aktīvu pārdošanu ar atpirkšanu, starpbanku aizņēmumus, komerciālus vērtspapīrus, noguldījumu sertifikātus, naudas tirgus fondus, kredītlīnijas, ar aktīviem balstītu komerciālu vērtspapīru un fiduciāros noguldījumus). |
| 5.2. | Atvasinātie instrumenti (aktīvi)

  Visi atvasinātie instrumenti ar finanšu darījumu partneriem, kas turēti bilances aktīvu daļā. Atšķirībā no sadaļas “Kapitāla tirgi”, sadaļā “Korporatīvais finansējums” atvasinātie instrumenti ietver visus atvasināto instrumentu līgumus ar finanšu darījumu partneriem (ne tikai ātrā datorizētā tirdzniecība). |
| 5.3. | Aizdevumi

  Aizdevumi korporatīvajos tirgos finanšu darījumu partneriem (tostarp izmantojot pirkšanas ar atpārdošanu aizdevumus, komerciālus vērtspapīrus, noguldījumu sertifikātus, naudas tirgus fondus, kredītlīnijas, ar aktīviem balstītu komerciālu vērtspapīru, fiduciāros noguldījumus). |
| 5.4. | Atvasinātie instrumenti (saistības)

  Visi atvasinātie instrumenti ar finanšu darījumu partneriem, kas turēti bilances saistību daļā. |
| 5.5., 5.6., 5.7. | Citi produktu veidi (1), (2) un (3)

  Jebkura ekonomiskās funkcijas “korporatīvais finansējums” funkcija, kas nav minēta 5.1.–5.4. punktā. |

39.

ID

Ekonomiskā funkcija

Noguldījumi

Noguldījumu pieņemšana ir noguldījumu pieņemšana no nefinanšu starpniekiem. Tā neietver aizņēmumus no citiem finanšu starpniekiem, kas tiek uzskatīti atsevišķi sadaļā “korporatīvais finansējums”.

Noguldījumi ietver: i) norēķinu kontus/noguldījumus uz nakti, ii) termiņnoguldījumus un iii) noguldījumus ar brīdinājuma termiņu par izņemšanu, un neietver līgumus par aktīvu pārdošanu ar atpirkšanu.

Atsauces: FSP norādījumi par kritiski svarīgu funkciju un kritiski svarīgu dalīto pakalpojumu identifikāciju (“Guidance on Identification of Critical Functions and Critical Shared Services”) (2013.g.), 14. lpp.; Regulas (ES) Nr. 1071/2013 II pielikuma 2. daļas 9.1., 9.2. un 9.3. postenis.

1.1.

Mājsaimniecības

1.2.

Nefinanšu sabiedrības (MVU)

1.3.

Nefinanšu sabiedrības (kas nav MVU)

1.4.

Vispārējās valdības

1.5., 1.6., 1.7.

Citi sektori/darījumu partneri (1), (2) un (3)

Aizdevumi

Aizdevumu sniegšana ir līdzekļu piešķiršana nefinanšu darījumu partneriem, piemēram, korporatīvajiem vai privātajiem klientiem. Aizdevumu sniegšana finanšu darījumu partneriem ir atsevišķa darbība un tiek vērtēta sadaļā “korporatīvais finansējums”. Aizdevumi ietver iestāžu turētos parāda instrumentus, taču neietver parāda instrumentus, kas ir vērtspapīri, neatkarīgi no to uzskaites klasifikācijas.

Atsauces: FSP norādījumi par kritiski svarīgu funkciju un kritiski svarīgu dalīto pakalpojumu identifikāciju (“Guidance on Identification of Critical Functions and Critical Shared Services”) (2013.g.), 17. lpp.; Regulas (ES) Nr. 1071/2013 II pielikuma 2. daļas 2. postenis.

2.1.

Mājsaimniecības – aizdevumi mājas iegādei

Aizdevumi mājas iegādei ir aizdevumi, kas sniegti mājsaimniecībām, lai ieguldītu pašu lietošanai un nomai paredzētās mājās, tostarp būvēšanā un renovācijā.

2.2.

Mājsaimniecības – citi aizdevumi

2.3.

Nefinanšu sabiedrības – MVU

2.4.

Nefinanšu sabiedrības, kas nav MVU

2.5.

Vispārējās valdības

2.6., 2.7., 2.8.

Citi sektori/darījumu partneri (1), (2) un (3)

Maksājumi, skaidra nauda, norēķini, tīrvērte, kontu turēšanas pakalpojumi

Atsauce: FSP norādījumi par kritiski svarīgu funkciju un kritiski svarīgu dalīto pakalpojumu identifikāciju (“Guidance on Identification of Critical Functions and Critical Shared Services”) (2013.g.), 20. lpp.

Šajā sadaļā iekļautās ekonomiskās funkcijas ir maksājumu, skaidras naudas, norēķinu, tīrvērtes un kontu turēšanas pakalpojumi, ko kredītiestāde sniedz kā starpnieks starp saviem klientiem vai kā starpnieks starp klientu un vienu vai vairākām attiecīgajām finanšu tirgus infrastruktūrām, vai (netiešas) piekļuves finanšu tirgus infrastruktūrām sniegšana citām bankām. Saskaņā ar FSP norādījumiem par kritiski svarīgu funkciju un kritiski svarīgu dalīto pakalpojumu identifikāciju maksājumu, tīrvērtes un norēķinu funkcija attiecas tikai uz pakalpojumiem, ko bankas sniedz saviem klientiem. Šī kategorija neietver pakalpojumus, ko sniedz (tikai) finanšu tirgus infrastruktūras nodrošinātāji. Šīs veidnes nolūkā finanšu tirgus infrastruktūras ietver maksājumu sistēmas, vērtspapīru norēķinu sistēmas, centrālos vērtspapīru depozitārijus un centrālos darījumu partnerus (un neietver darījumu reģistrus).

“Maksājumu pakalpojums”, “maksājumu darījums” un “maksājumu sistēma” nozīmē vienu un to pašu, kā attiecīgi definēts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas (ES) 2015/2366 (19) 4. panta 3., 5. un 7. punktā.

3.1.

Maksājumu pakalpojumi monetārām finanšu iestādēm

Šī rinda ietver maksājumu pakalpojumus, kas sniegti monetārām finanšu iestādēm, izmantojot vai neizmantojot ārējas maksājumu sistēmas. Tie arī ietver korespondentbanku pakalpojumus (ar tiem saistītus maksājumus). Monetārās finanšu iestādes ir visas institucionālās vienības, kas ietvertas apakšsektoros: i) centrālā banka; ii) noguldījumus pieņemošas sabiedrības, izņemot centrālo banku; un iii) naudas tirgus fondi.

3.2.

Maksājumu pakalpojumi nemonetārām finanšu iestādēm

Maksājumu pakalpojumi, kas sniegti klientiem, izmantojot vai neizmantojot ārējas maksājumu sistēmas. Tas ietver tikai monetāro finanšu iestāžu sektoram nepiederošas fiziskas vai juridiskas personas. No nemonetāru finanšu iestāžu sektora ir izslēgti arī maksājumu pakalpojumu sniedzēji.

3.3.

Skaidras naudas pakalpojumi

Skaidras naudas pakalpojumu sniegšana klientiem (gan individuālajiem, gan korporatīvajiem, tikai nemonetārām finanšu iestādēm). Minētie pakalpojumi ir naudas izņemšana bankomātos un filiālēs un neietver citus skaidras naudas pakalpojumus (tostarp skaidras naudas pārvadājumus lielajiem mazumtirgotājiem). Tiek iekļauta skaidras naudas izņemšana ar čekiem un filiālēs, izmantojot bankas veidlapas (ja kartes var izmantot kā identifikācijas līdzekļus).

3.4.

Vērtspapīru norēķinu pakalpojumi

Pakalpojumi, kas klientiem sniegti vērtspapīru darījumu apstiprināšanai, tīrvērtei un norēķiniem, izmantojot vai neizmantojot vērtspapīru norēķinu sistēmas. “Norēķini” ir jebkur noslēgta vērtspapīru darījuma pabeigšana ar mērķi nokārtot minētā darījuma pušu saistības, pārvedot naudu un/vai vērtspapīrus.

3.5.

CDP tīrvērtes pakalpojumi

Klientiem sniegtie vērtspapīru un atvasināto instrumentu tīrvērtes pakalpojumi. Tie arī ietver netiešas piekļuves nodrošināšanu centrālajam darījumu partnerim (CDP).

3.6.

Turētājbankas pakalpojumi

Finanšu instrumentu kontu turēšana un administrācija klientiem un pakalpojumi saistībā ar glabāšanu, piemēram, skaidras naudas un nodrošinājuma pārvaldība.

3.7., 3.8., 3.9.

Citi pakalpojumi/darbības/funkcijas (1), (2) un (3)

Kapitāla tirgi

Kapitāla tirgus darbības ir vērtspapīru emitēšana un tirdzniecība, saistītie konsultāciju pakalpojumi un saistītie pakalpojumi, piemēram, specializētie brokera pakalpojumi un tirgus uzturēšana.

4.1.

Tirdzniecības nolūkā turēti atvasinātie finanšu instrumenti (ārpusbiržas)

Regulas (ES) Nr. 648/2012 2. panta 5. un 7. punkts.

“Atvasinātais instruments” jeb “atvasināto instrumentu līgums” ir finanšu instruments, kas minēts Direktīvas 2014/65/ES I pielikuma C iedaļas 4. līdz 10. punktā, ko īsteno ar Komisijas Regulas (EK) Nr. 1287/2006 38. un 39. pantu (20).

“Ārpusbiržas atvasinātais instruments” jeb “ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgums” ir atvasināto instrumentu līgums, kura izpilde nenotiek regulētā tirgū Direktīvas 2014/65/ES 4. panta 1. punkta 21. apakšpunkta nozīmē vai trešās valsts tirgū, ko uzskata par līdzvērtīgu regulētam tirgum saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 648/2012 2.a pantu.

Uzrādāmā summa ietver tikai atvasinātos instrumentus, kas tirgoti ārpusbiržas tirgū.

4.2.

Tirdzniecības nolūkā turēti atvasinātie finanšu instrumenti (biržas)

Visi tirdzniecības nolūkā turētie atvasinātie finanšu instrumenti, izņemot ārpusbiržas instrumentus, kas turēti tirdzniecības nolūkā.

4.3.

Sekundārie tirgi/tirdzniecība

Sekundārais tirgus ir tad, kad ieguldītāji iegādājas un pārdod vērtspapīrus. Šī funkcija ir piemērojama kopējam tirdzniecības portfelim (t. i., pašu kapitālam, korporatīvajam kredītam, valsts kredītam).

Pārskatā norādītajā summā iekļauj vērtspapīru vērtību, ko nosaka kā tirdzniecībai turēto vērtspapīru kopējo summu. Vērtspapīrus norāda pēc patiesās vērtības pārskata sniegšanas datumā.

Summa neietver aizdevumus, atvasinātos instrumentus un netirgojamus aktīvus (piem., parādus).

4.4.

Primārie tirgi/riska parakstīšana

Primārie tirgi ir tirgi, kuros uzņēmumi, valdības un citas grupas biržā emitē jaunus vērtspapīrus, lai iegūtu finansējumu, izmantojot uz parādu vai kapitālu balstītus vērtspapīrus (piem., parastās un priekšrocību akcijas, uzņēmuma obligācijas, parādzīmes, vekseļus, valsts obligācijas). Primāros tirgus vada parakstīšanas grupas.

4.5., 4.6., 4.7.

Citi pakalpojumi/darbības/funkcijas (1), (2) un (3)

Korporatīvais finansējums

Aizdevumu un aizņēmumu darbības korporatīvajos tirgos starp finanšu darījumu partneriem (kredītiestādes un citas finanšu korporācijas).

5.1.

Aizņēmumi

Aizņēmumi korporatīvajos tirgos no finanšu darījumu partneriem (tostarp izmantojot līgumus par aktīvu pārdošanu ar atpirkšanu, starpbanku aizņēmumus, komerciālus vērtspapīrus, noguldījumu sertifikātus, naudas tirgus fondus, kredītlīnijas, ar aktīviem balstītu komerciālu vērtspapīru un fiduciāros noguldījumus).

5.2.

Atvasinātie instrumenti (aktīvi)

Visi atvasinātie instrumenti ar finanšu darījumu partneriem, kas turēti bilances aktīvu daļā. Atšķirībā no sadaļas “Kapitāla tirgi”, sadaļā “Korporatīvais finansējums” atvasinātie instrumenti ietver visus atvasināto instrumentu līgumus ar finanšu darījumu partneriem (ne tikai ātrā datorizētā tirdzniecība).

5.3.

Aizdevumi

Aizdevumi korporatīvajos tirgos finanšu darījumu partneriem (tostarp izmantojot pirkšanas ar atpārdošanu aizdevumus, komerciālus vērtspapīrus, noguldījumu sertifikātus, naudas tirgus fondus, kredītlīnijas, ar aktīviem balstītu komerciālu vērtspapīru, fiduciāros noguldījumus).

5.4.

Atvasinātie instrumenti (saistības)

Visi atvasinātie instrumenti ar finanšu darījumu partneriem, kas turēti bilances saistību daļā.

5.5., 5.6., 5.7.

Citi produktu veidi (1), (2) un (3)

Jebkura ekonomiskās funkcijas “korporatīvais finansējums” funkcija, kas nav minēta 5.1.–5.4. punktā.

II.7.2   Z 07.01 – ekonomisko funkciju kritiskā svarīguma novērtējums (FUNC 1): Norādes par konkrētām pozīcijām

| 40. | Šo veidni iesniedz vienu reizi par katru dalībvalsti (identificēta kā “valsts”), kurā grupa veic darbību. |
| --- | --- |

40.

| 41. | Tā aptver visas ekonomiskās funkcijas, ko jebkura grupas vienība veic attiecīgajā dalībvalstī, neatkarīgi no tā, vai attiecīgā funkcija ir vai nav kritiski svarīga.


  Rindas | Norādījumi |
| --- | --- | --- |
| 0010 – 0380 | Ekonomiskās funkcijas

  Ekonomiskās funkcijas, kā noteikts iepriekš |

41.

Rindas

Norādījumi

0010 – 0380

Ekonomiskās funkcijas

Ekonomiskās funkcijas, kā noteikts iepriekš

| Slejas | Norādījumi |
| --- | --- |
| 0010 | Ekonomiskās funkcijas apraksts

  Ja ekonomiskā funkcija ir “Cita” (funkcijas Nr. 1.5.–1.7., 2.6.–2.8., 3.7.–3.9., 4.5.–4.7., 5.5.– 5.7.), sniedz attiecīgās funkcijas aprakstu. |
| 0020 | Tirgus daļa

  Iestādes vai grupas aplēstā tirgus daļa ekonomiskajai funkcijai attiecīgajā valstī. Kā procentuālā daļa no kopējā tirgus monetāras summas izteiksmē. |
| 0030 | Monetārā summa

  Šīs slejas saturs ir atkarīgs no veiktās ekonomiskās funkcijas.


  1. | Noguldījumi
  Pieņemto noguldījumu tīrā uzskaites vērtība (tostarp uzkrātie procenti).
  Atsauces: FINREP, III un IV pielikums, veidne F 08.01 un V pielikums, 2. daļas 97. punkts. |

Slejas

Norādījumi

0010

Ekonomiskās funkcijas apraksts

Ja ekonomiskā funkcija ir “Cita” (funkcijas Nr. 1.5.–1.7., 2.6.–2.8., 3.7.–3.9., 4.5.–4.7., 5.5.– 5.7.), sniedz attiecīgās funkcijas aprakstu.

0020

Tirgus daļa

Iestādes vai grupas aplēstā tirgus daļa ekonomiskajai funkcijai attiecīgajā valstī. Kā procentuālā daļa no kopējā tirgus monetāras summas izteiksmē.

0030

Monetārā summa

Šīs slejas saturs ir atkarīgs no veiktās ekonomiskās funkcijas.

1.

Noguldījumi

Pieņemto noguldījumu tīrā uzskaites vērtība (tostarp uzkrātie procenti).

Atsauces: FINREP, III un IV pielikums, veidne F 08.01 un V pielikums, 2. daļas 97. punkts.

| 2. | Aizdevumi
  Samazinātas un nesamazinātas vērtības aizdevumu un avansu bruto uzskaites vērtība (tostarp uzkrātie procenti). Vērtspapīru aizdevums tiek uztverts kā gaidāmo turpmāko aizdevumu aplēstā vērtība.
  Atsauces: FINREP, III un IV pielikums, veidne F 04.04.01 un V pielikums, 1. daļas 34. punkta b) apakšpunkts. |
| --- | --- |

2.

Aizdevumi

Samazinātas un nesamazinātas vērtības aizdevumu un avansu bruto uzskaites vērtība (tostarp uzkrātie procenti). Vērtspapīru aizdevums tiek uztverts kā gaidāmo turpmāko aizdevumu aplēstā vērtība.

Atsauces: FINREP, III un IV pielikums, veidne F 04.04.01 un V pielikums, 1. daļas 34. punkta b) apakšpunkts.

| 3. | Maksājumi, skaidra nauda, norēķini, tīrvērte, kontu turēšanas pakalpojumi
  Principā pārskatu iesniedz par ikdienas darījumu vidējo vērtību gada laikā. Ja tā nav pieejama, pārskatā var norādīt vidējo vērtību īsākā posmā (piem., dažos mēnešos).
  Īpaši attiecībā uz dažādām funkcijām apsver tālāk norādītos mērus.


  — | Maksājumu pakalpojumi (3.1. un 3.2.): nosūtīto darījumu vērtība. |
| --- | --- | --- |

3.

Maksājumi, skaidra nauda, norēķini, tīrvērte, kontu turēšanas pakalpojumi

Principā pārskatu iesniedz par ikdienas darījumu vidējo vērtību gada laikā. Ja tā nav pieejama, pārskatā var norādīt vidējo vērtību īsākā posmā (piem., dažos mēnešos).

Īpaši attiecībā uz dažādām funkcijām apsver tālāk norādītos mērus.

—

Maksājumu pakalpojumi (3.1. un 3.2.): nosūtīto darījumu vērtība.

| — | (Atsauces: Direktīvas (ES) 2015/2366 4. panta 5. punkts. ECB/2013/43 (21)) |
| --- | --- |

—

(Atsauces: Direktīvas (ES) 2015/2366 4. panta 5. punkts. ECB/2013/43 (21))

| — | Skaidras naudas pakalpojumi (3.3.): bankomāta darījumu vērtība, kā noteikts ECB/2013/43 7. tabulā, kā arī skaidras naudas izņemšana filiālēs, kā noteikts ECB/2014/15 (22) 4. tabulā. |
| --- | --- |

—

Skaidras naudas pakalpojumi (3.3.): bankomāta darījumu vērtība, kā noteikts ECB/2013/43 7. tabulā, kā arī skaidras naudas izņemšana filiālēs, kā noteikts ECB/2014/15 (22) 4. tabulā.

| — | Vērtspapīru norēķinu pakalpojumi (3.4.): klientu vārdā apstrādāto vērtspapīru darījumu vērtība. Tas ietver darījumus, kas veikti, izmantojot vērtspapīru norēķinu sistēmu, vai darījumus, ko pārskatu sniedzošās iestādes veikušas iekšēji, un “bezmaksas” darījumus. |
| --- | --- |

—

Vērtspapīru norēķinu pakalpojumi (3.4.): klientu vārdā apstrādāto vērtspapīru darījumu vērtība. Tas ietver darījumus, kas veikti, izmantojot vērtspapīru norēķinu sistēmu, vai darījumus, ko pārskatu sniedzošās iestādes veikušas iekšēji, un “bezmaksas” darījumus.

| — | CDP tīrvērtes pakalpojumi (3.5.): pozīcijas (riska darījumi), ko CDP, kurā iestāde piedalās, savu klientu vārdā veic ar iestādi. Norāda vidējo dienas vērtību atklātajām pozīcijām saistībā ar klienta darbību CDP. Ja tā nav pieejama, pārskatā var norādīt vidējās vērtības īsākā posmā (piem., dažos mēnešos). |
| --- | --- |

—

CDP tīrvērtes pakalpojumi (3.5.): pozīcijas (riska darījumi), ko CDP, kurā iestāde piedalās, savu klientu vārdā veic ar iestādi. Norāda vidējo dienas vērtību atklātajām pozīcijām saistībā ar klienta darbību CDP. Ja tā nav pieejama, pārskatā var norādīt vidējās vērtības īsākā posmā (piem., dažos mēnešos).

| — | Kontu turēšanas pakalpojumi (3.6.): glabāšanā esošo aktīvu summa, izmantojot patieso vērtību. Ja patiesā vērtība nav pieejama, drīkst izmantot citu novērtējuma bāzi, tostarp nominālvērtību. Ja iestāde sniedz pakalpojumus tādām sabiedrībām kā kolektīvo ieguldījumu uzņēmumi vai pensiju fondi, attiecīgos aktīvus var uzrādīt tajā vērtībā, kādā tās šos aktīvus uzrāda savā bilancē. Uzrādāmajās summās attiecīgā gadījumā iekļauj uzkrātos procentus.
  (Atsauce: FINREP, III un IV pielikums, veidne F 22.02, 010. sleja) |
| --- | --- |

—

Kontu turēšanas pakalpojumi (3.6.): glabāšanā esošo aktīvu summa, izmantojot patieso vērtību. Ja patiesā vērtība nav pieejama, drīkst izmantot citu novērtējuma bāzi, tostarp nominālvērtību. Ja iestāde sniedz pakalpojumus tādām sabiedrībām kā kolektīvo ieguldījumu uzņēmumi vai pensiju fondi, attiecīgos aktīvus var uzrādīt tajā vērtībā, kādā tās šos aktīvus uzrāda savā bilancē. Uzrādāmajās summās attiecīgā gadījumā iekļauj uzkrātos procentus.

(Atsauce: FINREP, III un IV pielikums, veidne F 22.02, 010. sleja)

| 4. | Kapitāla tirgi
  Nosacītā summa – norādīt tikai atvasinātos instrumentus (4.1.–4.2.): bruto nosacītā summa visiem darījumiem, kas noslēgti, bet vēl nav veikti atsauces datumā.
  Atsauces: FINREP, V pielikums, 2. daļas 133. punkta d) apakšpunkts definīcijai; FINREP, III, IV un V pielikums datiem.


  — | Atvasinātie instrumenti kopā (4.1.–4.2.): veidne F 10.00, 030. sleja, 290. rinda. |
| --- | --- | --- |

4.

Kapitāla tirgi

Nosacītā summa – norādīt tikai atvasinātos instrumentus (4.1.–4.2.): bruto nosacītā summa visiem darījumiem, kas noslēgti, bet vēl nav veikti atsauces datumā.

Atsauces: FINREP, V pielikums, 2. daļas 133. punkta d) apakšpunkts definīcijai; FINREP, III, IV un V pielikums datiem.

