# Euroopa Liidu L 161/2022

| | ISSN 1977-0650 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 161 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 65. aastakäik16. juuni 2022 |

ISSN 1977-0650

Euroopa Liidu

Teataja

L 161

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

65. aastakäik16. juuni 2022

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2022/926, 15. juuni 2022, millega kehtestatakse pärast Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/1036 artikli 11 lõike 2 kohast aegumise läbivaatamist teatavate Indiast pärit keragrafiitmalmist (kõrgtugevast malmist) torude impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks | 1 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2022/927, 15. juuni 2022, millega kehtestatakse pärast Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/1037 artikli 18 kohast aegumise läbivaatamist teatavate Indiast pärit keragrafiitmalmist (kõrgtugevast malmist) torude impordi suhtes lõplik tasakaalustav tollimaks | 28 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2022/928, 15. juuni 2022, millega muudetakse rakendusmääruse (EL) 2021/404 V ja XIV lisa seoses Kanadat, Ühendkuningriiki ja Ameerika Ühendriike käsitlevate kannetega selliste kolmandate riikide loeteludes, millest on lubatud liitu tuua kodulindude, kodulindude paljundusmaterjali ning kodulindude ja uluklindude värske liha saadetisi (
  1
  ) | 67 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

MÄÄRUSED

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2022/926, 15. juuni 2022, millega kehtestatakse pärast Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/1036 artikli 11 lõike 2 kohast aegumise läbivaatamist teatavate Indiast pärit keragrafiitmalmist (kõrgtugevast malmist) torude impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks

1

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2022/927, 15. juuni 2022, millega kehtestatakse pärast Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/1037 artikli 18 kohast aegumise läbivaatamist teatavate Indiast pärit keragrafiitmalmist (kõrgtugevast malmist) torude impordi suhtes lõplik tasakaalustav tollimaks

28

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2022/928, 15. juuni 2022, millega muudetakse rakendusmääruse (EL) 2021/404 V ja XIV lisa seoses Kanadat, Ühendkuningriiki ja Ameerika Ühendriike käsitlevate kannetega selliste kolmandate riikide loeteludes, millest on lubatud liitu tuua kodulindude, kodulindude paljundusmaterjali ning kodulindude ja uluklindude värske liha saadetisi (
  1
  )

1

67

| | | III   Muud aktid |
| --- | --- | --- |
| | | EUROOPA MAJANDUSPIIRKOND |
| | * | EFTA järelevalveameti otsus nr 292/21/COL, 15. detsember 2021, millega muudetakse riigiabi valdkonna menetlus- ja sisulisi eeskirju, kehtestades uued suunised riskifinantseerimisinvesteeringute edendamiseks antava riigiabi kohta [2022/929] | 81 |

III   Muud aktid

EUROOPA MAJANDUSPIIRKOND

*

EFTA järelevalveameti otsus nr 292/21/COL, 15. detsember 2021, millega muudetakse riigiabi valdkonna menetlus- ja sisulisi eeskirju, kehtestades uued suunised riskifinantseerimisinvesteeringute edendamiseks antava riigiabi kohta [2022/929]

81

| | | Parandused |
| --- | --- | --- |
| | * | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. juuni 2019. aasta määruse (EL) 2019/1009 (millega kehtestatakse ELi väetisetoodete turul kättesaadavaks tegemise nõuded ning muudetakse määrusi (EÜ) nr 1069/2009 ja (EÜ) nr 1107/2009 ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 2003/2003) parandus ( ELT L 170, 25.6.2019 ) | 121 |
| | * | Nõukogu 21. aprilli 2022. aasta rakendusmääruse (EL) 2022/658 (millega rakendatakse määrust (EL) nr 269/2014, mis käsitleb piiravaid meetmeid seoses Ukraina territoriaalset terviklikkust, suveräänsust ja sõltumatust kahjustava või ohustava tegevusega) parandus ( ELT L 120, 21.4.2022 ) | 122 |
| | * | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. juuli 2020. aasta määruse (EL) 2020/1056 (elektroonilise kaubaveoteabe kohta) parandus ( ELT L 249, 31.7.2020 ) | 123 |
| | * | Komisjoni 10. augusti 2021. aasta määruse (EL) 2021/1323 (millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1881/2006 seoses teatavates toiduainetes sisalduva kaadmiumi piirnormidega) parandus ( ELT L 288, 11.8.2021 ) | 124 |

Parandused

*

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. juuni 2019. aasta määruse (EL) 2019/1009 (millega kehtestatakse ELi väetisetoodete turul kättesaadavaks tegemise nõuded ning muudetakse määrusi (EÜ) nr 1069/2009 ja (EÜ) nr 1107/2009 ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 2003/2003) parandus ( ELT L 170, 25.6.2019 )

( ELT L 170, 25.6.2019 )

121

*

Nõukogu 21. aprilli 2022. aasta rakendusmääruse (EL) 2022/658 (millega rakendatakse määrust (EL) nr 269/2014, mis käsitleb piiravaid meetmeid seoses Ukraina territoriaalset terviklikkust, suveräänsust ja sõltumatust kahjustava või ohustava tegevusega) parandus ( ELT L 120, 21.4.2022 )

( ELT L 120, 21.4.2022 )

122

*

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. juuli 2020. aasta määruse (EL) 2020/1056 (elektroonilise kaubaveoteabe kohta) parandus ( ELT L 249, 31.7.2020 )

( ELT L 249, 31.7.2020 )

123

*

Komisjoni 10. augusti 2021. aasta määruse (EL) 2021/1323 (millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1881/2006 seoses teatavates toiduainetes sisalduva kaadmiumi piirnormidega) parandus ( ELT L 288, 11.8.2021 )

( ELT L 288, 11.8.2021 )

124

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

| 16.6.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 161/1 |
| --- | --- | --- | --- |

16.6.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 161/1

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2022/926,

15. juuni 2022,

millega kehtestatakse pärast Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/1036 artikli 11 lõike 2 kohast aegumise läbivaatamist teatavate Indiast pärit keragrafiitmalmist (kõrgtugevast malmist) torude impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2016. aasta määrust (EL) 2016/1036 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Liidu liikmed (1) (edaspidi „alusmäärus“), eriti selle artikli 11 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

1.   MENETLUS

MENETLUS

1.1.   Varasemad uurimised ja kehtivad meetmed

Varasemad uurimised ja kehtivad meetmed

| (1) | Rakendusmäärusega (EL) 2016/388 (2) (edaspidi „algne määrus“) kehtestas Euroopa Komisjon (edaspidi „komisjon“) Indiast pärit keragrafiitmalmist (kõrgtugevast malmist) torude impordi suhtes lõpliku dumpinguvastase tollimaksu (edaspidi „esialgsed meetmed“). Esialgsete meetmete kehtestamiseni viinud uurimist nimetatakse edaspidi esialgseks uurimiseks. |
| --- | --- |

(1)

Rakendusmäärusega (EL) 2016/388 (2) (edaspidi „algne määrus“) kehtestas Euroopa Komisjon (edaspidi „komisjon“) Indiast pärit keragrafiitmalmist (kõrgtugevast malmist) torude impordi suhtes lõpliku dumpinguvastase tollimaksu (edaspidi „esialgsed meetmed“). Esialgsete meetmete kehtestamiseni viinud uurimist nimetatakse edaspidi esialgseks uurimiseks.

2

| (2) | Kehtestatud dumpinguvastase tollimaksu määr jäi vahemikku 0 % (äriühingule Electrosteel Castings Ltd) kuni 14,1 % (äriühingule Jindal Saw Limited ja kõikidele muudele äriühingutele). |
| --- | --- |

(2)

Kehtestatud dumpinguvastase tollimaksu määr jäi vahemikku 0 % (äriühingule Electrosteel Castings Ltd) kuni 14,1 % (äriühingule Jindal Saw Limited ja kõikidele muudele äriühingutele).

| (3) | Rakendusmäärusega (EL) 2016/387 (3) kehtestas komisjon sama toote suhtes ka lõpliku tasakaalustava tollimaksu. Kehtestatud tasakaalustava tollimaksu määr jäi vahemikku 8,7 % (äriühingule Jindal Saw Limited) kuni 9 % (äriühingule Electrosteel Castings Ltd ja kõikidele muudele äriühingutele). |
| --- | --- |

(3)

Rakendusmäärusega (EL) 2016/387 (3) kehtestas komisjon sama toote suhtes ka lõpliku tasakaalustava tollimaksu. Kehtestatud tasakaalustava tollimaksu määr jäi vahemikku 8,7 % (äriühingule Jindal Saw Limited) kuni 9 % (äriühingule Electrosteel Castings Ltd ja kõikidele muudele äriühingutele).

3

| (4) | Pärast Üldkohtu otsust kohtuasjades T-300/16 ja T-301/16 (4) parandas komisjon vead, mille Üldkohus oli leidnud Jindal Saw Limitedi dumpinguvastase ja tasakaalustava tollimaksu arvutamisel. Rakendusmäärustega (EL) 2020/526 (5) ja (EL) 2020/527 (6) kehtestas komisjon äriühingule Jindal Saw Limited uue lõpliku dumpinguvastase ja tasakaalustava tollimaksu, mille määrad on vastavalt 3 % ja 6 %. |
| --- | --- |

(4)

Pärast Üldkohtu otsust kohtuasjades T-300/16 ja T-301/16 (4) parandas komisjon vead, mille Üldkohus oli leidnud Jindal Saw Limitedi dumpinguvastase ja tasakaalustava tollimaksu arvutamisel. Rakendusmäärustega (EL) 2020/526 (5) ja (EL) 2020/527 (6) kehtestas komisjon äriühingule Jindal Saw Limited uue lõpliku dumpinguvastase ja tasakaalustava tollimaksu, mille määrad on vastavalt 3 % ja 6 %.

4

5

6

| (5) | Praegu kehtivate dumpinguvastaste tollimaksude määrad on vahemikus 0 % (Electrosteel Castings Ltd), 3 % (Jindal Saw Limited) ja 14,1 % (kõik muud äriühingud). Praegu kehtivad tasakaalustava tollimaksu määrad on 6 % (äriühingule Jindal Saw Limited) ja 9 % (äriühingule Electrosteel Castings Ltd ja kõikidele muudele äriühingutele). |
| --- | --- |

(5)

Praegu kehtivate dumpinguvastaste tollimaksude määrad on vahemikus 0 % (Electrosteel Castings Ltd), 3 % (Jindal Saw Limited) ja 14,1 % (kõik muud äriühingud). Praegu kehtivad tasakaalustava tollimaksu määrad on 6 % (äriühingule Jindal Saw Limited) ja 9 % (äriühingule Electrosteel Castings Ltd ja kõikidele muudele äriühingutele).

1.2.   Aegumise läbivaatamise taotlus

Aegumise läbivaatamise taotlus

| (6) | Pärast seda, kui avaldati teade eelseisva aegumise kohta, (7) sai komisjon alusmääruse artikli 11 lõike 2 kohase läbivaatamistaotluse. |
| --- | --- |

(6)

Pärast seda, kui avaldati teade eelseisva aegumise kohta, (7) sai komisjon alusmääruse artikli 11 lõike 2 kohase läbivaatamistaotluse.

7

| (7) | Aegumise läbivaatamise taotluse esitasid 21. detsembril 2020 ettevõtjad Saint-Gobain PAM, Saint-Gobain PAM Deutschland GmbH ja Saint-Gobain PAM España S.A. (edaspidi „taotluse esitajad“) liidu tootjate nimel, kelle toodang moodustab rohkem kui 50 % keragrafiitmalmist torude kogutoodangust liidus. Läbivaatamistaotlus põhines väitel, et meetmete aegumine põhjustaks tõenäoliselt dumpingu jätkumise või kordumise ja liidu tootmisharule tekitatava kahju jätkumise või kordumise. |
| --- | --- |

(7)

Aegumise läbivaatamise taotluse esitasid 21. detsembril 2020 ettevõtjad Saint-Gobain PAM, Saint-Gobain PAM Deutschland GmbH ja Saint-Gobain PAM España S.A. (edaspidi „taotluse esitajad“) liidu tootjate nimel, kelle toodang moodustab rohkem kui 50 % keragrafiitmalmist torude kogutoodangust liidus. Läbivaatamistaotlus põhines väitel, et meetmete aegumine põhjustaks tõenäoliselt dumpingu jätkumise või kordumise ja liidu tootmisharule tekitatava kahju jätkumise või kordumise.

1.3.   Aegumise läbivaatamise algatamine

Aegumise läbivaatamise algatamine

| (8) | Olles kindlaks teinud, et aegumise läbivaatamise algatamiseks on piisavalt tõendeid, algatas komisjon 17. märtsil 2021 alusmääruse artikli 11 lõike 2 alusel aegumise läbivaatamise Indiast (edaspidi „asjaomane riik“) pärit keragrafiitmalmist torude liitu suunatud impordi suhtes. Komisjon avaldas algatamisteate Euroopa Liidu Teatajas (8) (edaspidi „algatamisteade“). |
| --- | --- |

(8)

Olles kindlaks teinud, et aegumise läbivaatamise algatamiseks on piisavalt tõendeid, algatas komisjon 17. märtsil 2021 alusmääruse artikli 11 lõike 2 alusel aegumise läbivaatamise Indiast (edaspidi „asjaomane riik“) pärit keragrafiitmalmist torude liitu suunatud impordi suhtes. Komisjon avaldas algatamisteate Euroopa Liidu Teatajas (8) (edaspidi „algatamisteade“).

Euroopa Liidu Teatajas

8

| (9) | Samal päeval algatas komisjon ka sama toote impordi suhtes kohaldatavate tasakaalustavate meetmete aegumise läbivaatamise (9). |
| --- | --- |

(9)

Samal päeval algatas komisjon ka sama toote impordi suhtes kohaldatavate tasakaalustavate meetmete aegumise läbivaatamise (9).

9

1.4.   Läbivaatamisega seotud uurimisperiood ja vaatlusalune periood

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood ja vaatlusalune periood

| (10) | Dumpingu ja kahju jätkumist või kordumist käsitlev uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2020 kuni 31. detsembrini 2020 (edaspidi „läbivaatamisega seotud uurimisperiood“). Kahju jätkumise või kordumise tõenäosuse hindamise seisukohalt oluliste suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2017 kuni läbivaatamisega seotud uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood“). |
| --- | --- |

(10)

Dumpingu ja kahju jätkumist või kordumist käsitlev uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2020 kuni 31. detsembrini 2020 (edaspidi „läbivaatamisega seotud uurimisperiood“). Kahju jätkumise või kordumise tõenäosuse hindamise seisukohalt oluliste suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2017 kuni läbivaatamisega seotud uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood“).

1.5.   Huvitatud isikud

Huvitatud isikud

| (11) | Algatamisteates kutsus komisjon huvitatud isikuid uurimises osalemiseks komisjoniga ühendust võtma. Lisaks teavitas komisjon spetsiaalselt liidu tootjaid, teadaolevaid India tootjaid ja India ametiasutusi, teadaolevaid importijaid, kasutajaid ja teadaolevalt seotud ühendusi aegumise läbivaatamise algatamisest ning kutsus neid selles osalema. |
| --- | --- |

(11)

Algatamisteates kutsus komisjon huvitatud isikuid uurimises osalemiseks komisjoniga ühendust võtma. Lisaks teavitas komisjon spetsiaalselt liidu tootjaid, teadaolevaid India tootjaid ja India ametiasutusi, teadaolevaid importijaid, kasutajaid ja teadaolevalt seotud ühendusi aegumise läbivaatamise algatamisest ning kutsus neid selles osalema.

| (12) | Huvitatud isikutel oli võimalus esitada aegumise läbivaatamise algatamise kohta märkusi ning taotleda komisjonilt ja/või kaubandusmenetluses ärakuulamise eest vastutavalt ametnikult enda ärakuulamist. Ükski huvitatud isik ärakuulamist ei taotlenud. |
| --- | --- |

(12)

Huvitatud isikutel oli võimalus esitada aegumise läbivaatamise algatamise kohta märkusi ning taotleda komisjonilt ja/või kaubandusmenetluses ärakuulamise eest vastutavalt ametnikult enda ärakuulamist. Ükski huvitatud isik ärakuulamist ei taotlenud.

a)   
  Väljavõtteline uuring

Väljavõtteline uuring

| (13) | Komisjon andis algatamisteates teada, et ta võib teha huvitatud isikute väljavõttelise uuringu kooskõlas alusmääruse artikliga 17. |
| --- | --- |

(13)

Komisjon andis algatamisteates teada, et ta võib teha huvitatud isikute väljavõttelise uuringu kooskõlas alusmääruse artikliga 17.

Liidu tootjate väljavõtteline uuring

Liidu tootjate väljavõtteline uuring

| (14) | Komisjon teatas algatamisteates, et on moodustanud kolmest liidu tootjast esialgse valimi. Need liidu tootjad kuuluvad samasse kontserni. Valimi moodustamisel lähtus komisjon liidus toodetud samasuguse toote tootmis- ja müügimahust läbivaatamisega seotud uurimisperioodil, st 1. jaanuarist 2020 kuni 31. detsembrini 2020. Liidu tootjate lõpliku valimi arvele jäi [70–85] % liidu hinnangulisest kogutoodangust ja [70–85] % samasuguse toote hinnangulisest kogumüügimahust liidus ning valim tagas ka hea geograafilise ulatuse. |
| --- | --- |

(14)

Komisjon teatas algatamisteates, et on moodustanud kolmest liidu tootjast esialgse valimi. Need liidu tootjad kuuluvad samasse kontserni. Valimi moodustamisel lähtus komisjon liidus toodetud samasuguse toote tootmis- ja müügimahust läbivaatamisega seotud uurimisperioodil, st 1. jaanuarist 2020 kuni 31. detsembrini 2020. Liidu tootjate lõpliku valimi arvele jäi [70–85] % liidu hinnangulisest kogutoodangust ja [70–85] % samasuguse toote hinnangulisest kogumüügimahust liidus ning valim tagas ka hea geograafilise ulatuse.

| (15) | Kooskõlas alusmääruse artikli 17 lõikega 2 palus komisjon huvitatud isikutel esitada esialgse valimi kohta märkusi, kuid ei saanud ühtegi märkust. Seetõttu esialgne valim kinnitati ning seda peeti liidu tootmisharu jaoks tüüpiliseks. |
| --- | --- |

(15)

Kooskõlas alusmääruse artikli 17 lõikega 2 palus komisjon huvitatud isikutel esitada esialgse valimi kohta märkusi, kuid ei saanud ühtegi märkust. Seetõttu esialgne valim kinnitati ning seda peeti liidu tootmisharu jaoks tüüpiliseks.

Importijate väljavõtteline uuring

Importijate väljavõtteline uuring

| (16) | Selleks et otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ja moodustada vajaduse korral valim, palus komisjon sõltumatutel importijatel esitada algatamisteates osutatud teabe. Kuna aga ükski sõltumatu importija endast teada ei andnud, ei olnud väljavõtteline uuring vajalik. |
| --- | --- |

(16)

Selleks et otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ja moodustada vajaduse korral valim, palus komisjon sõltumatutel importijatel esitada algatamisteates osutatud teabe. Kuna aga ükski sõltumatu importija endast teada ei andnud, ei olnud väljavõtteline uuring vajalik.

India tootjate väljavõtteline uuring

India tootjate väljavõtteline uuring

| (17) | Selleks et otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ja juhul kui on, moodustada valim, palus komisjon, et kõik India teadaolevad tootjad esitaksid algatamisteates nimetatud teabe. Lisaks palus komisjon India valitsusel teha kindlaks muud võimalikud tootjad, kes võiksid olla uurimises osalemisest huvitatud, ja/või võtta nendega ühendust. |
| --- | --- |

(17)

Selleks et otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ja juhul kui on, moodustada valim, palus komisjon, et kõik India teadaolevad tootjad esitaksid algatamisteates nimetatud teabe. Lisaks palus komisjon India valitsusel teha kindlaks muud võimalikud tootjad, kes võiksid olla uurimises osalemisest huvitatud, ja/või võtta nendega ühendust.

| (18) | Kuna väljavõttelise uuringu küsimustikule vastasid ettenähtud tähtaja jooksul ainult kolm tootjat, otsustas komisjon, et väljavõtteline uuring ei ole vajalik. |
| --- | --- |

(18)

Kuna väljavõttelise uuringu küsimustikule vastasid ettenähtud tähtaja jooksul ainult kolm tootjat, otsustas komisjon, et väljavõtteline uuring ei ole vajalik.

b)   
  Küsimustikud

Küsimustikud

| (19) | Komisjon saatis küsimustikud kolmest valimisse kaasatud liidu tootjast koosnevale kontsernile ja kolmele eksportivale tootjale, kes olid esitanud väljavõttelise uuringu küsimustiku vastuse. Samad küsimustikud tehti menetluse algatamise päeval kättesaadavaks ka elektrooniliselt (10). |
| --- | --- |

(19)

Komisjon saatis küsimustikud kolmest valimisse kaasatud liidu tootjast koosnevale kontsernile ja kolmele eksportivale tootjale, kes olid esitanud väljavõttelise uuringu küsimustiku vastuse. Samad küsimustikud tehti menetluse algatamise päeval kättesaadavaks ka elektrooniliselt (10).

10

| (20) | Komisjon sai vastused küsimustikule kolmelt valimisse kaasatud liidu tootjalt ja ühelt eksportivalt tootjalt, ettevõtjalt Tata Metaliks Limited (edaspidi „TML“). Kuigi kaks ülejäänud eksportivat tootjat vastasid väljavõttelisele uuringule, ei vastanud nad küsimustikule ega teinud seetõttu uurimises koostööd. |
| --- | --- |

(20)

Komisjon sai vastused küsimustikule kolmelt valimisse kaasatud liidu tootjalt ja ühelt eksportivalt tootjalt, ettevõtjalt Tata Metaliks Limited (edaspidi „TML“). Kuigi kaks ülejäänud eksportivat tootjat vastasid väljavõttelisele uuringule, ei vastanud nad küsimustikule ega teinud seetõttu uurimises koostööd.

c)   
  Kontrollimine

Kontrollimine

| (21) | Arvestades COVID-19 puhangut ja paljude kolmandate riikide kehtestatud meetmeid pandeemia leviku tõkestamiseks, ei saanud komisjon teha alusmääruse artikli 16 kohaseid kontrollkäike eksportiva tootja ruumides. Selle asemel ristkontrollis komisjon kaugmeetodil kogu teavet, mida ta pidas vajalikuks otsuste tegemiseks kooskõlas oma teatega COVID-19 puhangu poolt dumpingu- ja subsiidiumivastastele uurimistele avalduva mõju kohta (11). Komisjon kontrollis kaugmeetodil järgmist eksportivat tootjat:






  — | Tata Metaliks Limited. |
| --- | --- | --- |

(21)

Arvestades COVID-19 puhangut ja paljude kolmandate riikide kehtestatud meetmeid pandeemia leviku tõkestamiseks, ei saanud komisjon teha alusmääruse artikli 16 kohaseid kontrollkäike eksportiva tootja ruumides. Selle asemel ristkontrollis komisjon kaugmeetodil kogu teavet, mida ta pidas vajalikuks otsuste tegemiseks kooskõlas oma teatega COVID-19 puhangu poolt dumpingu- ja subsiidiumivastastele uurimistele avalduva mõju kohta (11). Komisjon kontrollis kaugmeetodil järgmist eksportivat tootjat:

11

—

Tata Metaliks Limited.

| (22) | Komisjon kogus ja kontrollis kogu teavet, mida ta pidas uurimise jaoks vajalikuks. Alusmääruse artikli 16 kohased kontrollkäigud tehti järgmiste liidu tootjate ja Itaalias asuva seotud müügiüksuse valdustesse:






  — | Saint-Gobain PAM, Pont-à-Mousson, Prantsusmaa; |
| --- | --- | --- |

(22)

Komisjon kogus ja kontrollis kogu teavet, mida ta pidas uurimise jaoks vajalikuks. Alusmääruse artikli 16 kohased kontrollkäigud tehti järgmiste liidu tootjate ja Itaalias asuva seotud müügiüksuse valdustesse:

—

Saint-Gobain PAM, Pont-à-Mousson, Prantsusmaa;

| — | Saint-Gobain PAM Deutschland GmbH, Saarbrücken, Saksamaa; |
| --- | --- |

—

Saint-Gobain PAM Deutschland GmbH, Saarbrücken, Saksamaa;

| — | Saint-Gobain PAM Italia S.P.A, Milano, Itaalia. |
| --- | --- |

—

Saint-Gobain PAM Italia S.P.A, Milano, Itaalia.