—

Atvasinātie instrumenti kopā (4.1.–4.2.): veidne F 10.00, 030. sleja, 290. rinda.

| — | Ārpusbiržas atvasinātie instrumenti (4.1.): veidne F 10.00, 030. sleja, 300. + 310. + 320. rinda. |
| --- | --- |

—

Ārpusbiržas atvasinātie instrumenti (4.1.): veidne F 10.00, 030. sleja, 300. + 310. + 320. rinda.

| — | Sekundārā tirgus darbības (4.3.): uzskaites vērtības aktīvi – uzskaites vērtība, kas jānorāda bilances aktīvu daļā, tostarp uzkrātie procenti [FINREP: V pielikuma 1. daļas 27. punkts] kapitāla vērtspapīru instrumentiem un parāda vērtspapīriem [FINREP: V pielikuma 1. daļas 31. punkts], klasificēti kā “turēti tirdzniecības nolūkā” [FINREP: V pielikuma 1. daļas 15. punkta a) apakšpunkts un 16. punkta a) apakšpunkts]. |
| --- | --- |

—

Sekundārā tirgus darbības (4.3.): uzskaites vērtības aktīvi – uzskaites vērtība, kas jānorāda bilances aktīvu daļā, tostarp uzkrātie procenti [FINREP: V pielikuma 1. daļas 27. punkts] kapitāla vērtspapīru instrumentiem un parāda vērtspapīriem [FINREP: V pielikuma 1. daļas 31. punkts], klasificēti kā “turēti tirdzniecības nolūkā” [FINREP: V pielikuma 1. daļas 15. punkta a) apakšpunkts un 16. punkta a) apakšpunkts].

| — | Atsauce: FINREP: III pielikums, veidne F 04.01, 010. sleja, 010. + 060. + 120. rinda. |
| --- | --- |

—

Atsauce: FINREP: III pielikums, veidne F 04.01, 010. sleja, 010. + 060. + 120. rinda.

| — | Primārie tirgi (4.4.): “Ienākumi no maksām” ir maksas un komisijas nauda, kas saņemtas par iesaisti to vērtspapīru iniciēšanā vai emisijā, kurus nav iniciējusi vai emitējusi attiecīgā iestāde. |
| --- | --- |

—

Primārie tirgi (4.4.): “Ienākumi no maksām” ir maksas un komisijas nauda, kas saņemtas par iesaisti to vērtspapīru iniciēšanā vai emisijā, kurus nav iniciējusi vai emitējusi attiecīgā iestāde.

| — | Atsauce: FINREP: III un IV pielikums, veidne F 22.01, 010. sleja, 030. + 180. rinda. |
| --- | --- |

—

Atsauce: FINREP: III un IV pielikums, veidne F 22.01, 010. sleja, 030. + 180. rinda.

| 5. | Korporatīvais finansējums
  Izmanto bruto uzskaites vērtību, kā noteikts FINREP.
  Atsauces: FINREP: V pielikuma 1. daļas 34. punkts, FINREP: III un IV pielikums, veidnes:


  — | Aizņēmumi (5.1.): veidne F 20.06, 010. seleja, 100. + 110. rinda, visas valstis. |
| --- | --- | --- |

5.

Korporatīvais finansējums

Izmanto bruto uzskaites vērtību, kā noteikts FINREP.

Atsauces: FINREP: V pielikuma 1. daļas 34. punkts, FINREP: III un IV pielikums, veidnes:

—

Aizņēmumi (5.1.): veidne F 20.06, 010. seleja, 100. + 110. rinda, visas valstis.

| — | Atvasinātie instrumenti (aktīvi) (5.2.): veidne F 20.04, 010. sleja, 010. rinda, visas valstis; |
| --- | --- |

—

Atvasinātie instrumenti (aktīvi) (5.2.): veidne F 20.04, 010. sleja, 010. rinda, visas valstis;

| — | Aizdevumi (5.3.): veidne F 20.04, 010. sleja, 170. + 180. rinda, visas valstis; |
| --- | --- |

—

Aizdevumi (5.3.): veidne F 20.04, 010. sleja, 170. + 180. rinda, visas valstis;

| — | Atvasinātie instrumenti (saistības) (5.4.): veidne F 20.06, 010. sleja, 010. rinda, visas valstis. |
| --- | --- |

—

Atvasinātie instrumenti (saistības) (5.4.): veidne F 20.06, 010. sleja, 010. rinda, visas valstis.

0040

Skaitliskais rādītājs

Šīs slejas saturs ir atkarīgs no veiktās ekonomiskās funkcijas.

| 1. | Noguldījumi
  Kopējais klientu skaits, kuri noguldījuši vērtības, kas norādītas monetārā summā. Ja klients izmanto vairākus noguldījumu produktus/kontus, klientu skaita tikai vienreiz. |
| --- | --- |

1.

Noguldījumi

Kopējais klientu skaits, kuri noguldījuši vērtības, kas norādītas monetārā summā. Ja klients izmanto vairākus noguldījumu produktus/kontus, klientu skaita tikai vienreiz.

| 2. | Aizdevumi
  Kopējais klientu skaits. Ja klients izmanto vairākus aizdevumu produktus/kontus, klientu skaita tikai vienreiz. |
| --- | --- |

2.

Aizdevumi

Kopējais klientu skaits. Ja klients izmanto vairākus aizdevumu produktus/kontus, klientu skaita tikai vienreiz.

| 3. | Maksājumi, skaidra nauda, norēķini, tīrvērte, kontu turēšanas pakalpojumi
  Principā pārskatu iesniedz par ikdienas darījumu vidējo vērtību gada laikā. Ja tā nav pieejama, pārskatā var norādīt vidējo vērtību īsākā posmā (piem., dažos mēnešos).
  Īpaši attiecībā uz dažādām funkcijām apsver tālāk norādītos mērus.


  — | Maksājumu pakalpojumi (3.1.–3.2.): veikto darījumu skaits. |
| --- | --- | --- |

3.

Maksājumi, skaidra nauda, norēķini, tīrvērte, kontu turēšanas pakalpojumi

Principā pārskatu iesniedz par ikdienas darījumu vidējo vērtību gada laikā. Ja tā nav pieejama, pārskatā var norādīt vidējo vērtību īsākā posmā (piem., dažos mēnešos).

Īpaši attiecībā uz dažādām funkcijām apsver tālāk norādītos mērus.

—

Maksājumu pakalpojumi (3.1.–3.2.): veikto darījumu skaits.

| — | Atsauces: Direktīvas (ES) 2015/2366 4. panta 5. punkts; ECB/2013/43. |
| --- | --- |

—

Atsauces: Direktīvas (ES) 2015/2366 4. panta 5. punkts; ECB/2013/43.

| — | Skaidras naudas pakalpojumi (3.3.): bankomāta darījumu vērtība, kā noteikts ECB/2013/43 7. tabulā, kā arī skaidras naudas izņemšana filiālēs, kā noteikts ECB/2014/15 4. tabulā. |
| --- | --- |

—

Skaidras naudas pakalpojumi (3.3.): bankomāta darījumu vērtība, kā noteikts ECB/2013/43 7. tabulā, kā arī skaidras naudas izņemšana filiālēs, kā noteikts ECB/2014/15 4. tabulā.

| — | Vērtspapīru norēķinu pakalpojumi (3.4.): klientu vārdā apstrādāto vērtspapīru darījumu skaits. Tas ietver darījumus, kas veikti, izmantojot vērtspapīru norēķinu sistēmu, vai darījumus, ko pārskatu sniedzošā iestāde vai grupa veikusi iekšēji, un “bezmaksas” darījumus. |
| --- | --- |

—

Vērtspapīru norēķinu pakalpojumi (3.4.): klientu vārdā apstrādāto vērtspapīru darījumu skaits. Tas ietver darījumus, kas veikti, izmantojot vērtspapīru norēķinu sistēmu, vai darījumus, ko pārskatu sniedzošā iestāde vai grupa veikusi iekšēji, un “bezmaksas” darījumus.

| 4. | Kapitāla tirgi
  Darījumu partneru vai darījumu skaits. Atvasinātajiem instrumentiem (4.1.–4.2.) un sekundārā tirgus instrumentiem (4.3.) – kopējais darījumu partneru skaits. Primārajiem tirgiem (4.4.) – kopējais parakstīto darījumu skaits. |
| --- | --- |

4.

Kapitāla tirgi

Darījumu partneru vai darījumu skaits. Atvasinātajiem instrumentiem (4.1.–4.2.) un sekundārā tirgus instrumentiem (4.3.) – kopējais darījumu partneru skaits. Primārajiem tirgiem (4.4.) – kopējais parakstīto darījumu skaits.

| 5. | Korporatīvais finansējums
  Kopējais darījumu partneru skaits. Ja darījumu partnerim ir vairāki konti un/vai vairāki darījumi, darījumu partneri skaita tikai vienreiz. |
| --- | --- |

5.

Korporatīvais finansējums

Kopējais darījumu partneru skaits. Ja darījumu partnerim ir vairāki konti un/vai vairāki darījumi, darījumu partneri skaita tikai vienreiz.

0050

Ietekme uz tirgu

Aplēstā ietekme, ko funkcijas pēkšņa pārtraukšana radītu uz trešajām personām, finanšu tirgiem un reālo ekonomiku, ņemot vērā apmēru, tirgus daļu valstī, ārējās un iekšējās savstarpējās saiknes, sarežģītību un iestādes pārrobežu darbības.

Šo novērtējumu izsaka kvalitatīvi kā “augsts (A)”, “vidēji augsts (VA)”, “vidēji zems (VZ)” vai “zems (Z)”.

“A” norāda tad, ja pārtraukšanai ir būtiska ietekme uz valsts tirgu; “VA” – ja ietekme ir ievērojama; “VZ” – ja ietekme ir vērā ņemama, taču ierobežota; un “Z” – ja ietekme ir zema.

0060

Aizstājamība

Deleģētās regulas (ES) 2016/778 6. panta 3. punkts

Funkciju uzskata par aizstājamu, ja to var aizstāt pieņemamā veidā un samērīgā laika posmā, tādējādi novēršot sistēmiskas problēmas reālajā ekonomikā un finanšu tirgos. Ņem vērā, vai ir nodrošināts, ka:

| a) | tirgus struktūru attiecīgajai funkcijai un aizstājējfunkcijas nodrošinātāju pieejamību; |
| --- | --- |

a)

tirgus struktūru attiecīgajai funkcijai un aizstājējfunkcijas nodrošinātāju pieejamību;

| b) | citu pakalpojumu sniedzēju spējas attiecībā uz kapacitāti, funkcijas veikšanas prasības un iespējamos tirgū ienākšanas vai paplašināšanās šķēršļus; |
| --- | --- |

b)

citu pakalpojumu sniedzēju spējas attiecībā uz kapacitāti, funkcijas veikšanas prasības un iespējamos tirgū ienākšanas vai paplašināšanās šķēršļus;

| c) | citu pakalpojumu sniedzēju stimulu uzņemties šādu darbību veikšanu; |
| --- | --- |

c)

citu pakalpojumu sniedzēju stimulu uzņemties šādu darbību veikšanu;

| d) | laiku, kas pakalpojuma lietotājiem nepieciešams, lai pārietu pie jaunā pakalpojumu sniedzēja, un šādas darbības izmaksas, laiku, kas citiem konkurentiem nepieciešams, lai pārņemtu konkrētās funkcijas, un tas, vai ir pietiekami daudz laika, lai novērstu būtisku darbības pārtraukšanu atkarībā no pakalpojuma veida. |
| --- | --- |

d)

laiku, kas pakalpojuma lietotājiem nepieciešams, lai pārietu pie jaunā pakalpojumu sniedzēja, un šādas darbības izmaksas, laiku, kas citiem konkurentiem nepieciešams, lai pārņemtu konkrētās funkcijas, un tas, vai ir pietiekami daudz laika, lai novērstu būtisku darbības pārtraukšanu atkarībā no pakalpojuma veida.

Šo novērtējumu izsaka kvalitatīvi kā “augsts (A)”, “vidēji augsts (VA)”, “vidēji zems (VZ)” vai “zems (Z)”.

“A” norāda, ja cita banka var viegli nodrošināt funkciju ar salīdzināmiem nosacījumiem un samērīgā laika posmā;

“Z” – ja funkciju nevar vienkārši vai ātri aizstāt;

“VA” un “VZ” – pārējos gadījumos, ņemot vērā dažādus aspektus (piem., tirgus daļu, tirgus koncentrāciju, laiku aizstāšanai, kā arī juridiskos šķēršļus un darbības prasības ienākšanai vai izvēršanai).

0070

Kritiski svarīga funkcija

Šajā slejā norāda, vai, ņemot vērā šīs veidnes kvantitatīvos datus un kritiskā svarīguma rādītājus, ekonomiskā funkcija tiek uzskatīta par kritiski svarīgu attiecīgās valsts tirgū.

Norādīt “Jā” vai “Nē”.

II.7.3   Z 07.02 – kritiski svarīgo funkciju sasaistīšana pēc juridiskajām personām (FUNC 2): Norādījumi par konkrētām pozīcijām

| 42. | Šajā veidnē sniedz pārskatu par visu grupu. Veidnē norāda tikai kritiski svarīgās funkcijas, kas kā tādas ir identificētas veidnē {Z 07.01;070} (par dalībvalsti). |
| --- | --- |

42.

| 43. | Šīs veidnes 0010., 0020. un 0040. slejās norādīto vērtību kombinācija veido primāru atslēgu, kurai jābūt unikālai katrā veidnes rindā.


  Slejas | Norādījumi |
| --- | --- | --- |
| 0010 | Valsts

  Valsts, kurā funkcija ir būtiski svarīga, kā norādīts veidnē Z 07.01 (FUNC 1). |
| 0020 | ID

  Kritiski svarīgu funkciju ID, kā noteikts iepriekš II.7.1. nodaļā un minēts veidnē Z 07.01 (FUNC 1). |
| 0030 | Vienības nosaukums

  Kritiski svarīgo funkciju veicošās vienības nosaukums, kā norādīts veidnē Z 01.00 (ORG).
  Ja vairākas vienības veic vienas un tās pašas kritiski svarīgās funkcijas vienā valstī, katru vienību norāda atsevišķā rindā. |
| 0040 | Kods

  Kritiski svarīgo funkciju veicošās vienības kods, kā norādīts veidnē Z 01.00 – organizatoriskā struktūra (ORG). |
| 0050 | Monetārā summa

  Iemaksa monetārā summā, ko juridiskā persona veic monetārajā summā, kā norādīts veidnes Z 07.01 (FUNC 1) 0030. slejā. |

43.

Slejas

Norādījumi

0010

Valsts

Valsts, kurā funkcija ir būtiski svarīga, kā norādīts veidnē Z 07.01 (FUNC 1).

0020

ID

Kritiski svarīgu funkciju ID, kā noteikts iepriekš II.7.1. nodaļā un minēts veidnē Z 07.01 (FUNC 1).

0030

Vienības nosaukums

Kritiski svarīgo funkciju veicošās vienības nosaukums, kā norādīts veidnē Z 01.00 (ORG).

Ja vairākas vienības veic vienas un tās pašas kritiski svarīgās funkcijas vienā valstī, katru vienību norāda atsevišķā rindā.

0040

Kods

Kritiski svarīgo funkciju veicošās vienības kods, kā norādīts veidnē Z 01.00 – organizatoriskā struktūra (ORG).

0050

Monetārā summa

Iemaksa monetārā summā, ko juridiskā persona veic monetārajā summā, kā norādīts veidnes Z 07.01 (FUNC 1) 0030. slejā.

II.7.4   Z 07.03 – pamatdarbības virzienu sasaistīšana ar juridiskajām personām (FUNC 3) Norādījumi par konkrētām pozīcijām

| 44. | Šīs veidnes 0020. un 0040. slejā norādīto vērtību kombinācija veido primāru atslēgu, kurai jābūt unikālai katrā veidnes rindā. |
| --- | --- |

44.

| 45. | Veidnē uzrāda tikai attiecīgās juridiskās personas.


  Slejas | Norādījumi |
| --- | --- | --- |
| 0010 | Pamatdarbības virziens

  Pamatdarbības virzieni (galvenās darbības jomas) saskaņā ar Direktīvas 2014/59/ES 2. panta 1. punkta 36) apakšpunktu un Komisijas Deleģētās regulas (ES) 2016/778 7. pantu. |
| 0020 | Darbības jomas ID

  Unikālais darbības jomas ID, ko izsniedz iestāde. |
| 0030 | Apraksts

  Pamatdarbības virziena apraksts. |
| 0040 | Vienības nosaukums

  Vienības nosaukums, kā norādīts veidnē Z 01.00 (ORG), kas ir vai ir bijusi daļa no pamatdarbības virziena.
  Ja vairākas vienības ir vai ir bijušas daļa no tā paša pamatdarbības virziena, katru vienību norāda atsevišķā rindā. |
| 0050 | Kods

  Vienības kods, kura ir vai ir bijusi daļa no pamatdarbības virziena, kā norādīts veidnē Z 01.00 (ORG). |

45.

Slejas

Norādījumi

0010

Pamatdarbības virziens

Pamatdarbības virzieni (galvenās darbības jomas) saskaņā ar Direktīvas 2014/59/ES 2. panta 1. punkta 36) apakšpunktu un Komisijas Deleģētās regulas (ES) 2016/778 7. pantu.

0020

Darbības jomas ID

Unikālais darbības jomas ID, ko izsniedz iestāde.

0030

Apraksts

Pamatdarbības virziena apraksts.

0040

Vienības nosaukums

Vienības nosaukums, kā norādīts veidnē Z 01.00 (ORG), kas ir vai ir bijusi daļa no pamatdarbības virziena.

Ja vairākas vienības ir vai ir bijušas daļa no tā paša pamatdarbības virziena, katru vienību norāda atsevišķā rindā.

0050

Kods

Vienības kods, kura ir vai ir bijusi daļa no pamatdarbības virziena, kā norādīts veidnē Z 01.00 (ORG).

II.7.5   Z 07.04 – kritiski svarīgo funkciju sasaistīšana ar pamatdarbības virzieniem (FUNC 4): Norādījumi par konkrētām pozīcijām

| 46. | Šīs veidnes 0010., 0020. un 0040. slejās norādīto vērtību kombinācija veido primāru atslēgu, kurai jābūt unikālai katrā veidnes rindā. |
| --- | --- |

46.

| 47. | Šajā veidnē norāda tikai kritiski svarīgas funkcijas, kā minēts veidnē {Z 07.01;0070}.


  Slejas | Norādījumi |
| --- | --- | --- |
| 0010 | Valsts

  Valsts, kurā funkcija ir būtiski svarīga, kā norādīts veidnē Z 07.01 (FUNC 1). |
| 0020 | Funkcijas ID

  Kritiski svarīgu funkciju ID, kā noteikts iepriekš II.7.1. nodaļā un minēts veidnē Z 07.01 (FUNC 1). |
| 0030 | Pamatdarbības virziens

  Pamatdarbības virzieni (galvenās darbības jomas) saskaņā ar Direktīvas 2014/59/ES 2. panta 1. punkta 36) apakšpunktu un Komisijas Deleģētās regulas (ES) 2016/778 (2016. gada 2. februāris) 7. pantu, kā norādīts veidnē Z 07.03 (FUNC 3). |
| 0040 | Darbības jomas ID

  Unikālais darbības jomas ID, ko izsniedz iestāde; tāds pats ID, kā norādīts veidnē Z 07.03 (FUNC 3) |

47.

Slejas

Norādījumi

0010

Valsts

Valsts, kurā funkcija ir būtiski svarīga, kā norādīts veidnē Z 07.01 (FUNC 1).

0020

Funkcijas ID

Kritiski svarīgu funkciju ID, kā noteikts iepriekš II.7.1. nodaļā un minēts veidnē Z 07.01 (FUNC 1).

0030

Pamatdarbības virziens

Pamatdarbības virzieni (galvenās darbības jomas) saskaņā ar Direktīvas 2014/59/ES 2. panta 1. punkta 36) apakšpunktu un Komisijas Deleģētās regulas (ES) 2016/778 (2016. gada 2. februāris) 7. pantu, kā norādīts veidnē Z 07.03 (FUNC 3).

0040

Darbības jomas ID

Unikālais darbības jomas ID, ko izsniedz iestāde; tāds pats ID, kā norādīts veidnē Z 07.03 (FUNC 3)

II.8   Z 08.00 – kritiski svarīgi pakalpojumi (SERV)

II.8.1   Vispārīgie norādījumi

| 48. | Šajā veidnē prasīto informāciju norāda vienu reizi visai grupai, uzskaita kritiski svarīgos pakalpojumus, ko saņēmusi kāda vienība grupā, un sasaista tos ar grupas veiktajām kritiski svarīgajām funkcijām. |
| --- | --- |

48.

| 49. | Kritiski svarīgi pakalpojumi ir pamatā esošās operācijas, darbības un pakalpojumi, ko veic viena (īpaši pakalpojumi) vai vairākas uzņēmuma vienības vai juridiskās personas (kopīgi pakalpojumi) grupas ietvaros un kas ir nepieciešami, lai nodrošinātu vienu vai vairākas kritiski svarīgas funkcijas. Kritiski svarīgus pakalpojumus var sniegt vienības grupā (iekšējs pakalpojums) vai nodot ārpakalpojumā ārējam pakalpojumu sniedzējam (ārējs pakalpojums). Pakalpojumu uzskata par kritiski svarīgu, ja tā pārtraukšana var radīt nopietnu šķērsli vai pilnībā apturēt kritiski svarīgu funkciju veikšanu, jo tas ir cieši saistīts ar kritiski svarīgām funkcijām, ko iestāde veic trešajām personām. |
| --- | --- |

49.

| 50. | Pakalpojumus, ko pilnībā sniedz iekšējai juridiskai personai, šajā veidnē nenorāda. |
| --- | --- |

50.

| 51. | Pakalpojumus, kam nav būtiskas ietekmes uz kritiski svarīgiem pakalpojumiem, šajā veidnē nenorāda. |
| --- | --- |

51.

| 52. | Šīs veidnes 0005., 0010., 0030., 0050., 0070. un 0080. slejā norādīto vērtību kombinācija veido primāru atslēgu, kurai jābūt unikālai katrā veidnes rindā. |
| --- | --- |

52.

II.8.2   Norādījumi par konkrētām pozīcijām

| Slejas | Norādījumi |
| --- | --- |
| 0005 | Identifikators |
| 0010 | Pakalpojuma veids

  Pakalpojuma veids ir kāds no turpmāk minētajiem pakalpojumu veidiem.
  Ja iespējams, norāda apakškategoriju (divciparu identifikācija). Ja nekādas apakškategorijas nav vai neviena apakškategorija pienācīgi neraksturo iestādes sniegto pakalpojumu, norāda galveno kategoriju (viencipara identifikācija).


  1. | Cilvēkresursu atbalsts


  1.1. | personāla administrācija, tostarp līgumu un atalgojumu administrācija |

Slejas

Norādījumi

0005

Identifikators

0010

Pakalpojuma veids

Pakalpojuma veids ir kāds no turpmāk minētajiem pakalpojumu veidiem.

Ja iespējams, norāda apakškategoriju (divciparu identifikācija). Ja nekādas apakškategorijas nav vai neviena apakškategorija pienācīgi neraksturo iestādes sniegto pakalpojumu, norāda galveno kategoriju (viencipara identifikācija).

1.

Cilvēkresursu atbalsts

1.1.

personāla administrācija, tostarp līgumu un atalgojumu administrācija

| 1.2. | iekšējā saziņa |
| --- | --- |

1.2.

iekšējā saziņa

| 2. | Informācijas tehnoloģijas


  2.1. | IT un komunikāciju aparatūra |
| --- | --- | --- |

2.

Informācijas tehnoloģijas

2.1.

IT un komunikāciju aparatūra

| 2.2. | datu glabāšana un apstrāde |
| --- | --- |

2.2.

datu glabāšana un apstrāde

| 2.3. | cita IT infrastruktūra, darbstacijas, telesakari, serveri, datu centri un saistītie pakalpojumi |
| --- | --- |

2.3.

cita IT infrastruktūra, darbstacijas, telesakari, serveri, datu centri un saistītie pakalpojumi

| 2.4. | programmatūras licenču un lietojumprogrammatūras administrācija |
| --- | --- |

2.4.

programmatūras licenču un lietojumprogrammatūras administrācija

| 2.5. | piekļuve ārējiem pakalpojumu sniedzējiem, jo īpaši datu un infrastruktūras nodrošinātājiem |
| --- | --- |

2.5.

piekļuve ārējiem pakalpojumu sniedzējiem, jo īpaši datu un infrastruktūras nodrošinātājiem

| 2.6. | lietojumprogrammu uzturēšana, tostarp lietojumprogrammatūras uzturēšana un saistītās datu plūsmas |
| --- | --- |

2.6.

lietojumprogrammu uzturēšana, tostarp lietojumprogrammatūras uzturēšana un saistītās datu plūsmas

| 2.7. | pārskatu ģenerēšana, iekšējās informācijas plūsmas un datu bāzes |
| --- | --- |

2.7.

pārskatu ģenerēšana, iekšējās informācijas plūsmas un datu bāzes

| 2.8. | lietotāju atbalsts |
| --- | --- |

2.8.

lietotāju atbalsts

| 2.9. | atgūšanās no ārkārtas un katastrofu situācijām |
| --- | --- |

2.9.

atgūšanās no ārkārtas un katastrofu situācijām

| 3. | Darījumu apstrāde, tostarp darījumu juridiskie jautājumi, jo īpaši cīņa pret nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu. |
| --- | --- |

3.