1.6.   Järgnenud menetlus

Järgnenud menetlus

| (23) | 18. märtsil 2022 avalikustas komisjon olulised faktid ja kaalutlused, mille põhjal ta kavatses kehtivad dumpinguvastased tollimaksud säilitada. Kõigile isikutele anti võimalus esitada kindlaksmääratud ajavahemiku jooksul kõnealuste avaldatud faktide ja kaalutluste kohta märkusi. |
| --- | --- |

(23)

18. märtsil 2022 avalikustas komisjon olulised faktid ja kaalutlused, mille põhjal ta kavatses kehtivad dumpinguvastased tollimaksud säilitada. Kõigile isikutele anti võimalus esitada kindlaksmääratud ajavahemiku jooksul kõnealuste avaldatud faktide ja kaalutluste kohta märkusi.

| (24) | Tähtaja jooksul esitas märkused ainult Tata Metaliks Limited. Komisjon kaalus märkusi ja võttis neid vajaduse korral arvesse. Ükski isik ärakuulamist ei taotlenud. |
| --- | --- |

(24)

Tähtaja jooksul esitas märkused ainult Tata Metaliks Limited. Komisjon kaalus märkusi ja võttis neid vajaduse korral arvesse. Ükski isik ärakuulamist ei taotlenud.

1.7.   Algatamise kohta esitatud märkused

Algatamise kohta esitatud märkused

| (25) | Uurimise algatamise kohta esitasid märkusi üks kasutaja, st Hydro Mat Benelux, ja üks eksportiv tootja, st Tata Metaliks Limited. |
| --- | --- |

(25)

Uurimise algatamise kohta esitasid märkusi üks kasutaja, st Hydro Mat Benelux, ja üks eksportiv tootja, st Tata Metaliks Limited.

| (26) | Komisjon märkis, et Tata Metaliks Limited esitas oma märkused uurimise algatamise kohta 17. veebruaril 2022 ehk rohkem kui üheksa kuud pärast algatamisteate punktis 5.2 kindlaks määratud tähtaega, st 37 päeva jooksul pärast algatamisteate avaldamise kuupäeva. Seetõttu ei võtnud komisjon seda teavet arvesse. |
| --- | --- |

(26)

Komisjon märkis, et Tata Metaliks Limited esitas oma märkused uurimise algatamise kohta 17. veebruaril 2022 ehk rohkem kui üheksa kuud pärast algatamisteate punktis 5.2 kindlaks määratud tähtaega, st 37 päeva jooksul pärast algatamisteate avaldamise kuupäeva. Seetõttu ei võtnud komisjon seda teavet arvesse.

| (27) | Komisjon märkis, et kuigi Hydro Mat Benelux esitas märkused uurimise algatamise kohta, ei teinud ta uurimises täielikku koostööd. Eelkõige ei täitnud äriühing kasutajatele mõeldud küsimustikku, mida oleks saanud kasutada mõne allpool loetletud väite, st näiteks eksportivate tootjate müügihindade või riigihangetega seotud dokumentide ristkontrolliks. |
| --- | --- |

(27)

Komisjon märkis, et kuigi Hydro Mat Benelux esitas märkused uurimise algatamise kohta, ei teinud ta uurimises täielikku koostööd. Eelkõige ei täitnud äriühing kasutajatele mõeldud küsimustikku, mida oleks saanud kasutada mõne allpool loetletud väite, st näiteks eksportivate tootjate müügihindade või riigihangetega seotud dokumentide ristkontrolliks.

| (28) | Esiteks väitis Hydro Mat Benelux, et menetlus tuleks lõpetada, kuna taotlust ei esitatud kolme kuu jooksul enne aegumise kuupäeva, mis on märgitud teates eelseisva aegumise kohta (12). |
| --- | --- |

(28)

Esiteks väitis Hydro Mat Benelux, et menetlus tuleks lõpetada, kuna taotlust ei esitatud kolme kuu jooksul enne aegumise kuupäeva, mis on märgitud teates eelseisva aegumise kohta (12).

12

| (29) | Komisjon selgitas, et algatamisteates nimetatud esitamise kuupäev ei vasta taotluse esitamise kuupäevale. Nagu nähtub läbivaatamistaotluse avatud versioonist, mis on kättesaadav mittekonfidentsiaalses toimikus alates 17. märtsist 2021 ja on juurdepääsetav kõikidele huvitatud isikutele, esitati taotlus nõuetekohaselt 18. detsembril 2020, st alusmääruse artikli 11 lõikes 2 ettenähtud ajal. Seepärast lükati see väide tagasi. |
| --- | --- |

(29)

Komisjon selgitas, et algatamisteates nimetatud esitamise kuupäev ei vasta taotluse esitamise kuupäevale. Nagu nähtub läbivaatamistaotluse avatud versioonist, mis on kättesaadav mittekonfidentsiaalses toimikus alates 17. märtsist 2021 ja on juurdepääsetav kõikidele huvitatud isikutele, esitati taotlus nõuetekohaselt 18. detsembril 2020, st alusmääruse artikli 11 lõikes 2 ettenähtud ajal. Seepärast lükati see väide tagasi.

| (30) | Teiseks väitis Hydro Mat Benelux, et taotlus on ülemäära konfidentsiaalne. Eelkõige asjaolu, et liidu tootmisharu indekseeris kõik oma majanduslikku suutlikkust käsitlevad näitajad. Isik viitas rakendusmäärusele (EL) 2020/1336, (13) kus komisjon avalikustas ühe liidu tootja mikromajanduslikud andmed. |
| --- | --- |

(30)

Teiseks väitis Hydro Mat Benelux, et taotlus on ülemäära konfidentsiaalne. Eelkõige asjaolu, et liidu tootmisharu indekseeris kõik oma majanduslikku suutlikkust käsitlevad näitajad. Isik viitas rakendusmäärusele (EL) 2020/1336, (13) kus komisjon avalikustas ühe liidu tootja mikromajanduslikud andmed.

13

| (31) | Komisjon märkis, et rakendusmääruses (EL) 2020/1336 esitati kõik mikromajanduslikud näitajad (müügihinnad ja -mahud, ühiku tootmiskulu, tööjõukulud, lõppvarud, kasumlikkus jne) vahemike või indeksitena. |
| --- | --- |

(31)

Komisjon märkis, et rakendusmääruses (EL) 2020/1336 esitati kõik mikromajanduslikud näitajad (müügihinnad ja -mahud, ühiku tootmiskulu, tööjõukulud, lõppvarud, kasumlikkus jne) vahemike või indeksitena.

| (32) | Lisaks oli komisjon seisukohal, et aegumise läbivaatamise taotluse versioon, mis tehti toimikus huvitatud isikutele tutvumiseks kättesaadavaks, sisaldas kõiki olulisi tõendeid ja mittekonfidentsiaalseid kokkuvõtteid konfidentsiaalsena tähistatud andmetest, et huvitatud isikutel oleks võimalik esitada sisulisi märkusi ja kasutada kogu menetluse jooksul oma kaitseõigust. |
| --- | --- |

(32)

Lisaks oli komisjon seisukohal, et aegumise läbivaatamise taotluse versioon, mis tehti toimikus huvitatud isikutele tutvumiseks kättesaadavaks, sisaldas kõiki olulisi tõendeid ja mittekonfidentsiaalseid kokkuvõtteid konfidentsiaalsena tähistatud andmetest, et huvitatud isikutel oleks võimalik esitada sisulisi märkusi ja kasutada kogu menetluse jooksul oma kaitseõigust.

| (33) | Sellega seoses tuletas komisjon veel meelde seda, et alusmääruse artikkel 19 võimaldab kaitsta konfidentsiaalset teavet juhul, kui teabe avalikustamine annaks konkurendile märkimisväärse eelise või kui sellel oleks oluliselt kahjustav mõju teabe andjale või isikule, kellelt ta kõnealuse teabe sai. Seega lükati need väited tagasi. |
| --- | --- |

(33)

Sellega seoses tuletas komisjon veel meelde seda, et alusmääruse artikkel 19 võimaldab kaitsta konfidentsiaalset teavet juhul, kui teabe avalikustamine annaks konkurendile märkimisväärse eelise või kui sellel oleks oluliselt kahjustav mõju teabe andjale või isikule, kellelt ta kõnealuse teabe sai. Seega lükati need väited tagasi.

| (34) | Kolmandaks väitis isik, et 2020. aasta esimene pool ei kajasta tavalisi majandusolusid, ja leidis, et see periood ei ole tüüpiline, et anda selle põhjal tulevikku vaatav hinnang arutluse all olevate meetmete aegumise tagajärgede kohta. Ta väitis, et liidu tootmisharu negatiivsed tulemused 2020. aasta esimesel poolel olid tingitud COVID-19 põhjustatud negatiivsest majandusmõjust ja tooraine kallinemisest maailmaturgudel, mida ei saanud üle kanda tootmisahela järgmise etapi tarbijatele. Lisaks väitis ta, et aastatel 2017–2019 ei osutanud peamised näitajad haavatavusele, vaid pigem liidu tootmisharu heale tervisele, eelkõige kui analüüsida toodangut, tootmisvõimsust, varusid, investeeringuid, müügihindu ja kasumlikkust. |
| --- | --- |

(34)

Kolmandaks väitis isik, et 2020. aasta esimene pool ei kajasta tavalisi majandusolusid, ja leidis, et see periood ei ole tüüpiline, et anda selle põhjal tulevikku vaatav hinnang arutluse all olevate meetmete aegumise tagajärgede kohta. Ta väitis, et liidu tootmisharu negatiivsed tulemused 2020. aasta esimesel poolel olid tingitud COVID-19 põhjustatud negatiivsest majandusmõjust ja tooraine kallinemisest maailmaturgudel, mida ei saanud üle kanda tootmisahela järgmise etapi tarbijatele. Lisaks väitis ta, et aastatel 2017–2019 ei osutanud peamised näitajad haavatavusele, vaid pigem liidu tootmisharu heale tervisele, eelkõige kui analüüsida toodangut, tootmisvõimsust, varusid, investeeringuid, müügihindu ja kasumlikkust.

| (35) | Komisjon tuletas meelde, et alusmääruse artikli 11 lõikes 2 on sätestatud nõue, et aegumise läbivaatamise taotlus peab sisaldama piisavalt tõendeid selle kohta, et meetmete kehtivuse lõppemisega võib tõenäoliselt kaasneda kahju jätkumine või kordumine. Praegusel juhul hõlmas aegumise läbivaatamise taotluses esitatud kahju erianalüüs tõendeid, mis osutavad märkimisväärsele India impordi liidu turule tungimisele hindadega, mis löövad liidu tootmisharu hindu olulisel määral alla ja on turuhinnast tunduvalt madalamad. Seega leidis komisjon, et aegumise läbivaatamise taotlus sisaldas kahju jätkumise kohta piisavalt tõendeid, ja lükkas väite tagasi. |
| --- | --- |

(35)

Komisjon tuletas meelde, et alusmääruse artikli 11 lõikes 2 on sätestatud nõue, et aegumise läbivaatamise taotlus peab sisaldama piisavalt tõendeid selle kohta, et meetmete kehtivuse lõppemisega võib tõenäoliselt kaasneda kahju jätkumine või kordumine. Praegusel juhul hõlmas aegumise läbivaatamise taotluses esitatud kahju erianalüüs tõendeid, mis osutavad märkimisväärsele India impordi liidu turule tungimisele hindadega, mis löövad liidu tootmisharu hindu olulisel määral alla ja on turuhinnast tunduvalt madalamad. Seega leidis komisjon, et aegumise läbivaatamise taotlus sisaldas kahju jätkumise kohta piisavalt tõendeid, ja lükkas väite tagasi.

| (36) | Neljandaks analüüsis isik aastaid 2017–2020 ja väitis, et kättesaadavad impordiandmed ei toeta väidet kahju kordumise tõenäosuse kohta. Lisaks väitis ta, et taotluse esitajad arvutatud India ekspordihinnad, hinna allalöömise ja turuhinnast madalama hinnaga müügi marginaalid ei ole usaldusväärsed, kuna ekspordihinnad peegeldavad seotud isikute, st India tootjate ja nendega seotud tütarettevõtjate vahelisi siirdehindu. Kõigele lisaks väitis ta, et India tootjad on oma tootmisvõimsust suurendanud, et tulla toime India kasvava siseturuga, ja et peamised India eksportivad tootjad ei kavatse oma tootmisvõimsust suurendada. |
| --- | --- |

(36)

Neljandaks analüüsis isik aastaid 2017–2020 ja väitis, et kättesaadavad impordiandmed ei toeta väidet kahju kordumise tõenäosuse kohta. Lisaks väitis ta, et taotluse esitajad arvutatud India ekspordihinnad, hinna allalöömise ja turuhinnast madalama hinnaga müügi marginaalid ei ole usaldusväärsed, kuna ekspordihinnad peegeldavad seotud isikute, st India tootjate ja nendega seotud tütarettevõtjate vahelisi siirdehindu. Kõigele lisaks väitis ta, et India tootjad on oma tootmisvõimsust suurendanud, et tulla toime India kasvava siseturuga, ja et peamised India eksportivad tootjad ei kavatse oma tootmisvõimsust suurendada.

| (37) | Komisjon leidis, et mitte ükski väide ei lükanud ümber järeldust, et dumpinguvastaste meetmete läbivaatamisega seotud uurimise algatamiseks on olemas piisavad tõendid. Aegumise läbivaatamise taotlus sisaldas piisavalt tõendeid selle kohta, et dumpinguhinnaga import avaldas liidu tootmisharule olulist kahjustavat mõju. Peamine on see, et taotluse esitajad esitasid hinna allalöömise arvutused nii piiri tasandil kui ka kliendi valdustesse tarnimise tasandil, mis näitavad, et hinna allalöömine oli vähemalt 14,9 %. Aegumise läbivaatamise taotluses esitatud kahju erianalüüs näitas India impordi suuremat tungimist liidu turule (nii absoluut- kui ka suhtarvudes) hindadega, mis lõid liidu tootmisharu hinnad olulisel määral alla. See näib olevat avaldanud liidu tootmisharu olukorrale olulist kahjustavat mõju, mis avaldub näiteks müügi ja turuosa kahanemises või finantstulemuste halvenemises. Seepärast lükati see väide tagasi. |
| --- | --- |

(37)

Komisjon leidis, et mitte ükski väide ei lükanud ümber järeldust, et dumpinguvastaste meetmete läbivaatamisega seotud uurimise algatamiseks on olemas piisavad tõendid. Aegumise läbivaatamise taotlus sisaldas piisavalt tõendeid selle kohta, et dumpinguhinnaga import avaldas liidu tootmisharule olulist kahjustavat mõju. Peamine on see, et taotluse esitajad esitasid hinna allalöömise arvutused nii piiri tasandil kui ka kliendi valdustesse tarnimise tasandil, mis näitavad, et hinna allalöömine oli vähemalt 14,9 %. Aegumise läbivaatamise taotluses esitatud kahju erianalüüs näitas India impordi suuremat tungimist liidu turule (nii absoluut- kui ka suhtarvudes) hindadega, mis lõid liidu tootmisharu hinnad olulisel määral alla. See näib olevat avaldanud liidu tootmisharu olukorrale olulist kahjustavat mõju, mis avaldub näiteks müügi ja turuosa kahanemises või finantstulemuste halvenemises. Seepärast lükati see väide tagasi.

| (38) | Väite kohta, et India suurenenud toodang suunatakse üksnes India turule, ei esitanud isik ühtegi tõendit. Seetõttu lükati kõnealune väide tagasi. |
| --- | --- |

(38)

Väite kohta, et India suurenenud toodang suunatakse üksnes India turule, ei esitanud isik ühtegi tõendit. Seetõttu lükati kõnealune väide tagasi.

| (39) | Viiendaks väitis isik, et üldised konkurentsivõimega seotud probleemid ei tohiks olla argument kahju jätkumise või kordumise kindlakstegemisel. Ta loetles erinevaid elemente, näiteks asjaolu, et liidu tarbimine vähenes pärast euroala kriisi koos avaliku sektori kulutuste vähendamisega, mis avaldas seega negatiivset mõju liidu tootmisharu konkurentsivõimele, plasttorude konkurents, raskused tööjõu ligimeelitamisel, turgu valitseva seisundi säilitamine, odavama Hiina impordi surve pakkumismenetlusele. |
| --- | --- |

(39)

Viiendaks väitis isik, et üldised konkurentsivõimega seotud probleemid ei tohiks olla argument kahju jätkumise või kordumise kindlakstegemisel. Ta loetles erinevaid elemente, näiteks asjaolu, et liidu tarbimine vähenes pärast euroala kriisi koos avaliku sektori kulutuste vähendamisega, mis avaldas seega negatiivset mõju liidu tootmisharu konkurentsivõimele, plasttorude konkurents, raskused tööjõu ligimeelitamisel, turgu valitseva seisundi säilitamine, odavama Hiina impordi surve pakkumismenetlusele.

| (40) | Seda väidet on käsitletud allpool põhjenduses 155. |
| --- | --- |

(40)

Seda väidet on käsitletud allpool põhjenduses 155.

| (41) | Pärast järelduste avalikustamist väitis Tata Metaliks Limited, et läbivaatamistaotluses esitatud andmed liidu tootmisharu andmete ja impordi kohta hõlmasid ajavahemikku 2019. aasta juulist kuni 2020. aasta juunini. Algatamisteates määrati aga läbivaatamisega seotud uurimisperioodiks 2020. aasta jaanuar kuni 2020. aasta detsember. Äriühingu arvates oleksid taotluse esitajad pidanud aegumise läbivaatamise taotlust ajakohastama, võttes aluseks algatamisteates määratletud läbivaatamisega seotud uurimisperioodi, ning need andmed oleks tulnud osalistele kättesaadavaks teha. Kuna komisjon sellist ajakohastatud läbivaatamistaotlust osalistele ei edastanud, rikkus komisjon äriühingu arvates WTO dumpinguvastase lepingu artiklit 6.1.2 ja artiklit 6.4. |
| --- | --- |

(41)

Pärast järelduste avalikustamist väitis Tata Metaliks Limited, et läbivaatamistaotluses esitatud andmed liidu tootmisharu andmete ja impordi kohta hõlmasid ajavahemikku 2019. aasta juulist kuni 2020. aasta juunini. Algatamisteates määrati aga läbivaatamisega seotud uurimisperioodiks 2020. aasta jaanuar kuni 2020. aasta detsember. Äriühingu arvates oleksid taotluse esitajad pidanud aegumise läbivaatamise taotlust ajakohastama, võttes aluseks algatamisteates määratletud läbivaatamisega seotud uurimisperioodi, ning need andmed oleks tulnud osalistele kättesaadavaks teha. Kuna komisjon sellist ajakohastatud läbivaatamistaotlust osalistele ei edastanud, rikkus komisjon äriühingu arvates WTO dumpinguvastase lepingu artiklit 6.1.2 ja artiklit 6.4.

| (42) | Esiteks on komisjoni üldine tava teha oma järeldused kõige uuemate kättesaadavate andmete põhjal. Sellised andmed ei pruugi tingimata vastata aegumise läbivaatamise taotluses määratletud ajavahemikule, sest võib juhtuda, et need andmed ei ole läbivaatamistaotluse esitamise ajal kättesaadavad. WTO dumpinguvastane leping ei sisalda sätet, mis kohustaks komisjoni võtma oma järelduste aluseks sama perioodi, mis on määratletud aegumise läbivaatamise taotluses. Teiseks oli kõikidel isikutel võimalus esitada uurimise ajal märkusi algatamisteates määratletud läbivaatamisega seotud uurimisperioodi käsitlevate järelduste ja tõendite kohta. Seetõttu leidis komisjon, et ta ei rikkunud ühtegi menetlusõigust ega WTO dumpinguvastast lepingut, ning lükkas väite tagasi. |
| --- | --- |

(42)

Esiteks on komisjoni üldine tava teha oma järeldused kõige uuemate kättesaadavate andmete põhjal. Sellised andmed ei pruugi tingimata vastata aegumise läbivaatamise taotluses määratletud ajavahemikule, sest võib juhtuda, et need andmed ei ole läbivaatamistaotluse esitamise ajal kättesaadavad. WTO dumpinguvastane leping ei sisalda sätet, mis kohustaks komisjoni võtma oma järelduste aluseks sama perioodi, mis on määratletud aegumise läbivaatamise taotluses. Teiseks oli kõikidel isikutel võimalus esitada uurimise ajal märkusi algatamisteates määratletud läbivaatamisega seotud uurimisperioodi käsitlevate järelduste ja tõendite kohta. Seetõttu leidis komisjon, et ta ei rikkunud ühtegi menetlusõigust ega WTO dumpinguvastast lepingut, ning lükkas väite tagasi.

| (43) | Tata Metaliks Limited viitas ka asjaolule, et komisjon lükkas tema algatamise kohta esitatud märkused tagasi, kuna need laekusid pärast algatamisteates sätestatud tähtaega (vt põhjendus 26). Tema arvates kehtib tähtaeg alles pärast seda, kui taotluse esitajad on saanud kätte algatamisteates määratletud läbivaatamisega seotud uurimisperioodi käsitlevad muudetud andmed. Ka väitis Tata Metaliks Limited, et „loomuliku õigluse väljakujunenud põhimõte“ ja „kõikide jurisdiktsioonide väljakujunenud õiguslik seisukoht“ on, et õigusküsimusi käsitlevaid avaldusi saab esitada ka pärast tähtaja möödumist. |
| --- | --- |

(43)

Tata Metaliks Limited viitas ka asjaolule, et komisjon lükkas tema algatamise kohta esitatud märkused tagasi, kuna need laekusid pärast algatamisteates sätestatud tähtaega (vt põhjendus 26). Tema arvates kehtib tähtaeg alles pärast seda, kui taotluse esitajad on saanud kätte algatamisteates määratletud läbivaatamisega seotud uurimisperioodi käsitlevad muudetud andmed. Ka väitis Tata Metaliks Limited, et „loomuliku õigluse väljakujunenud põhimõte“ ja „kõikide jurisdiktsioonide väljakujunenud õiguslik seisukoht“ on, et õigusküsimusi käsitlevaid avaldusi saab esitada ka pärast tähtaja möödumist.

| (44) | Nagu on selgitatud põhjenduses 42, oli läbivaatamisega seotud uurimisperiood seotud kõige viimase perioodiga, mille kohta olid andmed kättesaadavad, ja mitte alati ei vasta see periood läbivaatamistaotluse esialgsele hinnangule. Lisaks oli algatamisteates märgitud tähtaeg sõnaselgelt seotud teate avaldamise kuupäevaga, mitte ühegi muu kuupäevaga, näiteks osalise poolt teabe esitamise kuupäevaga. Algatamisteates määratud tähtaja puhul ei tehta vahet õigus- ja faktiküsimuste vahel ning tähtaeg käib võrdselt mõlemat liiki küsimuste kohta. Seega lükkas komisjon selle väite tagasi. |
| --- | --- |

(44)

Nagu on selgitatud põhjenduses 42, oli läbivaatamisega seotud uurimisperiood seotud kõige viimase perioodiga, mille kohta olid andmed kättesaadavad, ja mitte alati ei vasta see periood läbivaatamistaotluse esialgsele hinnangule. Lisaks oli algatamisteates märgitud tähtaeg sõnaselgelt seotud teate avaldamise kuupäevaga, mitte ühegi muu kuupäevaga, näiteks osalise poolt teabe esitamise kuupäevaga. Algatamisteates määratud tähtaja puhul ei tehta vahet õigus- ja faktiküsimuste vahel ning tähtaeg käib võrdselt mõlemat liiki küsimuste kohta. Seega lükkas komisjon selle väite tagasi.