Darījumu apstrāde, tostarp darījumu juridiskie jautājumi, jo īpaši cīņa pret nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu.

| 4. | Nekustamā īpašuma un objektu nodrošināšana un pārvaldība, kā arī saistītie objekti


  4.1. | biroju telpas un glabāšana |
| --- | --- | --- |

4.

Nekustamā īpašuma un objektu nodrošināšana un pārvaldība, kā arī saistītie objekti

4.1.

biroju telpas un glabāšana

| 4.2. | iekšējā objektu pārvaldība |
| --- | --- |

4.2.

iekšējā objektu pārvaldība

| 4.3. | drošība un piekļuves kontrole |
| --- | --- |

4.3.

drošība un piekļuves kontrole

| 4.4. | nekustamā īpašuma portfeļa pārvaldība |
| --- | --- |

4.4.

nekustamā īpašuma portfeļa pārvaldība

| 4.5. | cits – lūgums precizēt |
| --- | --- |

4.5.

cits – lūgums precizēt

| 5. | Juridiskie pakalpojumi un atbilstības nodrošināšanas funkcijas:


  5.1. | uzņēmuma juridiskais atbalsts |
| --- | --- | --- |

5.

Juridiskie pakalpojumi un atbilstības nodrošināšanas funkcijas:

5.1.

uzņēmuma juridiskais atbalsts

| 5.2. | uzņēmējdarbības un darījumu juridiskie pakalpojumi |
| --- | --- |

5.2.

uzņēmējdarbības un darījumu juridiskie pakalpojumi

| 5.3. | atbilstības nodrošināšanas atbalsts |
| --- | --- |

5.3.

atbilstības nodrošināšanas atbalsts

| 6. | Ar finanšu līdzekļiem saistītie pakalpojumi


  6.1. | kases darbības koordinācija, administrācija un pārvaldība |
| --- | --- | --- |

6.

Ar finanšu līdzekļiem saistītie pakalpojumi

6.1.

kases darbības koordinācija, administrācija un pārvaldība

| 6.2. | vienību refinansēšanas koordinācija, administrācija un pārvaldība, tostarp nodrošinājuma pārvaldība |
| --- | --- |

6.2.

vienību refinansēšanas koordinācija, administrācija un pārvaldība, tostarp nodrošinājuma pārvaldība

| 6.3. | pārskatu iesniegšanas funkcija, jo īpaši attiecībā uz regulatīvajiem likviditātes rādītājiem |
| --- | --- |

6.3.

pārskatu iesniegšanas funkcija, jo īpaši attiecībā uz regulatīvajiem likviditātes rādītājiem

| 6.4. | vidēja un ilgtermiņa finansēšanas programmu koordinācija, administrācija un pārvaldība un grupas vienību refinansēšana |
| --- | --- |

6.4.

vidēja un ilgtermiņa finansēšanas programmu koordinācija, administrācija un pārvaldība un grupas vienību refinansēšana

| 6.5. | refinansēšanas koordinācija, administrācija un pārvaldība, jo īpaši īstermiņa jautājumos |
| --- | --- |

6.5.

refinansēšanas koordinācija, administrācija un pārvaldība, jo īpaši īstermiņa jautājumos

| 7. | Tirdzniecība/aktīvu pārvaldība


  7.1. | operāciju apstrāde: tirdzniecības pārņemšana, izstrāde, realizācija, tirdzniecības produktu apkalpošana |
| --- | --- | --- |

7.

Tirdzniecība/aktīvu pārvaldība

7.1.

operāciju apstrāde: tirdzniecības pārņemšana, izstrāde, realizācija, tirdzniecības produktu apkalpošana

| 7.2. | apstiprināšana, norēķini, maksājumi |
| --- | --- |

7.2.

apstiprināšana, norēķini, maksājumi

| 7.3. | pozīciju un darījumu partneru pārvaldība, ievērojot datu pārskatu sniegšanu un darījumu partneru attiecības |
| --- | --- |

7.3.

pozīciju un darījumu partneru pārvaldība, ievērojot datu pārskatu sniegšanu un darījumu partneru attiecības

| 7.4. | pozīciju pārvaldība (risks un saskaņošana) |
| --- | --- |

7.4.

pozīciju pārvaldība (risks un saskaņošana)

| 8. | Riska pārvaldība un novērtēšana


  8.1. | ar centrālās vai darbības jomas vai riska veidu saistīta riska pārvaldība |
| --- | --- | --- |

8.

Riska pārvaldība un novērtēšana

8.1.

ar centrālās vai darbības jomas vai riska veidu saistīta riska pārvaldība

| 8.2. | riska pārskatu sagatavošana |
| --- | --- |

8.2.

riska pārskatu sagatavošana

| 9. | Uzskaite


  9.1. | tiesību aktos paredzēto un regulatīvo pārskatu sniegšana |
| --- | --- | --- |

9.

Uzskaite

9.1.

tiesību aktos paredzēto un regulatīvo pārskatu sniegšana

| 9.2. | novērtēšana, jo īpaši tirgus pozīciju novērtēšana |
| --- | --- |

9.2.

novērtēšana, jo īpaši tirgus pozīciju novērtēšana

| 9.3. | vadības sagatavotie pārskati |
| --- | --- |

9.3.

vadības sagatavotie pārskati

| 10. | Skaidras naudas apstrāde |
| --- | --- |

10.

Skaidras naudas apstrāde

0020-0030

Pakalpojuma saņēmējs

Grupas vienība, kas saņem 0010. slejā norādīto kritiski svarīgo pakalpojumu no citas 0040.–0050. slejā minētas grupas vienības vai ārēja pakalpojumu sniedzēja.

0020

Vienības nosaukums

Jābūt atšķirīgam no 0040. slejā minētā nosaukuma.

0030

Kods

Juridiskās personas unikālais identifikators 0020. slejā, kā norādīts veidnē Z 01.00 (ORG)

Jābūt atšķirīgam no 0050. slejā minētā identifikatora.

0040-0050

Pakalpojumu sniedzējs

Juridiskā persona (iekšēja vai ārēja), kas grupas vienībai sniedz 0010. slejā norādīto kritiski svarīgo pakalpojumu

0040

Vienības nosaukums

Jābūt atšķirīgam no 0020. slejā minētā nosaukuma.

0050

Kods

Juridiskās personas unikālais identifikators 0040. slejā. Atšķiras no 0030. slejā minētā identifikatora.

Ja pakalpojuma sniedzējs ir grupas vienība, kods ir vienāds ar veidnē Z 01.00 (ORG) norādīto.

Ja pakalpojuma sniedzējs nav grupas vienība, attiecīgās vienības kods ir:

| — | iestādēm – burtciparu LEI kods, kurā ir 20 zīmes; |
| --- | --- |

—

iestādēm – burtciparu LEI kods, kurā ir 20 zīmes;

| — | citām vienībām kods ir LEI burtciparu kods, kurā ir 20 zīmes, vai, ja tas nav pieejams, Savienībā piemērojamai vienotai kodifikācijai atbilstošs kods, vai, ja tas nav pieejams, valsts kods. |
| --- | --- |

—

citām vienībām kods ir LEI burtciparu kods, kurā ir 20 zīmes, vai, ja tas nav pieejams, Savienībā piemērojamai vienotai kodifikācijai atbilstošs kods, vai, ja tas nav pieejams, valsts kods.

Kodam jābūt unikālam, un tas veidnēs jāizmanto konsekventi.

0060

Grupas daļa

“Jā” – ja pakalpojumu sniedz grupas vienība (“iekšējs”)

“Nē” – ja pakalpojumu sniedz vienība ārpus grupas (“ārējs”)

0070-0080

Kritiski svarīga funkcija

Kritiski svarīga funkcija, kuras veikšana kritiski svarīga pakalpojuma traucējumu gadījumā tiktu ievērojami sarežģīta vai pilnībā pārtraukta. Tā ir kāda no funkcijām, kas veidnē Z 07.01 (FUNC 1) novērtēta kā kritiski svarīga.

0070

Valsts

Dalībvalsts, kurā funkcija ir būtiski svarīga, kā norādīts veidnē Z 07.01 (FUNC 1).

0080

ID

Kritiski svarīgu funkciju ID, kā noteikts iepriekš II.7.1. nodaļā un minēts veidnē Z 07.01 (FUNC 1).

0090

Aplēstais aizstājamības laiks

Aplēstais laiks, kas nepieciešams, lai attiecībā uz saņemtā pakalpojuma priekšmetu, kvalitāti un izmaksām salīdzināmā mērā aizstātu pakalpojuma sniedzēju ar citu.

Norādīt vienu no šādām vērtībām:

| — | “1 diena – 1 nedēļa”, ja aizstāšanas laiks nav ilgāks par nedēļu; |
| --- | --- |

—

“1 diena – 1 nedēļa”, ja aizstāšanas laiks nav ilgāks par nedēļu;

| — | “1 nedēļa – 1 mēnesis”, ja aizstāšanas laiks ir ilgāks par nedēļu, bet nav ilgāks par mēnesi; |
| --- | --- |

—

“1 nedēļa – 1 mēnesis”, ja aizstāšanas laiks ir ilgāks par nedēļu, bet nav ilgāks par mēnesi;

| — | “1 nedēļa – 6 mēneši”, ja aizstāšanas laiks ir ilgāks par mēnesi, bet nav ilgāks par sešiem mēnešiem; |
| --- | --- |

—

“1 nedēļa – 6 mēneši”, ja aizstāšanas laiks ir ilgāks par mēnesi, bet nav ilgāks par sešiem mēnešiem;

| — | “6 nedēļas – 12 mēneši”, ja aizstāšanas laiks ir ilgāks par sešiem mēnešiem, bet nav ilgāks par gadu; |
| --- | --- |

—

“6 nedēļas – 12 mēneši”, ja aizstāšanas laiks ir ilgāks par sešiem mēnešiem, bet nav ilgāks par gadu;

| — | “vairāk nekā 1 gads”, ja aizstāšanas laiks ir ilgāks par gadu. |
| --- | --- |

—

“vairāk nekā 1 gads”, ja aizstāšanas laiks ir ilgāks par gadu.

0100

Plānotais laiks piekļuvei līgumiem

Plānotais laiks, kas nepieciešams, lai pēc noregulējuma iestādes pieprasījuma iegūtu šādu informāciju par līgumu, ar ko regulē pakalpojumu:

| — | līguma darbības laiks; |
| --- | --- |

—

līguma darbības laiks;

| — | līgumslēdzējas puses (sagatavotāja puse un piegādātājs, kontaktpersonas) un to jurisdikcija; |
| --- | --- |

—

līgumslēdzējas puses (sagatavotāja puse un piegādātājs, kontaktpersonas) un to jurisdikcija;

| — | pakalpojuma raksturs (t. i., īss apraksts par darījuma raksturu starp pusēm, tostarp cenas); |
| --- | --- |

—

pakalpojuma raksturs (t. i., īss apraksts par darījuma raksturu starp pusēm, tostarp cenas);

| — | vai kāds cits ārējs/iekšējs pakalpojuma sniedzējs var sniegt to pašu pakalpojumu (norādīt potenciālos kandidātus); |
| --- | --- |

—

vai kāds cits ārējs/iekšējs pakalpojuma sniedzējs var sniegt to pašu pakalpojumu (norādīt potenciālos kandidātus);

| — | līguma jurisdikcija; |
| --- | --- |

—

līguma jurisdikcija;

| — | atbildīgā nodaļa par galveno līgumā paredzēto operāciju veikšanu; |
| --- | --- |

—

atbildīgā nodaļa par galveno līgumā paredzēto operāciju veikšanu;

| — | galvenās līgumā ietvertās sankcijas maksājumu apturēšanas vai aizkavēšanas gadījumā; |
| --- | --- |

—

galvenās līgumā ietvertās sankcijas maksājumu apturēšanas vai aizkavēšanas gadījumā;

| — | pirmstermiņa pārtraukšanas izraisītāji un atļautais izbeigšanas laiks; |
| --- | --- |

—

pirmstermiņa pārtraukšanas izraisītāji un atļautais izbeigšanas laiks;

| — | darbības atbalsts pēc izbeigšanas; |
| --- | --- |

—

darbības atbalsts pēc izbeigšanas;

| — | kurām kritiski svarīgajām funkcijām un darbības virzieniem tas ir nozīmīgi. |
| --- | --- |

—

kurām kritiski svarīgajām funkcijām un darbības virzieniem tas ir nozīmīgi.

Norādīt vienu no šādām vērtībām:

| — | 1 diena |
| --- | --- |

—

1 diena

| — | 1 diena – 1 nedēļa |
| --- | --- |

—

1 diena – 1 nedēļa

| — | vairāk par 1 nedēļu |
| --- | --- |

—

vairāk par 1 nedēļu

| — | nav līguma, ar ko regulē pakalpojumu |
| --- | --- |

—

nav līguma, ar ko regulē pakalpojumu

0110

Noteicošie tiesību akti

Tās valsts ISO kods, kuras tiesību akti līgumam ir piemērojami.

0120

Noregulējuma apliecinājuma līgums

Atspoguļo novērtējumu par to, vai līgumu varētu turpināt un pārnest noregulējumā.

Novērtējumā cita starpā ņem vērā:

| — | jebkādas klauzulas, kas sniegtu darījuma partnerim tiesības izbeigt līgumu tikai noregulējuma, agrīnas intervences pasākumu vai saistību neizpildes atzīšanas gadījumos, kad nav pildītas kādas citas saistības, kaut arī būtiskie pienākumi joprojām tiek veikti; |
| --- | --- |

—

jebkādas klauzulas, kas sniegtu darījuma partnerim tiesības izbeigt līgumu tikai noregulējuma, agrīnas intervences pasākumu vai saistību neizpildes atzīšanas gadījumos, kad nav pildītas kādas citas saistības, kaut arī būtiskie pienākumi joprojām tiek veikti;

| — | jebkādas klauzulas, kas sniegtu darījuma partnerim tiesības mainīt pakalpojuma vai cenas noteikšanas noteikumus tikai noregulējuma, agrīnas intervences vai saistību neizpildes atzīšanas gadījumos, kad nav pildītas kādas citas saistības, kaut arī būtiskie pienākumi joprojām tiek veikti; |
| --- | --- |

—

jebkādas klauzulas, kas sniegtu darījuma partnerim tiesības mainīt pakalpojuma vai cenas noteikšanas noteikumus tikai noregulējuma, agrīnas intervences vai saistību neizpildes atzīšanas gadījumos, kad nav pildītas kādas citas saistības, kaut arī būtiskie pienākumi joprojām tiek veikti;

| — | noregulējuma iestāžu apturēšanas tiesību atzīšanu līgumā. |
| --- | --- |

—

noregulējuma iestāžu apturēšanas tiesību atzīšanu līgumā.

Norādīt vienu no šādām vērtībām:

| — | “Jā” – ja līgums tiek novērtēts kā noregulējuma apliecinājums |
| --- | --- |

—

“Jā” – ja līgums tiek novērtēts kā noregulējuma apliecinājums

| — | “Nē” – ja līgums netiek novērtēts kā noregulējuma apliecinājums |
| --- | --- |

—

“Nē” – ja līgums netiek novērtēts kā noregulējuma apliecinājums

| — | “Nav novērtēts” – ja nekāds vērtējums nav veikts |
| --- | --- |

—

“Nav novērtēts” – ja nekāds vērtējums nav veikts

II.9   Z 09.00 – finanšu tirgus infrastruktūras pakalpojumi – sniedzēji un lietotāji – sasaistīšana ar kritiski svarīgām funkcijām

II.9.1   Vispārīgas piezīmes

| 53. | Šajā veidnē identificētas tīrvērtes, maksājumu, vērtspapīru norēķinu un kontu turēšanas darbības, funkcijas vai pakalpojumi, kuru pārtraukšana var ievērojami sarežģīt vai pilnībā novērst vienas vai vairāku kritiski svarīgu funkciju veikšanu. |
| --- | --- |

53.

| 54. | Šajā veidnē sniedz vienu pārskatu par visu iestādi vai grupu. |
| --- | --- |

54.

| 55. | Identificē tikai finanšu tirgus infrastruktūras, kuru traucējumi ievērojami sarežģītu vai apturētu kritiski svarīgas funkcijas veikšanu. |
| --- | --- |

55.

| 56. | Šīs veidnes 0020., 0030., 0040., 0070. un 0100. slejā norādīto vērtību kombinācija veido primāru atslēgu, kurai jābūt unikālai katrā veidnes rindā. |
| --- | --- |

56.

II.9.2   Norādījumi par konkrētām pozīcijām

| Slejas | Norādījumi |
| --- | --- |
| 0010-0020 | Lietotājs

  Grupas vienība, kas izmanto maksājumu, kontu turēšanas, norēķinu, tīrvērtes vai darījumu reģistra pakalpojumus, kā norādīts veidnē Z 01.00 – organizatoriskā struktūra (ORG). |
| 0010 | Vienības nosaukums

  Vienības, kas izmanto maksājumu, kontu turēšanas, norēķinu, tīrvērtes vai darījumu reģistra pakalpojumus, kā norādīts veidnē Z 01.00 – organizatoriskā struktūra (ORG), nosaukums.
  Pārskatā norāda tikai vienības, kuras veidnē Z 07.02 ir noteiktas kā tādas, kas veic kritiski svarīgas funkcijas. |
| 0020 | Kods

  Vienības, kas izmanto maksājumu, kontu turēšanas, norēķinu, tīrvērtes vai darījumu reģistra pakalpojumus, kā norādīts veidnē Z 01.00 – organizatoriskā struktūra (ORG), kods. |
| 0030-0040 | Kritiski svarīga funkcija

  Vienības veikta kritiski svarīga funkcija, kuras darbību sarežģītu vai apturētu traucējumi piekļuvē maksājumu, kontu turēšanas, norēķinu, tīrvērtes vai darījumu reģistra pakalpojumiem |
| 0030 | Valsts

  Valsts, kurā funkcija ir būtiski svarīga, kā norādīts veidnē Z 07.01 (FUNC 1). |
| 0040 | ID

  Kritiski svarīgu funkciju ID, kā noteikts iepriekš II.7.1. nodaļā un minēts veidnē Z 07.01 (FUNC 1). |
| 0050-0070 | Finanšu tirgus infrastruktūra (FMI)

  Atsauce: Maksājumu un tirgus infrastruktūru komiteja, Finanšu tirgus infrastruktūru principi
  Daudzpusēja sistēma starp līdzdalīgajām finanšu iestādēm, iekļaujot sistēmas operatoru, ko izmanto reģistrācijas, tīrvērtes vai maksājumu, vērtspapīru un atvasināto instrumentu norēķiniem vai citiem finanšu darījumiem. |
| 0050 | Sistēmas veids

  Norādīt vienu no šādām vērtībām:


  “MS” | Maksājumu sistēma |
| “S) | CVD” – (starptautiskais) centrālais vērtspapīru depozitārijs, tostarp (S)CVD, kas sniedz norēķinu pakalpojumus (iekšēji vai ārpakalpojumā) |
| “VNS” | Vērtspapīru norēķinu sistēma bez kontu turēšanas |
| “CDP–vērtspapīri” | centrālais darījumu partneris vērtspapīru tīrvērtei |
| “CDP–atvasinātie instrumenti” | centrālais darījumu partneris atvasināto instrumentu tīrvērtei |
| “DR” | Darījumu reģistrs |
| “Cits variants” | ja finanšu tirgus infrastruktūras sistēmas veids neatbilst nevienam no iepriekš minētajiem veidiem |
| “NA” | ja kritiski svarīgus maksājumu, tīrvērtes, norēķinu vai kontu turēšanas pakalpojumus sniedz vienība, kas nav iepriekš minēta finanšu tirgus infrastruktūra, piemēram, turētājbankas. |

Slejas

Norādījumi

0010-0020

Lietotājs

Grupas vienība, kas izmanto maksājumu, kontu turēšanas, norēķinu, tīrvērtes vai darījumu reģistra pakalpojumus, kā norādīts veidnē Z 01.00 – organizatoriskā struktūra (ORG).

0010

Vienības nosaukums

Vienības, kas izmanto maksājumu, kontu turēšanas, norēķinu, tīrvērtes vai darījumu reģistra pakalpojumus, kā norādīts veidnē Z 01.00 – organizatoriskā struktūra (ORG), nosaukums.

Pārskatā norāda tikai vienības, kuras veidnē Z 07.02 ir noteiktas kā tādas, kas veic kritiski svarīgas funkcijas.

0020

Kods

Vienības, kas izmanto maksājumu, kontu turēšanas, norēķinu, tīrvērtes vai darījumu reģistra pakalpojumus, kā norādīts veidnē Z 01.00 – organizatoriskā struktūra (ORG), kods.

0030-0040

Kritiski svarīga funkcija

Vienības veikta kritiski svarīga funkcija, kuras darbību sarežģītu vai apturētu traucējumi piekļuvē maksājumu, kontu turēšanas, norēķinu, tīrvērtes vai darījumu reģistra pakalpojumiem

0030

Valsts

Valsts, kurā funkcija ir būtiski svarīga, kā norādīts veidnē Z 07.01 (FUNC 1).

0040

ID

Kritiski svarīgu funkciju ID, kā noteikts iepriekš II.7.1. nodaļā un minēts veidnē Z 07.01 (FUNC 1).

0050-0070

Finanšu tirgus infrastruktūra (FMI)

Atsauce: Maksājumu un tirgus infrastruktūru komiteja, Finanšu tirgus infrastruktūru principi

Daudzpusēja sistēma starp līdzdalīgajām finanšu iestādēm, iekļaujot sistēmas operatoru, ko izmanto reģistrācijas, tīrvērtes vai maksājumu, vērtspapīru un atvasināto instrumentu norēķiniem vai citiem finanšu darījumiem.

0050

Sistēmas veids

Norādīt vienu no šādām vērtībām:

“MS”

Maksājumu sistēma

“S)

CVD” – (starptautiskais) centrālais vērtspapīru depozitārijs, tostarp (S)CVD, kas sniedz norēķinu pakalpojumus (iekšēji vai ārpakalpojumā)

“VNS”

Vērtspapīru norēķinu sistēma bez kontu turēšanas

“CDP–vērtspapīri”

centrālais darījumu partneris vērtspapīru tīrvērtei

“CDP–atvasinātie instrumenti”

centrālais darījumu partneris atvasināto instrumentu tīrvērtei

“DR”

Darījumu reģistrs

“Cits variants”

ja finanšu tirgus infrastruktūras sistēmas veids neatbilst nevienam no iepriekš minētajiem veidiem

“NA”

ja kritiski svarīgus maksājumu, tīrvērtes, norēķinu vai kontu turēšanas pakalpojumus sniedz vienība, kas nav iepriekš minēta finanšu tirgus infrastruktūra, piemēram, turētājbankas.

0060

Nosaukums

Finanšu tirgus infrastruktūras komerciālais nosaukums

Ja 0050. slejā ir norādīta atbilde “NA”, šo sleju atstāj tukšu.

0070

FMI kods

FMI kods. Ja pieejams, kods ir burtciparu LEI kods, kurā ir 20 zīmes. Ja LEI kods nav pieejams, Savienībā piemērojamai vienotai kodifikācijai atbilstošs kods vai, ja tas nav pieejams, valsts kods.

Ja 0050. slejā ir norādīta atbilde “NA”, šo sleju atstāj tukšu.

0080

Līdzdalības veids

Norādīt vienu no šādām vērtībām:

| “Tieša” | tiešas piederības vai tiešas līdzdalības gadījumā |
| --- | --- |
| “Netieša” | netiešas piederības vai netiešas līdzdalības gadījumā |
| “NA” | Ja 0050. slejā norādīta atbilde “NA”. |

“Tieša”

tiešas piederības vai tiešas līdzdalības gadījumā

“Netieša”

netiešas piederības vai netiešas līdzdalības gadījumā

“NA”

Ja 0050. slejā norādīta atbilde “NA”.

0090

Nosaukums

Starpnieka komerciālais nosaukums, ja 0080. slejā norādīta atbilde “Netieša” vai “NA”.

Ja 0080. slejā norādīta atbilde “Tieša”, pārskatā norāda “NA” (“nepiemēro”).

Starpnieks var būt vai nu daļa no grupas, kurai pieder pārskatu sniedzošā vienība, vai cita kredītiestāde, kas nav saistīta ar attiecīgo grupu.

Starpnieks var būt uzņēmums, kas sniedz tīrvērtes, maksājumu, vērtspapīru norēķinu un/vai kontu turēšanas pakalpojumus citiem uzņēmumiem (jo īpaši gadījumā, ja 0050. slejā norādīta atbilde “NA”); tas var būt tiešs loceklis vienā vai vairākās FMI un sniedz netiešu piekļuvi šādas FMI piedāvātajiem pakalpojumiem (jo īpaši gadījumā, ja 0080. slejā norādīta atbilde “Netieša”).

0100

Kods

Starpnieka kods. Ja pieejams, kods ir burtciparu LEI kods, kurā ir 20 zīmes. Ja LEI kods nav pieejams, Savienībā piemērojamai vienotai kodifikācijai atbilstošs kods vai, ja tas nav pieejams, valsts kods.

Ja 0090. slejā norādīta atbilde “Tieša”, pārskatā norāda “NA” (“nepiemēro”).

0110

Pakalpojuma apraksts

Pakalpojuma apraksts, ja sistēmas veids, kas norādīts 050. slejā, ir “Cits” vai “NA”.

0120

Piemērojamie tiesību akti

Tās valsts ISO 3166-1 alfa 2 identifikācija, kuras tiesību aktus piemēro piekļuvei FMI.

Tiešas piederības vai tiešas līdzdalības gadījumā jānorāda tiesību akti, kas piemērojami līgumam starp finanšu tirgus infrastruktūru un lietotāju. Netiešas piederības vai netiešas līdzdalības gadījumā jānorāda tiesību akti, kas piemērojami līgumam starp pārstāvošo iestādi un lietotāju.

II.10   Kritiski svarīgas informācijas sistēmas

II.10.1   Vispārīgas piezīmes

| 57. | Šī sadaļa ietver šādas veidnes:


  a) | Z 10.01 – kritiski svarīga informācijas sistēmas (vispārīga informācija) (CIS 1), kurā nosauktas visas kritiski svarīgās informācijas sistēmas grupā; |
| --- | --- | --- |

57.

a)

Z 10.01 – kritiski svarīga informācijas sistēmas (vispārīga informācija) (CIS 1), kurā nosauktas visas kritiski svarīgās informācijas sistēmas grupā;

| b) | Z 10.02 – informācijas sistēmu sasaistīšana (CIS 2), kurā kritiski svarīgas informācijas sistēmas sasaistītas ar lietotāju vienībām grupā un kritiski svarīgām funkcijām. |
| --- | --- |

b)

Z 10.02 – informācijas sistēmu sasaistīšana (CIS 2), kurā kritiski svarīgas informācijas sistēmas sasaistītas ar lietotāju vienībām grupā un kritiski svarīgām funkcijām.

| 58. | Kritiski svarīga informācijas sistēma (CIS) ir IT lietojumprogramma vai programmatūra, kas atbalsta kritiski svarīgu pakalpojumu un kuras traucējumi ievērojami sarežģītu vai apturētu kritiski svarīgas funkcijas veikšanu. |
| --- | --- |

58.

| 59. | Šajās veidnēs sniedz pārskatu par visu grupu. |
| --- | --- |

59.

II.10.2   Z 10.01 – kritiski svarīgas informācijas sistēmas (vispārīga informācija) (CIS 1) Norādījumi par konkrētām pozīcijām

| 60. | Šīs veidnes 0010. slejā norādītā vērtība veido primāru atslēgu, kurai jābūt unikālai katrā veidnes rindā.


  Slejas | Norādījumi |
| --- | --- | --- |
| 0010 – 0040 | Kritiski svarīga informācijas sistēma |
| 0010 | Sistēmas identifikācijas kods

  Sistēmas identifikācijas kods ir iestādes noteikts akronīms, kas nepārprotami identificē kritiski svarīgu informācijas sistēmu.
  Šis kods ir rindas identifikators, un tas ir unikāls katrai veidnes rindai. |
| 0020 | Sistēmas nosaukums

  Sistēmas komerciālais vai iekšējais nosaukums. |
| 0030 | Sistēmas veids

  Norādīt vienu no šādām vērtībām:


  — | “Pielāgota programmatūra uzņēmējdarbības atbalstam”
  Lietojumprogrammas, kas ir izstrādātas saskaņā ar detalizētām uzņēmējdarbības specifikācijām. Tā var būt izstrādāta iekšēji vai izmantojot ārējus darbuzņēmējus, taču vienmēr uzņēmējdarbības atbalsta nolūkā. |

60.

Slejas

Norādījumi

0010 – 0040

Kritiski svarīga informācijas sistēma

0010

Sistēmas identifikācijas kods

Sistēmas identifikācijas kods ir iestādes noteikts akronīms, kas nepārprotami identificē kritiski svarīgu informācijas sistēmu.

Šis kods ir rindas identifikators, un tas ir unikāls katrai veidnes rindai.

0020

Sistēmas nosaukums

Sistēmas komerciālais vai iekšējais nosaukums.

0030

Sistēmas veids

Norādīt vienu no šādām vērtībām:

—

“Pielāgota programmatūra uzņēmējdarbības atbalstam”

Lietojumprogrammas, kas ir izstrādātas saskaņā ar detalizētām uzņēmējdarbības specifikācijām. Tā var būt izstrādāta iekšēji vai izmantojot ārējus darbuzņēmējus, taču vienmēr uzņēmējdarbības atbalsta nolūkā.

| — | “Programmatūra iegādāta tāda, kāda tā ir”
  Tirgū iegādātas lietojumprogrammas, ko parasti pārdod vai licencē pārdevējs un kas nav mainītas attiecībā uz īpašiem pielāgojumiem organizācijas darbībai. Šajā kategorijā ir iekļautas lietojumprogrammas, kam piemēroti standarta konfigurācijas mehānismi. |
| --- | --- |

—

“Programmatūra iegādāta tāda, kāda tā ir”

Tirgū iegādātas lietojumprogrammas, ko parasti pārdod vai licencē pārdevējs un kas nav mainītas attiecībā uz īpašiem pielāgojumiem organizācijas darbībai. Šajā kategorijā ir iekļautas lietojumprogrammas, kam piemēroti standarta konfigurācijas mehānismi.

| — | “Programmatūra iegādāta ar pielāgotām izmaiņām”
  Lietojumprogrammas iegādātas tirgū, taču pārdevējs (vai tāpārstāvis) ir radījis īpašu versiju attiecīgās instalēšanas situācijai. Šādu konkrēto versiju raksturo izmaiņas lietojumprogrammas darbībā, jaunas funkcijas vai nestandarta spraudņu iekļaušana, kas izstrādāti atbilstoši organizācijas darbībai. |
| --- | --- |

—

“Programmatūra iegādāta ar pielāgotām izmaiņām”

Lietojumprogrammas iegādātas tirgū, taču pārdevējs (vai tāpārstāvis) ir radījis īpašu versiju attiecīgās instalēšanas situācijai. Šādu konkrēto versiju raksturo izmaiņas lietojumprogrammas darbībā, jaunas funkcijas vai nestandarta spraudņu iekļaušana, kas izstrādāti atbilstoši organizācijas darbībai.

| — | “Lietojumprogramma/ārējs portāls”
  Trešo personu – parasti partneru – nodrošināti ārējie portāli vai lietojumprogrammas, lai piekļūtu viņu piedāvātajiem pakalpojumiem. Parasti tie ir ārpus organizācijas informācijas sistēmu pārvaldības tvēruma un tos instalē, uztur un pārvalda pats partneris. Šādas lietojumprogrammas bieži ir portālu formā (kas pieejami, izmantojot internetu vai privātus tīklus) un, lai arī tās ir ārpus organizācijas informācijas sistēmu pārvaldības tvēruma, ir nozīmīgas (vai kritiski svarīgas) dažām darbības funkcijām. |
| --- | --- |

—

“Lietojumprogramma/ārējs portāls”

Trešo personu – parasti partneru – nodrošināti ārējie portāli vai lietojumprogrammas, lai piekļūtu viņu piedāvātajiem pakalpojumiem. Parasti tie ir ārpus organizācijas informācijas sistēmu pārvaldības tvēruma un tos instalē, uztur un pārvalda pats partneris. Šādas lietojumprogrammas bieži ir portālu formā (kas pieejami, izmantojot internetu vai privātus tīklus) un, lai arī tās ir ārpus organizācijas informācijas sistēmu pārvaldības tvēruma, ir nozīmīgas (vai kritiski svarīgas) dažām darbības funkcijām.

0040

Apraksts

Informācijas sistēmas galvenā mērķa apraksts uzņēmējdarbības kontekstā.

0050 – 0060

Par sistēmu atbildīgā grupas vienība

0050

Vienības nosaukums

Juridiskās personas, kas grupā atbildīga par sistēmu, nosaukums.

Tā ir vienība, kas atbildīga par informācijas sistēmas kopējo iepirkumu, attīstību, integrāciju, modificēšanu, darbību, uzturēšanu un norakstīšanu un ir būtiski noteicoša sistēmas dizaina specifikāciju izstrādē, lai nodrošinātu drošību un lietotāja darbības vajadzību dokumentēšanu, testēšanu un īstenošanu.

0060

Kods

Juridiskās personas, kas grupā atbildīga par sistēmu, kods, kā norādīts veidnē Z 01.00 – organizatoriskā struktūra (ORG).

II.10.3   Z 10-02 – informācijas sistēmu sasaistīšana (CIS 2): Norādījumi par konkrētām pozīcijām

| 61. | Šīs veidnes 0010., 0030., 0040., 0050. un 0060. slejā norādīto vērtību kombinācija veido primāru atslēgu, kurai jābūt unikālai katrā veidnes rindā.


  Slejas | Norādījumi |
| --- | --- | --- |
| 0010 | Sistēmas identifikācijas kods

  Informācijas sistēmas identifikācijas kods, kā norādīts veidnes Z 10.01 (CIS 1) 010. slejā. |
| 0020-0030 | Sistēmu lietojošā grupas vienība

  Vienība, kas grupā izmanto sistēmu (“lietotājs”). Vairāku lietotāju gadījumā par katru tās pašas informācijas sistēmas lietotāju uzrāda atsevišķu rindu. |
| 0020 | Vienības nosaukums

  Lietotāja vienības nosaukums, kā norādīts veidnē Z 01.00 (ORG). |
| 0030 | Kods

  Lietotāja vienības kods, kā norādīts veidnē Z 01.00 (ORG). |
| 0040 | Kritiski svarīgs pakalpojums

  Kritiski svarīga pakalpojuma, ko sistēma atbalsta, identifikators, kā norādīts veidnē Z 08.00 (0005. sleja). Kritiski svarīgais pakalpojums pats par sevi var būt IT pakalpojums vai cita veida pakalpojums, ko informācijas sistēma atbalsta (piemēram, darījumu apstrāde). |
| 0050-0060 | Kritiski svarīga funkcija

  Kritiski svarīga funkcija, kas tiktu ievērojami sarežģīta vai pilnībā apturēta informācijas sistēmas atbalstīto pakalpojumu traucējumu gadījumā. Vairāku kritiski svarīgu funkciju gadījumā tai pašai informācijas sistēmai pārskatu iesniedz vairākās rindās. |
| 0050 | Valsts

  Valsts, kurā funkcija ir būtiski svarīga, kā norādīts veidnē Z 07.01 (FUNC 1). |
| 0060 | ID

  Kritiski svarīgu funkciju ID, kā noteikts iepriekš II.7.1. nodaļā un minēts veidnē Z 07.01 (FUNC 1). |

61.

Slejas

Norādījumi

0010

Sistēmas identifikācijas kods

Informācijas sistēmas identifikācijas kods, kā norādīts veidnes Z 10.01 (CIS 1) 010. slejā.

0020-0030

Sistēmu lietojošā grupas vienība

Vienība, kas grupā izmanto sistēmu (“lietotājs”). Vairāku lietotāju gadījumā par katru tās pašas informācijas sistēmas lietotāju uzrāda atsevišķu rindu.

0020

Vienības nosaukums

Lietotāja vienības nosaukums, kā norādīts veidnē Z 01.00 (ORG).

0030

Kods

Lietotāja vienības kods, kā norādīts veidnē Z 01.00 (ORG).

0040

Kritiski svarīgs pakalpojums

Kritiski svarīga pakalpojuma, ko sistēma atbalsta, identifikators, kā norādīts veidnē Z 08.00 (0005. sleja). Kritiski svarīgais pakalpojums pats par sevi var būt IT pakalpojums vai cita veida pakalpojums, ko informācijas sistēma atbalsta (piemēram, darījumu apstrāde).

0050-0060

Kritiski svarīga funkcija

Kritiski svarīga funkcija, kas tiktu ievērojami sarežģīta vai pilnībā apturēta informācijas sistēmas atbalstīto pakalpojumu traucējumu gadījumā. Vairāku kritiski svarīgu funkciju gadījumā tai pašai informācijas sistēmai pārskatu iesniedz vairākās rindās.

0050

Valsts

Valsts, kurā funkcija ir būtiski svarīga, kā norādīts veidnē Z 07.01 (FUNC 1).

0060

ID

Kritiski svarīgu funkciju ID, kā noteikts iepriekš II.7.1. nodaļā un minēts veidnē Z 07.01 (FUNC 1).

---

(1)  Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2021/451 (2020. gada 17. decembris), ar ko nosaka īstenošanas tehniskos standartus Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 575/2013 piemērošanai attiecībā uz iestāžu sniegtajiem uzraudzības pārskatiem un atceļ Īstenošanas regulu (ES) Nr. 680/2014 (OV L 97, 19.3.2021., 1. – 1955. lpp.).

1

(2)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1606/2002 (2002. gada 19. jūlijs) par starptautisko grāmatvedības standartu piemērošanu (OV L 243, 11.9.2002., 1. lpp.).

2

(3)  Papildu informācija pieejama šādā tīmekļa vietnē: www.leiroc.org.

3

(4)  Padomes Direktīva 86/635/EEK (1986. gada 8. decembris) par banku un citu finanšu iestāžu gada pārskatiem un konsolidētajiem pārskatiem (OV L 372, 31.12.1986., 1. lpp.).

4

(5)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 575/2013 (2013. gada 26. jūnijs) par prudenciālajām prasībām attiecībā uz kredītiestādēm un ieguldījumu brokeru sabiedrībām, un ar ko groza Regulu (ES) Nr. 648/2012 (OV L 176, 27.6.2013., 1. lpp.).

5

(6)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2013/36/ES (2013. gada 26. jūnijs) par piekļuvi kredītiestāžu darbībai un kredītiestāžu un ieguldījumu brokeru sabiedrību prudenciālo uzraudzību, ar ko groza Direktīvu 2002/87/EK un atceļ Direktīvas 2006/48/EK un 2006/49/EK (OV L 176, 27.6.2013., 338. lpp.).

6

(7)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 25. novembra Direktīva 2009/138/EK par uzņēmējdarbības uzsākšanu un veikšanu apdrošināšanas un pārapdrošināšanas jomā (Maksātspēja II) (OV L 335, 17.12.2009., 1. lpp.).

7

(8)  Komisijas Ieteikums (2003. gada 6. maijs) par mikrouzņēmumu, mazo un vidējo uzņēmumu definīciju (OV L 124, 20.5.2003., 36. lpp.).

8

(9)  Eiropas Centrālās bankas Regula (ES) 2021/379 par kredītiestāžu un monetāro finanšu iestāžu sektora bilances posteņiem (pārstrādāta redakcija) (OV L 73, 3.3.2021., 16. – 85. lpp.).

9

(10)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2014/65/ES (2014. gada 15. maijs) par finanšu instrumentu tirgiem un ar ko groza Direktīvu 2002/92/ES un Direktīvu 2011/61/ES (OV L 173, 12.6.2014., 349. lpp.).

10

(11)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2014/59/ES (2014. gada 15. maijs), ar ko izveido kredītiestāžu un ieguldījumu brokeru sabiedrību atveseļošanas un noregulējuma režīmu un groza Padomes Direktīvu 82/891/EEK un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2001/24/EK, 2002/47/EK, 2004/25/EK, 2005/56/EK, 2007/36/EK, 2011/35/ES, 2012/30/ES un 2013/36/ES, un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1093/2010 un (ES) Nr. 648/2012 (OV L 173, 12.6.2014., 190. lpp.).

11

(12)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2014/49/ES (2014. gada 16. aprīlis) par noguldījumu garantiju sistēmām Dokuments attiecas uz EEZ (OV L 173, 12.6.2014., 149. lpp.).

12

(13)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2009/65/EK (2009. gada 13. jūlijs) par normatīvo un administratīvo aktu koordināciju attiecībā uz pārvedamu vērtspapīru kolektīvo ieguldījumu uzņēmumiem (PVKIU) (OV L 302, 17.11.2009., 32. lpp.).

13

(14)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2011/61/ES (2011. gada 8. jūnijs) par alternatīvo ieguldījumu fondu pārvaldniekiem un par grozījumiem Direktīvā 2003/41/EK, Direktīvā 2009/65/EK, Regulā (EK) Nr. 1060/2009 un Regulā (ES) Nr. 1095/2010 (OV L 174, 1.7.2011., 1. lpp.).

14

(15)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 98/26/EK (1998. gada 19. maijs) par norēķinu galīgumu maksājumu un vērtspapīru norēķinu sistēmās (OV L 166, 11.6.1998., 45. lpp.).

15

(16)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 4. jūlija Regula (ES) Nr. 648/2012 par ārpusbiržas atvasinātajiem instrumentiem, centrālajiem darījumu partneriem un darījumu reģistriem (OV L 201, 27.7.2012., 1. lpp.).

16

(17)  Komisijas Deleģētā regula (ES) 2016/1401 (2016. gada 23. maijs), ar ko attiecībā uz regulatīviem tehniskiem standartiem par metodēm un principiem tādu saistību vērtēšanai, kas izriet no atvasinātajiem instrumentiem, papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2014/59/ES, ar ko izveido kredītiestāžu un ieguldījumu brokeru sabiedrību atveseļošanas un noregulējuma režīmu (OV L 228, 23.8.2016., 7. lpp.).

17

(18)  Komisijas 2016. gada 2. februāra Deleģētā regula (ES) 2016/778, ar ko papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2014/59/ES attiecībā uz apstākļiem un nosacījumiem, saskaņā ar kuriem pilnībā vai daļēji var atlikt ārkārtas ex post maksājumus, un par kritērijiem darbību, pakalpojumu un operāciju noteikšanai attiecībā uz kritiski svarīgajām funkcijām un darbības jomu un saistīto pakalpojumu noteikšanu attiecībā uz galvenajām darbības jomām (OV L 131, 20.5.2016., 41. lpp.).

18

(19)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2015/2366 (2015. gada 25. novembris) par maksājumu pakalpojumiem iekšējā tirgū, ar ko groza Direktīvas 2002/65/EK, 2009/110/EK un 2013/36/ES un Regulu (ES) Nr. 1093/2010 un atceļ Direktīvu 2007/64/EK (OV L 337, 23.12.2015., 35. lpp.).

19

(20)  Komisijas Regula (EK) Nr. 1287/2006 (2006. gada 10. augusts), ar ko īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2004/39/EK attiecībā uz ieguldījumu sabiedrību pienākumu vest uzskaiti, darījumu pārskatu sniegšanu, tirgus pārskatāmību, finanšu instrumentu pielaidi tirdzniecībai un šajā direktīvā definētajiem terminiem (OV L 241, 2.9.2006., 1. lpp.).

20

(21)  Eiropas Centrālās bankas Regula (ES) Nr. 1409/2013 (2013. gada 28. novembris) par maksājumu statistiku (OV L 352, 24.12.2013., 18. – 44. lpp.).

21

(22)  Eiropas Centrālās bankas Pamatnostādne (2014. gada 4. aprīlis) par monetāro un finanšu statistiku (ECB/2014/15) (OV L 340, 26.11.2014., 1. – 209. lpp.).

22

---

LĒMUMI

| 4.3.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 69/105 |
| --- | --- | --- | --- |

4.3.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 69/105

---

PADOMES LĒMUMS (ES) 2022/366

(2022. gada 3. marts)

par to, lai daļēji apturētu Nolīguma starp Eiropas Savienību un Vanuatu Republiku par īstermiņa uzturēšanās vīzu režīma atcelšanu piemērošanu

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 77. panta 2. punkta a) apakšpunktu saistībā ar 218. panta 9. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

tā kā:

| (1) | Nolīgums starp Eiropas Savienību un Vanuatu Republiku par īstermiņa uzturēšanās vīzu režīma atcelšanu (1) (“nolīgums”) tika parakstīts 2015. gada 28. maijā un tika noslēgts 2016. gada 12. februārī ar Padomes Lēmumu (ES) 2016/272 (2). Nolīgums veicina ceļošanu uz Savienību Vanuatu pilsoņiem un ceļošanu uz Vanuatu Savienības pilsoņiem. |
| --- | --- |

(1)

Nolīgums starp Eiropas Savienību un Vanuatu Republiku par īstermiņa uzturēšanās vīzu režīma atcelšanu (1) (“nolīgums”) tika parakstīts 2015. gada 28. maijā un tika noslēgts 2016. gada 12. februārī ar Padomes Lēmumu (ES) 2016/272 (2). Nolīgums veicina ceļošanu uz Savienību Vanuatu pilsoņiem un ceļošanu uz Vanuatu Savienības pilsoņiem.

| (2) | Nolīguma pamatā ir līgumslēdzēju pušu kopīgā vēlme mudināt veidot tiešus personiskus kontaktus, veicināt tūrismu un stimulēt uzņēmējdarbību starp Savienību un Vanuatu. |
| --- | --- |

(2)

Nolīguma pamatā ir līgumslēdzēju pušu kopīgā vēlme mudināt veidot tiešus personiskus kontaktus, veicināt tūrismu un stimulēt uzņēmējdarbību starp Savienību un Vanuatu.

| (3) | Saskaņā ar nolīguma 8. panta 4. punktu katra līgumslēdzēja puse var pilnībā vai daļēji apturēt nolīguma piemērošanu, jo īpaši sabiedriskās kārtības un valsts drošības aizsardzības apsvērumu dēļ. Lēmums par apturēšanu jāpaziņo otrai līgumslēdzējai pusei ne vēlāk kā 2 mēnešus pirms šā lēmuma plānotās stāšanās spēkā. Ja apturēšanas iemesli vairs nepastāv, līgumslēdzējas pusei, kas apturējusi nolīguma piemērošanu, ir nekavējoties jāinformē otra līgumslēdzēja puse un jāatceļ apturēšana. |
| --- | --- |

(3)

Saskaņā ar nolīguma 8. panta 4. punktu katra līgumslēdzēja puse var pilnībā vai daļēji apturēt nolīguma piemērošanu, jo īpaši sabiedriskās kārtības un valsts drošības aizsardzības apsvērumu dēļ. Lēmums par apturēšanu jāpaziņo otrai līgumslēdzējai pusei ne vēlāk kā 2 mēnešus pirms šā lēmuma plānotās stāšanās spēkā. Ja apturēšanas iemesli vairs nepastāv, līgumslēdzējas pusei, kas apturējusi nolīguma piemērošanu, ir nekavējoties jāinformē otra līgumslēdzēja puse un jāatceļ apturēšana.

| (4) | Vanuatu īsteno ieguldītājiem paredzētas pilsonības shēmas, saskaņā ar kurām tā ir piešķīrusi Vanuatu pilsonību citu valstu valstspiederīgajiem, kuri iepriekš nav bijuši saistīti ar Vanuatu, un pieņēmusi pozitīvu lēmumu par lielāko daļu pieteikumu. Pamatojoties uz Vanuatu Pasu biroja 2021. gada 14. jūnijā sniegto informāciju, līdz 2021. gada martam Vanuatu, īstenojot šādas shēmas, bija izsniegusi vairāk nekā 10 500 pasu, turklāt noraidīto pieteikumu īpatsvars bijis ārkārtīgi mazs. Tas rada šaubas par Vanuatu iestāžu veiktās drošības pārbaudes un uzticamības pārbaudes uzticamību. |
| --- | --- |