2.   ASJAOMANE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE

ASJAOMANE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE

2.1.   Asjaomane toode

Asjaomane toode

| (45) | Asjaomane toode on sama kui esialgses uurimises, nimelt Indiast pärit keragrafiitmalmist (kõrgtugevast malmist) torud (edaspidi „keragrafiitmalmist torud“), välja arvatud keragrafiitmalmist torud, millel puudub sisemine ja väline kattekiht (edaspidi „katmata torud“), mis kuuluvad CN-koodide ex 7303 00 10 (TARICi kood 7303001010) ja ex 7303 00 90 (TARICi kood 7303009010) alla (edaspidi „asjaomane toode“). |
| --- | --- |

(45)

Asjaomane toode on sama kui esialgses uurimises, nimelt Indiast pärit keragrafiitmalmist (kõrgtugevast malmist) torud (edaspidi „keragrafiitmalmist torud“), välja arvatud keragrafiitmalmist torud, millel puudub sisemine ja väline kattekiht (edaspidi „katmata torud“), mis kuuluvad CN-koodide ex 7303 00 10 (TARICi kood 7303001010) ja ex 7303 00 90 (TARICi kood 7303009010) alla (edaspidi „asjaomane toode“).

| (46) | Keragrafiitmalmist torusid kasutatakse joogiveega varustamiseks, reovee käitlemiseks ning põllumajandusmaa niisutamiseks. Vee transportimine keragrafiitmalmist torudes võib põhineda survel või lihtsalt gravitatsioonil. Torud jäävad vahemikku 60 mm kuni 2 000 mm ja on 5,5, 6,7 või 8 meetrit pikad. Torude sisepind on üldjuhul kaetud tsemendi või muude materjalidega ning välispind tsingi, värvi või lindist mähisega. Peamised lõppkasutajad on kommunaalettevõtted. |
| --- | --- |

(46)

Keragrafiitmalmist torusid kasutatakse joogiveega varustamiseks, reovee käitlemiseks ning põllumajandusmaa niisutamiseks. Vee transportimine keragrafiitmalmist torudes võib põhineda survel või lihtsalt gravitatsioonil. Torud jäävad vahemikku 60 mm kuni 2 000 mm ja on 5,5, 6,7 või 8 meetrit pikad. Torude sisepind on üldjuhul kaetud tsemendi või muude materjalidega ning välispind tsingi, värvi või lindist mähisega. Peamised lõppkasutajad on kommunaalettevõtted.

2.2.   Samasugune toode

Samasugune toode

| (47) | Käesolevas aegumise läbivaatamisega seotud uurimises leidis kinnitust esialgses uurimises kindlaks tehtu, et järgmistel toodetel on samad füüsikalised, keemilised ja tehnilised põhiomadused ning sama põhiline kasutusotstarve:






  — | asjaomane toode, |
| --- | --- | --- |

(47)

Käesolevas aegumise läbivaatamisega seotud uurimises leidis kinnitust esialgses uurimises kindlaks tehtu, et järgmistel toodetel on samad füüsikalised, keemilised ja tehnilised põhiomadused ning sama põhiline kasutusotstarve:

—

asjaomane toode,

| — | toode, mida toodetakse ja müüakse asjaomase riigi siseturul, ning |
| --- | --- |

—

toode, mida toodetakse ja müüakse asjaomase riigi siseturul, ning

| — | toode, mida liidu tootmisharu toodab ja müüb liidu turul. |
| --- | --- |

—

toode, mida liidu tootmisharu toodab ja müüb liidu turul.

| (48) | Neid tooteid käsitatakse seepärast samasuguste toodetena alusmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses. |
| --- | --- |

(48)

Neid tooteid käsitatakse seepärast samasuguste toodetena alusmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses.

3.   DUMPINGU JÄTKUMISE VÕI KORDUMISE TÕENÄOSUS

DUMPINGU JÄTKUMISE VÕI KORDUMISE TÕENÄOSUS

| (49) | Vastavalt alusmääruse artikli 11 lõikele 2 ja algatamisteates märgitule uuris komisjon, kas kehtivate meetmete aegumisega kaasneks tõenäoliselt dumpingu jätkumine või kordumine. Komisjon uuris esiteks, kas dumping jätkus läbivaatamisega seotud uurimisperioodil (punkt 3.1), ja teiseks, kas on tõenäoline, et dumping jätkuks või korduks, kui meetmed aeguksid (punkt 3.2). |
| --- | --- |

(49)

Vastavalt alusmääruse artikli 11 lõikele 2 ja algatamisteates märgitule uuris komisjon, kas kehtivate meetmete aegumisega kaasneks tõenäoliselt dumpingu jätkumine või kordumine. Komisjon uuris esiteks, kas dumping jätkus läbivaatamisega seotud uurimisperioodil (punkt 3.1), ja teiseks, kas on tõenäoline, et dumping jätkuks või korduks, kui meetmed aeguksid (punkt 3.2).

3.1.   Dumpingu jätkumine läbivaatamisega seotud uurimisperioodil

Dumpingu jätkumine läbivaatamisega seotud uurimisperioodil

3.1.1.   Impordi areng pärast meetmete kehtestamist

Impordi areng pärast meetmete kehtestamist

| (50) | Esialgsel uurimisperioodil (14) eksportis India liitu [80 000 – 100 000] tonni asjaomast toodet (aluseks võetud ELi 27 liikmesriigi andmed) (15). Pärast lõplike meetmete kehtestamist 2016. aasta märtsis vähenes import aastatel 2016–2018 ja selle aastane maht kõikus 38 000 – 55 000 tonni vahemikus. 2019. aastal suurenes import Indiast taas [64 000 – 75 000] tonnini. |
| --- | --- |

(50)

Esialgsel uurimisperioodil (14) eksportis India liitu [80 000 – 100 000] tonni asjaomast toodet (aluseks võetud ELi 27 liikmesriigi andmed) (15). Pärast lõplike meetmete kehtestamist 2016. aasta märtsis vähenes import aastatel 2016–2018 ja selle aastane maht kõikus 38 000 – 55 000 tonni vahemikus. 2019. aastal suurenes import Indiast taas [64 000 – 75 000] tonnini.

14

15

| (51) | Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil vähenes asjaomase toote import [44 000 – 52 000] tonnini. Pärast läbivaatamisega seotud uurimisperioodi suurenes import 2021. aastal taas 2019. aasta tasemeni. |
| --- | --- |

(51)

Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil vähenes asjaomase toote import [44 000 – 52 000] tonnini. Pärast läbivaatamisega seotud uurimisperioodi suurenes import 2021. aastal taas 2019. aasta tasemeni.

| (52) | Üldiselt püsis asjaomase toote import Indiast läbivaatamisega seotud uurimisperioodil olulisel tasemel ja selle osakaal liidu turul oli ligikaudu [10–14] % võrreldes [15–20] % turuosaga, mis oli India impordil esialgsel uurimisperioodil. |
| --- | --- |

(52)

Üldiselt püsis asjaomase toote import Indiast läbivaatamisega seotud uurimisperioodil olulisel tasemel ja selle osakaal liidu turul oli ligikaudu [10–14] % võrreldes [15–20] % turuosaga, mis oli India impordil esialgsel uurimisperioodil.

3.1.2.   India tootjate koostöö ja järelduste alus

India tootjate koostöö ja järelduste alus

| (53) | Esialgu nõustusid koostööd tegema kolm India tootjat. Kaks neist äriühingutest/äriühingute kontsernidest loobusid aga hiljem koostööst (vt punkt 1.5). Ainus koostööd tegev äriühing, Tata Metaliks Limited, müüs läbivaatamisega seotud uurimisperioodil suurema osa oma toodangust siseturul. Tema kogu liitu suunatud deklareeritud ekspordi maht oli väike, moodustades [< 1 %] asjaomase toote koguimpordist Indiast liitu (16). Võttes arvesse Tata Metaliks Limitedi väga väikesi liitu eksporditud koguseid, ei leidnud komisjon, et äriühingu Tata Metaliks Limited eksport võiks olla usaldusväärne alus, et teha kindlaks, kas import Indiast liitu toimus jätkuvalt dumpinguhinnaga. |
| --- | --- |

(53)

Esialgu nõustusid koostööd tegema kolm India tootjat. Kaks neist äriühingutest/äriühingute kontsernidest loobusid aga hiljem koostööst (vt punkt 1.5). Ainus koostööd tegev äriühing, Tata Metaliks Limited, müüs läbivaatamisega seotud uurimisperioodil suurema osa oma toodangust siseturul. Tema kogu liitu suunatud deklareeritud ekspordi maht oli väike, moodustades [< 1 %] asjaomase toote koguimpordist Indiast liitu (16). Võttes arvesse Tata Metaliks Limitedi väga väikesi liitu eksporditud koguseid, ei leidnud komisjon, et äriühingu Tata Metaliks Limited eksport võiks olla usaldusväärne alus, et teha kindlaks, kas import Indiast liitu toimus jätkuvalt dumpinguhinnaga.

16

| (54) | Kuna asjaomase toote kogueksport püsis läbivaatamisega seotud uurimisperioodil suhteliselt suur (vt põhjendus 51), tugines komisjon oma järelduste tegemisel Indiast liitu dumpinguhinnaga importimise jätkumise kohta parimatele kättesaadavatele faktidele kooskõlas alusmääruse artikliga 18. Komisjon võttis oma sellekohaste järelduste tegemisel aluseks Eurostati registreeritud statistilised impordiandmed. |
| --- | --- |

(54)

Kuna asjaomase toote kogueksport püsis läbivaatamisega seotud uurimisperioodil suhteliselt suur (vt põhjendus 51), tugines komisjon oma järelduste tegemisel Indiast liitu dumpinguhinnaga importimise jätkumise kohta parimatele kättesaadavatele faktidele kooskõlas alusmääruse artikliga 18. Komisjon võttis oma sellekohaste järelduste tegemisel aluseks Eurostati registreeritud statistilised impordiandmed.

3.1.3.   Normaalväärtus

Normaalväärtus

| (55) | Normaalväärtuse kindlaksmääramiseks uuris komisjon esmalt andmeid, mille esitas ainus koostööd tegev tootja Tata Metaliks Limited. Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil müüs äriühing olulise koguse asjaomast toodet India siseturul. Tata Metaliks Limited registreeris omamaised hinnad oma raamatupidamissüsteemis meetri alusel. Dumpingu kindlaksmääramiseks arvutas Tata Metaliks Limited hinnad ümber, kasutades meetrite kilogrammideks ümberarvutamise suhtarvu. Uurimine näitas, et meetod ei kajastanud õigesti toote tegelikku kaalu ja seetõttu ei kajastanud saadud kilohinnad tegelikke müügihindu. Seetõttu otsustas komisjon, et ei kasuta normaalväärtuse kindlaksmääramiseks äriühingu Tata Metaliks Limited esitatud teavet, vaid toetub selle asemel kättesaadavatele faktidele kooskõlas alusmääruse artikliga 18. |
| --- | --- |

(55)

Normaalväärtuse kindlaksmääramiseks uuris komisjon esmalt andmeid, mille esitas ainus koostööd tegev tootja Tata Metaliks Limited. Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil müüs äriühing olulise koguse asjaomast toodet India siseturul. Tata Metaliks Limited registreeris omamaised hinnad oma raamatupidamissüsteemis meetri alusel. Dumpingu kindlaksmääramiseks arvutas Tata Metaliks Limited hinnad ümber, kasutades meetrite kilogrammideks ümberarvutamise suhtarvu. Uurimine näitas, et meetod ei kajastanud õigesti toote tegelikku kaalu ja seetõttu ei kajastanud saadud kilohinnad tegelikke müügihindu. Seetõttu otsustas komisjon, et ei kasuta normaalväärtuse kindlaksmääramiseks äriühingu Tata Metaliks Limited esitatud teavet, vaid toetub selle asemel kättesaadavatele faktidele kooskõlas alusmääruse artikliga 18.

| (56) | Pärast järelduste avalikustamist väitis Tata Metaliks Limited, et metoodika, mida ta kasutas omamaise müügi mõõtühiku teisendamisel pikkusest kaaluks, ei olnud vale. Seega palus ta, et komisjon võtaks normaalväärtuse kindlaksmääramisel arvesse tema andmeid. |
| --- | --- |

(56)

Pärast järelduste avalikustamist väitis Tata Metaliks Limited, et metoodika, mida ta kasutas omamaise müügi mõõtühiku teisendamisel pikkusest kaaluks, ei olnud vale. Seega palus ta, et komisjon võtaks normaalväärtuse kindlaksmääramisel arvesse tema andmeid.

| (57) | Komisjon märkis, et peale üldise väite ei esitanud Tata Metaliks Limited ühtegi konkreetset argumenti, mis kinnitaksid äriühingu esitatud andmete õigsust. Vastupidiselt Tata Metaliks Limitedi väitele leidis komisjon kaugmeetodil toimunud ristkontrolli tehes (vt põhjendus 21) olulisi lahknevusi müüdud toodete teatatud ja tegeliku kaalu vahel. Seetõttu jäi komisjon kindlaks arvamusele, et äriühingu Tata Metaliks Limited andmeid ei saa normaalväärtuse kindlaksmääramisel kasutada. |
| --- | --- |

(57)

Komisjon märkis, et peale üldise väite ei esitanud Tata Metaliks Limited ühtegi konkreetset argumenti, mis kinnitaksid äriühingu esitatud andmete õigsust. Vastupidiselt Tata Metaliks Limitedi väitele leidis komisjon kaugmeetodil toimunud ristkontrolli tehes (vt põhjendus 21) olulisi lahknevusi müüdud toodete teatatud ja tegeliku kaalu vahel. Seetõttu jäi komisjon kindlaks arvamusele, et äriühingu Tata Metaliks Limited andmeid ei saa normaalväärtuse kindlaksmääramisel kasutada.

| (58) | Seega, kuna ükski teine India tootja koostööd ei teinud, määras komisjon normaalväärtuse kindlaks kättesaadavate faktide ja eelkõige läbivaatamistaotluses sisalduva teabe põhjal. See teave hõlmas mitmes riigis ja omavalitsuses asjaomase toote erinevate koguste, läbimõõtude ja liikide eest pakutud, kokkulepitud ja makstud hindu. |
| --- | --- |

(58)

Seega, kuna ükski teine India tootja koostööd ei teinud, määras komisjon normaalväärtuse kindlaks kättesaadavate faktide ja eelkõige läbivaatamistaotluses sisalduva teabe põhjal. See teave hõlmas mitmes riigis ja omavalitsuses asjaomase toote erinevate koguste, läbimõõtude ja liikide eest pakutud, kokkulepitud ja makstud hindu.

3.1.4.   Ekspordihind

Ekspordihind

| (59) | Arvestades, et komisjon leidis, et äriühingu Tata Metaliks Limited väikesed ekspordikogused (vt põhjendus 53) ei olnud asjaomase toote liidu turule suunatud koguekspordi jaoks tüüpilised, ja kuna teised India tootjad ei teinud koostööd, määras komisjon ekspordihinna kindlaks Eurostati andmetel põhineva CIF-hinna alusel, kohandatuna tehasehindade tasemele. |
| --- | --- |

(59)

Arvestades, et komisjon leidis, et äriühingu Tata Metaliks Limited väikesed ekspordikogused (vt põhjendus 53) ei olnud asjaomase toote liidu turule suunatud koguekspordi jaoks tüüpilised, ja kuna teised India tootjad ei teinud koostööd, määras komisjon ekspordihinna kindlaks Eurostati andmetel põhineva CIF-hinna alusel, kohandatuna tehasehindade tasemele.

| (60) | Pärast järelduste avalikustamist väitis Tata Metaliks Limited, et komisjoni rakendatud metoodika oli ebaõiglane ja ebaõige, kuna Tata Metaliks Limitedi karistatakse eksportivate tootjate mis tahes dumpingu eest, samal ajal kui kõnealused tootjad saavad jätkuvalt kasu neile määratud individuaalsetest dumpinguvastase tollimaksu määradest. |
| --- | --- |

(60)

Pärast järelduste avalikustamist väitis Tata Metaliks Limited, et komisjoni rakendatud metoodika oli ebaõiglane ja ebaõige, kuna Tata Metaliks Limitedi karistatakse eksportivate tootjate mis tahes dumpingu eest, samal ajal kui kõnealused tootjad saavad jätkuvalt kasu neile määratud individuaalsetest dumpinguvastase tollimaksu määradest.

| (61) | Komisjon tuletas meelde, et kuna Tata Metaliks Limited eksportis läbivaatamisega seotud uurimisperioodil liitu väga väikesi koguseid, ei saanud komisjon ekspordihinna määramiseks tema andmeid kasutada. Kuna ükski teine eksportiv tootja ei teinud koostööd, ei jäänud komisjonil muud üle, kui statistilisi andmeid kasutada. Pealegi teeb komisjon käesoleva läbivaatamise käigus igal juhul ja nagu on üksikasjalikult kirjeldatud põhjenduses 193, järelduse ainult selle kohta, kas meetmed on vajalikud või mitte. Seetõttu esialgse uurimise käigus kehtestatud tollimaksumäärasid ei muudeta. Seega lükkas komisjon selle väite tagasi. |
| --- | --- |

(61)

Komisjon tuletas meelde, et kuna Tata Metaliks Limited eksportis läbivaatamisega seotud uurimisperioodil liitu väga väikesi koguseid, ei saanud komisjon ekspordihinna määramiseks tema andmeid kasutada. Kuna ükski teine eksportiv tootja ei teinud koostööd, ei jäänud komisjonil muud üle, kui statistilisi andmeid kasutada. Pealegi teeb komisjon käesoleva läbivaatamise käigus igal juhul ja nagu on üksikasjalikult kirjeldatud põhjenduses 193, järelduse ainult selle kohta, kas meetmed on vajalikud või mitte. Seetõttu esialgse uurimise käigus kehtestatud tollimaksumäärasid ei muudeta. Seega lükkas komisjon selle väite tagasi.

3.1.5.   Võrdlus

Võrdlus

| (62) | Komisjon võrdles normaalväärtust ja ekspordihinda tehasehindade põhjal, mis määrati kindlaks eespool punktides 3.1.3 ja 3.1.4 nimetatud viisil. |
| --- | --- |

(62)

Komisjon võrdles normaalväärtust ja ekspordihinda tehasehindade põhjal, mis määrati kindlaks eespool punktides 3.1.3 ja 3.1.4 nimetatud viisil.

| (63) | Selle põhjal oli dumpingumarginaal, mida väljendatakse protsentides CIF-hinnast liidu piiril ilma tollimakse tasumata, läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 12 %. |
| --- | --- |

(63)

Selle põhjal oli dumpingumarginaal, mida väljendatakse protsentides CIF-hinnast liidu piiril ilma tollimakse tasumata, läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 12 %.

3.1.6.   Järeldus

Järeldus

| (64) | Seetõttu järeldas komisjon, et läbivaatamisega seotud uurimisperioodil jätkasid India tootjad asjaomase toote eksporti liitu dumpinguhindadega. |
| --- | --- |

(64)

Seetõttu järeldas komisjon, et läbivaatamisega seotud uurimisperioodil jätkasid India tootjad asjaomase toote eksporti liitu dumpinguhindadega.

3.2.   Dumpingu jätkumise tõenäosus meetmete lõppemise korral

Dumpingu jätkumise tõenäosus meetmete lõppemise korral

| (65) | Peale dumpingu tuvastamist läbivaatamisega seotud uurimisperioodil uuris komisjon kooskõlas alusmääruse artikli 11 lõikega 2 dumpingu jätkumise tõenäosust meetmete kehtetuks tunnistamise korral. Eelkõige analüüsis komisjon järgmisi elemente: tootmisvõimsus ja vaba tootmisvõimsus Indias, Indiast kolmandate riikide turgudele eksporditud toodete hinnad ning liidu turu atraktiivsus turu suuruse ja hindade poolest. |
| --- | --- |

(65)

Peale dumpingu tuvastamist läbivaatamisega seotud uurimisperioodil uuris komisjon kooskõlas alusmääruse artikli 11 lõikega 2 dumpingu jätkumise tõenäosust meetmete kehtetuks tunnistamise korral. Eelkõige analüüsis komisjon järgmisi elemente: tootmisvõimsus ja vaba tootmisvõimsus Indias, Indiast kolmandate riikide turgudele eksporditud toodete hinnad ning liidu turu atraktiivsus turu suuruse ja hindade poolest.

3.2.1.   Tootmisvõimsus ja vaba tootmisvõimsus Indias ning Indiast kolmandate riikide turgudele eksporditud toodete hinnad

Tootmisvõimsus ja vaba tootmisvõimsus Indias ning Indiast kolmandate riikide turgudele eksporditud toodete hinnad

| (66) | Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oli asjaomase toote India tootjate hinnanguline kogutoodang ligikaudu 2 miljonit tonni aastas. Hinnanguline tootmisvõimsus oli ligikaudu 2,5 miljonit tonni. Seega oli vaba tootmisvõimsus ligikaudu 500 000 tonni aastas, mis ületab asjaomase toote tarbimist liidu turul läbivaatamisega seotud uurimisperioodil, mis oli [388 000 – 454 000] tonni. |
| --- | --- |

(66)

Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oli asjaomase toote India tootjate hinnanguline kogutoodang ligikaudu 2 miljonit tonni aastas. Hinnanguline tootmisvõimsus oli ligikaudu 2,5 miljonit tonni. Seega oli vaba tootmisvõimsus ligikaudu 500 000 tonni aastas, mis ületab asjaomase toote tarbimist liidu turul läbivaatamisega seotud uurimisperioodil, mis oli [388 000 – 454 000] tonni.

| (67) | Taotluse esitajate esitatud tõendite põhjal, mida kinnitab koostööd tegeva tootja Tata Metaliks Limited teave, kavatsevad mitu India tootjat, sealhulgas Tata Metaliks Limited, (17) investeerida tootmisvõimsuse edasisse suurendamisse (18). Järgmise paari aasta jooksul lisatav täiendav võimsus kokku on hinnanguliselt umbes 1,5 miljonit tonni. |
| --- | --- |

(67)

Taotluse esitajate esitatud tõendite põhjal, mida kinnitab koostööd tegeva tootja Tata Metaliks Limited teave, kavatsevad mitu India tootjat, sealhulgas Tata Metaliks Limited, (17) investeerida tootmisvõimsuse edasisse suurendamisse (18). Järgmise paari aasta jooksul lisatav täiendav võimsus kokku on hinnanguliselt umbes 1,5 miljonit tonni.

17

18

| (68) | Eeldatav võimsuste suurenemine vastab hinnangulisele nõudluse kasvule India turul. Samas plaanivad suuremad teadaolevad tootjad keskenduda ka eksporditurgudele (19). Näiteks ESL Steel Limited (Vedanta kontserni osa) märkis teostatavusuuringus selge sõnaga, et tema uus rajatis asub sadama lähedal, mis suurendab tema ekspordivõimalusi. Aruandes mainiti eraldi suurt Ida-Euroopasse eksportimise potentsiaali (20). Koostööd tegev äriühing Tata Metaliks Limited mainis oma küsimustikule antud vastuste kaugmeetodil tehtud ristkontrolli ajal ka plaane tulevikus liidu turule laieneda. |
| --- | --- |

(68)

Eeldatav võimsuste suurenemine vastab hinnangulisele nõudluse kasvule India turul. Samas plaanivad suuremad teadaolevad tootjad keskenduda ka eksporditurgudele (19). Näiteks ESL Steel Limited (Vedanta kontserni osa) märkis teostatavusuuringus selge sõnaga, et tema uus rajatis asub sadama lähedal, mis suurendab tema ekspordivõimalusi. Aruandes mainiti eraldi suurt Ida-Euroopasse eksportimise potentsiaali (20). Koostööd tegev äriühing Tata Metaliks Limited mainis oma küsimustikule antud vastuste kaugmeetodil tehtud ristkontrolli ajal ka plaane tulevikus liidu turule laieneda.

19

20

| (69) | Peale selle hakkab ühe peamise turuosalise, äriühingu Srikalahasthi Pipes Limited (edaspidi „SPL“) väitel keskmises ja pikas perspektiivis (7–10 aastat) pakkumine India turul nõudlust ületama, sest reovee- ja veeprojektid jõuavad lõpule. Järelikult annab see India tootjatele lisastiimuli keskenduda üha enam eksporditurgudele. |
| --- | --- |

(69)

Peale selle hakkab ühe peamise turuosalise, äriühingu Srikalahasthi Pipes Limited (edaspidi „SPL“) väitel keskmises ja pikas perspektiivis (7–10 aastat) pakkumine India turul nõudlust ületama, sest reovee- ja veeprojektid jõuavad lõpule. Järelikult annab see India tootjatele lisastiimuli keskenduda üha enam eksporditurgudele.

| (70) | Eespool esitatu põhjal jõudis komisjon järeldusele, et India tootjatel on märkimisväärne vaba tootmisvõimsus, mida nad saaksid kasutada asjaomase toote tootmiseks, et neid meetmete kehtetuks tunnistamise korral liidu turule eksportida, ning et asjaomane vaba tootmisvõimsus suureneb arvatavasti veelgi. |
| --- | --- |

(70)

Eespool esitatu põhjal jõudis komisjon järeldusele, et India tootjatel on märkimisväärne vaba tootmisvõimsus, mida nad saaksid kasutada asjaomase toote tootmiseks, et neid meetmete kehtetuks tunnistamise korral liidu turule eksportida, ning et asjaomane vaba tootmisvõimsus suureneb arvatavasti veelgi.

| (71) | Mis puudutab Indiast kolmandatesse riikidesse eksporditavate toodete hindu, siis uuris komisjon neid andmebaasi Global Trade Atlas (GTA) ekspordistatistika alusel CN-koodi 7303 00 30 tasandil. Selle statistika põhjal tegi komisjon kindlaks, et liidu turg on oma suuruse ja hindade poolest endiselt atraktiivne, kuna see on India keragrafiitmalmist torude tootjate jaoks ülekaalukalt kõige olulisem eksporditurg, kuhu suundub 40 % nende koguekspordist. Lisaks on eksport liitu 25 korda suurem kui eksport India suuruselt teisele eksporditurule, mis on Katar. Viimati nimetatu osa India koguekspordis on vaid 2 %. Kõigele lisaks olid India eksportivate tootjate liidu turule suunatud impordi hinnad läbivaatamisega seotud uurimisperioodil veidi kõrgemad kui muudesse riikidesse suunatud impordi hinnad. Järelikult, kui meetmetel lastakse aeguda, oleks eksportivatel tootjatel stiimul oma eksporti liitu veelgi suurendada. |
| --- | --- |

(71)

Mis puudutab Indiast kolmandatesse riikidesse eksporditavate toodete hindu, siis uuris komisjon neid andmebaasi Global Trade Atlas (GTA) ekspordistatistika alusel CN-koodi 7303 00 30 tasandil. Selle statistika põhjal tegi komisjon kindlaks, et liidu turg on oma suuruse ja hindade poolest endiselt atraktiivne, kuna see on India keragrafiitmalmist torude tootjate jaoks ülekaalukalt kõige olulisem eksporditurg, kuhu suundub 40 % nende koguekspordist. Lisaks on eksport liitu 25 korda suurem kui eksport India suuruselt teisele eksporditurule, mis on Katar. Viimati nimetatu osa India koguekspordis on vaid 2 %. Kõigele lisaks olid India eksportivate tootjate liidu turule suunatud impordi hinnad läbivaatamisega seotud uurimisperioodil veidi kõrgemad kui muudesse riikidesse suunatud impordi hinnad. Järelikult, kui meetmetel lastakse aeguda, oleks eksportivatel tootjatel stiimul oma eksporti liitu veelgi suurendada.

3.2.2.   Liidu turu atraktiivsus ja hinnad liidu turul

Liidu turu atraktiivsus ja hinnad liidu turul

| (72) | Keragrafiitmalmist torude turg liidus on oluline ([388 000 – 454 000] tonni, vt põhjendus 66). Taotluse esitajad eeldavad, et turg kasvab järgmise viie aasta jooksul veelgi (21). |
| --- | --- |

(72)

Keragrafiitmalmist torude turg liidus on oluline ([388 000 – 454 000] tonni, vt põhjendus 66). Taotluse esitajad eeldavad, et turg kasvab järgmise viie aasta jooksul veelgi (21).

21

| (73) | Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oli keskmine tonnihind liidu turul [1 020 – 1 200] eurot. Samal perioodil oli hind India siseturul 595 eurot tonni kohta (tehasehind). Seetõttu olid hinnad liidu turul umbes kaks korda kõrgemad kui Indiast pärit impordi hinnad. |
| --- | --- |

(73)

Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oli keskmine tonnihind liidu turul [1 020 – 1 200] eurot. Samal perioodil oli hind India siseturul 595 eurot tonni kohta (tehasehind). Seetõttu olid hinnad liidu turul umbes kaks korda kõrgemad kui Indiast pärit impordi hinnad.

| (74) | Seetõttu on liidu turg jäänud suuruse ja hindade poolest India tootjate jaoks atraktiivseks turuks. Seda toetab ka asjaolu, et läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oli India eksportiva tootja turuosa jätkuvalt oluline (vt tabel 2) ja et liidu turule suundus 40 % asjaomase toote koguekspordist Indiast, nagu on selgitatud eespool põhjenduses 71. |
| --- | --- |

(74)

Seetõttu on liidu turg jäänud suuruse ja hindade poolest India tootjate jaoks atraktiivseks turuks. Seda toetab ka asjaolu, et läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oli India eksportiva tootja turuosa jätkuvalt oluline (vt tabel 2) ja et liidu turule suundus 40 % asjaomase toote koguekspordist Indiast, nagu on selgitatud eespool põhjenduses 71.

3.3.   Järeldus dumpingu jätkumise tõenäosuse kohta

Järeldus dumpingu jätkumise tõenäosuse kohta

| (75) | Uurimine näitas, et India eksport sisenes läbivaatamisega seotud uurimisperioodil liidu turule endiselt dumpinguhinnaga. |
| --- | --- |

(75)

Uurimine näitas, et India eksport sisenes läbivaatamisega seotud uurimisperioodil liidu turule endiselt dumpinguhinnaga.

| (76) | Komisjon leidis alusmääruse artikli 18 kohaselt tõendeid ka selle kohta, et meetmete kehtivuse lõppemise korral dumping tõenäoliselt jätkub. Indias oli läbivaatamisega seotud uurimisperioodil suur vaba tootmisvõimsus võrreldes liidu tarbimisega. Lisaks kinnitas liidu turu atraktiivsus selle suuruse ja hindade poolest tõenäosust, et India eksport ja vaba tootmisvõimsus suunatakse juhul, kui meetmed aeguvad, liidu turule. Sellest tulenevalt jõudis komisjon järeldusele, et on väga tõenäoline, et dumpinguvastaste meetmete aegumine tooks kaasa asjaomase toote Indiast liitu suunduva dumpinguhinnaga impordi olulise suurenemise. |
| --- | --- |

(76)

Komisjon leidis alusmääruse artikli 18 kohaselt tõendeid ka selle kohta, et meetmete kehtivuse lõppemise korral dumping tõenäoliselt jätkub. Indias oli läbivaatamisega seotud uurimisperioodil suur vaba tootmisvõimsus võrreldes liidu tarbimisega. Lisaks kinnitas liidu turu atraktiivsus selle suuruse ja hindade poolest tõenäosust, et India eksport ja vaba tootmisvõimsus suunatakse juhul, kui meetmed aeguvad, liidu turule. Sellest tulenevalt jõudis komisjon järeldusele, et on väga tõenäoline, et dumpinguvastaste meetmete aegumine tooks kaasa asjaomase toote Indiast liitu suunduva dumpinguhinnaga impordi olulise suurenemise.

| (77) | Eeltoodut arvesse võttes jõudis komisjon järeldusele, et kehtivate dumpinguvastaste meetmete aegumisega kaasneks tõenäoliselt dumpingu jätkumine. |
| --- | --- |

(77)

Eeltoodut arvesse võttes jõudis komisjon järeldusele, et kehtivate dumpinguvastaste meetmete aegumisega kaasneks tõenäoliselt dumpingu jätkumine.

4.   KAHJU

KAHJU

4.1.   Liidu tootmisharu ja liidu toodangu määratlus

Liidu tootmisharu ja liidu toodangu määratlus

| (78) | Liidus toodavad asjaomast toodet viis äriühingut. Kolm neist äriühingutest kuuluvad samasse kontserni. Taotluses esitatud teabe põhjal ei ole liidus teisi asjaomase toote tootjaid. Seega moodustavad need tootjad liidu tootmisharu alusmääruse artikli 4 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

(78)

Liidus toodavad asjaomast toodet viis äriühingut. Kolm neist äriühingutest kuuluvad samasse kontserni. Taotluses esitatud teabe põhjal ei ole liidus teisi asjaomase toote tootjaid. Seega moodustavad need tootjad liidu tootmisharu alusmääruse artikli 4 lõike 1 tähenduses.

| (79) | Kuna kahju hindamisega seotud andmed pärinevad peamiselt samalt tootjate kontsernilt, nagu on märgitud põhjenduses 14, on kahju analüüsi andmed esitatud konfidentsiaalsusnõuete tõttu vahemikena või indekseeritud kujul. |
| --- | --- |

(79)

Kuna kahju hindamisega seotud andmed pärinevad peamiselt samalt tootjate kontsernilt, nagu on märgitud põhjenduses 14, on kahju analüüsi andmed esitatud konfidentsiaalsusnõuete tõttu vahemikena või indekseeritud kujul.

| (80) | Tehti kindlaks, et liidu kogutoodang oli läbivaatamisega seotud uurimisperioodil [372 000 – 436 000] tonni. Komisjon tegi selle näitaja kindlaks kogu olemasoleva teabe põhjal, mis oli liidu tootmisharu kohta kättesaadav, näiteks taotluse esitajate esitatud makromajanduslike andmete ja valimisse kaasatud liidu tootjatelt uurimise ajal kogutud andmete abil. |
| --- | --- |

(80)

Tehti kindlaks, et liidu kogutoodang oli läbivaatamisega seotud uurimisperioodil [372 000 – 436 000] tonni. Komisjon tegi selle näitaja kindlaks kogu olemasoleva teabe põhjal, mis oli liidu tootmisharu kohta kättesaadav, näiteks taotluse esitajate esitatud makromajanduslike andmete ja valimisse kaasatud liidu tootjatelt uurimise ajal kogutud andmete abil.

4.2.   Liidu tarbimine

Liidu tarbimine

| (81) | Komisjon tegi liidu tarbimise kindlaks liidu tootmisharu liidusisese müügi kogumahu alusel, enda tarbeks valmistatud toodangu alusel valimisse kaasatud liidu tootjatelt kogutud andmete põhjal ja taotluse esitajate hinnangute alusel ülejäänud liidu tootjate kohta, millele lisati Eurostati (Comexti andmebaasi) andmed kõigist riikidest liitu suunatud impordi kogumahu kohta. |
| --- | --- |

(81)

Komisjon tegi liidu tarbimise kindlaks liidu tootmisharu liidusisese müügi kogumahu alusel, enda tarbeks valmistatud toodangu alusel valimisse kaasatud liidu tootjatelt kogutud andmete põhjal ja taotluse esitajate hinnangute alusel ülejäänud liidu tootjate kohta, millele lisati Eurostati (Comexti andmebaasi) andmed kõigist riikidest liitu suunatud impordi kogumahu kohta.

| (82) | Liidu tarbimine muutus järgmiselt.

  Tabel 1


  Liidu tarbimine (tuhandetes tonnides) | 2017 | 2018 | 2019 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Liidu kogutarbimine | [376 –440 ] | [389 –455 ] | [420 –492 ] | [388 –454 ] |
| Indeks (2017 = 100) | 100 | 103 | 111 | 103 |
| Tootmisharusisene turg | [15 –17 ] | [13 –16 ] | [10 –12 ] | [2 –3 ] |
| Indeks | 100 | 91 | 68 | 18 |
| Vabaturg | [361 –423 ] | [375 –439 ] | [410 –479 ] | [385 –450 ] |
| Indeks (2017 = 100) | 100 | 103 | 113 | 106 |
| Allikas: Eurostat, Comexti andmebaas |

(82)

Liidu tarbimine muutus järgmiselt.

Tabel 1

Tabel 1

Liidu tarbimine (tuhandetes tonnides)

Liidu tarbimine (tuhandetes tonnides)

2017

2018

2019

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Liidu kogutarbimine

[376 –440 ]

[389 –455 ]

[420 –492 ]

[388 –454 ]

Indeks (2017 = 100)

Indeks (2017 = 100)

100

100

103

103

111

111

103

103

Tootmisharusisene turg

[15 –17 ]

[13 –16 ]

[10 –12 ]

[2 –3 ]

Indeks

Indeks

100

100

91

91

68

68

18

18

Vabaturg

[361 –423 ]

[375 –439 ]

[410 –479 ]

[385 –450 ]

Indeks (2017 = 100)

Indeks (2017 = 100)

100

100

103

103

113

113

106

106

Allikas: Eurostat, Comexti andmebaas

| (83) | Liidu tarbimine kõikus vaatlusalusel perioodil. Kokkuvõttes suurenes tarbimine 2018. aastal veidi ehk 3 %, 2019. aastal suurenes 8 % ja 2020. aastal vähenes 8 %. Seega suurenes tarbimine vaatlusalusel perioodil 3 %. |
| --- | --- |

(83)

Liidu tarbimine kõikus vaatlusalusel perioodil. Kokkuvõttes suurenes tarbimine 2018. aastal veidi ehk 3 %, 2019. aastal suurenes 8 % ja 2020. aastal vähenes 8 %. Seega suurenes tarbimine vaatlusalusel perioodil 3 %.

| (84) | Keragrafiitmalmist torude kasutamine on loomuldasa seotud nii riigi kui ka eraomanduses olevate veepuhastus- ja veevarustusettevõtjate taristuinvesteeringutega ning nende arvele jääb suurem osa keragrafiitmalmist torude nõudlusest liidus. Keragrafiitmalmist torusid kasutatakse peamiselt suurtes taristuprojektides. Lisaks ei avaldanud COVID-19 pandeemia liidu tarbimise muutumisele suurt mõju, kuna veevõrkude täiustamine on riigiasutuste püsiv prioriteet. Seetõttu peegeldab liidu tarbimise muutumine taristuinvesteeringute arengut. |
| --- | --- |

(84)

Keragrafiitmalmist torude kasutamine on loomuldasa seotud nii riigi kui ka eraomanduses olevate veepuhastus- ja veevarustusettevõtjate taristuinvesteeringutega ning nende arvele jääb suurem osa keragrafiitmalmist torude nõudlusest liidus. Keragrafiitmalmist torusid kasutatakse peamiselt suurtes taristuprojektides. Lisaks ei avaldanud COVID-19 pandeemia liidu tarbimise muutumisele suurt mõju, kuna veevõrkude täiustamine on riigiasutuste püsiv prioriteet. Seetõttu peegeldab liidu tarbimise muutumine taristuinvesteeringute arengut.

| (85) | Liidu tootmisharu teatas asjaomase toote tootmisharusisesest kasutamisest, mis moodustas 2017. aastal vähem kui 5 % liidu kogutarbimisest ja vähenes vaatlusalusel perioodil, nii et läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oli see alla 1 %. Seetõttu leidis komisjon, et tootmisharusisene tarbimine ei avalda kahju analüüsile olulist mõju. |
| --- | --- |

(85)

Liidu tootmisharu teatas asjaomase toote tootmisharusisesest kasutamisest, mis moodustas 2017. aastal vähem kui 5 % liidu kogutarbimisest ja vähenes vaatlusalusel perioodil, nii et läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oli see alla 1 %. Seetõttu leidis komisjon, et tootmisharusisene tarbimine ei avalda kahju analüüsile olulist mõju.

4.3.   Import Indiast

Import Indiast

4.3.1.   Indiast pärit impordi maht ja turuosa

Indiast pärit impordi maht ja turuosa

| (86) | Komisjon määras impordimahu kindlaks Eurostati andmete (Comexti andmebaasi) põhjal. Impordi turuosa määrati liidu tarbimise alusel, mis on esitatud põhjenduses 81. |
| --- | --- |

(86)

Komisjon määras impordimahu kindlaks Eurostati andmete (Comexti andmebaasi) põhjal. Impordi turuosa määrati liidu tarbimise alusel, mis on esitatud põhjenduses 81.

| (87) | Asjaomase toote import Indiast liitu muutus järgmiselt.

  Tabel 2


  Impordi maht (tuhandetes tonnides) ja turuosa | 2017 | 2018 | 2019 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Indiast pärit impordi maht | [45 –52 ] | [38 –45 ] | [64 –75 ] | [44 –52 ] |
| Indeks (2017 = 100) | 100 | 86 | 143 | 98 |
| Turuosa (%) | 11 /15 | 9 /13 | 14 /18 | 10 /14 |
| Indeks (2017 = 100) | 100 | 83 | 128 | 95 |
| Allikas: Eurostat, Comexti andmebaas |

(87)

Asjaomase toote import Indiast liitu muutus järgmiselt.

Tabel 2

Tabel 2

Impordi maht (tuhandetes tonnides) ja turuosa

Impordi maht (tuhandetes tonnides) ja turuosa

2017

2018

2019

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Indiast pärit impordi maht

[45 –52 ]

[38 –45 ]

[64 –75 ]

[44 –52 ]

Indeks (2017 = 100)

Indeks (2017 = 100)

100

100

86

86

143

143

98

98

Turuosa (%)

11 /15

9 /13

14 /18

10 /14

Indeks (2017 = 100)

Indeks (2017 = 100)

100

100

83

83

128

128

95

95

Allikas: Eurostat, Comexti andmebaas

| (88) | Vaatlusalusel perioodil kõikusid India impordimahud märkimisväärselt: 2018. aastal vähenes import 14 %, 2019. aastal suurenes 68 % ja vähenes lõpuks läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 31 %. |
| --- | --- |

(88)

Vaatlusalusel perioodil kõikusid India impordimahud märkimisväärselt: 2018. aastal vähenes import 14 %, 2019. aastal suurenes 68 % ja vähenes lõpuks läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 31 %.

4.3.2.   Indiast pärit impordi hinnad

Indiast pärit impordi hinnad

| (89) | Komisjon selgitas kaalutud keskmised impordihinnad välja Eurostati Comexti andmebaasi statistika põhjal. |
| --- | --- |

(89)

Komisjon selgitas kaalutud keskmised impordihinnad välja Eurostati Comexti andmebaasi statistika põhjal.

| (90) | Indiast liitu suunatud impordi kaalutud keskmine hind muutus järgmiselt.

  Tabel 3


  Impordi hinnad (eurot tonni kohta) | 2017 | 2018 | 2019 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| India | 553 | 562 | 586 | 585 |
| Indeks (2017 = 100) | 100 | 101 | 105 | 105 |
| Allikas: Eurostat, Comexti andmebaas |

(90)

Indiast liitu suunatud impordi kaalutud keskmine hind muutus järgmiselt.

Tabel 3

Tabel 3

Impordi hinnad (eurot tonni kohta)

Impordi hinnad (eurot tonni kohta)

2017

2018

2019

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

India

553

562

586

585

Indeks (2017 = 100)

Indeks (2017 = 100)

100

100

101

101

105

105

105

105

Allikas: Eurostat, Comexti andmebaas

| (91) | Aastatel 2017–2018 olid impordihinnad üsna stabiilsed. Alates 2019. aastast tõusid impordihinnad 5 % ja püsisid läbivaatamisega seotud uurimisperioodil stabiilsena. |
| --- | --- |

(91)

Aastatel 2017–2018 olid impordihinnad üsna stabiilsed. Alates 2019. aastast tõusid impordihinnad 5 % ja püsisid läbivaatamisega seotud uurimisperioodil stabiilsena.

4.3.3.   Hinna allalöömine

Hinna allalöömine

| (92) | Nagu põhjenduses 53 märgitud, tegi uurimises koostööd ainult üks India tootja. See tootja teatas, et liitu eksporditi tühine kogus, mis moodustas vähem kui 1 % asjaomase toote Indiast liitu suunatud impordi kogumahust. Seetõttu leidis komisjon, et kõnealune ekspordimaht ei ole asjaomase toote liitu suunatud ekspordi puhul tüüpiline, ning otsustas teha hindade allalöömise kindlaks kättesaadavate faktide põhjal. |
| --- | --- |

(92)

Nagu põhjenduses 53 märgitud, tegi uurimises koostööd ainult üks India tootja. See tootja teatas, et liitu eksporditi tühine kogus, mis moodustas vähem kui 1 % asjaomase toote Indiast liitu suunatud impordi kogumahust. Seetõttu leidis komisjon, et kõnealune ekspordimaht ei ole asjaomase toote liitu suunatud ekspordi puhul tüüpiline, ning otsustas teha hindade allalöömise kindlaks kättesaadavate faktide põhjal.

| (93) | Komisjon võrdles India kaalutud keskmisi impordihindu, mida on kohandatud impordijärgsete kuludega, liidu tootmisharu kaalutud keskmise hinnaga. India impordihinnad lõid läbivaatamisega seotud uurimisperioodil liidu tootmisharu hindu alla umbes [30–45] %. |
| --- | --- |

(93)

Komisjon võrdles India kaalutud keskmisi impordihindu, mida on kohandatud impordijärgsete kuludega, liidu tootmisharu kaalutud keskmise hinnaga. India impordihinnad lõid läbivaatamisega seotud uurimisperioodil liidu tootmisharu hindu alla umbes [30–45] %.