(4)

Vanuatu īsteno ieguldītājiem paredzētas pilsonības shēmas, saskaņā ar kurām tā ir piešķīrusi Vanuatu pilsonību citu valstu valstspiederīgajiem, kuri iepriekš nav bijuši saistīti ar Vanuatu, un pieņēmusi pozitīvu lēmumu par lielāko daļu pieteikumu. Pamatojoties uz Vanuatu Pasu biroja 2021. gada 14. jūnijā sniegto informāciju, līdz 2021. gada martam Vanuatu, īstenojot šādas shēmas, bija izsniegusi vairāk nekā 10 500 pasu, turklāt noraidīto pieteikumu īpatsvars bijis ārkārtīgi mazs. Tas rada šaubas par Vanuatu iestāžu veiktās drošības pārbaudes un uzticamības pārbaudes uzticamību.

| (5) | 2017. gada oktobrī, 2019. gada novembrī, 2020. gada jūnijā un 2021. gada martā notikušajā saziņā Komisija pauda nopietnas bažas un brīdināja Vanuatu valdību par iespēju atjaunot vīzas prasību. Vanuatu sniegtie paskaidrojumi nebija pietiekami, lai kliedētu šīs bažas. |
| --- | --- |

(5)

2017. gada oktobrī, 2019. gada novembrī, 2020. gada jūnijā un 2021. gada martā notikušajā saziņā Komisija pauda nopietnas bažas un brīdināja Vanuatu valdību par iespēju atjaunot vīzas prasību. Vanuatu sniegtie paskaidrojumi nebija pietiekami, lai kliedētu šīs bažas.

| (6) | Pilsonības piešķiršana Interpola datubāzēs iekļautiem pieteikumu iesniedzējiem ir pretrunā Vanuatu iestāžu iepriekš sniegtajiem apliecinājumiem par drošības pārbaudi un vairo bažas par minēto shēmu ietvaros veikto drošības pārbaudes procedūru uzticamību. |
| --- | --- |

(6)

Pilsonības piešķiršana Interpola datubāzēs iekļautiem pieteikumu iesniedzējiem ir pretrunā Vanuatu iestāžu iepriekš sniegtajiem apliecinājumiem par drošības pārbaudi un vairo bažas par minēto shēmu ietvaros veikto drošības pārbaudes procedūru uzticamību.

| (7) | Starp sekmīgajiem pieteikuma iesniedzējiem, kuri pieteicās Vanuatu pilsonībai, ir vairāku tādu valstu pilsoņi, kuru pilsoņiem Savienības ārējo robežu šķērsošanas nolūkā ir nepieciešama vīza. Turklāt Komisija ir paudusi bažas par to, ka nav fiziskas klātbūtnes vai uzturēšanās prasības, ka saskaņā ar shēmām iesniegtie pieteikumi tiek izskatīti īsā laikā un ka nenotiek sistemātiska informācijas apmaiņa ar pieteikuma iesniedzēju izcelsmes valsti vai valsti, kurā ir pieteikuma iesniedzēja pēdējā galvenā dzīvesvieta. Komisija secināja, ka pārbaude, kuru piemēro pieteikumiem, kas iesniegti saskaņā ar Vanuatu ieviestajām ieguldītājiem paredzētajām pilsonības shēmām, negarantē augstu drošības līmeni. |
| --- | --- |

(7)

Starp sekmīgajiem pieteikuma iesniedzējiem, kuri pieteicās Vanuatu pilsonībai, ir vairāku tādu valstu pilsoņi, kuru pilsoņiem Savienības ārējo robežu šķērsošanas nolūkā ir nepieciešama vīza. Turklāt Komisija ir paudusi bažas par to, ka nav fiziskas klātbūtnes vai uzturēšanās prasības, ka saskaņā ar shēmām iesniegtie pieteikumi tiek izskatīti īsā laikā un ka nenotiek sistemātiska informācijas apmaiņa ar pieteikuma iesniedzēju izcelsmes valsti vai valsti, kurā ir pieteikuma iesniedzēja pēdējā galvenā dzīvesvieta. Komisija secināja, ka pārbaude, kuru piemēro pieteikumiem, kas iesniegti saskaņā ar Vanuatu ieviestajām ieguldītājiem paredzētajām pilsonības shēmām, negarantē augstu drošības līmeni.

| (8) | Nolīguma piemērošanas apturēšana būtu jāattiecina tikai uz parastajām pasēm, kas izsniegtas kopš 2015. gada 25. maija, kad sāka ievērojami pieaugt sekmīgo pieteikumu iesniedzēju skaits Vanuatu ieviesto ieguldītājiem paredzēto pilsonības shēmu ietvaros. |
| --- | --- |

(8)

Nolīguma piemērošanas apturēšana būtu jāattiecina tikai uz parastajām pasēm, kas izsniegtas kopš 2015. gada 25. maija, kad sāka ievērojami pieaugt sekmīgo pieteikumu iesniedzēju skaits Vanuatu ieviesto ieguldītājiem paredzēto pilsonības shēmu ietvaros.

| (9) | Tāpēc nolīguma piemērošana būtu jāaptur attiecībā uz visiem tiem Vanuatu pilsoņiem, kuriem ir Vanuatu parastā pase, kas izsniegta kopš 2015. gada 25. maija. |
| --- | --- |

(9)

Tāpēc nolīguma piemērošana būtu jāaptur attiecībā uz visiem tiem Vanuatu pilsoņiem, kuriem ir Vanuatu parastā pase, kas izsniegta kopš 2015. gada 25. maija.

| (10) | Šis lēmums ir to Šengenas acquis noteikumu pilnveidošana, kuru īstenošanā Īrija nepiedalās saskaņā ar Padomes Lēmumu 2002/192/EK (3); tādēļ Īrija nepiedalās šā lēmuma pieņemšanā un Īrijai šis lēmums nav saistošs un nav jāpiemēro, |
| --- | --- |

(10)

Šis lēmums ir to Šengenas acquis noteikumu pilnveidošana, kuru īstenošanā Īrija nepiedalās saskaņā ar Padomes Lēmumu 2002/192/EK (3); tādēļ Īrija nepiedalās šā lēmuma pieņemšanā un Īrijai šis lēmums nav saistošs un nav jāpiemēro,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Ar šo ar 2022. gada 4. maiju tiek apturēta Nolīguma starp Eiropas Savienību un Vanuatu Republiku par īstermiņa uzturēšanās vīzu režīma atcelšanu piemērošana attiecībā uz Vanuatu pilsoņiem, kuriem ir Vanuatu parastā pase, kas izsniegta kopš 2015. gada 25. maija.

2. pants

Padomes priekšsēdētājs Savienības vārdā sniedz nolīguma 8. panta 4. punktā paredzēto paziņojumu.

3. pants

Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

Briselē, 2022. gada 3. martā

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

G. DARMANIN

---

(1)  
  OV L 173, 3.7.2015., 48. lpp.

1

(2)  Padomes Lēmums (ES) 2016/272 (2016. gada 12. februāris) par to, lai Eiropas Savienības vārdā noslēgtu Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Vanuatu Republiku par īstermiņa uzturēšanās vīzu režīma atcelšanu (OV L 52, 27.2.2016., 11. lpp.).

2

(3)  Padomes Lēmums 2002/192/EK (2002. gada 28. februāris) par Īrijas lūgumu piedalīties dažu Šengenas acquis noteikumu īstenošanā (OV L 64, 7.3.2002., 20. lpp.).

3

acquis

---

| 4.3.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 69/107 |
| --- | --- | --- | --- |

4.3.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 69/107

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS LĒMUMS (ES) 2022/367

(2022. gada 2. marts),

ar kuru groza Lēmumu 2011/163/ES, ar ko apstiprina plānus, ko saskaņā ar Padomes Direktīvas 96/23/EK 29. pantu iesniegušas trešās valstis

(izziņots ar dokumenta numuru C(2022) 1200)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes Direktīvu 96/23/EK (1996. gada 29. aprīlis), ar ko paredz pasākumus, lai kontrolētu noteiktas vielas un to atliekas dzīvos dzīvniekos un dzīvnieku izcelsmes produktos, un ar ko atceļ Direktīvu 85/358/EEK un Direktīvu 86/469/EEK, kā arī Lēmumu 89/187/EEK un Lēmumu 91/664/EEK (1), un jo īpaši tās 29. panta 1. punkta ceturto daļu un 29. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Direktīvas 96/23/EK 29. panta 1. punktā ir noteikta prasība, ka trešās valstis, no kurām dalībvalstīm ir atļauts importēt dzīvniekus un dzīvnieku izcelsmes produktus, uz ko attiecas minētā direktīva, iesniedz atlieku pārraudzības plānus, kuros ir paredzētas prasītās garantijas (“plāni”). Šajos plānos būtu jāiekļauj vismaz tās atlieku un vielu grupas, kuras norādītas Direktīvas 96/23/EK I pielikumā. |
| --- | --- |

(1)

Direktīvas 96/23/EK 29. panta 1. punktā ir noteikta prasība, ka trešās valstis, no kurām dalībvalstīm ir atļauts importēt dzīvniekus un dzīvnieku izcelsmes produktus, uz ko attiecas minētā direktīva, iesniedz atlieku pārraudzības plānus, kuros ir paredzētas prasītās garantijas (“plāni”). Šajos plānos būtu jāiekļauj vismaz tās atlieku un vielu grupas, kuras norādītas Direktīvas 96/23/EK I pielikumā.

| (2) | Ar Komisijas Lēmumu 2011/163/ES (2) ir apstiprināti plāni, ko attiecībā uz minētā lēmuma pielikumā norādītajiem dzīvniekiem un dzīvnieku produktiem ir iesniegušas konkrētas trešās valstis. |
| --- | --- |

(2)

Ar Komisijas Lēmumu 2011/163/ES (2) ir apstiprināti plāni, ko attiecībā uz minētā lēmuma pielikumā norādītajiem dzīvniekiem un dzīvnieku produktiem ir iesniegušas konkrētas trešās valstis.

| (3) | Lēmuma 2011/163/ES pielikuma jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Īstenošanas lēmumu (ES) 2021/2315 (3). Īstenošanas lēmums (ES) 2021/2315 kategoriju “Akvakultūras produkti” iedalīja četrās apakškategorijās – “Zivis”, “Zivju produkts (piemēram, kaviārs)”, “Vēžveidīgie” un “Gliemji (gliemenes, adatādaiņi, tunikāti un jūras vēderkāji)”, lai tās būtu labāk salāgotas ar kategorijām, ko izmanto sertifikātiem, kuri noteikti Komisijas Īstenošanas regulā (ES) 2020/2235 (4), un ar Īstenošanas regulas (ES) 2021/405 (5) VIII un IX pielikumā noteiktajiem to valstu sarakstiem, no kurām Savienībā atļauts ievest noteiktus produktus. |
| --- | --- |

(3)

Lēmuma 2011/163/ES pielikuma jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Īstenošanas lēmumu (ES) 2021/2315 (3). Īstenošanas lēmums (ES) 2021/2315 kategoriju “Akvakultūras produkti” iedalīja četrās apakškategorijās – “Zivis”, “Zivju produkts (piemēram, kaviārs)”, “Vēžveidīgie” un “Gliemji (gliemenes, adatādaiņi, tunikāti un jūras vēderkāji)”, lai tās būtu labāk salāgotas ar kategorijām, ko izmanto sertifikātiem, kuri noteikti Komisijas Īstenošanas regulā (ES) 2020/2235 (4), un ar Īstenošanas regulas (ES) 2021/405 (5) VIII un IX pielikumā noteiktajiem to valstu sarakstiem, no kurām Savienībā atļauts ievest noteiktus produktus.

| (4) | Baltkrievija, Kanāda, Ķīna, Izraēla (6), Moldova, Šveice, Turcija, Amerikas Savienotās Valstis un Urugvaja iepriekš bija norādītas Lēmuma 2011/163/ES pielikuma slejā “Akvakultūra”, un akvakultūras kaviāru eksportēja uz šā pamata. To iesniegtie atlieku pārraudzības plāni attiecībā uz zivīm atbilda akvakultūrai noteiktajām vispārējām Savienības prasībām un aptvēra arī kaviāru. Tādēļ ar Īstenošanas lēmumu (ES) 2021/2315 grozītā Lēmuma 2011/163/ES pielikuma slejā “Zivju produkti (piemēram, kaviārs)” minētās trešās valstis netika norādītas. Lai novērstu jebkādas neskaidrības attiecībā uz minēto trešo valstu tiesībām eksportēt kaviāru uz Savienību, tās būtu jānorāda arī slejā “Zivju produkti (piemēram, kaviārs). Skaidrības labad sleja “Zivju produkti (piem., kaviārs)” būtu jāpārdēvē par “Kaviārs (7) (zivju produkts)”. |
| --- | --- |

(4)

Baltkrievija, Kanāda, Ķīna, Izraēla (6), Moldova, Šveice, Turcija, Amerikas Savienotās Valstis un Urugvaja iepriekš bija norādītas Lēmuma 2011/163/ES pielikuma slejā “Akvakultūra”, un akvakultūras kaviāru eksportēja uz šā pamata. To iesniegtie atlieku pārraudzības plāni attiecībā uz zivīm atbilda akvakultūrai noteiktajām vispārējām Savienības prasībām un aptvēra arī kaviāru. Tādēļ ar Īstenošanas lēmumu (ES) 2021/2315 grozītā Lēmuma 2011/163/ES pielikuma slejā “Zivju produkti (piemēram, kaviārs)” minētās trešās valstis netika norādītas. Lai novērstu jebkādas neskaidrības attiecībā uz minēto trešo valstu tiesībām eksportēt kaviāru uz Savienību, tās būtu jānorāda arī slejā “Zivju produkti (piemēram, kaviārs). Skaidrības labad sleja “Zivju produkti (piem., kaviārs)” būtu jāpārdēvē par “Kaviārs (7) (zivju produkts)”.

| (5) | Apvienotie Arābu Emirāti atlieku pārraudzības plānu, kas attiektos uz zivju produktiem, Komisijai nav iesnieguši. Taču Apvienotie Arābu Emirāti ir paredzējuši garantijas attiecībā uz zivju produktiem, kuru izcelsme ir vai nu dalībvalstīs, vai trešās valstīs, kas ir apstiprinātas šādu produktu eksportam uz Savienību. Tāpēc Lēmuma 2011/163/ES pielikuma apakšslejā “Kaviārs (zivju produkts)” ierakstā par Apvienotajiem Arābu Emirātiem būtu jāiekļauj attiecīga zemsvītras piezīme. |
| --- | --- |

(5)

Apvienotie Arābu Emirāti atlieku pārraudzības plānu, kas attiektos uz zivju produktiem, Komisijai nav iesnieguši. Taču Apvienotie Arābu Emirāti ir paredzējuši garantijas attiecībā uz zivju produktiem, kuru izcelsme ir vai nu dalībvalstīs, vai trešās valstīs, kas ir apstiprinātas šādu produktu eksportam uz Savienību. Tāpēc Lēmuma 2011/163/ES pielikuma apakšslejā “Kaviārs (zivju produkts)” ierakstā par Apvienotajiem Arābu Emirātiem būtu jāiekļauj attiecīga zemsvītras piezīme.

| (6) | Tāpēc Lēmums 2011/163/ES būtu attiecīgi jāgroza. |
| --- | --- |

(6)

Tāpēc Lēmums 2011/163/ES būtu attiecīgi jāgroza.

| (7) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(7)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Šajā lēmumā piemēro Komisijas Deleģētās regulas (ES) 2020/692 (8) 2. pantā noteiktās definīcijas.

2. pants

Lēmuma 2011/163/ES pielikumu aizstāj ar šā lēmuma pielikuma tekstu.

3. pants

Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.

Briselē, 2022. gada 2. martā

Komisijas vārdā –

Komisijas locekle

Stella KYRIAKIDES

---

(1)  
  OV L 125, 23.5.1996., 10. lpp.

1

(2)  Komisijas Lēmums 2011/163/ES (2011. gada 16. marts), ar ko apstiprina plānus, ko saskaņā ar Padomes Direktīvas 96/23/EK 29. pantu iesniegušas trešās valstis (OV L 70, 17.3.2011., 40. lpp.).

2

(3)  Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2021/2315 (2021. gada 17. decembris), ar kuru groza Lēmumu 2011/163/ES, ar ko apstiprina plānus, kurus saskaņā ar Padomes Direktīvas 96/23/EK 29. pantu iesniegušas trešās valstis (OV L 464, 28.12.2021., 17. lpp.).

3

(4)  Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2020/2235 (2020. gada 16. decembris), ar ko attiecībā uz tādu veterināro, oficiālo un veterināro/oficiālo sertifikātu paraugiem, kuri paredzēti noteiktu kategoriju dzīvnieku un preču sūtījumu ievešanai Savienībā un pārvietošanai pa to, un šādu sertifikātu sakarā veicamo oficiālo sertificēšanu nosaka noteikumus Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2016/429 un (ES) 2017/625 piemērošanai un atceļ Regulu (EK) Nr. 599/2004, Īstenošanas regulu (ES) Nr. 636/2014 un (ES) 2019/628, Direktīvu 98/68/EK un Lēmumu 2000/572/EK, 2003/779/EK un 2007/240/EK (OV L 442, 30.12.2020., 1. lpp.).

4

(5)  Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2021/405 (2021. gada 24. marts), ar ko nosaka tādu trešo valstu vai to reģionu sarakstus, no kurām saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2017/625 atļauts Savienībā ievest noteiktus dzīvniekus un preces, kuri paredzēti lietošanai pārtikā (OV L 114, 31.3.2021., 118. lpp.).

5

(6)  Šajā dokumentā – Izraēlas Valsts, izņemot teritorijas, kas Izraēlas pārvaldē atrodas kopš 1967. gada jūnija, proti, Golānas augstienes, Gazas joslu, Austrumjeruzalemi un pārējo Rietumkrastu.

6

(7)  Kaviārs vai kaviāra aizstājēji, kas gatavoti no zivju ikriem.

7

(8)  Komisijas Deleģētā regula (ES) 2020/692 (2020. gada 30. janvāris), ar ko attiecībā uz noteikumiem par noteiktu dzīvnieku, reproduktīvo produktu un dzīvnieku izcelsmes produktu sūtījumu ievešanu Savienībā, to pārvietošanu un rīkošanos ar tiem pēc ievešanas papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2016/429 (OV L 174, 3.6.2020., 379. lpp.).

8

---

PIELIKUMS

“PIELIKUMS

| ISO2 kods | Valsts
   ((1)) | Liellopi | Aitas/kazas | Cūkas | Zirgi | Mājputni | Akvakultūras produkti | Piens | Olas | Truši | Savvaļas medījumdzīvnieki | Saimniecībā audzēti medījumdzīvnieki | Medus | Apvalki |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Zvejas produkti | Gliemji (gliemenes, adatādaiņi, tunikāti un jūras vēderkāji) |
| Zivis | Kaviārs
   ((13))
  (zivju produkts) | Vēžveidīgie |
| AD | Andora | X | X | X ((2)) | X | | | | | | | | | | | X | |
| AE | Apvienotie Arābu Emirāti | | | | | | X ((2)) | X ((2)) | | | X ((3)) | | | | | | |
| AL | Albānija | | X | | | | X | | | | X ((2a)) | X | | | | | X |
| AM | Armēnija | | | | | | X | | | | | | | | | X | |
| AR | Argentīna | X | X | | X | X | X | | | | X | X | X | X | X | X | X |
| AU | Austrālija | X | X | | X | | X | X | X | X | X | X | | X | X | X | X |
| BA | Bosnija un Hercegovina | X | X | X | | X | X | | | | X | X | | | | X | |
| BD | Bangladeša | | | | | | X | | X | | | | | | | | |
| BF | Burkinafaso | | | | | | | | | | | | | | | X | |
| BJ | Benina | | | | | | | | | | | | | | | X | |
| BN | Bruneja | | | | | | | | X | | | | | | | | |
| BR | Brazīlija | X | | | X | X | X | | X | | | | | | | X | X |
| BW | Botsvāna | X | | | | | | | | | | | | | | | |
| BY | Baltkrievija | | | | X ((7)) | | X | X | | | X | X | | | | X | X |
| BZ | Beliza | | | | | | | | X | | | | | | | | |
| CA | Kanāda | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | |
| CH | Šveice | X | X | X | X | X | X | X | | X | X | X | X | X | X | X | X |
| CL | Čīle | X | X | X | | X | X | | | X | X | | | X | | X | X |
| CM | Kamerūna | | | | | | | | | | | | | | | X | |
| CN | Ķīna | | | | | X | X | X | X | | | X | X | | | X | X |
| CO | Kolumbija | | | | | | X | | X | | X | X ((2)) | | | | | X |
| CR | Kostarika | | | | | | X | | X | | | | | | | | |
| CU | Kuba | | | | | | | | X | | | | | | | X | |
| DO | Dominikānas Republika | | | | | | | | | | | | | | | X | |
| EC | Ekvadora | | | | | | X | | X | | | | | | | | |
| EG | Ēģipte | | | | | | | | | | X ((2a)) | | | | | | X |
| ET | Etiopija | | | | | | | | | | | | | | | X | |
| FK | Folklenda (Malvinu) Salas | X | X ((5)) | | | | X | | | | | | | | | | |
| FO | Fēru Salas | | | | | | X | | | | | | | | | | |
| GB | Apvienotā Karaliste | X | X | X | X | X | X | | | X | X | X | X | X | X | X | X |
| GE | Gruzija | | | | | | | | | | | | | | | X | |
| GG | Gērnsija | X | | | | | | | | | X | | | | | | |
| GL | Grenlande | | X | | | | | | | | | | | | X | | |
| GT | Gvatemala | | | | | | | | X | | | | | | | X | |
| HN | Hondurasa | | | | | | X | | X | | | | | | | | |
| ID | Indonēzija | | | | | | X | | X | | X ((2a)) | X ((2a)) | | | | | |
| IL | Israēla ((4)) | | | | | X | X | X | | | X | X | | | | X | |
| IM | Menas Sala | X | X | X | | | X | | | X | X | | | | | X | |
| IN | Indija | | | | | X ((2a)) | X | | X | | X ((2a)) | X | | | | X | X |
| IR | Irāna | | | | | | | X | X | | | | | | | | X |
| JE | Džērsija | X | | | | | | | | | X | | | | | | |
| JM | Jamaika | | | | | | | | | | | | | | | X | |
| JP | Japāna | X | | X | | X | X | | | X | X | X | | | | X ((2a)) | X |
| KE | Kenija | | | | | | X | | | | | | | | | | |
| KR | Dienvidkoreja | | | | | X | X | | X | X | X ((2a)) | X ((2a)) | | | | X ((2a)) | |
| LB | Libāna | | | | | | | | | | | | | | | | X |
| LK | Šrilanka | | | | | | X | | X | | | | | | | | |
| MA | Maroka | | | | | X | X | | X ((2a)) | X | X ((2a)) | X ((2a)) | | | | | X |
| MD | Moldova | | | | | X | X | X | | | X | X | | | | X | |
| ME | Melnkalne | X | X ((5)) | X | | X | X | | | | X | X | | | | X | |
| MG | Madagaskara | | | | | | X | X | X | | | | | | | X | |
| MK | Ziemeļmaķedonija | X | X | X | | X | X | | | | X | X | | X | | X | |
| MM | Mjanma | | | | | | X | | X | | | | | | | X | |
| MN | Mongolija | | | | | | | | | | | | | | | | X |
| MU | Maurīcija | | | | | | X | | | | | | | | | X ((2)) | |
| MX | Meksika | | | X ((2)) | | | X | | X | | X ((2a)) | X | | | | X | |
| MY | Malaizija | | | | | X ((2)) | X | | X | | | | | | | | |
| MZ | Mozambika | | | | | | | | X | | | | | | | | |
| NA | Namībija | X | X ((5)) | | | | | | | | | | | X | | | |
| NC | Jaunkaledonija | | | | | | | | X | | | | | | X | X | |
| NG | Nigērija | | | | | | | | X | | | | | | | | |
| NI | Nikaragva | | | | | | | | X | | | | | | | X | |
| NZ | Jaunzēlande | X | X | X ((2a)) | X | X ((2a)) | X | | | X | X | X ((2a)) | X ((2a)) | X | X | X | X |
| OM | Omāna | | | | | | | | | | X ((2a)) | X ((2a)) | | | | X ((2a)) | |
| PA | Panama | | | | | | X | | X | | | | | | | | |
| PE | Peru | | | | | | X | | X | X | | | | | | | |
| PH | Filipīnas | | | | | | X | | X | | X ((2a)) | X ((2a)) | | | | | |
| PK | Pakistāna | | | | | | | | | | | | | | | | X |
| PM | Senpjēra un Mikelona | | | | | X | | | | | | | | | | | |
| PN | Pitkērnas Salas | | | | | | | | | | | | | | | X | |
| PY | Paragvaja | X | | | | | | | | | | | | | | | X |
| RS | Serbija ((6)) | X | X | X | X ((7)) | X | X | | | | X | X | | X | | X | X |
| RU | Krievija | X | X | X | | X | | | | | X | X | | | X ((8)) | X | X |
| RW | Ruanda | | | | | | | | | | | | | | | X | |
| SA | Saūda Arābija | | | | | | X | | X | | | | | | | | |
| SG | Singapūra | X ((2)) | X ((2)) | X ((2)) | X ((9)) | X ((2)) | X | | | | X ((2)) | X ((2a)) | | X ((9)) | X ((9)) | | |
| SL | Sjerraleone | | | | | | | | | | | | | | | X | |
| SM | Sanmarīno | X | | X ((2)) | | | | | | | X | | | | | X | |
| SV | Salvadora | | | | | | | | | | | | | | | X | |
| SY | Sīrija | | | | | | | | | | | | | | | | X |
| SZ | Svatini | X | | | | | | | | | | | | | | | |
| TG | Togo | | | | | | | | | | | | | | | X | |
| TH | Taizeme | X ((2a)) | | X ((2a)) | | X | X | | X | X | X ((2a)) | X ((2a)) | | | | X | |
| TN | Tunisija | | | | | | X | | | X | | | | | | | X |
| TR | Turcija | | | | | X | X | X | | X | X | X | | | | X | X |
| TW | Taivāna | | | | | | X | | X | | X ((2a)) | X | | | | X | |
| TZ | Tanzānija | | | | | | | | X | | | | | | | X | |
| UA | Ukraina | X | | X | | X | X | | | X | X | X | X | | | X | X |
| UG | Uganda | | | | | | X | | | | | | | | | X | |
| US | ASV | X | X ((10)) | X | | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | |
| UY | Urugvaja | X | X | | X | | X | X | | X | X | | | X | | X | X |
| UZ | Uzbekistāna | | | | | | | | | | | | | | | | X |
| VE | Venecuēla | | | | | | | | X | | | | | | | | |
| VN | Vjetnama | | | | | | X | | X | X | X ((2a)) | X ((2a)) | | | | X | |
| WF | Volisa un Futuna | | | | | | | | | | | | | | | X | |
| XK | Kosova ((11)) | | | | | X ((2)) | | | | | | | | | | | |
| ZA | Dienvidāfrika | | | | | | | | | | | | | X | X ((12)) | | |
| ZM | Zambija | | | | | | | | | | | | | | | X | |