4.3.4.   Import muudest kolmandatest riikidest peale India

Import muudest kolmandatest riikidest peale India

| (94) | Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil moodustasid muudest kolmandatest riikidest peale India pärit impordi maht ja turuosa vastavalt [8 700–20 200] tonni ja [2–4] % liidu tarbimisest. Vaatlusalusel perioodil oli kolmandatest riikidest pärit impordi kaalutud keskmine hind aastatel 2017–2018 võrreldaval tasemel valimisse kaasatud liidu tootjate hindadega ja aastatel 2019–2020 oli see ligikaudu 25 % madalam (vt tabel 8). Kuigi kolmandatest riikidest pärit impordi maht veidi kasvas, st 2 %, ei püsinud imporditud keragrafiitmalmist torude päritolu vaatlusalusel perioodil muutumatuna. Näiteks 2017. aastal tuli peamine kolmandatest riikidest pärit import Hiinast, Venemaalt ja Šveitsist, läbivaatamisega seotud uurimisperioodil olid aga peamised riigid, kust imporditi, Türgi ja Araabia Ühendemiraadid. |
| --- | --- |

(94)

Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil moodustasid muudest kolmandatest riikidest peale India pärit impordi maht ja turuosa vastavalt [8 700–20 200] tonni ja [2–4] % liidu tarbimisest. Vaatlusalusel perioodil oli kolmandatest riikidest pärit impordi kaalutud keskmine hind aastatel 2017–2018 võrreldaval tasemel valimisse kaasatud liidu tootjate hindadega ja aastatel 2019–2020 oli see ligikaudu 25 % madalam (vt tabel 8). Kuigi kolmandatest riikidest pärit impordi maht veidi kasvas, st 2 %, ei püsinud imporditud keragrafiitmalmist torude päritolu vaatlusalusel perioodil muutumatuna. Näiteks 2017. aastal tuli peamine kolmandatest riikidest pärit import Hiinast, Venemaalt ja Šveitsist, läbivaatamisega seotud uurimisperioodil olid aga peamised riigid, kust imporditi, Türgi ja Araabia Ühendemiraadid.

| (95) | Muudest kolmandatest riikidest pärit keragrafiitmalmist torude impordi koondmaht, turuosa ja hinnasuundumused muutusid järgmiselt.

  Tabel 4


  Muudest kolmandatest riikidest pärit impordimahud ja impordi turuosa











  Riik | | 2017 | 2018 | 2019 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Hiina | Maht (tonnides) | [2 900  – 3 400 ] | [1 400  – 1 700 ] | [3 900  – 4 600 ] | [200 –400 ] |
| Indeks | 100 | 50 | 133 | 10 |
| Turuosa (%) | [0 –1 ] | [0 –1 ] | [0 –2 ] | [0 –1 ] |
| Indeks (2017 = 100) | 100 | 48 | 119 | 9 |
| Keskmine hind (eurot tonni kohta) | 701 | 933 | 738 | 833 |
| Indeks (2017 = 100) | 100 | 133 | 105 | 118 |
| Venemaa | Maht (tonnides) | [2 000  – 2 500 ] | [1 400  – 1 600 ] | [2 900  – 3 600 ] | [1 200  – 1 600 ] |
| Indeks (2017 = 100) | 100 | 67 | 147 | 63 |
| Turuosa (%) | [0 –1 ] | [0 –1 ] | [0 –1 ] | [0 –1 ] |
| Indeks (2017 = 100) | 100 | 65 | 132 | 61 |
| Keskmine hind (eurot tonni kohta) | 568 | 697 | 735 | 698 |
| Indeks (2017 = 100) | 100 | 122 | 129 | 122 |
| Šveits | Maht (tonnides) | [3 400  – 4 400 ] | [1 800  – 2 200 ] | [1 600  – 2 000 ] | [800  – 1 000 ] |
| Indeks (2017 = 100) | 100 | 52 | 47 | 23 |
| Turuosa (%) | [0 –1 ] | [0 –1 ] | [0 –1 ] | [0 –1 ] |
| Indeks (2017 = 100) | 100 | 51 | 42 | 23 |
| Keskmine hind (eurot tonni kohta) | 1 604 | 1 656 | 1 714 | 1 817 |
| Indeks (2017 = 100) | 100 | 103 | 106 | 113 |
| Türgi | Maht (tonnides) | [10 –20 ] | [10 –20 ] | [3 100  – 3 650 ] | [4 200  – 5 000 ] |
| Indeks (2017 = 100) | 100 | 115 | 25 750 | 35 070 |
| Turuosa (%) | [0 –1 ] | [0 –1 ] | [0 –1 ] | [1 –2 ] |
| Indeks (2017 = 100) | 100 | 111 | 23 065 | 34 035 |
| Keskmine hind (eurot tonni kohta) | 1 136 | 1 750 | 838 | 1 007 |
| Indeks (2017 = 100) | 100 | 153 | 73 | 88 |
| AÜE | Maht (tonnides) | [460 –590 ] | [3 700  – 4 400 ] | [4 800  – 5 600 ] | [6 400  – 7 600 ] |
| Indeks (2017 = 100) | 100 | 766 | 988 | 1 322 |
| Turuosa (%) | [0 –1 ] | [0 –1 ] | [1 –2 ] | [1 –2 ] |
| Indeks (2017 = 100) | 100 | 741 | 884 | 1 282 |
| Keskmine hind (eurot tonni kohta) | 712 | 786 | 722 | 705 |
| Indeks (2017 = 100) | 100 | 110 | 101 | 99 |
| Muud kolmandad riigid | Maht (tonnides) | [10 –20 ] | [150 –200 ] | [10 –50 ] | [150 –300 ] |
| Indeks (2017 = 100) | 100 | 994 | 200 | 1 457 |
| Turuosa (%) | [0 –1 ] | [0 –1 ] | [0 –1 ] | [0 –1 ] |
| Indeks (2017 = 100) | 100 | 962 | 179 | 1 414 |
| Keskmine hind | 508 | 1 422 | 1 980 | 897 |
| Indeks (2017 = 100) | 100 | 279 | 389 | 176 |
| Kõik kolmandad riigid kokku, v.a India | Maht (tonnides) | [8 700  – 11 200 ] | [8 800  – 10 500 ] | [16 000  – 19 600 ] | [13 500  – 15 800 ] |
| Indeks (2017 = 100) | 100 | 94 | 180 | 145 |
| Turuosa (%) | [1 –3 ] | [1 –3 ] | [3 –5 ] | [3 –5 ] |
| Indeks (2017 = 100) | 100 | 91 | 161 | 141 |
| Keskmine hind (eurot tonni kohta) | 1 033 | 1 004 | 856 | 879 |
| Indeks (2017 = 100) | 100 | 97 | 82 | 85 |
| Allikas: Eurostati Comexti andmebaas |

(95)

Muudest kolmandatest riikidest pärit keragrafiitmalmist torude impordi koondmaht, turuosa ja hinnasuundumused muutusid järgmiselt.

Tabel 4

Tabel 4

Muudest kolmandatest riikidest pärit impordimahud ja impordi turuosa

Muudest kolmandatest riikidest pärit impordimahud ja impordi turuosa

Riik

2017

2018

2019

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Hiina

Maht (tonnides)

[2 900  – 3 400 ]

[1 400  – 1 700 ]

[3 900  – 4 600 ]

[200 –400 ]

Indeks

Indeks

100

100

50

50

133

133

10

10

Turuosa (%)

[0 –1 ]

[0 –1 ]

[0 –2 ]

[0 –1 ]

Indeks (2017 = 100)

Indeks (2017 = 100)

100

100

48

48

119

119

9

9

Keskmine hind (eurot tonni kohta)

701

933

738

833

Indeks (2017 = 100)

Indeks (2017 = 100)

100

100

133

133

105

105

118

118

Venemaa

Maht (tonnides)

[2 000  – 2 500 ]

[1 400  – 1 600 ]

[2 900  – 3 600 ]

[1 200  – 1 600 ]

Indeks (2017 = 100)

Indeks (2017 = 100)

100

100

67

67

147

147

63

63

Turuosa (%)

[0 –1 ]

[0 –1 ]

[0 –1 ]

[0 –1 ]

Indeks (2017 = 100)

Indeks (2017 = 100)

100

100

65

65

132

132

61

61

Keskmine hind (eurot tonni kohta)

568

697

735

698

Indeks (2017 = 100)

Indeks (2017 = 100)

100

100

122

122

129

129

122

122

Šveits

Maht (tonnides)

[3 400  – 4 400 ]

[1 800  – 2 200 ]

[1 600  – 2 000 ]

[800  – 1 000 ]

Indeks (2017 = 100)

Indeks (2017 = 100)

100

100

52

52

47

47

23

23

Turuosa (%)

[0 –1 ]

[0 –1 ]

[0 –1 ]

[0 –1 ]

Indeks (2017 = 100)

Indeks (2017 = 100)

100

100

51

51

42

42

23

23

Keskmine hind (eurot tonni kohta)

1 604

1 656

1 714

1 817

Indeks (2017 = 100)

Indeks (2017 = 100)

100

100

103

103

106

106

113

113

Türgi

Maht (tonnides)

[10 –20 ]

[10 –20 ]

[3 100  – 3 650 ]

[4 200  – 5 000 ]

Indeks (2017 = 100)

Indeks (2017 = 100)

100

100

115

115

25 750

25 750

35 070

35 070

Turuosa (%)

[0 –1 ]

[0 –1 ]

[0 –1 ]

[1 –2 ]

Indeks (2017 = 100)

Indeks (2017 = 100)

100

100

111

111

23 065

23 065

34 035

34 035

Keskmine hind (eurot tonni kohta)

1 136

1 750

838

1 007

Indeks (2017 = 100)

Indeks (2017 = 100)

100

100

153

153

73

73

88

88

AÜE

Maht (tonnides)

[460 –590 ]

[3 700  – 4 400 ]

[4 800  – 5 600 ]

[6 400  – 7 600 ]

Indeks (2017 = 100)

Indeks (2017 = 100)

100

100

766

766

988

988

1 322

1 322

Turuosa (%)

[0 –1 ]

[0 –1 ]

[1 –2 ]

[1 –2 ]

Indeks (2017 = 100)

Indeks (2017 = 100)

100

100

741

741

884

884

1 282

1 282

Keskmine hind (eurot tonni kohta)

712

786

722

705

Indeks (2017 = 100)

Indeks (2017 = 100)

100

100

110

110

101

101

99

99

Muud kolmandad riigid

Maht (tonnides)

[10 –20 ]

[150 –200 ]

[10 –50 ]

[150 –300 ]

Indeks (2017 = 100)

Indeks (2017 = 100)

100

100

994

994

200

200

1 457

1 457

Turuosa (%)

[0 –1 ]

[0 –1 ]

[0 –1 ]

[0 –1 ]

Indeks (2017 = 100)

Indeks (2017 = 100)

100

100

962

962

179

179

1 414

1 414

Keskmine hind

508

1 422

1 980

897

Indeks (2017 = 100)

Indeks (2017 = 100)

100

100

279

279

389

389

176

176

Kõik kolmandad riigid kokku, v.a India

Maht (tonnides)

[8 700  – 11 200 ]

[8 800  – 10 500 ]

[16 000  – 19 600 ]

[13 500  – 15 800 ]

Indeks (2017 = 100)

Indeks (2017 = 100)

100

100

94

94

180

180

145

145

Turuosa (%)

[1 –3 ]

[1 –3 ]

[3 –5 ]

[3 –5 ]

Indeks (2017 = 100)

Indeks (2017 = 100)

100

100

91

91

161

161

141

141

Keskmine hind (eurot tonni kohta)

1 033

1 004

856

879

Indeks (2017 = 100)

Indeks (2017 = 100)

100

100

97

97

82

82

85

85

Allikas: Eurostati Comexti andmebaas

4.4.   Liidu tootmisharu majanduslik olukord

Liidu tootmisharu majanduslik olukord

4.4.1.   Üldised märkused

Üldised märkused

| (96) | Liidu tootmisharu majandusliku olukorra hindamine hõlmas kõigi vaatlusalusel perioodil liidu tootmisharu seisundit mõjutanud majandusnäitajate hindamist. |
| --- | --- |

(96)

Liidu tootmisharu majandusliku olukorra hindamine hõlmas kõigi vaatlusalusel perioodil liidu tootmisharu seisundit mõjutanud majandusnäitajate hindamist.

| (97) | Nagu põhjenduses 13 märgitud, kasutati liidu tootmisharu majandusliku olukorra hindamiseks väljavõttelist uuringut. |
| --- | --- |

(97)

Nagu põhjenduses 13 märgitud, kasutati liidu tootmisharu majandusliku olukorra hindamiseks väljavõttelist uuringut.

| (98) | Kahju kindlakstegemiseks eristas komisjon makro- ja mikromajanduslikke kahjunäitajaid. Komisjon hindas makromajanduslikke näitajaid läbivaatamistaotluses esitatud ja kõiki liidu tootjaid käsitlevate andmete alusel. Mikromajanduslikke näitajaid hindas komisjon andmete alusel, mille valimisse kaasatud liidu tootjad esitasid küsimustiku vastustes. Andmed hõlmasid valimisse kaasatud liidu tootjaid. Mõlemad andmekogumid leiti olevat liidu tootmisharu majanduslikule olukorrale tüüpilised. |
| --- | --- |

(98)

Kahju kindlakstegemiseks eristas komisjon makro- ja mikromajanduslikke kahjunäitajaid. Komisjon hindas makromajanduslikke näitajaid läbivaatamistaotluses esitatud ja kõiki liidu tootjaid käsitlevate andmete alusel. Mikromajanduslikke näitajaid hindas komisjon andmete alusel, mille valimisse kaasatud liidu tootjad esitasid küsimustiku vastustes. Andmed hõlmasid valimisse kaasatud liidu tootjaid. Mõlemad andmekogumid leiti olevat liidu tootmisharu majanduslikule olukorrale tüüpilised.

| (99) | Makromajanduslikud näitajad on toodang, tootmisvõimsus, tootmisvõimsuse rakendamine, müügimaht, turuosa, kasv, tööhõive, tootlikkus, dumpingumarginaali suurus ja varasemast dumpingust taastumine. |
| --- | --- |

(99)

Makromajanduslikud näitajad on toodang, tootmisvõimsus, tootmisvõimsuse rakendamine, müügimaht, turuosa, kasv, tööhõive, tootlikkus, dumpingumarginaali suurus ja varasemast dumpingust taastumine.

| (100) | Mikromajanduslikud näitajad on keskmised ühikuhinnad, ühikukulu, tööjõukulud, laovarud, kasumlikkus, rahavoog, investeeringud, investeeringutasuvus ja kapitali kaasamise võime. |
| --- | --- |

(100)

Mikromajanduslikud näitajad on keskmised ühikuhinnad, ühikukulu, tööjõukulud, laovarud, kasumlikkus, rahavoog, investeeringud, investeeringutasuvus ja kapitali kaasamise võime.

4.4.2.   Makromajanduslikud näitajad

Makromajanduslikud näitajad

4.4.2.1.   Toodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine

| (101) | Liidu kogutoodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

  Tabel 5


  Toodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine | 2017 | 2018 | 2019 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tootmismaht (tuhandetes tonnides) | [408 –478 ] | [452 –530 ] | [436 –510 ] | [372 –436 ] |
| Indeks (2017 = 100) | 100 | 110 | 106 | 91 |
| Tootmisvõimsus (tuhandetes tonnides) | [824 –965 ] | [824 –965 ] | [824 –965 ] | [743 –870 ] |
| Indeks (2017 = 100) | 100 | 100 | 100 | 90 |
| Tootmisvõimsuse rakendamine (%) | [47 –51 ] | [52 –56 ] | [50 –54 ] | [48 –51 ] |
| Indeks (2017 = 100) | 100 | 110 | 106 | 101 |
| Allikas: liidu tootmisharu esitatud andmed ja valimisse kaasatud liidu tootjatelt küsimustikule saadud kontrollitud vastused |

(101)

Liidu kogutoodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

Tabel 5

Tabel 5

Toodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine

Toodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine

2017

2018

2019

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Tootmismaht (tuhandetes tonnides)

[408 –478 ]

[452 –530 ]

[436 –510 ]

[372 –436 ]

Indeks (2017 = 100)

Indeks (2017 = 100)

100

100

110

110

106

106

91

91

Tootmisvõimsus (tuhandetes tonnides)

[824 –965 ]

[824 –965 ]

[824 –965 ]

[743 –870 ]

Indeks (2017 = 100)

Indeks (2017 = 100)

100

100

100

100

100

100

90

90

Tootmisvõimsuse rakendamine (%)

[47 –51 ]

[52 –56 ]

[50 –54 ]

[48 –51 ]

Indeks (2017 = 100)

Indeks (2017 = 100)

100

100

110

110

106

106

101

101

Allikas: liidu tootmisharu esitatud andmed ja valimisse kaasatud liidu tootjatelt küsimustikule saadud kontrollitud vastused

| (102) | Liidu tootmine vähenes vaatlusalusel perioodil 9 % pärast 10 % kasvu 2018. aastal. |
| --- | --- |

(102)

Liidu tootmine vähenes vaatlusalusel perioodil 9 % pärast 10 % kasvu 2018. aastal.

| (103) | Liidu tootmisharu tootmisvõimsus järgis sarnast suundumust, kuna see vähenes vaatlusalusel perioodil 10 % võrra. |
| --- | --- |

(103)

Liidu tootmisharu tootmisvõimsus järgis sarnast suundumust, kuna see vähenes vaatlusalusel perioodil 10 % võrra.

| (104) | Tootmisvõimsuse rakendamine püsis stabiilsena, kuna tootmisvõimsuse vähenemine järgis liidu toodangu vähenemist. |
| --- | --- |

(104)

Tootmisvõimsuse rakendamine püsis stabiilsena, kuna tootmisvõimsuse vähenemine järgis liidu toodangu vähenemist.

| (105) | Pärast lõplike järelduste avalikustamist väitis Tata Metaliks Limited, et Indiast pärit import ei saanud olla liidu tootmisharu tootmisvõimsuse vähendamise põhjus, vaid pigem oli põhjuseks nõudluse vähenemine võrreldes 2019. aastaga. |
| --- | --- |

(105)

Pärast lõplike järelduste avalikustamist väitis Tata Metaliks Limited, et Indiast pärit import ei saanud olla liidu tootmisharu tootmisvõimsuse vähendamise põhjus, vaid pigem oli põhjuseks nõudluse vähenemine võrreldes 2019. aastaga.

| (106) | Liidu tootmisharu otsus tootmisvõimsust vähendada tehti enne COVID-19 kriisi ja seega ei olnud see otsus kuidagi seotud tarbimise vähenemisega 2019. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahelisel ajal. Seepärast lükati see väide tagasi. |
| --- | --- |

(106)

Liidu tootmisharu otsus tootmisvõimsust vähendada tehti enne COVID-19 kriisi ja seega ei olnud see otsus kuidagi seotud tarbimise vähenemisega 2019. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahelisel ajal. Seepärast lükati see väide tagasi.

4.4.2.2.   Müügimaht ja turuosa

| (107) | Liidu tootmisharu müügimaht ja turuosa muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

  Tabel 6


  Liidu tootjate müügimaht ja turuosa | 2017 | 2018 | 2019 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Müügimaht liidu turul (tuhandetes tonnides) | [321 –376 ] | [341 –399 ] | [338 –396 ] | [329 –386 ] |
| Indeks | 100 | 106 | 105 | 102 |
| Turuosa (%) | [82 –88 ] | [84 –90 ] | [77 –83 ] | [81 –87 ] |
| Indeks | 100 | 102 | 94 | 99 |
| Müük tootmisharusisesel turul (tuhandetes tonnides) | [15 –17 ] | [13 –16 ] | [10 –12 ] | [2 –3 ] |
| Indeks | 100 | 91 | 68 | 18 |
| Tootmisharusisese müügi turuosa (%) | [3 –4 ] | [3 –4 ] | [2 –3 ] | [0 –1 ] |
| Indeks | 100 | 88 | 61 | 18 |
| Allikas: liidu tootmisharu esitatud andmed ja valimisse kaasatud liidu tootjatelt küsimustikule saadud kontrollitud vastused |

(107)

Liidu tootmisharu müügimaht ja turuosa muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

Tabel 6

Tabel 6

Liidu tootjate müügimaht ja turuosa

Liidu tootjate müügimaht ja turuosa

2017

2018

2019

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Müügimaht liidu turul (tuhandetes tonnides)

[321 –376 ]

[341 –399 ]

[338 –396 ]

[329 –386 ]

Indeks

Indeks

100

100

106

106

105

105

102

102

Turuosa (%)

[82 –88 ]

[84 –90 ]

[77 –83 ]

[81 –87 ]

Indeks

Indeks

100

100

102

102

94

94

99

99

Müük tootmisharusisesel turul (tuhandetes tonnides)

[15 –17 ]

[13 –16 ]

[10 –12 ]

[2 –3 ]

Indeks

Indeks

100

100

91

91

68

68

18

18

Tootmisharusisese müügi turuosa (%)

[3 –4 ]

[3 –4 ]

[2 –3 ]

[0 –1 ]

Indeks

Indeks

100

100

88

88

61

61

18

18

Allikas: liidu tootmisharu esitatud andmed ja valimisse kaasatud liidu tootjatelt küsimustikule saadud kontrollitud vastused

| (108) | Liidu tootmisharu samasuguse toote müügimaht vaatlusalusel perioodil ja turuosa ei järginud liidu tarbimise kasvu, välja arvatud 2019. aastal. Eelkõige ei saanud liidu tootmisharu 2019. aastal tarbimise kasvust kasu, erinevalt Indiast pärit impordist. |
| --- | --- |

(108)

Liidu tootmisharu samasuguse toote müügimaht vaatlusalusel perioodil ja turuosa ei järginud liidu tarbimise kasvu, välja arvatud 2019. aastal. Eelkõige ei saanud liidu tootmisharu 2019. aastal tarbimise kasvust kasu, erinevalt Indiast pärit impordist.

| (109) | Pärast lõplike järelduste avalikustamist väitis Tata Metaliks Limited, et liidu tootmisharu turuosa oli endiselt suur, ligikaudu 85 %, ning suurenes läbivaatamisega seotud uurimisperioodil võrreldes eelmiste aastatega. Ka liidu müügimaht oli pidevalt suurem kui 2017. aastal. COVID-19 kriisi mõjuta oleks maht võinud läbivaatamisega seotud uurimisperioodil olla suurem. Isik leidis, et komisjoni järeldus ei kajasta tegelikku olukorda. |
| --- | --- |

(109)

Pärast lõplike järelduste avalikustamist väitis Tata Metaliks Limited, et liidu tootmisharu turuosa oli endiselt suur, ligikaudu 85 %, ning suurenes läbivaatamisega seotud uurimisperioodil võrreldes eelmiste aastatega. Ka liidu müügimaht oli pidevalt suurem kui 2017. aastal. COVID-19 kriisi mõjuta oleks maht võinud läbivaatamisega seotud uurimisperioodil olla suurem. Isik leidis, et komisjoni järeldus ei kajasta tegelikku olukorda.

| (110) | Komisjon tegi järelduse, et liidu tootmisharu ei saanud suurest turuosast kasu. Nagu on selgitatud põhjenduses 133, teenisid valimisse kaasatud liidu tootjad kogu vaatlusaluse perioodi jooksul India impordist tuleneva olulise hinnasurve tõttu kahjumit (vt põhjendus 151). Nagu on selgitatud põhjenduses 108, ei järgnenud liidu turuosa liidu tarbimise kasvule ja erinevalt Indiast pärit impordist ei saanud liidu müük 2019. aastal toimunud tarbimise suurenemisest kasu. Seepärast lükati see väide tagasi. |
| --- | --- |

(110)

Komisjon tegi järelduse, et liidu tootmisharu ei saanud suurest turuosast kasu. Nagu on selgitatud põhjenduses 133, teenisid valimisse kaasatud liidu tootjad kogu vaatlusaluse perioodi jooksul India impordist tuleneva olulise hinnasurve tõttu kahjumit (vt põhjendus 151). Nagu on selgitatud põhjenduses 108, ei järgnenud liidu turuosa liidu tarbimise kasvule ja erinevalt Indiast pärit impordist ei saanud liidu müük 2019. aastal toimunud tarbimise suurenemisest kasu. Seepärast lükati see väide tagasi.