ISO2 kods

Valsts
   ((1))

Liellopi

Aitas/kazas

Cūkas

Zirgi

Mājputni

Akvakultūras produkti

Piens

Olas

Truši

Savvaļas medījumdzīvnieki

Saimniecībā audzēti medījumdzīvnieki

Medus

Apvalki

Zvejas produkti

Gliemji (gliemenes, adatādaiņi, tunikāti un jūras vēderkāji)

Zivis

Kaviārs
   ((13))
  (zivju produkts)

Vēžveidīgie

AD

Andora

X

X

X ((2))

X

X

AE

Apvienotie Arābu Emirāti

X ((2))

X ((2))

X ((3))

AL

Albānija

X

X

X ((2a))

X

X

AM

Armēnija

X

X

AR

Argentīna

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

AU

Austrālija

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

BA

Bosnija un Hercegovina

X

X

X

X

X

X

X

X

BD

Bangladeša

X

X

BF

Burkinafaso

X

BJ

Benina

X

BN

Bruneja

X

BR

Brazīlija

X

X

X

X

X

X

X

BW

Botsvāna

X

BY

Baltkrievija

X ((7))

X

X

X

X

X

X

BZ

Beliza

X

CA

Kanāda

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

CH

Šveice

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

CL

Čīle

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

CM

Kamerūna

X

CN

Ķīna

X

X

X

X

X

X

X

X

CO

Kolumbija

X

X

X

X ((2))

X

CR

Kostarika

X

X

CU

Kuba

X

X

DO

Dominikānas Republika

X

EC

Ekvadora

X

X

EG

Ēģipte

X ((2a))

X

ET

Etiopija

X

FK

Folklenda (Malvinu) Salas

X

X ((5))

X

FO

Fēru Salas

X

GB

Apvienotā Karaliste

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

GE

Gruzija

X

GG

Gērnsija

X

X

GL

Grenlande

X

X

GT

Gvatemala

X

X

HN

Hondurasa

X

X

ID

Indonēzija

X

X

X ((2a))

X ((2a))

IL

Israēla ((4))

X

X

X

X

X

X

IM

Menas Sala

X

X

X

X

X

X

X

IN

Indija

X ((2a))

X

X

X ((2a))

X

X

X

IR

Irāna

X

X

X

JE

Džērsija

X

X

JM

Jamaika

X

JP

Japāna

X

X

X

X

X

X

X

X ((2a))

X

KE

Kenija

X

KR

Dienvidkoreja

X

X

X

X

X ((2a))

X ((2a))

X ((2a))

LB

Libāna

X

LK

Šrilanka

X

X

MA

Maroka

X

X

X ((2a))

X

X ((2a))

X ((2a))

X

MD

Moldova

X

X

X

X

X

X

ME

Melnkalne

X

X ((5))

X

X

X

X

X

X

MG

Madagaskara

X

X

X

X

MK

Ziemeļmaķedonija

X

X

X

X

X

X

X

X

X

MM

Mjanma

X

X

X

MN

Mongolija

X

MU

Maurīcija

X

X ((2))

MX

Meksika

X ((2))

X

X

X ((2a))

X

X

MY

Malaizija

X ((2))

X

X

MZ

Mozambika

X

NA

Namībija

X

X ((5))

X

NC

Jaunkaledonija

X

X

X

NG

Nigērija

X

NI

Nikaragva

X

X

NZ

Jaunzēlande

X

X

X ((2a))

X

X ((2a))

X

X

X

X ((2a))

X ((2a))

X

X

X

X

OM

Omāna

X ((2a))

X ((2a))

X ((2a))

PA

Panama

X

X

PE

Peru

X

X

X

PH

Filipīnas

X

X

X ((2a))

X ((2a))

PK

Pakistāna

X

PM

Senpjēra un Mikelona

X

PN

Pitkērnas Salas

X

PY

Paragvaja

X

X

RS

Serbija ((6))

X

X

X

X ((7))

X

X

X

X

X

X

X

RU

Krievija

X

X

X

X

X

X

X ((8))

X

X

RW

Ruanda

X

SA

Saūda Arābija

X

X

SG

Singapūra

X ((2))

X ((2))

X ((2))

X ((9))

X ((2))

X

X ((2))

X ((2a))

X ((9))

X ((9))

SL

Sjerraleone

X

SM

Sanmarīno

X

X ((2))

X

X

SV

Salvadora

X

SY

Sīrija

X

SZ

Svatini

X

TG

Togo

X

TH

Taizeme

X ((2a))

X ((2a))

X

X

X

X

X ((2a))

X ((2a))

X

TN

Tunisija

X

X

X

TR

Turcija

X

X

X

X

X

X

X

X

TW

Taivāna

X

X

X ((2a))

X

X

TZ

Tanzānija

X

X

UA

Ukraina

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

UG

Uganda

X

X

US

ASV

X

X ((10))

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

UY

Urugvaja

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

UZ

Uzbekistāna

X

VE

Venecuēla

X

VN

Vjetnama

X

X

X

X ((2a))

X ((2a))

X

WF

Volisa un Futuna

X

XK

Kosova ((11))

X ((2))

ZA

Dienvidāfrika

X

X ((12))

ZM

Zambija

X

---

((1))  Tabulā ir valstu un teritoriju saraksts. Tajā ir ne tikai Savienības atzītās valstis.

(1)

((2))  Saskaņā ar 2. pantu trešās valstis, kuras izmanto tikai izejvielas no dalībvalstīm vai no tādām trešām valstīm, kas apstiprinātas šādu izejvielu importam uz Savienību.

(2)

((2a))  Saskaņā ar 2. pantu trešās valstis, kuras dzīvnieku izcelsmes produktus no dalībvalstīm vai tādām citām trešām valstīm, kas apstiprinātas šādu pārstrādātu produktu importam Savienībā, izmanto tikai tādu kombinētu produktu pagatavošanai, ko paredzēts eksportēt uz Savienību.

(2a)

((3))  Tikai kamieļmātes piens.

(3)

((4))  Ar to šeit domāta Izraēlas Valsts, izņemot teritorijas, kas Izraēlas pārvaldē atrodas kopš 1967. gada jūnija, proti, Golānas augstienes, Gazas joslu, Austrumjeruzalemi un pārējo Rietumkrastu.

(4)

((5))  Tikai aitas.

(5)

((6))  Izņemot Kosovu.

(6)

((7))  Kaušanai paredzētu dzīvu zirgu dzimtas dzīvnieku eksports uz Savienību (tikai produktīvie dzīvnieki).

(7)

((8))  Tikai ziemeļbrieži.

(8)

((9))  Tikai tās Savienībai paredzētās preces, kuru sastāvā ir svaiga Jaunzēlandes izcelsmes gaļa un kuras tiek izkrautas, no jauna iekrautas un ar uzglabāšanu vai bez tās tranzītā vestas caur Singapūru.

(9)

((10))  Tikai kazas.

(10)

((11))  Šis nosaukums neskar nostājas par statusu un atbilst ANO DP Rezolūcijai 1244 un Starptautiskās Tiesas atzinumam par Kosovas neatkarības deklarāciju.

(11)

((12))  Tikai skrējējputni.

(12)

((13))  Kaviārs vai kaviāra aizstājēji, kas gatavoti no zivju ikriem.

(13)

---

| 4.3.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 69/117 |
| --- | --- | --- | --- |

4.3.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 69/117

---

EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS LĒMUMS (ES) 2022/368

(2022. gada 18. februāris),

ar ko groza Lēmumu (ES) 2015/2218 par procedūru, kādā darbiniekiem nepiemēro pieņēmumu, ka tiem ir būtiska ietekme uz uzraudzītās kredītiestādes riska profilu (ECB/2022/6)

EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 127. panta 6. punktu un 132. pantu,

ņemot vērā Padomes Regulu (ES) Nr. 1024/2013 (2013. gada 15. oktobris), ar ko Eiropas Centrālajai bankai uztic īpašus uzdevumus saistībā ar politikas nostādnēm, kas attiecas uz kredītiestāžu prudenciālo uzraudzību (1), un jo īpaši tās 4. panta 3. punktu,

tā kā:

| (1) | Ar Komisijas Deleģēto regulu (ES) Nr. 604/2014 (2) tika noteikti kvalitatīvi un kvantitatīvi kritēriji, lai noteiktu to darbinieku kategorijas, kuru profesionālajai darbībai ir būtiska ietekme uz iestādes riska profilu. Ar to arī tika izveidota procedūra, saskaņā ar kuru iestāde var noteikt, ka, lai gan darbinieks atbilst kvantitatīvajiem kritērijiem, netiek uzskatīts, ka viņa profesionālajai darbībai ir būtiska ietekme uz iestādes riska profilu, un ka, pamatojoties uz šādu lēmumu, iestāde var kompetentajām iestādēm paziņot vai lūgt tām atļauju attiecīgajam darbiniekam nepiemērot pieņēmumu, ka viņa profesionālajai darbībai ir būtiska ietekme uz iestādes riska profilu. ECB, kas atbild par to, lai nodrošinātu, ka tās tiešā uzraudzībā esošās iestādes noteikumus par darbinieku identifikāciju piemēro saskaņoti, aizsargājot šādas identifikācijas drošumu, pieņēma Eiropas Centrālās bankas Lēmumu (ES) 2015/2218 (ECB/2015/38) (3), lai viestu skaidrību par darbinieku izslēgšanas procedūru, kā noteikts Deleģētās regulas (ES) Nr. 604/2014 4. pantā. |
| --- | --- |

(1)

Ar Komisijas Deleģēto regulu (ES) Nr. 604/2014 (2) tika noteikti kvalitatīvi un kvantitatīvi kritēriji, lai noteiktu to darbinieku kategorijas, kuru profesionālajai darbībai ir būtiska ietekme uz iestādes riska profilu. Ar to arī tika izveidota procedūra, saskaņā ar kuru iestāde var noteikt, ka, lai gan darbinieks atbilst kvantitatīvajiem kritērijiem, netiek uzskatīts, ka viņa profesionālajai darbībai ir būtiska ietekme uz iestādes riska profilu, un ka, pamatojoties uz šādu lēmumu, iestāde var kompetentajām iestādēm paziņot vai lūgt tām atļauju attiecīgajam darbiniekam nepiemērot pieņēmumu, ka viņa profesionālajai darbībai ir būtiska ietekme uz iestādes riska profilu. ECB, kas atbild par to, lai nodrošinātu, ka tās tiešā uzraudzībā esošās iestādes noteikumus par darbinieku identifikāciju piemēro saskaņoti, aizsargājot šādas identifikācijas drošumu, pieņēma Eiropas Centrālās bankas Lēmumu (ES) 2015/2218 (ECB/2015/38) (3), lai viestu skaidrību par darbinieku izslēgšanas procedūru, kā noteikts Deleģētās regulas (ES) Nr. 604/2014 4. pantā.

| (2) | Pēc grozījumu veikšanas Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2013/36/ES (4) Deleģētās regulas (ES) Nr. 604/2014 piemērošana attiecībā uz kredītiestādēm tika atcelta un 2021. gada 14. jūnijā aizstāta ar Komisijas Deleģēto regulu (ES) 2021/923 (5), kurā atspoguļoti jaunu regulatīvo tehnisko standartu projekti, definējot jēdzienus “vadības atbildība”, “kontroles funkcijas”, “būtiskas sabiedrības struktūrvienības” un “būtiska ietekme uz būtiskas sabiedrības struktūrvienības riska profilu” un nosakot Direktīvas 2013/36/ES 94. panta 2. punkta c) apakšpunktā minētos darbiniekus vai darbinieku kategorijas. Deleģētā regula (ES) 2021/923 arī atceļ paziņošanas procedūru un nosaka kritērijus ārkārtas apstākļu novērtēšanai saskaņā ar Deleģētās regulas (ES) 2021/923 6. panta 4. punktu. |
| --- | --- |

(2)

Pēc grozījumu veikšanas Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2013/36/ES (4) Deleģētās regulas (ES) Nr. 604/2014 piemērošana attiecībā uz kredītiestādēm tika atcelta un 2021. gada 14. jūnijā aizstāta ar Komisijas Deleģēto regulu (ES) 2021/923 (5), kurā atspoguļoti jaunu regulatīvo tehnisko standartu projekti, definējot jēdzienus “vadības atbildība”, “kontroles funkcijas”, “būtiskas sabiedrības struktūrvienības” un “būtiska ietekme uz būtiskas sabiedrības struktūrvienības riska profilu” un nosakot Direktīvas 2013/36/ES 94. panta 2. punkta c) apakšpunktā minētos darbiniekus vai darbinieku kategorijas. Deleģētā regula (ES) 2021/923 arī atceļ paziņošanas procedūru un nosaka kritērijus ārkārtas apstākļu novērtēšanai saskaņā ar Deleģētās regulas (ES) 2021/923 6. panta 4. punktu.

| (3) | Lai nodrošinātu juridisko noteiktību tām kredītiestādēm, kuras pirms šā lēmuma stāšanās spēkā iesniegušas paziņojumus un pieteikumus saskaņā ar Deleģēto regulu (ES) Nr. 604/2014 vai iepriekšēja apstiprinājuma lūgumus saskaņā ar Deleģēto regulu (ES) 2021/923, jānosaka pārejas pasākumi. |
| --- | --- |

(3)

Lai nodrošinātu juridisko noteiktību tām kredītiestādēm, kuras pirms šā lēmuma stāšanās spēkā iesniegušas paziņojumus un pieteikumus saskaņā ar Deleģēto regulu (ES) Nr. 604/2014 vai iepriekšēja apstiprinājuma lūgumus saskaņā ar Deleģēto regulu (ES) 2021/923, jānosaka pārejas pasākumi.

| (4) | Tādēļ attiecīgi jāgroza Lēmums (ES) 2015/2218 (ECB/2015/38), |
| --- | --- |

(4)

Tādēļ attiecīgi jāgroza Lēmums (ES) 2015/2218 (ECB/2015/38),

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Grozījumi

Lēmumu (ES) 2015/2218 (ECB/2015/38) groza šādi:

| 1) | ar šādu pantu aizstāj 1. pantu:

  “1. pants
  Piemērošanas joma
  Ar šo lēmumu tiek noteiktas procedūras iepriekšēja apstiprinājuma lūgumam, ko uzraudzītās kredītiestādes iesniedz ECB, lai darbiniekiem vai darbinieku kategorijām nepiemērotu pieņēmumu, saskaņā ar kuru tie tiek identificēti, pamatojoties uz Komisijas Deleģētās regulas (ES) 2021/923 (*1) 6. pantā noteiktajiem kvantitatīvajiem kritērijiem.


  (*1)  Komisijas Deleģētā regula (ES) 2021/923 (2021. gada 25. marts), ar ko papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2013/36/ES attiecībā uz regulatīvajiem tehniskajiem standartiem, kuros noteikti kritēriji, pēc kuriem definē vadītāja atbildību, kontroles funkcijas, būtiskas sabiedrības struktūrvienības un būtisku ietekmi uz būtiskas sabiedrības struktūrvienības riska profilu, un noteikti kritēriji to darba ņēmēju vai darba ņēmēju kategoriju identificēšanai, kuru profesionālajai darbībai ir tāda ietekme uz iestādes riska profilu, kas ir salīdzinoši tikpat būtiska kā iepriekš minētās direktīvas 92. panta 3. punktā minētajiem darba ņēmējiem vai darba ņēmēju kategorijām (OV L 203, 9.6.2021., 1. lpp.).”;" |
| --- | --- |

1)

ar šādu pantu aizstāj 1. pantu:

“1. pants

Piemērošanas joma

Ar šo lēmumu tiek noteiktas procedūras iepriekšēja apstiprinājuma lūgumam, ko uzraudzītās kredītiestādes iesniedz ECB, lai darbiniekiem vai darbinieku kategorijām nepiemērotu pieņēmumu, saskaņā ar kuru tie tiek identificēti, pamatojoties uz Komisijas Deleģētās regulas (ES) 2021/923 (*1) 6. pantā noteiktajiem kvantitatīvajiem kritērijiem.

(*1)  Komisijas Deleģētā regula (ES) 2021/923 (2021. gada 25. marts), ar ko papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2013/36/ES attiecībā uz regulatīvajiem tehniskajiem standartiem, kuros noteikti kritēriji, pēc kuriem definē vadītāja atbildību, kontroles funkcijas, būtiskas sabiedrības struktūrvienības un būtisku ietekmi uz būtiskas sabiedrības struktūrvienības riska profilu, un noteikti kritēriji to darba ņēmēju vai darba ņēmēju kategoriju identificēšanai, kuru profesionālajai darbībai ir tāda ietekme uz iestādes riska profilu, kas ir salīdzinoši tikpat būtiska kā iepriekš minētās direktīvas 92. panta 3. punktā minētajiem darba ņēmējiem vai darba ņēmēju kategorijām (OV L 203, 9.6.2021., 1. lpp.).”;"

*1

| 2) | ar šādu punktu aizstāj 2. panta 3. punktu:


  “3) | “identificētie darbinieki” ir: a) visi uzraudzītās kredītiestādes darbinieki un darbinieku kategorijas, kuru profesionālajai darbībai ir būtiska ietekme uz kredītiestādes riska profilu un kuras norādītas Direktīvas 2013/36/ES 92. panta 3. punkta a)–c) apakšpunktā; un b) visi pārējie darbinieki un darbinieku kategorijas, kuras nav skaidri norādītas Direktīvas 2013/36/ES 92. panta 3. punkta a)–c) apakšpunktā un kuru profesionālajai darbībai ir tāda ietekme uz uzraudzītās kredītiestādes riska profilu, kas ir salīdzinoši tikpat būtiska kā saskaņā ar Deleģētās regulas (ES) 2021/923 4. pantu identificēto darbinieku vai darbinieku kategoriju ietekme.”; |
| --- | --- | --- |

2)

ar šādu punktu aizstāj 2. panta 3. punktu:

“3)

“identificētie darbinieki” ir: a) visi uzraudzītās kredītiestādes darbinieki un darbinieku kategorijas, kuru profesionālajai darbībai ir būtiska ietekme uz kredītiestādes riska profilu un kuras norādītas Direktīvas 2013/36/ES 92. panta 3. punkta a)–c) apakšpunktā; un b) visi pārējie darbinieki un darbinieku kategorijas, kuras nav skaidri norādītas Direktīvas 2013/36/ES 92. panta 3. punkta a)–c) apakšpunktā un kuru profesionālajai darbībai ir tāda ietekme uz uzraudzītās kredītiestādes riska profilu, kas ir salīdzinoši tikpat būtiska kā saskaņā ar Deleģētās regulas (ES) 2021/923 4. pantu identificēto darbinieku vai darbinieku kategoriju ietekme.”;

| 3) | šādi groza 3. pantu:


  a) | ar šādu tekstu aizstāj 1. punkta ievaddaļu:

  “1.   Deleģētās regulas (ES) 2021/923 6. panta 3. punktā minētajā iepriekšēja apstiprinājuma lūgumā ietver šādu informāciju par iepriekšējā finanšu gada beigām un par kārtējo finanšu gadu:”; |
| --- | --- | --- |

3)

šādi groza 3. pantu:

a)

ar šādu tekstu aizstāj 1. punkta ievaddaļu:

“1.   Deleģētās regulas (ES) 2021/923 6. panta 3. punktā minētajā iepriekšēja apstiprinājuma lūgumā ietver šādu informāciju par iepriekšējā finanšu gada beigām un par kārtējo finanšu gadu:”;

| b) | ar šādiem apakšpunktiem aizstāj 1. punkta e) un f) apakšpunktu:


  “e) | to darbinieku skaits, kas identificēti, pamatojoties uz Direktīvas 2013/36/ES 92. panta 3. punkta a) un b) apakšpunktā un Deleģētās regulas (ES) 2021/923 5. pantā noteiktajiem kvalitatīvajiem kritērijiem;” |
| --- | --- | --- |

b)

ar šādiem apakšpunktiem aizstāj 1. punkta e) un f) apakšpunktu:

“e)

to darbinieku skaits, kas identificēti, pamatojoties uz Direktīvas 2013/36/ES 92. panta 3. punkta a) un b) apakšpunktā un Deleģētās regulas (ES) 2021/923 5. pantā noteiktajiem kvalitatīvajiem kritērijiem;”

| “f) | to darbinieku skaits, kas identificēti, pamatojoties vienīgi uz kvantitatīvajiem kritērijiem, kas noteikti Direktīvas 2013/36/ES 92. panta 3. punkta c) apakšpunktā un Deleģētās Regulas (ES) 2021/923 6. pantā, kopā ar norādi par to, kurā no Direktīvas 2013/36/ES 92. panta 3. punkta c) apakšpunktā vai Deleģētās regulas (ES) 2021/923 6. panta 1. punkta a) vai b) apakšpunktā noteiktajām kategorijām iekļauts katrs identificētais darbinieks;”; |
| --- | --- |