4.4.2.3.   Kasv

| (111) | Liidu tarbimine vähenes vaatlusalusel perioodil 3 %, samas kui müügimaht sõltumatutele klientidele liidus vähenes 2 %. Sellest tulenevalt vähenes liidu tootmisharu turuosa tarbimise kasvust hoolimata vaatlusalusel perioodil veidi. |
| --- | --- |

(111)

Liidu tarbimine vähenes vaatlusalusel perioodil 3 %, samas kui müügimaht sõltumatutele klientidele liidus vähenes 2 %. Sellest tulenevalt vähenes liidu tootmisharu turuosa tarbimise kasvust hoolimata vaatlusalusel perioodil veidi.

4.4.2.4.   Tööhõive ja tootlikkus

| (112) | Tööhõive ja tootlikkus muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

  Tabel 7


  Tööhõive ja tootlikkus | 2017 | 2018 | 2019 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Töötajate arv | [1 820 –2 540 ] | [1 820 –2 540 ] | [1 810 –2 530 ] | [1 700 –2 390 ] |
| Indeks | 100 | 100 | 99 | 93 |
| Tootlikkus (tonnides töötaja kohta) | [162 –226 ] | [179 –250 ] | [173 –242 ] | [157 –220 ] |
| Indeks | 100 | 110 | 107 | 97 |
| Allikas: liidu tootmisharu esitatud andmed ja valimisse kaasatud liidu tootjatelt küsimustikule saadud kontrollitud vastused |

(112)

Tööhõive ja tootlikkus muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

Tabel 7

Tabel 7

Tööhõive ja tootlikkus

Tööhõive ja tootlikkus

2017

2018

2019

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Töötajate arv

[1 820 –2 540 ]

[1 820 –2 540 ]

[1 810 –2 530 ]

[1 700 –2 390 ]

Indeks

Indeks

100

100

100

100

99

99

93

93

Tootlikkus (tonnides töötaja kohta)

[162 –226 ]

[179 –250 ]

[173 –242 ]

[157 –220 ]

Indeks

Indeks

100

100

110

110

107

107

97

97

Allikas: liidu tootmisharu esitatud andmed ja valimisse kaasatud liidu tootjatelt küsimustikule saadud kontrollitud vastused

| (113) | Asjaomase toote tootmisega tegelevate liidu tootmisharu töötajate arv püsis ajavahemikul 2017–2018 stabiilne ja ajavahemikul 2019–2020 vähenes umbes 6 %. |
| --- | --- |

(113)

Asjaomase toote tootmisega tegelevate liidu tootmisharu töötajate arv püsis ajavahemikul 2017–2018 stabiilne ja ajavahemikul 2019–2020 vähenes umbes 6 %.

| (114) | Liidu tootmisharu tööjõu tootlikkus, mida mõõdetakse toodanguna (tonnides) töötaja kohta, suurenes 10 % ajavahemikul 2017–2018 ja vähenes 13 % ajavahemikul 2018–2020. See on selgitatav koosmõjuga, mida avaldasid






  — | tootmise peatamine liidu ühe peamise tootja tootmiskohas, mille tulemusel oli toodang 2019. aasta detsembrist kuni 2020. aasta veebruarini väiksem, ja |
| --- | --- | --- |

(114)

Liidu tootmisharu tööjõu tootlikkus, mida mõõdetakse toodanguna (tonnides) töötaja kohta, suurenes 10 % ajavahemikul 2017–2018 ja vähenes 13 % ajavahemikul 2018–2020. See on selgitatav koosmõjuga, mida avaldasid

—

tootmise peatamine liidu ühe peamise tootja tootmiskohas, mille tulemusel oli toodang 2019. aasta detsembrist kuni 2020. aasta veebruarini väiksem, ja

| — | liidu tootjate toodangu vähenemine 2020. aasta teises kvartalis COVID-19 pandeemia tõttu, mis ei vastanud koondatud töötajate arvule. |
| --- | --- |

—

liidu tootjate toodangu vähenemine 2020. aasta teises kvartalis COVID-19 pandeemia tõttu, mis ei vastanud koondatud töötajate arvule.

4.4.2.5.   Dumpingu ulatus ja varasemast dumpingust taastumine

| (115) | Nagu on selgitatud põhjenduses 92, oli India eksportivate tootjate koostöö piiratud. |
| --- | --- |

(115)

Nagu on selgitatud põhjenduses 92, oli India eksportivate tootjate koostöö piiratud.

| (116) | Kahjunäitajate põhjal oli liidu tootmisharu majanduslik olukord jätkuvalt kahjustatud, kuigi alates 2016. aastast on kehtinud dumpinguvastased meetmed, mis esialgu olukorda teataval määral leevendasid ja tulemusi parandasid. Seega ei olnud võimalik kindlaks teha varasemast dumpingust taastumist. |
| --- | --- |

(116)

Kahjunäitajate põhjal oli liidu tootmisharu majanduslik olukord jätkuvalt kahjustatud, kuigi alates 2016. aastast on kehtinud dumpinguvastased meetmed, mis esialgu olukorda teataval määral leevendasid ja tulemusi parandasid. Seega ei olnud võimalik kindlaks teha varasemast dumpingust taastumist.

| (117) | Dumping oli miinimumtasemest oluliselt suurem. Dumpingu suurusjärgu mõju liidu tootmisharule oli suur, arvestades Indiast pärit impordi mahtu ja hindu. |
| --- | --- |

(117)

Dumping oli miinimumtasemest oluliselt suurem. Dumpingu suurusjärgu mõju liidu tootmisharule oli suur, arvestades Indiast pärit impordi mahtu ja hindu.

| (118) | India eksportijate jätkuv ebaõiglane hinnakujundus muutis liidu tootmisharu jaoks võimatuks ka varasemast dumpingust taastumise. |
| --- | --- |

(118)

India eksportijate jätkuv ebaõiglane hinnakujundus muutis liidu tootmisharu jaoks võimatuks ka varasemast dumpingust taastumise.

| (119) | Pärast lõplike järelduste avalikustamist väitis Tata Metaliks Limited, et Indiast pärit impordi maht ei ole absoluutarvudes suurenenud ja selle impordi turuosa oli vaid ligikaudu 15 %. Lisaks märkis huvitatud isik, et liidu tootmisharu majanduslikud näitajad paranesid pärast esialgsete meetmete kehtestamist ja seejärel halvenesid. Seega ei põhjustanud Indiast pärit import kahju liidu tootmisharule. |
| --- | --- |

(119)

Pärast lõplike järelduste avalikustamist väitis Tata Metaliks Limited, et Indiast pärit impordi maht ei ole absoluutarvudes suurenenud ja selle impordi turuosa oli vaid ligikaudu 15 %. Lisaks märkis huvitatud isik, et liidu tootmisharu majanduslikud näitajad paranesid pärast esialgsete meetmete kehtestamist ja seejärel halvenesid. Seega ei põhjustanud Indiast pärit import kahju liidu tootmisharule.

| (120) | Komisjon märkis, et huvitatud isik ei põhjendanud oma väidet, et liidu tootmisharu majanduslikud näitajad paranesid pärast esialgsete meetmete kehtestamist. Nagu põhjenduses 133 öeldud, oli valimisse kaasatud liidu tootjate kasumlikkus negatiivne kogu vaatlusaluse perioodi jooksul. Seepärast lükati see väide tagasi. |
| --- | --- |

(120)

Komisjon märkis, et huvitatud isik ei põhjendanud oma väidet, et liidu tootmisharu majanduslikud näitajad paranesid pärast esialgsete meetmete kehtestamist. Nagu põhjenduses 133 öeldud, oli valimisse kaasatud liidu tootjate kasumlikkus negatiivne kogu vaatlusaluse perioodi jooksul. Seepärast lükati see väide tagasi.

4.4.3.   Mikromajanduslikud näitajad

Mikromajanduslikud näitajad

4.4.3.1.   Hinnad ja neid mõjutavad tegurid

| (121) | Valimisse kaasatud liidu tootjate kaalutud keskmised ühiku müügihinnad liidus asuvatele sõltumatutele klientidele muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

  Tabel 8


  Müügihind liidus ja ühikuhind | 2017 | 2018 | 2019 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Keskmine ühiku müügihind liidu kogu turul (eurot tonni kohta) | [950  – 1 110 ] | [960  – 1 130 ] | [1 020  – 1 190 ] | [1 020  – 1 200 ] |
| Indeks | 100 | 101 | 107 | 107 |
| Ühiku tootmiskulu (eurot tonni kohta) | [1 000  – 1 100 ] | [900  – 1 100 ] | [1 000  – 1 100 ] | [1 000  – 1 200 ] |
| Indeks | 100 | 97 | 101 | 105 |
| Allikas: valimisse kaasatud liidu tootjatelt küsimustikule saadud kontrollitud vastused |

(121)

Valimisse kaasatud liidu tootjate kaalutud keskmised ühiku müügihinnad liidus asuvatele sõltumatutele klientidele muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

Tabel 8

Tabel 8

Müügihind liidus ja ühikuhind

Müügihind liidus ja ühikuhind

2017

2018

2019

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Keskmine ühiku müügihind liidu kogu turul (eurot tonni kohta)

[950  – 1 110 ]

[960  – 1 130 ]

[1 020  – 1 190 ]

[1 020  – 1 200 ]

Indeks

Indeks

100

100

101

101

107

107

107

107

Ühiku tootmiskulu (eurot tonni kohta)

[1 000  – 1 100 ]

[900  – 1 100 ]

[1 000  – 1 100 ]

[1 000  – 1 200 ]

Indeks

Indeks

100

100

97

97

101

101

105

105

Allikas: valimisse kaasatud liidu tootjatelt küsimustikule saadud kontrollitud vastused

| (122) | Liidu tootmisharu keskmine ühiku müügihind sõltumatutele klientidele liidus suurenes vaatlusalusel perioodil 7 %, mis peegeldab ühiku tootmiskulu suurenemist (5 %). |
| --- | --- |

(122)

Liidu tootmisharu keskmine ühiku müügihind sõltumatutele klientidele liidus suurenes vaatlusalusel perioodil 7 %, mis peegeldab ühiku tootmiskulu suurenemist (5 %).

| (123) | Pärast lõplike järelduste avalikustamist väitis Tata Metaliks Limited, et mahalaadimisel kehtivate hindade väidetav langus näitab, et import ei põhjusta hindade allasurumist või hindade langust. |
| --- | --- |

(123)

Pärast lõplike järelduste avalikustamist väitis Tata Metaliks Limited, et mahalaadimisel kehtivate hindade väidetav langus näitab, et import ei põhjusta hindade allasurumist või hindade langust.

| (124) | Komisjon märkis, et huvitatud isik ei põhjendanud oma väidet selle kohta, et mahalaadimisel kehtivad hinnad, mis lõid vaatlusalusel perioodil liidu hindu alla umbes 40 %, ei põhjustanud liidu tootjate hindade allasurumist või langust. Seepärast lükati see väide tagasi. |
| --- | --- |

(124)

Komisjon märkis, et huvitatud isik ei põhjendanud oma väidet selle kohta, et mahalaadimisel kehtivad hinnad, mis lõid vaatlusalusel perioodil liidu hindu alla umbes 40 %, ei põhjustanud liidu tootjate hindade allasurumist või langust. Seepärast lükati see väide tagasi.

4.4.3.2.   Tööjõukulud

| (125) | Valimisse kaasatud liidu tootjate keskmised tööjõukulud muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

  Tabel 9


  Keskmine tööjõukulu töötaja kohta (eurodes) | 2017 | 2018 | 2019 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Keskmised tööjõukulud töötaja kohta | [56 000  – 66 000 ] | [57 000  – 66 000 ] | [57 000  – 67 000 ] | [53 000  – 62 000 ] |
| Indeks (2017 = 100) | 100 | 100 | 101 | 94 |
| Allikas: valimisse kaasatud liidu tootjatelt küsimustikule saadud kontrollitud vastused |

(125)

Valimisse kaasatud liidu tootjate keskmised tööjõukulud muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

Tabel 9

Tabel 9

Keskmine tööjõukulu töötaja kohta (eurodes)

Keskmine tööjõukulu töötaja kohta (eurodes)

2017

2018

2019

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Keskmised tööjõukulud töötaja kohta

[56 000  – 66 000 ]

[57 000  – 66 000 ]

[57 000  – 67 000 ]

[53 000  – 62 000 ]

Indeks (2017 = 100)

Indeks (2017 = 100)

100

100

100

100

101

101

94

94

Allikas: valimisse kaasatud liidu tootjatelt küsimustikule saadud kontrollitud vastused

| (126) | Keskmised tööjõukulud töötaja kohta püsisid kuni 2019. aastani stabiilsed ja vähenesid vaatlusalusel perioodil 6 %. Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil keskmine tööjõukulu töötaja kohta vähenes, kuna Prantsuse riik rahastas COVID-19ga seotud seisakutest põhjustatud töötuse hüvitamist. |
| --- | --- |

(126)

Keskmised tööjõukulud töötaja kohta püsisid kuni 2019. aastani stabiilsed ja vähenesid vaatlusalusel perioodil 6 %. Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil keskmine tööjõukulu töötaja kohta vähenes, kuna Prantsuse riik rahastas COVID-19ga seotud seisakutest põhjustatud töötuse hüvitamist.

| (127) | Pärast lõplike järelduste avalikustamist märkis Tata Metaliks Limited, et selle parameetri puhul ei kanna liidu tootmisharu mingit kahju. |
| --- | --- |

(127)

Pärast lõplike järelduste avalikustamist märkis Tata Metaliks Limited, et selle parameetri puhul ei kanna liidu tootmisharu mingit kahju.

| (128) | Komisjon tuletas meelde, et nagu on selgitatud eespool põhjenduses 126, vähenes keskmine tööjõukulu töötaja kohta, sest Prantsuse riigilt saadi läbivaatamisega seotud uurimisperioodil erakorralist rahastust. Seega lükati kõnealune väide tagasi. |
| --- | --- |

(128)

Komisjon tuletas meelde, et nagu on selgitatud eespool põhjenduses 126, vähenes keskmine tööjõukulu töötaja kohta, sest Prantsuse riigilt saadi läbivaatamisega seotud uurimisperioodil erakorralist rahastust. Seega lükati kõnealune väide tagasi.

4.4.3.3.   Laovarud

| (129) | Valimisse kaasatud liidu tootjate laovarud muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

  Tabel 10


  Laovarud | 2017 | 2018 | 2019 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Lõppvarud (tuhandetes tonnides) | [87 –102 ] | [77 –90 ] | [84 –98 ] | [68 –79 ] |
| Indeks (2017 = 100) | 100 | 88 | 95 | 77 |
| Lõppvarud protsendina toodangust (%) | [20 –25 ] | [15 –17 ] | [18 –20 ] | [18 –20 ] |
| Indeks (2017 = 100) | 100 | 79 | 89 | 85 |

(129)

Valimisse kaasatud liidu tootjate laovarud muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

Tabel 10

Tabel 10

Laovarud

Laovarud

2017

2018

2019

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Lõppvarud (tuhandetes tonnides)

[87 –102 ]

[77 –90 ]

[84 –98 ]

[68 –79 ]

Indeks (2017 = 100)

Indeks (2017 = 100)

100

88

95

77

Lõppvarud protsendina toodangust (%)

[20 –25 ]

[15 –17 ]

[18 –20 ]

[18 –20 ]

Indeks (2017 = 100)

Indeks (2017 = 100)

100

79

89

85

| (130) | Valimisse kaasatud liidu tootjate lõppvarude tase jäi tootmisega võrreldes stabiilseks. |
| --- | --- |

(130)

Valimisse kaasatud liidu tootjate lõppvarude tase jäi tootmisega võrreldes stabiilseks.

| (131) | Pärast lõplike järelduste avalikustamist väitis Tata Metaliks Limited, et laovarud vähenesid läbivaatamisega seotud uurimisperioodil märkimisväärselt, mis näitab, et liidu tootmisharu keskendus tootmise vähendamisele. Huvitatud isik väitis, et kui Indiast pärit import oleks mõju avaldanud, oleksid varud pidanud vähenemise asemel hoopis suurenema. |
| --- | --- |

(131)

Pärast lõplike järelduste avalikustamist väitis Tata Metaliks Limited, et laovarud vähenesid läbivaatamisega seotud uurimisperioodil märkimisväärselt, mis näitab, et liidu tootmisharu keskendus tootmise vähendamisele. Huvitatud isik väitis, et kui Indiast pärit import oleks mõju avaldanud, oleksid varud pidanud vähenemise asemel hoopis suurenema.

| (132) | Nagu ilmnes põhjendusest 102, kaasnes varude vähenemisega läbivaatamisega seotud uurimisperioodil, mida isik täheldas, liidu tootmise vähenemine. Peale selle ei leidnud komisjon seost peamiselt läbivaatamisega seotud uurimisperioodil täheldatud laovarude vähenemise ja Indiast pärit impordi vahel, kuna Indiast pärit impordi mõju oli nähtav nii läbivaatamisega seotud uurimisperioodil kui ka kogu vaatlusaluse perioodi vältel. Seepärast lükati see väide tagasi. |
| --- | --- |

(132)

Nagu ilmnes põhjendusest 102, kaasnes varude vähenemisega läbivaatamisega seotud uurimisperioodil, mida isik täheldas, liidu tootmise vähenemine. Peale selle ei leidnud komisjon seost peamiselt läbivaatamisega seotud uurimisperioodil täheldatud laovarude vähenemise ja Indiast pärit impordi vahel, kuna Indiast pärit impordi mõju oli nähtav nii läbivaatamisega seotud uurimisperioodil kui ka kogu vaatlusaluse perioodi vältel. Seepärast lükati see väide tagasi.

4.4.3.4.   Kasumlikkus, rahavoog, investeeringud, investeeringutasuvus ja kapitali kaasamise võime

| (133) | Valimisse kaasatud liidu tootjate kasumlikkus, rahavoog, investeeringud ja investeeringutasuvus muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

  Tabel 11


  Kasumlikkus, rahavoog, investeeringud ja investeeringutasuvus | 2017 | 2018 | 2019 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Liidus sõltumatutele klientidele suunatud müügi kasumlikkus (% müügist) | [–5 ...–9 ] | [–1 ...–5 ] | [–1 ...–5 ] | [–3 ...–7 ] |
| Indeks (2017 = 100) | – 100 | –33 | –36 | –69 |
| Rahavoog (miljonites eurodes) | [–31 ...–37 ] | [–46 ...–54 ] | [–73 ...–85 ] | [–43 ...–51 ] |
| Indeks (2017 = 100) | 100 | – 145 | – 231 | – 138 |
| Investeeringud (miljonites eurodes) | [20 –24 ] | [30 –36 ] | [33 –39 ] | [15 –18 ] |
| Indeks (2017 = 100) | 100 | 149 | 161 | 73 |
| Investeeringutasuvus (%) | [–6 ...–8 ] | [–7 ...–9 ] | [–10 ...–12 ] | [–5 ...–7 ] |
| Indeks (2017 = 100) | – 100 | – 131 | – 194 | – 106 |
| Allikas: valimisse kaasatud liidu tootjatelt küsimustikule saadud kontrollitud vastused |

(133)

Valimisse kaasatud liidu tootjate kasumlikkus, rahavoog, investeeringud ja investeeringutasuvus muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

Tabel 11

Tabel 11

Kasumlikkus, rahavoog, investeeringud ja investeeringutasuvus

Kasumlikkus, rahavoog, investeeringud ja investeeringutasuvus

2017

2018

2019

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Liidus sõltumatutele klientidele suunatud müügi kasumlikkus (% müügist)

[–5 ...–9 ]

[–1 ...–5 ]

[–1 ...–5 ]

[–3 ...–7 ]

Indeks (2017 = 100)

Indeks (2017 = 100)

– 100

– 100

–33

–33

–36

–36

–69

–69

Rahavoog (miljonites eurodes)

[–31 ...–37 ]

[–46 ...–54 ]

[–73 ...–85 ]

[–43 ...–51 ]

Indeks (2017 = 100)

Indeks (2017 = 100)

100

100

– 145

– 145

– 231

– 231

– 138

– 138

Investeeringud (miljonites eurodes)

[20 –24 ]

[30 –36 ]

[33 –39 ]

[15 –18 ]

Indeks (2017 = 100)

Indeks (2017 = 100)

100

100

149

149

161

161

73

73

Investeeringutasuvus (%)

[–6 ...–8 ]

[–7 ...–9 ]

[–10 ...–12 ]

[–5 ...–7 ]

Indeks (2017 = 100)

Indeks (2017 = 100)

– 100

– 100

– 131

– 131

– 194

– 194

– 106

– 106

Allikas: valimisse kaasatud liidu tootjatelt küsimustikule saadud kontrollitud vastused

| (134) | Et selgitada välja valimisse kaasatud liidu tootjate kasumlikkus, tegi komisjon kindlaks liidus sõltumatutele klientidele müüdud samasuguse toote eest saadud maksueelse puhaskasumi protsendina selle müügi käibest. Valimisse kaasatud tootjate kasumlikkus oli vaatlusalusel perioodil negatiivne, ulatudes ligikaudu –5/–9 %st 2017. aastal kuni –3/–7 %ni läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. |
| --- | --- |

(134)

Et selgitada välja valimisse kaasatud liidu tootjate kasumlikkus, tegi komisjon kindlaks liidus sõltumatutele klientidele müüdud samasuguse toote eest saadud maksueelse puhaskasumi protsendina selle müügi käibest. Valimisse kaasatud tootjate kasumlikkus oli vaatlusalusel perioodil negatiivne, ulatudes ligikaudu –5/–9 %st 2017. aastal kuni –3/–7 %ni läbivaatamisega seotud uurimisperioodil.

| (135) | Netorahavoog näitab liidu tootjate suutlikkust oma tegevust ise rahastada. Netorahavoogude suundumus püsis negatiivne kogu vaatlusaluse perioodi jooksul, välja arvatud 2018. aastal. |
| --- | --- |

(135)

Netorahavoog näitab liidu tootjate suutlikkust oma tegevust ise rahastada. Netorahavoogude suundumus püsis negatiivne kogu vaatlusaluse perioodi jooksul, välja arvatud 2018. aastal.

| (136) | Investeeringud (peamiselt tootmisseadmete uuendamisse, kvaliteedi parandamisse, tootlikkuse ja tootmisprotsessi paindlikkuse suurendamisse) kasvasid ajavahemikul 2017–2019 ja kahanesid 2020. aastal madalaimale tasemele. |
| --- | --- |

(136)

Investeeringud (peamiselt tootmisseadmete uuendamisse, kvaliteedi parandamisse, tootlikkuse ja tootmisprotsessi paindlikkuse suurendamisse) kasvasid ajavahemikul 2017–2019 ja kahanesid 2020. aastal madalaimale tasemele.

| (137) | Investeeringutasuvus on kasum, väljendatuna protsendina investeeringute arvestuslikust netoväärtusest. Selle arengusuundumus oli sarnane kasumlikkuse muutumisega: 2019. aastal vähenes investeeringutasuvus järsult ja seejärel 2020. aastal veidi paranes. Investeeringutasuvus püsis negatiivne ja vähenes vaatlusalusel perioodil 53 % võrra. |
| --- | --- |

(137)

Investeeringutasuvus on kasum, väljendatuna protsendina investeeringute arvestuslikust netoväärtusest. Selle arengusuundumus oli sarnane kasumlikkuse muutumisega: 2019. aastal vähenes investeeringutasuvus järsult ja seejärel 2020. aastal veidi paranes. Investeeringutasuvus püsis negatiivne ja vähenes vaatlusalusel perioodil 53 % võrra.