“f)

to darbinieku skaits, kas identificēti, pamatojoties vienīgi uz kvantitatīvajiem kritērijiem, kas noteikti Direktīvas 2013/36/ES 92. panta 3. punkta c) apakšpunktā un Deleģētās Regulas (ES) 2021/923 6. pantā, kopā ar norādi par to, kurā no Direktīvas 2013/36/ES 92. panta 3. punkta c) apakšpunktā vai Deleģētās regulas (ES) 2021/923 6. panta 1. punkta a) vai b) apakšpunktā noteiktajām kategorijām iekļauts katrs identificētais darbinieks;”;

| c) | ar šādu tekstu aizstāj 2. punkta ievaddaļu:

  “2.   Deleģētās regulas (ES) 2021/923 6. panta 3. punktā minētajā iepriekšēja apstiprinājuma lūgumā par katru darbinieku, attiecībā uz kuru tiek lūgts piemērot Deleģētās regulas (ES) 2021/923 6. panta 2. punktu, iekļauj šādu informāciju:”; |
| --- | --- |

c)

ar šādu tekstu aizstāj 2. punkta ievaddaļu:

“2.   Deleģētās regulas (ES) 2021/923 6. panta 3. punktā minētajā iepriekšēja apstiprinājuma lūgumā par katru darbinieku, attiecībā uz kuru tiek lūgts piemērot Deleģētās regulas (ES) 2021/923 6. panta 2. punktu, iekļauj šādu informāciju:”;

| d) | ar šādu apakšpunktu aizstāj 2. punkta d) apakšpunktu:


  “d) | atlīdzības kopsumma euro un mainīgās un nemainīgās atlīdzības daļas koeficients, kas darbiniekam piešķirta atsauces gadā;”; |
| --- | --- | --- |

d)

ar šādu apakšpunktu aizstāj 2. punkta d) apakšpunktu:

“d)

atlīdzības kopsumma euro un mainīgās un nemainīgās atlīdzības daļas koeficients, kas darbiniekam piešķirta atsauces gadā;”;

| e) | ar šādu apakšpunktu aizstāj 2. punkta f) apakšpunktu:


  “f) | kvantitatīvie kritēriji, pamatojoties uz kuriem, darbinieks tika uzskatīts par identificētu darbinieku (Deleģētās regulas (ES) 2021/923 6. panta 1. punkta a) vai b) apakšpunkts);”; |
| --- | --- | --- |

e)

ar šādu apakšpunktu aizstāj 2. punkta f) apakšpunktu:

“f)

kvantitatīvie kritēriji, pamatojoties uz kuriem, darbinieks tika uzskatīts par identificētu darbinieku (Deleģētās regulas (ES) 2021/923 6. panta 1. punkta a) vai b) apakšpunkts);”;

| f) | ar šādu apakšpunktu aizstāj 2. punkta g) apakšpunktu:


  “g) | kritērijus, uz kuru pamata attiecībā uz darbinieku tiek lūgts iepriekšējs apstiprinājums saskaņā ar Deleģētās regulas (ES) 2021/923 6. panta 3. punktu (Deleģētās regulas (ES) 2021/923 6. panta 2. punkta a) vai b) apakšpunkts).”; |
| --- | --- | --- |

f)

ar šādu apakšpunktu aizstāj 2. punkta g) apakšpunktu:

“g)

kritērijus, uz kuru pamata attiecībā uz darbinieku tiek lūgts iepriekšējs apstiprinājums saskaņā ar Deleģētās regulas (ES) 2021/923 6. panta 3. punktu (Deleģētās regulas (ES) 2021/923 6. panta 2. punkta a) vai b) apakšpunkts).”;

| g) | ar šādu punktu aizstāj 3. punktu:

  “3.   Deleģētās regulas (ES) 2021/923 6. panta 3. punktā minētajā iepriekšēja apstiprinājuma lūgumā iekļauj gada iekšējās vai ārējās revīzijas novērtējuma ziņojumu par identificēto darbinieku identifikācijas procesu un tā rezultātiem attiecībā uz katru darbinieku, par kuru saskaņā ar Deleģētās regulas (ES) 2021/923 6. panta 3. punktu lūgts iepriekšējs apstiprinājums.”; |
| --- | --- |

g)

ar šādu punktu aizstāj 3. punktu:

“3.   Deleģētās regulas (ES) 2021/923 6. panta 3. punktā minētajā iepriekšēja apstiprinājuma lūgumā iekļauj gada iekšējās vai ārējās revīzijas novērtējuma ziņojumu par identificēto darbinieku identifikācijas procesu un tā rezultātiem attiecībā uz katru darbinieku, par kuru saskaņā ar Deleģētās regulas (ES) 2021/923 6. panta 3. punktu lūgts iepriekšējs apstiprinājums.”;

| 4) | šādi groza 4. pantu:


  a) | virsrakstu aizstāj ar šādu:

  “
  Dokumenti, kas vajadzīgi, lai pamatotu, ka darbinieks vai darbinieku kategorija veic profesionālo darbību un ir tiesīgs pieņemt lēmumus tikai uzņēmējdarbības vienībā, kas nav būtiska uzņēmējdarbības vienība
  ”; |
| --- | --- | --- |

4)

šādi groza 4. pantu:

a)

virsrakstu aizstāj ar šādu:

“
  Dokumenti, kas vajadzīgi, lai pamatotu, ka darbinieks vai darbinieku kategorija veic profesionālo darbību un ir tiesīgs pieņemt lēmumus tikai uzņēmējdarbības vienībā, kas nav būtiska uzņēmējdarbības vienība
  ”;

Dokumenti, kas vajadzīgi, lai pamatotu, ka darbinieks vai darbinieku kategorija veic profesionālo darbību un ir tiesīgs pieņemt lēmumus tikai uzņēmējdarbības vienībā, kas nav būtiska uzņēmējdarbības vienība

| b) | ar šādu tekstu aizstāj 1. punkta ievaddaļu:

  “1.   Lūdzot Deleģētās regulas (ES) 2021/923 6. panta 3. punktā minēto iepriekšējo apstiprinājumu, uzraudzītās kredītiestādes iesniedz ECB šādus dokumentus, lai pamatotu, ka darbinieks vai darbinieku kategorija, kurā iekļauts darbinieks, veic profesionālo darbību un ir tiesīgs pieņemt lēmumus tikai uzņēmējdarbības vienībā, kas nav būtiska uzņēmējdarbības vienība, kā norādīts Deleģētās regulas (ES) 2021/923 6. panta 2. punkta a) apakšpunktā:”; |
| --- | --- |

b)

ar šādu tekstu aizstāj 1. punkta ievaddaļu:

“1.   Lūdzot Deleģētās regulas (ES) 2021/923 6. panta 3. punktā minēto iepriekšējo apstiprinājumu, uzraudzītās kredītiestādes iesniedz ECB šādus dokumentus, lai pamatotu, ka darbinieks vai darbinieku kategorija, kurā iekļauts darbinieks, veic profesionālo darbību un ir tiesīgs pieņemt lēmumus tikai uzņēmējdarbības vienībā, kas nav būtiska uzņēmējdarbības vienība, kā norādīts Deleģētās regulas (ES) 2021/923 6. panta 2. punkta a) apakšpunktā:”;

| c) | šādu da) apakšpunktu iekļauj 1. punktā:


  “da) | paziņojumu, kurā pamatots, kāpēc uzņēmējdarbības vienība citādi netiek uzskatīta par tādu, kam ir būtiska ietekme uz uzraudzītās kredītiestādes iekšējo kapitālu;”; |
| --- | --- | --- |

c)

šādu da) apakšpunktu iekļauj 1. punktā:

“da)

paziņojumu, kurā pamatots, kāpēc uzņēmējdarbības vienība citādi netiek uzskatīta par tādu, kam ir būtiska ietekme uz uzraudzītās kredītiestādes iekšējo kapitālu;”;

| d) | ar šādu apakšpunktu aizstāj 1. punkta e) apakšpunktu:


  “e) | paziņojumu, kurā paskaidrots, kādēļ uzraudzītā kredītiestāde plāno piešķirt darbiniekam vai darbinieku kategorijai, kurā iekļauts darbinieks, atlīdzību, kas atbilst Deleģētās regulas (ES) 2021/923 6. panta 1. punktā noteiktajiem kritērijiem, lai gan darbinieks vai darbinieku kategorija, kurā iekļauts darbinieks, veic profesionālo darbību nebūtiskā uzņēmējdarbības vienībā;”; |
| --- | --- | --- |

d)

ar šādu apakšpunktu aizstāj 1. punkta e) apakšpunktu:

“e)

paziņojumu, kurā paskaidrots, kādēļ uzraudzītā kredītiestāde plāno piešķirt darbiniekam vai darbinieku kategorijai, kurā iekļauts darbinieks, atlīdzību, kas atbilst Deleģētās regulas (ES) 2021/923 6. panta 1. punktā noteiktajiem kritērijiem, lai gan darbinieks vai darbinieku kategorija, kurā iekļauts darbinieks, veic profesionālo darbību nebūtiskā uzņēmējdarbības vienībā;”;

| e) | ar šādu apakšpunktu aizstāj 1. punkta f) apakšpunktu:


  “f) | pamatotu paziņojumu, kurā paskaidrots, kādēļ darbinieks vai darbinieku kategorija, kurā iekļauts darbinieks, neatbilst kvalitatīvajiem kritērijiem, kas noteikti Direktīvas 2013/36/ES 92. panta 3. punkta a) un b) apakšpunktā un Deleģētās regulas (ES) 2021/923 5. pantā;”; |
| --- | --- | --- |

e)

ar šādu apakšpunktu aizstāj 1. punkta f) apakšpunktu:

“f)

pamatotu paziņojumu, kurā paskaidrots, kādēļ darbinieks vai darbinieku kategorija, kurā iekļauts darbinieks, neatbilst kvalitatīvajiem kritērijiem, kas noteikti Direktīvas 2013/36/ES 92. panta 3. punkta a) un b) apakšpunktā un Deleģētās regulas (ES) 2021/923 5. pantā;”;

| f) | ar šādu g) apakšpunktu papildina 1. punktu:


  “g) | detalizētu un visaptverošu paziņojumu, kurā paskaidrots, kāpēc uzņēmējdarbības vienība nav galvenā darbības joma, kā definēts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2014/59/ES (*2) 2. panta 1. punkta 36) apakšpunktā vai kā definēts jebkurā deleģētā aktā, kuru Komisija pilnvarota pieņemt saskaņā ar minētās direktīvas 2. panta 2. punktu. |
| --- | --- | --- |

f)

ar šādu g) apakšpunktu papildina 1. punktu:

“g)

detalizētu un visaptverošu paziņojumu, kurā paskaidrots, kāpēc uzņēmējdarbības vienība nav galvenā darbības joma, kā definēts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2014/59/ES (*2) 2. panta 1. punkta 36) apakšpunktā vai kā definēts jebkurā deleģētā aktā, kuru Komisija pilnvarota pieņemt saskaņā ar minētās direktīvas 2. panta 2. punktu.

*2

(*2)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2014/59/ES (2014. gada 15. maijs), ar ko izveido kredītiestāžu un ieguldījumu brokeru sabiedrību atveseļošanas un noregulējuma režīmu un groza Padomes Direktīvu 82/891/EEK un Direktīvas 2001/24/EK, 2002/47/EK, 2004/25/EK, 2005/56/EK, 2007/36/EK, 2011/35/ES, 2012/30/ES un 2013/36/ES, un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1093/2010 un (ES) Nr. 648/2012 (OV L 173, 12.6.2014., 190. lpp.).”;"

*2

| 5) | šādi groza 5. pantu:


  a) | virsrakstu aizstāj ar šādu:

  “
  Dokumenti, kas vajadzīgi, lai pamatotu, ka darbinieka vai darbinieku kategorijas profesionālajai darbībai nav nozīmīgas ietekmes uz būtiskas uzņēmējdarbības vienības riska profilu
  ”; |
| --- | --- | --- |

5)

šādi groza 5. pantu:

a)

virsrakstu aizstāj ar šādu:

“
  Dokumenti, kas vajadzīgi, lai pamatotu, ka darbinieka vai darbinieku kategorijas profesionālajai darbībai nav nozīmīgas ietekmes uz būtiskas uzņēmējdarbības vienības riska profilu
  ”;

Dokumenti, kas vajadzīgi, lai pamatotu, ka darbinieka vai darbinieku kategorijas profesionālajai darbībai nav nozīmīgas ietekmes uz būtiskas uzņēmējdarbības vienības riska profilu

| b) | ar šādu tekstu aizstāj 1. punkta ievaddaļu:

  “1.   Lūdzot Deleģētās regulas (ES) 2021/923 6. panta 3. punktā minēto iepriekšējo apstiprinājumu, uzraudzītās kredītiestādes iesniedz ECB šādus dokumentus, lai pamatotu, ka darbinieka vai darbinieku kategorijas, kurā iekļauts darbinieks, profesionālajai darbībai nav nozīmīgas ietekmes uz būtiskas uzņēmējdarbības vienības riska profilu, kā minēts Deleģētās regulas (ES) 2021/923 6. panta 2. punkta b) apakšpunktā:”; |
| --- | --- |

b)

ar šādu tekstu aizstāj 1. punkta ievaddaļu:

“1.   Lūdzot Deleģētās regulas (ES) 2021/923 6. panta 3. punktā minēto iepriekšējo apstiprinājumu, uzraudzītās kredītiestādes iesniedz ECB šādus dokumentus, lai pamatotu, ka darbinieka vai darbinieku kategorijas, kurā iekļauts darbinieks, profesionālajai darbībai nav nozīmīgas ietekmes uz būtiskas uzņēmējdarbības vienības riska profilu, kā minēts Deleģētās regulas (ES) 2021/923 6. panta 2. punkta b) apakšpunktā:”;

| c) | ar šādu apakšpunktu aizstāj 1. punkta c) apakšpunktu:


  “c) | detalizētu aprakstu par Deleģētās regulas (ES) 2021/923 3. pantā noteiktajiem kritērijiem, kas izmantoti, lai novērtētu, ka attiecīgā darbinieka vai darbinieku kategorijas, kurā iekļauts darbinieks, profesionālajai darbībai nav nozīmīgas ietekmes uz būtiskās uzņēmējdarbības vienības riska profilu, norādot, kā šie kritēriji piemēroti un kā ņemti vērā visi attiecīgie riska un darba rezultātu rādītāji, kas izmantoti iekšējās riska novērtēšanas vajadzībām;”; |
| --- | --- | --- |

c)

ar šādu apakšpunktu aizstāj 1. punkta c) apakšpunktu:

“c)

detalizētu aprakstu par Deleģētās regulas (ES) 2021/923 3. pantā noteiktajiem kritērijiem, kas izmantoti, lai novērtētu, ka attiecīgā darbinieka vai darbinieku kategorijas, kurā iekļauts darbinieks, profesionālajai darbībai nav nozīmīgas ietekmes uz būtiskās uzņēmējdarbības vienības riska profilu, norādot, kā šie kritēriji piemēroti un kā ņemti vērā visi attiecīgie riska un darba rezultātu rādītāji, kas izmantoti iekšējās riska novērtēšanas vajadzībām;”;

| d) | ar šādu apakšpunktu aizstāj 1. punkta d) apakšpunktu:


  “d) | paziņojumu, kurā paskaidrots, kādēļ uzraudzītā kredītiestāde piešķīra darbiniekam vai darbinieku kategorijai, kurā iekļauts darbinieks, atlīdzību, kas atbilst Deleģētās regulas (ES) 2021/923 6. panta 1. punktā noteiktajiem kritērijiem, lai gan darbiniekam nav nozīmīgas ietekmes uz būtiskās uzņēmējdarbības vienības riska profilu;”; |
| --- | --- | --- |

d)

ar šādu apakšpunktu aizstāj 1. punkta d) apakšpunktu:

“d)

paziņojumu, kurā paskaidrots, kādēļ uzraudzītā kredītiestāde piešķīra darbiniekam vai darbinieku kategorijai, kurā iekļauts darbinieks, atlīdzību, kas atbilst Deleģētās regulas (ES) 2021/923 6. panta 1. punktā noteiktajiem kritērijiem, lai gan darbiniekam nav nozīmīgas ietekmes uz būtiskās uzņēmējdarbības vienības riska profilu;”;

| e) | ar šādu apakšpunktu aizstāj 1. punkta e) apakšpunktu:


  “e) | pamatotu paziņojumu, kurā paskaidrots, kādēļ attiecīgais darbinieks vai darbinieku kategorija, kurā iekļauts darbinieks, neatbilst kvalitatīvajiem kritērijiem, kas noteikti Direktīvas 2013/36/ES 92. panta 3. punkta a) un b) apakšpunktā un Deleģētās regulas (ES) 2021/923 5. pantā.”; |
| --- | --- | --- |

e)

ar šādu apakšpunktu aizstāj 1. punkta e) apakšpunktu:

“e)

pamatotu paziņojumu, kurā paskaidrots, kādēļ attiecīgais darbinieks vai darbinieku kategorija, kurā iekļauts darbinieks, neatbilst kvalitatīvajiem kritērijiem, kas noteikti Direktīvas 2013/36/ES 92. panta 3. punkta a) un b) apakšpunktā un Deleģētās regulas (ES) 2021/923 5. pantā.”;

| 6) | šādi groza 6. pantu:


  a) | ar šādu tekstu aizstāj 1. punkta ievaddaļu:

  “1.   Lūdzot Deleģētās regulas (ES) 2021/923 6. panta 3. punktā minēto iepriekšējo apstiprinājumu attiecībā uz darbinieku, kam iepriekšējā finanšu gadā vai par iepriekšējo finanšu gadu piešķirta EUR 1 000 000 vai lielāka kopējā atlīdzība, uzraudzītās kredītiestādes ECB iesniedz šādus dokumentus, kas pamato Deleģētās regulas (ES) 2021/923 6. panta 4. punktā minētos ārkārtas apstākļus:”; |
| --- | --- | --- |

6)

šādi groza 6. pantu:

a)

ar šādu tekstu aizstāj 1. punkta ievaddaļu:

“1.   Lūdzot Deleģētās regulas (ES) 2021/923 6. panta 3. punktā minēto iepriekšējo apstiprinājumu attiecībā uz darbinieku, kam iepriekšējā finanšu gadā vai par iepriekšējo finanšu gadu piešķirta EUR 1 000 000 vai lielāka kopējā atlīdzība, uzraudzītās kredītiestādes ECB iesniedz šādus dokumentus, kas pamato Deleģētās regulas (ES) 2021/923 6. panta 4. punktā minētos ārkārtas apstākļus:”;

| b) | ar šādu apakšpunktu aizstāj 1. punkta b) apakšpunktu:


  “b) | detalizētu aprakstu par jebkuriem ārkārtas apstākļiem saistībā ar attiecīgo darbinieku, kas paskaidro, kāpēc uzraudzītā kredītiestāde piešķīra darbiniekam EUR 1 000 000 vai lielāku atlīdzību, lai gan darbiniekam nav būtiskas ietekmes uz uzraudzītās kredītiestādes riska profilu.”; |
| --- | --- | --- |

b)

ar šādu apakšpunktu aizstāj 1. punkta b) apakšpunktu:

“b)

detalizētu aprakstu par jebkuriem ārkārtas apstākļiem saistībā ar attiecīgo darbinieku, kas paskaidro, kāpēc uzraudzītā kredītiestāde piešķīra darbiniekam EUR 1 000 000 vai lielāku atlīdzību, lai gan darbiniekam nav būtiskas ietekmes uz uzraudzītās kredītiestādes riska profilu.”;

| 7) | svītro 7. pantu; |
| --- | --- |

7)

svītro 7. pantu;

| 8) | ar šādu pantu aizstāj 8. pantu:

  “8. pants
  Iepriekšēja apstiprinājuma lūgumu iesniegšanas laiks
  Deleģētās regulas (ES) 2021/923 6. panta 3. punktā minētos iepriekšēja apstiprinājuma lūgumus iesniedz bez kavēšanās, vēlākais sešu mēnešu laikā pēc iepriekšējā finanšu gada beigām.”; |
| --- | --- |

8)

ar šādu pantu aizstāj 8. pantu:

“8. pants

Iepriekšēja apstiprinājuma lūgumu iesniegšanas laiks

Deleģētās regulas (ES) 2021/923 6. panta 3. punktā minētos iepriekšēja apstiprinājuma lūgumus iesniedz bez kavēšanās, vēlākais sešu mēnešu laikā pēc iepriekšējā finanšu gada beigām.”;

| 9) | šādi groza 9. pantu:


  a) | ar šādu tekstu aizstāj 1. punkta ievaddaļu:

  “1.   Pamatojoties uz informāciju, kas iekļauta Deleģētās regulas (ES) 2021/923 6. panta 3. punktā minētajā iepriekšējā apstiprinājuma lūgumā, ECB novērtē:”; |
| --- | --- | --- |

9)

šādi groza 9. pantu:

a)

ar šādu tekstu aizstāj 1. punkta ievaddaļu:

“1.   Pamatojoties uz informāciju, kas iekļauta Deleģētās regulas (ES) 2021/923 6. panta 3. punktā minētajā iepriekšējā apstiprinājuma lūgumā, ECB novērtē:”;

| b) | ar šādu apakšpunktu aizstāj 1. punkta b) apakšpunktu:


  “b) | pamatojumu, balstoties uz kuru uzraudzītā kredītiestāde noteikusi, ka attiecīgais darbinieks vai darbinieku kategorija, kurā darbinieks iekļauts, atbilst kādam no nosacījumiem, kas noteikti Deleģētās regulas (ES) 2021/923 6. panta 2. punktā;”; |
| --- | --- | --- |

b)

ar šādu apakšpunktu aizstāj 1. punkta b) apakšpunktu:

“b)

pamatojumu, balstoties uz kuru uzraudzītā kredītiestāde noteikusi, ka attiecīgais darbinieks vai darbinieku kategorija, kurā darbinieks iekļauts, atbilst kādam no nosacījumiem, kas noteikti Deleģētās regulas (ES) 2021/923 6. panta 2. punktā;”;

| c) | ar šādiem punktiem aizstāj 1. punkta c) apakšpunkta i) un ii) punktu:


  “i) | vai uzraudzītā kredītiestāde pienācīgi ņēmusi vērā attiecīgi Deleģētās regulas (ES) 2021/923 6. panta 2. punkta a) apakšpunktā vai Deleģētās regulas (ES) 2021/923 6. panta 2. punkta b) apakšpunktā izklāstīto nosacījumu; un |
| --- | --- | --- |

c)

ar šādiem punktiem aizstāj 1. punkta c) apakšpunkta i) un ii) punktu:

“i)

vai uzraudzītā kredītiestāde pienācīgi ņēmusi vērā attiecīgi Deleģētās regulas (ES) 2021/923 6. panta 2. punkta a) apakšpunktā vai Deleģētās regulas (ES) 2021/923 6. panta 2. punkta b) apakšpunktā izklāstīto nosacījumu; un

| ii) | vai uzraudzītā kredītiestāde pierādījusi, ka attiecīgā darbinieka vai darbinieku kategorijas, kurā iekļauts darbinieks, attiecībā uz kuru iesniegts Deleģētās regulas (ES) 2021/923 6. panta 3. punktā minētais iepriekšēja apstiprinājuma lūgums, ietekme uz iestādes riska profilu nav salīdzinoši tikpat būtiska kā Direktīvas 2013/36/ES 92. panta 3. punkta a), b) vai c) apakšpunktā minēto darbinieku kategoriju ietekme;”; |
| --- | --- |

ii)

vai uzraudzītā kredītiestāde pierādījusi, ka attiecīgā darbinieka vai darbinieku kategorijas, kurā iekļauts darbinieks, attiecībā uz kuru iesniegts Deleģētās regulas (ES) 2021/923 6. panta 3. punktā minētais iepriekšēja apstiprinājuma lūgums, ietekme uz iestādes riska profilu nav salīdzinoši tikpat būtiska kā Direktīvas 2013/36/ES 92. panta 3. punkta a), b) vai c) apakšpunktā minēto darbinieku kategoriju ietekme;”;

| d) | ar šādu apakšpunktu aizstāj 1. punkta d) apakšpunktu:


  “d) | attiecībā uz iepriekšēja apstiprinājuma lūgumiem par darbiniekiem, kam piešķirta EUR 1 000 000 vai lielāka atlīdzība, – vai attiecas ārkārtas apstākļi. Šādos gadījumos ECB pirms lēmuma pieņemšanas par sākotnējā novērtējuma rezultātiem informē Eiropas Banku iestādi.”; |
| --- | --- | --- |

d)

ar šādu apakšpunktu aizstāj 1. punkta d) apakšpunktu:

“d)

attiecībā uz iepriekšēja apstiprinājuma lūgumiem par darbiniekiem, kam piešķirta EUR 1 000 000 vai lielāka atlīdzība, – vai attiecas ārkārtas apstākļi. Šādos gadījumos ECB pirms lēmuma pieņemšanas par sākotnējā novērtējuma rezultātiem informē Eiropas Banku iestādi.”;

| e) | ar šādu punktu aizstāj 2. punktu:

  “2.   ECB pieņem lēmumu trīs mēnešu laikā pēc visu dokumentu saņemšanas.”; |
| --- | --- |

e)

ar šādu punktu aizstāj 2. punktu:

“2.   ECB pieņem lēmumu trīs mēnešu laikā pēc visu dokumentu saņemšanas.”;

| f) | svītro 3. punktu; |
| --- | --- |

f)

svītro 3. punktu;

| 10) | ar šādu punktu aizstāj 10. panta 1. punktu:

  “1.   Deleģētās regulas (ES) 2021/923 6. panta 3. punktā minētais ECB sniegtais iepriekšējais apstiprinājums attiecas uz darbinieka pienākumu izpildi finanšu gadā pēc tā finanšu gada, kurā uzraudzītajai kredītiestādei paziņots ECB uzraudzības lēmums ar apstiprinājumu.” |
| --- | --- |

10)

ar šādu punktu aizstāj 10. panta 1. punktu:

“1.   Deleģētās regulas (ES) 2021/923 6. panta 3. punktā minētais ECB sniegtais iepriekšējais apstiprinājums attiecas uz darbinieka pienākumu izpildi finanšu gadā pēc tā finanšu gada, kurā uzraudzītajai kredītiestādei paziņots ECB uzraudzības lēmums ar apstiprinājumu.”

2. pants

Pārejas noteikumi

1.   Saskaņā ar Deleģētās regulas (ES) Nr. 604/2014 4. panta 4. punktu iesniegtajiem paziņojumiem un saskaņā ar minētās deleģētās regulas 4. panta 5. punktu iesniegtajiem iepriekšēja apstiprinājuma pieteikumiem, kas iesniegti pirms 2021. gada 14. jūnija, turpina piemērot Lēmumā (ES) 2015/2218 (ECB/2015/38) noteiktās procedūras un prasības, kā tās piemēro pirms šā lēmuma spēkā stāšanās dienas.

2.   Saskaņā ar Deleģētās regulas (ES) 2021/923 6. panta 3. punktu iesniegtajiem iepriekšēja apstiprinājuma lūgumiem piemēro Lēmumā (ES) 2015/2218 (ECB/2015/38) noteiktās procedūras un prasības, kā tās piemēro pirms šā lēmuma spēkā stāšanās dienas.

3. pants

Stāšanās spēkā

Šis lēmums stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

Frankfurtē pie Mainas, 2022. gada 18. februārī

ECB prezidente

Christine LAGARDE

---

(1)  
  OV L 287, 29.10.2013., 63. lpp.

1

(2)  Komisijas Deleģētā regula (ES) Nr. 604/2014 (2014. gada 4. marts), ar ko papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2013/36/ES attiecībā uz regulatīvajiem tehniskajiem standartiem par kvalitātes un attiecīgiem kvantitātes kritērijiem, kas vajadzīgi, lai noteiktu to darbinieku kategorijas, kuru profesionālajai darbībai ir būtiska ietekme uz iestādes riska profilu (OV L 167, 6.6.2014., 30. lpp.).

2

(3)  Eiropas Centrālās bankas Lēmums (ES) 2015/2218 (2015. gada 20. novembris) par procedūru, kādā darbiniekiem nepiemēro pieņēmumu, ka tiem ir būtiska ietekme uz uzraudzītās kredītiestādes riska profilu (ECB/2015/38) (OV L 314, 1.12.2015., 66. lpp.).

3

(4)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2013/36/ES (2013. gada 26. jūnijs) par piekļuvi kredītiestāžu darbībai un kredītiestāžu un ieguldījumu brokeru sabiedrību prudenciālo uzraudzību, ar ko groza Direktīvu 2002/87/EK un atceļ Direktīvas 2006/48/EK un 2006/49/EK (OV L 176, 27.6.2013., 338. lpp.).

4

(5)  Komisijas Deleģētā regula (ES) 2021/923 (2021. gada 25. marts), ar ko papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2013/36/ES attiecībā uz regulatīvajiem tehniskajiem standartiem, kuros noteikti kritēriji, pēc kuriem definē vadītāja atbildību, kontroles funkcijas, būtiskas sabiedrības struktūrvienības un būtisku ietekmi uz būtiskas sabiedrības struktūrvienības riska profilu, un noteikti kritēriji to darba ņēmēju vai darba ņēmēju kategoriju identificēšanai, kuru profesionālajai darbībai ir tāda ietekme uz iestādes riska profilu, kas ir salīdzinoši tikpat būtiska kā iepriekš minētās direktīvas 92. panta 3. punktā minētajiem darba ņēmējiem vai darba ņēmēju kategorijām (OV L 203, 9.6.2021., 1. lpp.).

5

---

TIESĪBU AKTI, KO PIEŅEM STRUKTŪRAS, KURAS IZVEIDOTAS AR STARPTAUTISKIEM NOLĪGUMIEM

| 4.3.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 69/123 |
| --- | --- | --- | --- |

4.3.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 69/123

---

LĒMUMS Nr. 72/2020, KO PIEŅĒMUSI APVIENOTĀ KOMITEJA, KURA IZVEIDOTA SASKAŅĀ AR NOLĪGUMU STARP EIROPAS KOPIENU UN AMERIKAS SAVIENOTAJĀM VALSTĪM PAR SAVSTARPĒJO ATZĪŠANU

(2022. gada 8. februāris),

par atbilstības novērtēšanas institūciju iekļaušanu sarakstā, kas ietverts nozaru pielikumā par elektromagnētisko savietojamību [2022/369]

APVIENOTĀ KOMITEJA,

ņemot vērā Nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Amerikas Savienotajām Valstīm par savstarpējo atzīšanu un jo īpaši tā 7. un 14. pantu;

tā kā atbilstības novērtēšanas institūciju iekļaušanai kāda nozaru pielikuma sarakstā ir nepieciešams attiecīgs Apvienotās komitejas lēmums,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

| 1. | Šā lēmuma A papildinājumā norādīto atbilstības novērtēšanas institūciju pievieno atbilstības novērtēšanas institūciju sarakstam, kas iekļauts slejā “EK pieeja ASV tirgum” nozaru pielikuma par elektromagnētisko savietojamību V iedaļā. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Puses ir vienojušās par to, kāds ir A papildinājumā norādītās atbilstības novērtēšanas institūcijas iekļaušanas sarakstā konkrētais tvērums produktu un atbilstības novērtēšanas procedūru ziņā, un tās atjauninās sarakstu.
  Šo lēmumu, kas sagatavots divos eksemplāros, paraksta Apvienotās komitejas pārstāvji, kuri ir pilnvaroti Pušu vārdā grozīt nolīgumu. Šis lēmums ir spēkā no dienas, kad saņemts pēdējais no abiem parakstiem. |
| --- | --- |

2.

Šo lēmumu, kas sagatavots divos eksemplāros, paraksta Apvienotās komitejas pārstāvji, kuri ir pilnvaroti Pušu vārdā grozīt nolīgumu. Šis lēmums ir spēkā no dienas, kad saņemts pēdējais no abiem parakstiem.

Amerikas Savienoto Valstu vārdā –

James C. SANFORD

Parakstīts Vašingtonā, 2022. gada 2. februārī

Eiropas Savienības vārdā –

Lucian CERNAT

Parakstīts Briselē, 2022. gada 8. februārī

---

A papildinājums

EK atbilstības novērtēšanas institūcija, ko pievieno atbilstības novērtēšanas institūciju sarakstam, kas iekļauts slejā “EK pieeja ASV tirgum” nozaru pielikuma par elektromagnētisko savietojamību V iedaļā

| EKTOS Testing and Reliability Services A/S (IKTOS TRS A/S) |
| --- |
| Peter Bangs Vej 17 |
| 7600 Struer |
| DENMARK |

EKTOS Testing and Reliability Services A/S (IKTOS TRS A/S)

Peter Bangs Vej 17

7600 Struer

DENMARK

---

| 4.3.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 69/125 |
| --- | --- | --- | --- |

4.3.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 69/125

---

LĒMUMS Nr. 73/2021, KO PIEŅĒMUSI APVIENOTĀ KOMITEJA, KURA IZVEIDOTA SASKAŅĀ AR NOLĪGUMU STARP EIROPAS KOPIENU UN AMERIKAS SAVIENOTAJĀM VALSTĪM PAR SAVSTARPĒJO ATZĪŠANU

(2022. gada 8. februāris),

par atbilstības novērtēšanas institūciju iekļaušanu sarakstā, kas ietverts nozaru pielikumā par elektromagnētisko savietojamību [2022/370]

APVIENOTĀ KOMITEJA,

ņemot vērā Nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Amerikas Savienotajām Valstīm par savstarpējo atzīšanu un jo īpaši tā 7. un 14. pantu;

tā kā atbilstības novērtēšanas institūciju iekļaušanai kāda nozaru pielikuma sarakstā ir nepieciešams attiecīgs Apvienotās komitejas lēmums,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

| 1. | Šā lēmuma A papildinājumā norādīto atbilstības novērtēšanas institūciju pievieno atbilstības novērtēšanas institūciju sarakstam, kas iekļauts slejā “EK pieeja ASV tirgum” nozaru pielikuma par elektromagnētisko savietojamību V iedaļā. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Puses ir vienojušās par to, kāds ir A papildinājumā norādīto atbilstības novērtēšanas institūciju iekļaušanas sarakstā konkrētais tvērums produktu un atbilstības novērtēšanas procedūru ziņā, un tās atjauninās sarakstu.
  Šo lēmumu, kas sagatavots divos eksemplāros, paraksta Apvienotās komitejas pārstāvji, kuri ir pilnvaroti Pušu vārdā grozīt nolīgumu. Šis lēmums ir spēkā no dienas, kad saņemts pēdējais no abiem parakstiem. |
| --- | --- |

2.

Šo lēmumu, kas sagatavots divos eksemplāros, paraksta Apvienotās komitejas pārstāvji, kuri ir pilnvaroti Pušu vārdā grozīt nolīgumu. Šis lēmums ir spēkā no dienas, kad saņemts pēdējais no abiem parakstiem.

Amerikas Savienoto Valstu vārdā –

James C. SANFORD

Parakstīts Vašingtonā, 2022. gada 2. februārī

Eiropas Savienības vārdā –

Lucian CERNAT

Parakstīts Briselē, 2022. gada 8. februārī

---

A papildinājums

EK atbilstības novērtēšanas institūcijas, kuras pievieno atbilstības novērtēšanas institūciju sarakstam, kas iekļauts slejā “EK pieeja ASV tirgum” nozaru pielikuma par elektromagnētisko savietojamību V iedaļā

| IBL-Lab GmbH |
| --- |
| Heinrich-Hertz-Allee 7 |
| 66386 St. Ingbert |
| GERMANY |

IBL-Lab GmbH

Heinrich-Hertz-Allee 7

66386 St. Ingbert

GERMANY

| C.R.E.I. Ven S.c.r.a.l. Centro Ricerca Elettronica Industriale del Veneto |
| --- |
| Corso Spagna 12 |
| 35127 Padova |
| ITALY |

C.R.E.I. Ven S.c.r.a.l. Centro Ricerca Elettronica Industriale del Veneto

Corso Spagna 12

35127 Padova

ITALY

---

| 4.3.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 69/127 |
| --- | --- | --- | --- |

4.3.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 69/127

---

LĒMUMS Nr. 74/2021, KO PIEŅĒMUSI APVIENOTĀ KOMITEJA, KURA IZVEIDOTA SASKAŅĀ AR NOLĪGUMU STARP EIROPAS KOPIENU UN AMERIKAS SAVIENOTAJĀM VALSTĪM PAR SAVSTARPĒJO ATZĪŠANU

(2022. gada 8. februāris),

par atbilstības novērtēšanas institūciju iekļaušanu sarakstā, kas ietverts nozaru pielikumā par telekomunikāciju iekārtām [2022/371]

APVIENOTĀ KOMITEJA,

ņemot vērā Nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Amerikas Savienotajām Valstīm par savstarpējo atzīšanu un jo īpaši tā 7. un 14. pantu;

tā kā atbilstības novērtēšanas institūciju iekļaušanai kāda nozaru pielikuma sarakstā ir nepieciešams attiecīgs Apvienotās komitejas lēmums,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

| 1. | Šā lēmuma A papildinājumā norādīto atbilstības novērtēšanas institūciju pievieno atbilstības novērtēšanas institūciju sarakstam, kas iekļauts slejā “EK pieeja ASV tirgum” nozaru pielikuma par telekomunikāciju iekārtām V iedaļā. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Puses ir vienojušās par to, kāds ir A papildinājumā norādītās atbilstības novērtēšanas institūcijas iekļaušanas sarakstā konkrētais tvērums produktu un atbilstības novērtēšanas procedūru ziņā, un tās atjauninās sarakstu.
  Šo lēmumu, kas sagatavots divos eksemplāros, paraksta Apvienotās komitejas pārstāvji, kuri ir pilnvaroti Pušu vārdā grozīt nolīgumu. Šis lēmums ir spēkā no dienas, kad saņemts pēdējais no abiem parakstiem. |
| --- | --- |

2.

Šo lēmumu, kas sagatavots divos eksemplāros, paraksta Apvienotās komitejas pārstāvji, kuri ir pilnvaroti Pušu vārdā grozīt nolīgumu. Šis lēmums ir spēkā no dienas, kad saņemts pēdējais no abiem parakstiem.

Amerikas Savienoto Valstu vārdā –

James C. SANFORD

Parakstīts Vašingtonā, 2022. gada 2. februārī

Eiropas Savienības vārdā –

Lucian CERNAT

Parakstīts Briselē, 2022. gada 8. februārī

---

A papildinājums

EK atbilstības novērtēšanas institūcijas, ko pievieno atbilstības novērtēšanas institūciju sarakstam, kas iekļauts slejā “EK pieeja ASV tirgum” nozaru pielikuma par telekomunikāciju iekārtām V iedaļā

| KL-Certification GmbH |
| --- |
| Heinrich-Hertz-Allee 7 |
| 66386 St. Ingbert |
| GERMANY |

KL-Certification GmbH

Heinrich-Hertz-Allee 7

66386 St. Ingbert

GERMANY

---

| 4.3.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 69/129 |
| --- | --- | --- | --- |

4.3.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 69/129

---

LĒMUMS Nr. 75/2021, KO PIEŅĒMUSI APVIENOTĀ KOMITEJA, KURA IZVEIDOTA SASKAŅĀ AR NOLĪGUMU STARP EIROPAS KOPIENU UN AMERIKAS SAVIENOTAJĀM VALSTĪM PAR SAVSTARPĒJO ATZĪŠANU

(2022. gada 8. februāris),

par atbilstības novērtēšanas institūciju iekļaušanu sarakstā, kas ietverts nozaru pielikumā par elektromagnētisko savietojamību [2022/372]

APVIENOTĀ KOMITEJA,

ņemot vērā Nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Amerikas Savienotajām Valstīm par savstarpējo atzīšanu un jo īpaši tā 7. un 14. pantu;

tā kā atbilstības novērtēšanas institūciju iekļaušanai kāda nozaru pielikuma sarakstā ir nepieciešams attiecīgs Apvienotās komitejas lēmums,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

| 1. | Šā lēmuma A papildinājumā norādīto atbilstības novērtēšanas institūciju pievieno atbilstības novērtēšanas institūciju sarakstam, kas iekļauts slejā “EK pieeja ASV tirgum” nozaru pielikuma par elektromagnētisko savietojamību V iedaļā. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Puses ir vienojušās par to, kāds ir A papildinājumā norādīto atbilstības novērtēšanas institūciju iekļaušanas sarakstā konkrētais tvērums produktu un atbilstības novērtēšanas procedūru ziņā, un tās atjauninās sarakstu.
  Šo lēmumu, kas sagatavots divos eksemplāros, paraksta Apvienotās komitejas pārstāvji, kuri ir pilnvaroti Pušu vārdā grozīt nolīgumu. Šis lēmums ir spēkā no dienas, kad saņemts pēdējais no abiem parakstiem. |
| --- | --- |

2.

Šo lēmumu, kas sagatavots divos eksemplāros, paraksta Apvienotās komitejas pārstāvji, kuri ir pilnvaroti Pušu vārdā grozīt nolīgumu. Šis lēmums ir spēkā no dienas, kad saņemts pēdējais no abiem parakstiem.

Amerikas Savienoto Valstu vārdā –

James C. SANFORD

Parakstīts Vašingtonā, 2022. gada 2. februārī

Eiropas Savienības vārdā –

Lucian CERNAT

Parakstīts Briselē, 2022. gada 8. februārī

---

A papildinājums

EK atbilstības novērtēšanas institūcijas, kuras pievieno atbilstības novērtēšanas institūciju sarakstam, kas iekļauts slejā “EK pieeja ASV tirgum” nozaru pielikuma par elektromagnētisko savietojamību V iedaļā

| Ademco CZ s.r.o. |
| --- |
| Turanka 1236/96 |
| Slatina |
| 627 00 Brno |
| CZECH REPUBLIC |

Ademco CZ s.r.o.

Turanka 1236/96

Slatina

627 00 Brno

CZECH REPUBLIC

---

| 4.3.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 69/131 |
| --- | --- | --- | --- |

4.3.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 69/131

---

LĒMUMS Nr. 76/2021, KO PIEŅĒMUSI APVIENOTĀ KOMITEJA, KURA IZVEIDOTA SASKAŅĀ AR NOLĪGUMU STARP EIROPAS KOPIENU UN AMERIKAS SAVIENOTAJĀM VALSTĪM PAR SAVSTARPĒJO ATZĪŠANU

(2022. gada 8. februāris),

par atbilstības novērtēšanas institūciju iekļaušanu sarakstā, kas ietverts nozaru pielikumā par elektromagnētisko savietojamību [2022/373]

APVIENOTĀ KOMITEJA,

ņemot vērā Nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Amerikas Savienotajām Valstīm par savstarpējo atzīšanu un jo īpaši tā 7. un 14. pantu;

tā kā atbilstības novērtēšanas institūciju iekļaušanai kāda nozaru pielikuma sarakstā ir nepieciešams attiecīgs Apvienotās komitejas lēmums,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

| 1. | Šā lēmuma A papildinājumā norādīto atbilstības novērtēšanas institūciju pievieno atbilstības novērtēšanas institūciju sarakstam, kas iekļauts slejā “EK pieeja ASV tirgum” nozaru pielikuma par elektromagnētisko savietojamību V iedaļā. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Puses ir vienojušās par to, kāds ir A papildinājumā norādītās atbilstības novērtēšanas institūcijas iekļaušanas sarakstā konkrētais tvērums produktu un atbilstības novērtēšanas procedūru ziņā, un tās atjauninās sarakstu.
  Šo lēmumu, kas sagatavots divos eksemplāros, paraksta Apvienotās komitejas pārstāvji, kuri ir pilnvaroti Pušu vārdā grozīt nolīgumu. Šis lēmums ir spēkā no dienas, kad saņemts pēdējais no abiem parakstiem. |
| --- | --- |

2.

Šo lēmumu, kas sagatavots divos eksemplāros, paraksta Apvienotās komitejas pārstāvji, kuri ir pilnvaroti Pušu vārdā grozīt nolīgumu. Šis lēmums ir spēkā no dienas, kad saņemts pēdējais no abiem parakstiem.

Amerikas Savienoto Valstu vārdā –

James C. SANFORD

Parakstīts Vašingtonā, 2022. gada 2. februārī

Eiropas Savienības vārdā –

Lucian CERNAT

Parakstīts Briselē, 2022. gada 8. februārī

---

A papildinājums

EK atbilstības novērtēšanas institūcija, ko pievieno atbilstības novērtēšanas institūciju sarakstam, kas iekļauts slejā “EK pieeja ASV tirgum” nozaru pielikuma par elektromagnētisko savietojamību V iedaļā

| TÜV Italia Srl |
| --- |
| Gruppo TÜV SÜD |
| Via Bradizzo 123/125 |
| 10088 Volpiano (TO) |
| ITALY |

TÜV Italia Srl

Gruppo TÜV SÜD

Via Bradizzo 123/125

10088 Volpiano (TO)

ITALY

---

| 4.3.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 69/133 |
| --- | --- | --- | --- |

4.3.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 69/133

---

LĒMUMS Nr. 77/2022, KO PIEŅĒMUSI APVIENOTĀ KOMITEJA, KURA IZVEIDOTA SASKAŅĀ AR NOLĪGUMU STARP EIROPAS KOPIENU UN AMERIKAS SAVIENOTAJĀM VALSTĪM PAR SAVSTARPĒJO ATZĪŠANU

(2022. gada 8. februāris),

par atbilstības novērtēšanas institūciju iekļaušanu sarakstā, kas ietverts nozaru pielikumā par elektromagnētisko savietojamību [2022/374]

APVIENOTĀ KOMITEJA,

ņemot vērā Nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Amerikas Savienotajām Valstīm par savstarpējo atzīšanu un jo īpaši tā 7. un 14. pantu;

tā kā atbilstības novērtēšanas institūciju iekļaušanai kāda nozaru pielikuma sarakstā ir nepieciešams attiecīgs Apvienotās komitejas lēmums,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

| 1. | Šā lēmuma A papildinājumā norādīto atbilstības novērtēšanas institūciju pievieno atbilstības novērtēšanas institūciju sarakstam, kas iekļauts slejā “EK pieeja ASV tirgum” nozaru pielikuma par elektromagnētisko savietojamību V iedaļā. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Puses ir vienojušās par to, kāds ir A papildinājumā norādītās atbilstības novērtēšanas institūcijas iekļaušanas sarakstā konkrētais tvērums produktu un atbilstības novērtēšanas procedūru ziņā, un tās atjauninās sarakstu.
  Šo lēmumu, kas sagatavots divos eksemplāros, paraksta Apvienotās komitejas pārstāvji, kuri ir pilnvaroti Pušu vārdā grozīt nolīgumu. Šis lēmums ir spēkā no dienas, kad saņemts pēdējais no abiem parakstiem. |
| --- | --- |

2.

Šo lēmumu, kas sagatavots divos eksemplāros, paraksta Apvienotās komitejas pārstāvji, kuri ir pilnvaroti Pušu vārdā grozīt nolīgumu. Šis lēmums ir spēkā no dienas, kad saņemts pēdējais no abiem parakstiem.

Amerikas Savienoto Valstu vārdā –

James C. SANFORD

Parakstīts Vašingtonā, 2022. gada 2. februārī

Eiropas Savienības vārdā –

Lucian CERNAT

Parakstīts Briselē, 2022. gada 8. Februārī

---

A papildinājums

EK atbilstības novērtēšanas institūcija, ko pievieno atbilstības novērtēšanas institūciju sarakstam, kas iekļauts slejā “EK pieeja ASV tirgum” nozaru pielikuma par elektromagnētisko savietojamību V iedaļā

| Kiwa Creiven Srl |
| --- |
| Corso Spagna 12 |
| 35127 Padova |
| ITALY |

Kiwa Creiven Srl

Corso Spagna 12

35127 Padova

ITALY

---