4.5.   Järeldus kahju kohta

Järeldus kahju kohta

| (138) | Hoolimata kehtivatest dumpinguvastastest meetmetest jäi Indiast pärit keragrafiitmalmist torude import vaatlusalusel perioodil märkimisväärseks ja selle turuosa oli stabiilne, jäädes vahemikku [9 %–18 %]. Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oli turuosa [10–14] %. Samal ajal näitasid impordihinnad langustrendi ja lõid liidu hinnad dumpinguvastastest ja tasakaalustusmeetmetest hoolimata läbivaatamisega seotud uurimisperioodil alla [30–45] %. |
| --- | --- |

(138)

Hoolimata kehtivatest dumpinguvastastest meetmetest jäi Indiast pärit keragrafiitmalmist torude import vaatlusalusel perioodil märkimisväärseks ja selle turuosa oli stabiilne, jäädes vahemikku [9 %–18 %]. Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oli turuosa [10–14] %. Samal ajal näitasid impordihinnad langustrendi ja lõid liidu hinnad dumpinguvastastest ja tasakaalustusmeetmetest hoolimata läbivaatamisega seotud uurimisperioodil alla [30–45] %.

| (139) | Makromajanduslikud näitajad, eelkõige tootmis- ja müügimaht, tööhõive ja tootlikkus püsisid stabiilsena või vähenesid veidi. Liidu tootmisharu turuosa läbivaatamisega seotud uurimisperioodil vähenes ja jõudis samale tasemele nagu 2017. aastal. Turuosa suurenemine 2018. aastal hoolimata suhteliselt stabiilsest müügimahust oli tingitud tarbimise vähenemisest samal perioodil. Kuigi liidu tootmisharu suutis oma müügimahtu ja turuosa suures osas säilitada, toimus see kasumlikkuse ja muude finantsnäitajate arvelt, nagu on selgitatud järgmises põhjenduses. |
| --- | --- |

(139)

Makromajanduslikud näitajad, eelkõige tootmis- ja müügimaht, tööhõive ja tootlikkus püsisid stabiilsena või vähenesid veidi. Liidu tootmisharu turuosa läbivaatamisega seotud uurimisperioodil vähenes ja jõudis samale tasemele nagu 2017. aastal. Turuosa suurenemine 2018. aastal hoolimata suhteliselt stabiilsest müügimahust oli tingitud tarbimise vähenemisest samal perioodil. Kuigi liidu tootmisharu suutis oma müügimahtu ja turuosa suures osas säilitada, toimus see kasumlikkuse ja muude finantsnäitajate arvelt, nagu on selgitatud järgmises põhjenduses.

| (140) | Kuigi liidu tootjate keskmine ühiku müügihind tõusis vaatlusalusel perioodil 7 %, mis oli suurem kui tootmiskulude 5 % tõus, ei õnnestunud liidu tootmisharul siiski jätkusuutlikke kasumimarginaale saavutada. India impordi hinnasurve tõttu ei suutnud liidu tootmisharu oma müügihindu isegi nii palju tõsta, et need kataksid keskmised tootmiskulud, ning oli seetõttu kogu vaatlusaluse perioodi jooksul kahjumis (v.a 2018. aastal, mil see oli peaaegu kasumilävel). Seega avaldas India import liidu tootjate müügile läbivaatamisega seotud uurimisperioodil märkimisväärset hindu allasuruvat survet. Muud finantsnäitajad (rahavoog, investeeringutasuvus) järgisid kasumlikkusega sarnast suundumust ning nende väärtused olid negatiivsed või väikesed kogu vaatlusaluse perioodi jooksul. Kuigi investeeringud 2017. ja 2018. aastal veidi suurenesid, olid ka need üldiselt madalal tasemel. |
| --- | --- |

(140)

Kuigi liidu tootjate keskmine ühiku müügihind tõusis vaatlusalusel perioodil 7 %, mis oli suurem kui tootmiskulude 5 % tõus, ei õnnestunud liidu tootmisharul siiski jätkusuutlikke kasumimarginaale saavutada. India impordi hinnasurve tõttu ei suutnud liidu tootmisharu oma müügihindu isegi nii palju tõsta, et need kataksid keskmised tootmiskulud, ning oli seetõttu kogu vaatlusaluse perioodi jooksul kahjumis (v.a 2018. aastal, mil see oli peaaegu kasumilävel). Seega avaldas India import liidu tootjate müügile läbivaatamisega seotud uurimisperioodil märkimisväärset hindu allasuruvat survet. Muud finantsnäitajad (rahavoog, investeeringutasuvus) järgisid kasumlikkusega sarnast suundumust ning nende väärtused olid negatiivsed või väikesed kogu vaatlusaluse perioodi jooksul. Kuigi investeeringud 2017. ja 2018. aastal veidi suurenesid, olid ka need üldiselt madalal tasemel.

| (141) | Eespool kirjeldatu põhjal tegi komisjon järelduse, et liidu tootmisharu kandis olulist kahju. |
| --- | --- |

(141)

Eespool kirjeldatu põhjal tegi komisjon järelduse, et liidu tootmisharu kandis olulist kahju.

| (142) | Pärast lõplike järelduste avalikustamist väitis Tata Metaliks Limited, et liidu tootmisharu finantsnäitajad halvenesid muude tegurite kui väidetava dumpinguhinnaga impordi tõttu. |
| --- | --- |

(142)

Pärast lõplike järelduste avalikustamist väitis Tata Metaliks Limited, et liidu tootmisharu finantsnäitajad halvenesid muude tegurite kui väidetava dumpinguhinnaga impordi tõttu.

| (143) | Komisjon märkis, et isik ei esitanud uusi asjaolusid, mis võiksid komisjoni järelduse ümber lükata. Seepärast lükati see väide tagasi. |
| --- | --- |

(143)

Komisjon märkis, et isik ei esitanud uusi asjaolusid, mis võiksid komisjoni järelduse ümber lükata. Seepärast lükati see väide tagasi.

| (144) | Tata Metaliks Limited väitis ka, et impordi arengu ja liidu tootmisharu teatatud kahjumi taseme vahel ei ole seost ning seega puudub põhjuslik seos impordi ja liidu tootmisharu finantsnäitajate vahel. |
| --- | --- |

(144)

Tata Metaliks Limited väitis ka, et impordi arengu ja liidu tootmisharu teatatud kahjumi taseme vahel ei ole seost ning seega puudub põhjuslik seos impordi ja liidu tootmisharu finantsnäitajate vahel.

| (145) | Nagu põhjenduses 93 märgitud, leidis komisjon, et Indiast pärit impordi hinnad lõid liidu tootmisharu hindu oluliselt alla. Lisaks märkis komisjon, et isik ei esitanud tõendeid selle kohta, et liidu tootmisharu mõjutasid muud tegurid. Seepärast lükati see väide tagasi. |
| --- | --- |

(145)

Nagu põhjenduses 93 märgitud, leidis komisjon, et Indiast pärit impordi hinnad lõid liidu tootmisharu hindu oluliselt alla. Lisaks märkis komisjon, et isik ei esitanud tõendeid selle kohta, et liidu tootmisharu mõjutasid muud tegurid. Seepärast lükati see väide tagasi.

| (146) | Veel väitis Tata Metaliks Limited, et tal ei olnud võimalik uurida hindade allalöömise ja liidu tootmisharu majandusnäitajate vahelist seost, kuna komisjon ei avaldanud vaatlusaluse perioodi kohta hinna allalöömise arvutusi. |
| --- | --- |

(146)

Veel väitis Tata Metaliks Limited, et tal ei olnud võimalik uurida hindade allalöömise ja liidu tootmisharu majandusnäitajate vahelist seost, kuna komisjon ei avaldanud vaatlusaluse perioodi kohta hinna allalöömise arvutusi.

| (147) | Komisjon märkis, et isikule esitati hinna allalöömise kindlakstegemiseks vajalik teave. Mis puudutab läbivaatamisega seotud uurimisperioodi, on järeldused hindade allalöömise kohta esitatud eespool põhjendustes 92 ja 93. 2017., 2018. ja 2019. aasta kohta esitati põhjenduses 91 India impordi ühikuhinnad ja põhjenduses 121 valimisse kaasatud liidu tootjate kaalutud keskmised ühikuhinnad sõltumatutele klientidele. Seega oli asjaomasel isikul olemas kogu teave, mille põhjal komisjon tegi järelduse hinna allalöömise olemasolu kohta. Seepärast lükati see väide tagasi. |
| --- | --- |

(147)

Komisjon märkis, et isikule esitati hinna allalöömise kindlakstegemiseks vajalik teave. Mis puudutab läbivaatamisega seotud uurimisperioodi, on järeldused hindade allalöömise kohta esitatud eespool põhjendustes 92 ja 93. 2017., 2018. ja 2019. aasta kohta esitati põhjenduses 91 India impordi ühikuhinnad ja põhjenduses 121 valimisse kaasatud liidu tootjate kaalutud keskmised ühikuhinnad sõltumatutele klientidele. Seega oli asjaomasel isikul olemas kogu teave, mille põhjal komisjon tegi järelduse hinna allalöömise olemasolu kohta. Seepärast lükati see väide tagasi.

| (148) | Kõigele lisaks väitis isik, et impordimahud vähenesid 2019. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahelisel ajal. Seetõttu järeldas ta, et mahumõju puudub. |
| --- | --- |

(148)

Kõigele lisaks väitis isik, et impordimahud vähenesid 2019. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahelisel ajal. Seetõttu järeldas ta, et mahumõju puudub.

| (149) | Komisjon märkis, et Indiast pärit import langes läbivaatamisega seotud uurimisperioodil tagasi 2017. aasta tasemele. Lisaks leiti, et Indiast pärit impordi peamine mõju avaldus madalate hindade tasemel, mis põhjustas märkimisväärse surve liidu turu hindadele. Seepärast lükati see väide tagasi. |
| --- | --- |

(149)

Komisjon märkis, et Indiast pärit import langes läbivaatamisega seotud uurimisperioodil tagasi 2017. aasta tasemele. Lisaks leiti, et Indiast pärit impordi peamine mõju avaldus madalate hindade tasemel, mis põhjustas märkimisväärse surve liidu turu hindadele. Seepärast lükati see väide tagasi.

5.   PÕHJUSLIK SEOS

PÕHJUSLIK SEOS

| (150) | Kooskõlas alusmääruse artikli 3 lõikega 6 uuris komisjon, kas Indiast pärit dumpinguhinnaga import põhjustas liidu tootmisharule olulist kahju. Alusmääruse artikli 3 lõike 7 kohaselt uuris komisjon ka seda, kas liidu tootmisharu võisid samal ajal kahjustada muud teadaolevad tegurid. Komisjon jälgis, et võimalikku kahju, mida põhjustasid muud tegurid kui Indiast pärit dumpinguhinnaga import, ei omistataks dumpinguhinnaga impordile. Need tegurid on järgmised. |
| --- | --- |

(150)

Kooskõlas alusmääruse artikli 3 lõikega 6 uuris komisjon, kas Indiast pärit dumpinguhinnaga import põhjustas liidu tootmisharule olulist kahju. Alusmääruse artikli 3 lõike 7 kohaselt uuris komisjon ka seda, kas liidu tootmisharu võisid samal ajal kahjustada muud teadaolevad tegurid. Komisjon jälgis, et võimalikku kahju, mida põhjustasid muud tegurid kui Indiast pärit dumpinguhinnaga import, ei omistataks dumpinguhinnaga impordile. Need tegurid on järgmised.

5.1.   Dumpinguhinnaga impordi mõju

Dumpinguhinnaga impordi mõju

| (151) | Esiteks uuris komisjon, kas dumpinguhinnaga impordi ja liidu tootmisharu kantud kahju vahel on põhjuslik seos. |
| --- | --- |

(151)

Esiteks uuris komisjon, kas dumpinguhinnaga impordi ja liidu tootmisharu kantud kahju vahel on põhjuslik seos.

| (152) | Indiast pärit keragrafiitmalmist torude import jäi hoolimata kehtivatest dumpinguvastastest meetmetest märkimisväärseks ning selle turuosa oli kogu vaatlusaluse perioodi jooksul üle 10 % ja selle hinnatase läbivaatamisega seotud uurimisperioodil madal. India impordi olulise hinnasurve tõttu ei saanud liidu tootmisharu tootmiskulude suurenemist oma klientidele üle kanda, mis tõi kaasa kahjumi kogu vaatlusaluse perioodi jooksul. Seetõttu järeldas komisjon, et uuritava impordi maht ja hinnatase põhjustavad olulist kahju. |
| --- | --- |

(152)

Indiast pärit keragrafiitmalmist torude import jäi hoolimata kehtivatest dumpinguvastastest meetmetest märkimisväärseks ning selle turuosa oli kogu vaatlusaluse perioodi jooksul üle 10 % ja selle hinnatase läbivaatamisega seotud uurimisperioodil madal. India impordi olulise hinnasurve tõttu ei saanud liidu tootmisharu tootmiskulude suurenemist oma klientidele üle kanda, mis tõi kaasa kahjumi kogu vaatlusaluse perioodi jooksul. Seetõttu järeldas komisjon, et uuritava impordi maht ja hinnatase põhjustavad olulist kahju.

5.2.   Muude tegurite mõju

Muude tegurite mõju

| (153) | Muudest kolmandatest riikidest imporditud kogused võtsid läbivaatamisega seotud uurimisperioodil enda alla ainult [2–4] % turuosast. Nagu on näidatud tabelis 4, oli keskmine kolmandatest riikidest pärit impordi hind läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 50 % kõrgem kui Indiast pärit impordi keskmine hind. |
| --- | --- |

(153)

Muudest kolmandatest riikidest imporditud kogused võtsid läbivaatamisega seotud uurimisperioodil enda alla ainult [2–4] % turuosast. Nagu on näidatud tabelis 4, oli keskmine kolmandatest riikidest pärit impordi hind läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 50 % kõrgem kui Indiast pärit impordi keskmine hind.

| (154) | Nagu on osutatud põhjenduses 40, väitis üks isik, et üldised konkurentsivõimega seotud probleemid peaksid olema argument kahju mittejätkumise või mittekordumise kindlakstegemisel. Ta loetles erinevaid tegureid, nagu keragrafiitmalmist torude tarbimise vähenemine liidus pärast euroala kriisi, mis tõi kaasa avaliku sektori kulutuste vähenemise, raskused töötajate ligimeelitamisel, turgu valitseva seisundi säilitamine, Hiinast pärit odavama impordi surve riigihanke pakkumismenetlustele. Lisaks väitis isik, et plasttorud on liidu tootmisharu jaoks esimene konkurent, kuna need on odavamad ja meelitavad seega endale märkimisväärse osa riigihangetest. |
| --- | --- |

(154)

Nagu on osutatud põhjenduses 40, väitis üks isik, et üldised konkurentsivõimega seotud probleemid peaksid olema argument kahju mittejätkumise või mittekordumise kindlakstegemisel. Ta loetles erinevaid tegureid, nagu keragrafiitmalmist torude tarbimise vähenemine liidus pärast euroala kriisi, mis tõi kaasa avaliku sektori kulutuste vähenemise, raskused töötajate ligimeelitamisel, turgu valitseva seisundi säilitamine, Hiinast pärit odavama impordi surve riigihanke pakkumismenetlustele. Lisaks väitis isik, et plasttorud on liidu tootmisharu jaoks esimene konkurent, kuna need on odavamad ja meelitavad seega endale märkimisväärse osa riigihangetest.

| (155) | Vastupidiselt isiku väidetele suurenesid liidu tarbimine ja liidu tootmisharu turuosa, samas kui tööhõive püsis vaatlusalusel perioodil stabiilsena. Lisaks puuduvad tõendid selle kohta, et plasttorude turuosa suurenes vaatlusalusel perioodil võrreldes keragrafiitmalmist torude turuosaga. Tuleb märkida, et plasttorud ei konkureeri suure läbimõõduga torude segmendis. Järelikult ei mõjuta need tegurid kindlakstehtud kahju. Lisaks imporditi Hiinast oluliselt kõrgemate hindadega kui Indiast ja palju väiksemates kogustes. Kõigele lisaks ei selgitanud isik, kuidas oleks võinud turgu valitsev seisund, kui see oli olemas, kahju tekitada. Seetõttu lükati need väited tagasi. |
| --- | --- |

(155)

Vastupidiselt isiku väidetele suurenesid liidu tarbimine ja liidu tootmisharu turuosa, samas kui tööhõive püsis vaatlusalusel perioodil stabiilsena. Lisaks puuduvad tõendid selle kohta, et plasttorude turuosa suurenes vaatlusalusel perioodil võrreldes keragrafiitmalmist torude turuosaga. Tuleb märkida, et plasttorud ei konkureeri suure läbimõõduga torude segmendis. Järelikult ei mõjuta need tegurid kindlakstehtud kahju. Lisaks imporditi Hiinast oluliselt kõrgemate hindadega kui Indiast ja palju väiksemates kogustes. Kõigele lisaks ei selgitanud isik, kuidas oleks võinud turgu valitsev seisund, kui see oli olemas, kahju tekitada. Seetõttu lükati need väited tagasi.

| (156) | Mis puudutab liidu tootmisharu eksporditegevust, olid ekspordimahud vaatlusalusel perioodil järgmised.

  Tabel 12


  Liidu tootmisharu eksporditegevus | 2017 | 2018 | 2019 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ekspordimaht (tuhandetes tonnides) | [119 –140 ] | [147 –172 ] | [102 –119 ] | [66 –77 ] |
| Indeks (2017 = 100) | 100 | 122 | 85 | 55 |
| Keskmine hind (eurot tonni kohta) | [760 –890 ] | [750 –880 ] | [840 –980 ] | [890  – 1 040 ] |
| Indeks (2017 = 100) | 100 | 99 | 110 | 117 |
| Allikas: maht taotluse esitajatelt ja väärtused küsimustikule antud kontrollitud vastusest |

(156)

Mis puudutab liidu tootmisharu eksporditegevust, olid ekspordimahud vaatlusalusel perioodil järgmised.

Tabel 12

Tabel 12

Liidu tootmisharu eksporditegevus

Liidu tootmisharu eksporditegevus

2017

2018

2019

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Ekspordimaht (tuhandetes tonnides)

[119 –140 ]

[147 –172 ]

[102 –119 ]

[66 –77 ]

Indeks (2017 = 100)

Indeks (2017 = 100)

100

100

122

122

85

85

55

55

Keskmine hind (eurot tonni kohta)

[760 –890 ]

[750 –880 ]

[840 –980 ]

[890  – 1 040 ]

Indeks (2017 = 100)

Indeks (2017 = 100)

100

100

99

99

110

110

117

117

Allikas: maht taotluse esitajatelt ja väärtused küsimustikule antud kontrollitud vastusest

| (157) | Vaatlusalusel perioodil vähenesid mahud poole võrra. Kuigi ekspordihinnad tõusid 17 %, ei piisanud sellest tootmiskulude katmiseks kogu vaatlusaluse perioodi jooksul, nagu on näha eespool olevas tabelis 8. Seetõttu ei nõrgendanud eksport põhjuslikku seost Indiast pärit dumpinguhinnaga ekspordi ja tuvastatud kahju vahel. |
| --- | --- |

(157)

Vaatlusalusel perioodil vähenesid mahud poole võrra. Kuigi ekspordihinnad tõusid 17 %, ei piisanud sellest tootmiskulude katmiseks kogu vaatlusaluse perioodi jooksul, nagu on näha eespool olevas tabelis 8. Seetõttu ei nõrgendanud eksport põhjuslikku seost Indiast pärit dumpinguhinnaga ekspordi ja tuvastatud kahju vahel.

| (158) | Uuriti ka muid võimalikke tegureid, nagu COVID-19 kriis, kuid ükski neist ei suutnud nõrgendada põhjuslikku seost dumpinguhinnaga impordi ja liidu tootmisharu kantud olulise kahju vahel. Komisjon selgitas välja kõigi teadaolevalt liidu tootmisharule mõju avaldanud tegurite mõju ja eraldas selle dumpinguhinnaga impordi kahjulikust mõjust. |
| --- | --- |

(158)

Uuriti ka muid võimalikke tegureid, nagu COVID-19 kriis, kuid ükski neist ei suutnud nõrgendada põhjuslikku seost dumpinguhinnaga impordi ja liidu tootmisharu kantud olulise kahju vahel. Komisjon selgitas välja kõigi teadaolevalt liidu tootmisharule mõju avaldanud tegurite mõju ja eraldas selle dumpinguhinnaga impordi kahjulikust mõjust.

| (159) | Tata Metaliks Limited väitis pärast lõplike järelduste avalikustamist, et COVID-19 kriis mõjutas negatiivselt liidu tootmisharu majanduslikku olukorda 2020. aasta esimesel poolaastal. Ta teatas, et rahvatervise meetmetena kehtestatud esialgsed sulgemised sundisid paljusid ehitusprojekte seisma panema. |
| --- | --- |

(159)

Tata Metaliks Limited väitis pärast lõplike järelduste avalikustamist, et COVID-19 kriis mõjutas negatiivselt liidu tootmisharu majanduslikku olukorda 2020. aasta esimesel poolaastal. Ta teatas, et rahvatervise meetmetena kehtestatud esialgsed sulgemised sundisid paljusid ehitusprojekte seisma panema.

| (160) | Nagu eespool kirjeldatud, ei mõjutanud COVID-19 kriisist tingitud sulgemised liidu keragrafiitmalmist torude turgu läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. Kõnealusel aastal oli liidu kogutarbimine sarnane 2018. aasta tarbimisega. Seepärast lükati see väide tagasi. |
| --- | --- |

(160)

Nagu eespool kirjeldatud, ei mõjutanud COVID-19 kriisist tingitud sulgemised liidu keragrafiitmalmist torude turgu läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. Kõnealusel aastal oli liidu kogutarbimine sarnane 2018. aasta tarbimisega. Seepärast lükati see väide tagasi.

| (161) | Eespool esitatud kaalutlusi silmas pidades tegi komisjon järelduse, et Indiast pärit dumpinguhinnaga import põhjustas liidu tootmisharule olulist kahju ning et muud tegurid ei nõrgendanud ei eraldi ega koos vaadelduna põhjuslikku seost dumpinguhinnaga impordi ja olulise kahju vahel. Eelkõige ilmneb kahju selgelt selles, kuidas muutusid toodang, tootmisvõimsuse rakendamine, müügimaht liidu turul, turuosa, tootlikkus, kasumlikkus ja investeeringutasuvus. |
| --- | --- |

(161)

Eespool esitatud kaalutlusi silmas pidades tegi komisjon järelduse, et Indiast pärit dumpinguhinnaga import põhjustas liidu tootmisharule olulist kahju ning et muud tegurid ei nõrgendanud ei eraldi ega koos vaadelduna põhjuslikku seost dumpinguhinnaga impordi ja olulise kahju vahel. Eelkõige ilmneb kahju selgelt selles, kuidas muutusid toodang, tootmisvõimsuse rakendamine, müügimaht liidu turul, turuosa, tootlikkus, kasumlikkus ja investeeringutasuvus.

6.   KAHJU JÄTKUMISE TÕENÄOSUS MEETMETE KEHTETUKS TUNNISTAMISE KORRAL

KAHJU JÄTKUMISE TÕENÄOSUS MEETMETE KEHTETUKS TUNNISTAMISE KORRAL

| (162) | Komisjon järeldas põhjenduses 141, et liidu tootmisharu kandis läbivaatamisega seotud uurimisperioodil olulist kahju. Seetõttu hindas komisjon kooskõlas alusmääruse artikli 11 lõikega 2 Indiast pärit dumpinguhinnaga impordist tuleneva kahju jätkumise tõenäosust, kui meetmetel lastakse aeguda. |
| --- | --- |

(162)

Komisjon järeldas põhjenduses 141, et liidu tootmisharu kandis läbivaatamisega seotud uurimisperioodil olulist kahju. Seetõttu hindas komisjon kooskõlas alusmääruse artikli 11 lõikega 2 Indiast pärit dumpinguhinnaga impordist tuleneva kahju jätkumise tõenäosust, kui meetmetel lastakse aeguda.

| (163) | Selleks analüüsis komisjon järgmisi elemente: tootmisvõimsus ja vaba tootmisvõimsus Indias ning liidus ja Indias kehtivate hindade vaheline seos; liidu turu atraktiivsus ja potentsiaalse Indiast pärit impordi mõju liidu tootmisharu olukorrale meetmete aegumise korral. |
| --- | --- |

(163)

Selleks analüüsis komisjon järgmisi elemente: tootmisvõimsus ja vaba tootmisvõimsus Indias ning liidus ja Indias kehtivate hindade vaheline seos; liidu turu atraktiivsus ja potentsiaalse Indiast pärit impordi mõju liidu tootmisharu olukorrale meetmete aegumise korral.

6.1.   Tootmisvõimsus, vaba tootmisvõimsus Indias ja liidu turu atraktiivsus

Tootmisvõimsus, vaba tootmisvõimsus Indias ja liidu turu atraktiivsus

| (164) | Nagu põhjendustes 66–71 juba kirjeldatud, oli Indias saadaolev vaba tootmisvõimsus ligikaudu 500 000 tonni aastas, mis ületab asjaomase toote tarbimist liidu turul, mis küündis läbivaatamisega seotud uurimisperioodil [388 000 kuni 454 000] tonnini. Lisaks plaanisid India tootjad investeerida uude tootmisvõimsusse. Seega tekib järgnevatel aastatel India turul nõudlust ületav pakkumine. Järelikult annab see India tootjatele lisastiimuli keskenduda üha enam eksporditurgudele. |
| --- | --- |

(164)

Nagu põhjendustes 66–71 juba kirjeldatud, oli Indias saadaolev vaba tootmisvõimsus ligikaudu 500 000 tonni aastas, mis ületab asjaomase toote tarbimist liidu turul, mis küündis läbivaatamisega seotud uurimisperioodil [388 000 kuni 454 000] tonnini. Lisaks plaanisid India tootjad investeerida uude tootmisvõimsusse. Seega tekib järgnevatel aastatel India turul nõudlust ületav pakkumine. Järelikult annab see India tootjatele lisastiimuli keskenduda üha enam eksporditurgudele.

| (165) | Kui meetmetel lastakse aeguda, saaks India eksportivate tootjate olemasolevat ja tulevast vaba tootmisvõimsust kasutada asjaomase toote tootmiseks, et eksportida seda liidu turule. |
| --- | --- |

(165)

Kui meetmetel lastakse aeguda, saaks India eksportivate tootjate olemasolevat ja tulevast vaba tootmisvõimsust kasutada asjaomase toote tootmiseks, et eksportida seda liidu turule.

| (166) | Pärast lõplike järelduste avalikustamist väitis Tata Metaliks Limited, et ei ole tõendid selle kohta, et väidetavat vaba tootmisvõimsust Indias kasutatakse tingimata just keragrafiitmalmist torude tootmiseks ja et need eksporditakse, kuna Indias ületab pakkumine nõudlust. Peale selle ei uurinud komisjon teiste eksporditurgude atraktiivsust ega analüüsinud läbivaatamisega seotud uurimisperioodi järgse perioodi andmeid. Lõpuks väitis isik, et mis tahes otsused dumpingu ja kahju jätkumise tõenäosuse kohta peavad põhinema positiivsetel tõenditel (22). Seetõttu järeldas isik, et järeldus tõenäosuse kohta oli vale. |
| --- | --- |

(166)

Pärast lõplike järelduste avalikustamist väitis Tata Metaliks Limited, et ei ole tõendid selle kohta, et väidetavat vaba tootmisvõimsust Indias kasutatakse tingimata just keragrafiitmalmist torude tootmiseks ja et need eksporditakse, kuna Indias ületab pakkumine nõudlust. Peale selle ei uurinud komisjon teiste eksporditurgude atraktiivsust ega analüüsinud läbivaatamisega seotud uurimisperioodi järgse perioodi andmeid. Lõpuks väitis isik, et mis tahes otsused dumpingu ja kahju jätkumise tõenäosuse kohta peavad põhinema positiivsetel tõenditel (22). Seetõttu järeldas isik, et järeldus tõenäosuse kohta oli vale.

22

| (167) | Komisjon märkis, et isik kinnitas vaba tootmisvõimsuse olemasolu Indias. Lisaks, nagu on selgitatud eespool põhjendustes 66–70, tegi komisjon kõnealuse vaba tootmisvõimsuse kindlaks just nimelt seoses asjaomase tootega. Nagu samades põhjendustes selgitatud, tegi komisjon kindlaks, et pikas perspektiivis nõudlus India turul väheneb, samas kui isik isegi tunnistas, et tal on kavas laiendada oma müüki liidu turule. Nagu on lisaks kirjeldatud allpool punktis 6.2, peeti liidu turgu India tootjate jaoks atraktiivseks ja seetõttu võis järeldada, et India vaba tootmisvõimsust kasutataks vähemalt osaliselt selleks, et suurendada eksporti liidu turule. Seepärast lükati see väide tagasi. |
| --- | --- |

(167)

Komisjon märkis, et isik kinnitas vaba tootmisvõimsuse olemasolu Indias. Lisaks, nagu on selgitatud eespool põhjendustes 66–70, tegi komisjon kõnealuse vaba tootmisvõimsuse kindlaks just nimelt seoses asjaomase tootega. Nagu samades põhjendustes selgitatud, tegi komisjon kindlaks, et pikas perspektiivis nõudlus India turul väheneb, samas kui isik isegi tunnistas, et tal on kavas laiendada oma müüki liidu turule. Nagu on lisaks kirjeldatud allpool punktis 6.2, peeti liidu turgu India tootjate jaoks atraktiivseks ja seetõttu võis järeldada, et India vaba tootmisvõimsust kasutataks vähemalt osaliselt selleks, et suurendada eksporti liidu turule. Seepärast lükati see väide tagasi.

| (168) | Mis puudutab nimetatud kohtupraktika kohaselt nõutavaid positiivseid tõendeid, leidis komisjon, et ta täitis kõiki olemasoleva kohtupraktika nõudeid ning tema hinnang ja järeldus dumpingu ja kahju jätkumise tõenäosuse kohta põhines uurimise käigus kogutud positiivsetel tõenditel. Seetõttu lükati kõnealune väide tagasi. |
| --- | --- |

(168)

Mis puudutab nimetatud kohtupraktika kohaselt nõutavaid positiivseid tõendeid, leidis komisjon, et ta täitis kõiki olemasoleva kohtupraktika nõudeid ning tema hinnang ja järeldus dumpingu ja kahju jätkumise tõenäosuse kohta põhines uurimise käigus kogutud positiivsetel tõenditel. Seetõttu lükati kõnealune väide tagasi.

| (169) | Eespool toodut arvesse võttes järeldas komisjon, et meetmete aegumise tagajärjel kasvaks tõenäoliselt oluliselt dumpinguhinnaga import Indiast, mille hinnad lööksid liidu tootmisharu hindu alla ja suurendaksid seega veelgi liidu tootmisharu kantud kahju. Selle tagajärjel oleks liidu tootmisharu elujõulisus tõsises ohus. |
| --- | --- |

(169)

Eespool toodut arvesse võttes järeldas komisjon, et meetmete aegumise tagajärjel kasvaks tõenäoliselt oluliselt dumpinguhinnaga import Indiast, mille hinnad lööksid liidu tootmisharu hindu alla ja suurendaksid seega veelgi liidu tootmisharu kantud kahju. Selle tagajärjel oleks liidu tootmisharu elujõulisus tõsises ohus.

6.2.   Liidu turu atraktiivsus

Liidu turu atraktiivsus

| (170) | Liidu turg on atraktiivne oma suuruse ja hindade poolest. Nagu põhjenduses 71 öeldud, on see India keragrafiitmalmist torude tootjate jaoks kahtlemata kõige olulisem eksporditurg, kuhu läheb 40 % nende ekspordi kogumahust. Eksport liitu on 25 korda suurem kui eksport suuruselt teisele eksporditurule, milleks on Katar, kuhu läheb 2 % India keragrafiitmalmist torude ekspordist. Samuti olid liidu turule suunatud India impordi hinnad läbivaatamisega seotud uurimisperioodil veidi kõrgemad kui muudesse riikidesse suunatud impordi hinnad, mis muutis liidu turu muudest turgudest veidi tulusamaks. |
| --- | --- |

(170)

Liidu turg on atraktiivne oma suuruse ja hindade poolest. Nagu põhjenduses 71 öeldud, on see India keragrafiitmalmist torude tootjate jaoks kahtlemata kõige olulisem eksporditurg, kuhu läheb 40 % nende ekspordi kogumahust. Eksport liitu on 25 korda suurem kui eksport suuruselt teisele eksporditurule, milleks on Katar, kuhu läheb 2 % India keragrafiitmalmist torude ekspordist. Samuti olid liidu turule suunatud India impordi hinnad läbivaatamisega seotud uurimisperioodil veidi kõrgemad kui muudesse riikidesse suunatud impordi hinnad, mis muutis liidu turu muudest turgudest veidi tulusamaks.

| (171) | Hoolimata kehtivatest meetmetest müüsid India eksportivad tootjad vaatlusalusel perioodil liitu märkimisväärses koguses keragrafiitmalmist torusid ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oli neil endiselt märkimisväärne turuosa (ligi [10–14] %). Torusid müüdi hinnaga, mis isegi dumpinguvastaste tollimaksudega lõi liidu tootmisharu müügihinnad liidu turul märkimisväärselt alla. |
| --- | --- |

(171)

Hoolimata kehtivatest meetmetest müüsid India eksportivad tootjad vaatlusalusel perioodil liitu märkimisväärses koguses keragrafiitmalmist torusid ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oli neil endiselt märkimisväärne turuosa (ligi [10–14] %). Torusid müüdi hinnaga, mis isegi dumpinguvastaste tollimaksudega lõi liidu tootmisharu müügihinnad liidu turul märkimisväärselt alla.

| (172) | Seega peetakse liidu turgu India tootjate jaoks atraktiivseks ja võib järeldada, et India vaba tootmisvõimsust kasutataks vähemalt osaliselt selleks, et suurendada eksporti liidu turule. Sellega seoses tuletatakse meelde, et India impordi turuosa oli esialgse uurimise ajal, st enne dumpinguvastaste tollimaksude kehtestamist, suur, st [17–19] %. |
| --- | --- |

(172)

Seega peetakse liidu turgu India tootjate jaoks atraktiivseks ja võib järeldada, et India vaba tootmisvõimsust kasutataks vähemalt osaliselt selleks, et suurendada eksporti liidu turule. Sellega seoses tuletatakse meelde, et India impordi turuosa oli esialgse uurimise ajal, st enne dumpinguvastaste tollimaksude kehtestamist, suur, st [17–19] %.

6.3.   Järeldus kahju jätkumise ja/või kordumise tõenäosuse kohta

Järeldus kahju jätkumise ja/või kordumise tõenäosuse kohta

| (173) | Selle põhjal ja võttes arvesse liidu tootmisharu varasemat ja praegust kahjustatud olukorda, on tõenäoline, et meetmete puudumise korral kahjustava dumpinguhinnaga import Indiast suureneks märkimisväärselt, mille tagajärjel liidu tootjate kahjum veelgi kasvaks. Seetõttu tegi komisjon järelduse, et kui meetmetel lastakse aeguda, siis tõenäoliselt kaasneks sellega Indiast pärit kahjustava dumpinguhinnaga impordi oluline kasv ja olulise kahju jätkumine on tõenäoline. |
| --- | --- |

(173)

Selle põhjal ja võttes arvesse liidu tootmisharu varasemat ja praegust kahjustatud olukorda, on tõenäoline, et meetmete puudumise korral kahjustava dumpinguhinnaga import Indiast suureneks märkimisväärselt, mille tagajärjel liidu tootjate kahjum veelgi kasvaks. Seetõttu tegi komisjon järelduse, et kui meetmetel lastakse aeguda, siis tõenäoliselt kaasneks sellega Indiast pärit kahjustava dumpinguhinnaga impordi oluline kasv ja olulise kahju jätkumine on tõenäoline.

7.   LIIDU HUVID

LIIDU HUVID

| (174) | Kooskõlas alusmääruse artikliga 21 uuris komisjon, kas kehtestatud dumpinguvastaste meetmete säilitamine võiks olla vastuolus liidu kui terviku huvidega. Liidu huvide kindlaksmääramisel hinnati kõigi asjaomaste huvitatud isikute, sealhulgas liidu tootmisharu, importijate ja kasutajate huve ning avaliku poliitika huve seoses asjaomase tootega, nagu on kirjeldatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2009/125/EÜ (23) (edaspidi „ökodisaini direktiiv“) ja sellega seotud tootepõhistes määrustes. Kooskõlas alusmääruse artikli 21 lõike 1 kolmanda lausega pöörati erilist tähelepanu vajadusele kaitsta tootmisharu kahjustava dumpingu negatiivse mõju eest. |
| --- | --- |

(174)

Kooskõlas alusmääruse artikliga 21 uuris komisjon, kas kehtestatud dumpinguvastaste meetmete säilitamine võiks olla vastuolus liidu kui terviku huvidega. Liidu huvide kindlaksmääramisel hinnati kõigi asjaomaste huvitatud isikute, sealhulgas liidu tootmisharu, importijate ja kasutajate huve ning avaliku poliitika huve seoses asjaomase tootega, nagu on kirjeldatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2009/125/EÜ (23) (edaspidi „ökodisaini direktiiv“) ja sellega seotud tootepõhistes määrustes. Kooskõlas alusmääruse artikli 21 lõike 1 kolmanda lausega pöörati erilist tähelepanu vajadusele kaitsta tootmisharu kahjustava dumpingu negatiivse mõju eest.

23

| (175) | Vastavalt alusmääruse artikli 21 lõikele 2 anti kõikidele huvitatud isikutele võimalus oma seisukohad teatavaks teha. |
| --- | --- |

(175)

Vastavalt alusmääruse artikli 21 lõikele 2 anti kõikidele huvitatud isikutele võimalus oma seisukohad teatavaks teha.

7.1.   Liidu tootmisharu huvid

Liidu tootmisharu huvid

| (176) | Liidu tootmisharu asub kolmes liikmesriigis (Prantsusmaa, Saksamaa ja Hispaania) ning selles on asjaomase tootega seoses otseselt hõivatud üle 2 200 töötaja. |
| --- | --- |

(176)

Liidu tootmisharu asub kolmes liikmesriigis (Prantsusmaa, Saksamaa ja Hispaania) ning selles on asjaomase tootega seoses otseselt hõivatud üle 2 200 töötaja.

| (177) | Kehtivad dumpinguvastased meetmed ei takistanud Indiast pärit dumpinguhinnaga impordi sisenemist liidu turule ja liidu tootmisharu kandis läbivaatamisega seotud uurimisperioodil olulist kahju. |
| --- | --- |

(177)

Kehtivad dumpinguvastased meetmed ei takistanud Indiast pärit dumpinguhinnaga impordi sisenemist liidu turule ja liidu tootmisharu kandis läbivaatamisega seotud uurimisperioodil olulist kahju.

| (178) | Eespool öeldu põhjal tegi komisjon kindlaks, et meetmete aegumise korral oleks sellest riigist pärit impordi algselt tekitatud kahju jätkumise tõenäosus suur. Indiast pärit märkimisväärse hulga dumpinguhinnaga impordi sissevool põhjustaks liidu tootmisharule täiendavat kahju. |
| --- | --- |

(178)

Eespool öeldu põhjal tegi komisjon kindlaks, et meetmete aegumise korral oleks sellest riigist pärit impordi algselt tekitatud kahju jätkumise tõenäosus suur. Indiast pärit märkimisväärse hulga dumpinguhinnaga impordi sissevool põhjustaks liidu tootmisharule täiendavat kahju.

| (179) | Pärast lõplike järelduste avalikustamist väitis Tata Metaliks Limited, et liidu tootmisharu on olnud kaitse all üle kuue aasta, samas kui tema turuosa on 85 %. Seega on ebatõenäoline, et kehtivate meetmete kehtetuks tunnistamine mõjutaks liidu tootmisharu. Kui mõju aga tekib, võib liidu tootmisharu taotleda komisjonilt uue uurimise alustamist. |
| --- | --- |

(179)

Pärast lõplike järelduste avalikustamist väitis Tata Metaliks Limited, et liidu tootmisharu on olnud kaitse all üle kuue aasta, samas kui tema turuosa on 85 %. Seega on ebatõenäoline, et kehtivate meetmete kehtetuks tunnistamine mõjutaks liidu tootmisharu. Kui mõju aga tekib, võib liidu tootmisharu taotleda komisjonilt uue uurimise alustamist.

| (180) | Vastupidiselt huvitatud isiku väidetele tegi komisjon kõikide asjakohaste kahjunäitajate, sealhulgas liidu tootmisharu turuosa muutumise analüüsi põhjal kindlaks, et liidu tootmisharu kannatab endiselt olulist kahju, mida põhjustab Indiast pärit dumpinguhinnaga import. Komisjon järeldas, et kui meetmetel lastakse aeguda, siis kahju tõenäoliselt jätkub ja süveneb. Seega lükati see väide tagasi. |
| --- | --- |

(180)

Vastupidiselt huvitatud isiku väidetele tegi komisjon kõikide asjakohaste kahjunäitajate, sealhulgas liidu tootmisharu turuosa muutumise analüüsi põhjal kindlaks, et liidu tootmisharu kannatab endiselt olulist kahju, mida põhjustab Indiast pärit dumpinguhinnaga import. Komisjon järeldas, et kui meetmetel lastakse aeguda, siis kahju tõenäoliselt jätkub ja süveneb. Seega lükati see väide tagasi.

| (181) | Seega järeldas komisjon, et India suhtes kehtestatud dumpinguvastaste meetmete säilitamine oleks liidu tootmisharu huvides. |
| --- | --- |

(181)

Seega järeldas komisjon, et India suhtes kehtestatud dumpinguvastaste meetmete säilitamine oleks liidu tootmisharu huvides.

7.2.   Sõltumatute importijate, kauplejate ja kasutajate huvid

Sõltumatute importijate, kauplejate ja kasutajate huvid

| (182) | Komisjon võttis ühendust kõigi teadaolevate sõltumatute importijate, kauplejate ja kasutajatega. Ükski neist ei vastanud komisjoni küsimustikule. |
| --- | --- |

(182)

Komisjon võttis ühendust kõigi teadaolevate sõltumatute importijate, kauplejate ja kasutajatega. Ükski neist ei vastanud komisjoni küsimustikule.

| (183) | Komisjonile ei esitatud ühtegi märkust, mille põhjal võiks arvata, et meetmete säilitamine avaldaks importijatele ja kasutajatele märkimisväärset negatiivset mõju, mis kaalub üles meetmete positiivse mõju liidu tootmisharule. |
| --- | --- |

(183)

Komisjonile ei esitatud ühtegi märkust, mille põhjal võiks arvata, et meetmete säilitamine avaldaks importijatele ja kasutajatele märkimisväärset negatiivset mõju, mis kaalub üles meetmete positiivse mõju liidu tootmisharule.

7.3.   Järeldus liidu huvide kohta

Järeldus liidu huvide kohta

| (184) | Eespool esitatu põhjal järeldas komisjon, et liidu huvide seisukohast puuduvad kaalukad põhjused, mis takistaksid Indiast pärit asjaomase toote impordi suhtes kehtestatud meetmete säilitamist. |
| --- | --- |

(184)

Eespool esitatu põhjal järeldas komisjon, et liidu huvide seisukohast puuduvad kaalukad põhjused, mis takistaksid Indiast pärit asjaomase toote impordi suhtes kehtestatud meetmete säilitamist.

8.   DUMPINGUVASTASED MEETMED

DUMPINGUVASTASED MEETMED

| (185) | Komisjoni järelduste põhjal dumpingu jätkumise, kahju jätkumise ja liidu huvide kohta tuleks Indiast pärit keragrafiitmalmist torude impordi suhtes kehtivad dumpinguvastased meetmed säilitada. |
| --- | --- |

(185)

Komisjoni järelduste põhjal dumpingu jätkumise, kahju jätkumise ja liidu huvide kohta tuleks Indiast pärit keragrafiitmalmist torude impordi suhtes kehtivad dumpinguvastased meetmed säilitada.

| (186) | Pärast järelduste avalikustamist väitis Tata Metaliks Limited, et meetmete jätkamist tuleks pidada erandiks, mitte normiks. Eelkõige viitas ta dumpinguvastast tollimaksu käsitleva alusmääruse artikli 11 lõikele 1, milles on sätestatud, et dumpinguvastane meede peab jääma jõusse ainult seni, kuni see on vajalik, ja aegub viis aastat pärast selle kehtestamist. Kuna tollimaksude kehtivust on pikendatud käesoleva läbivaatamise ajaks, väitis ta, et selle läbivaatamise tõenäolise lõppemise ajaks on tollimaksud kehtinud juba üle seitsme aasta. Sel põhjusel taotles ta komisjonil uurimise lõpetamist. |
| --- | --- |

(186)

Pärast järelduste avalikustamist väitis Tata Metaliks Limited, et meetmete jätkamist tuleks pidada erandiks, mitte normiks. Eelkõige viitas ta dumpinguvastast tollimaksu käsitleva alusmääruse artikli 11 lõikele 1, milles on sätestatud, et dumpinguvastane meede peab jääma jõusse ainult seni, kuni see on vajalik, ja aegub viis aastat pärast selle kehtestamist. Kuna tollimaksude kehtivust on pikendatud käesoleva läbivaatamise ajaks, väitis ta, et selle läbivaatamise tõenäolise lõppemise ajaks on tollimaksud kehtinud juba üle seitsme aasta. Sel põhjusel taotles ta komisjonil uurimise lõpetamist.

| (187) | Komisjon tuletas meelde, et alusmääruse artikli 11 lõikes 2 on sätestatud: „Lõplik dumpinguvastane meede aegub viie aasta möödudes selle kehtestamisest või viie aasta möödudes viimase läbivaatamise lõpetamise kuupäevast, mis hõlmas nii dumpingut kui ka kahju, kui läbivaatamisel ei otsustata, et selle kehtivuse lõppemisega võib tõenäoliselt kaasneda dumpingu või kahju jätkumine või kordumine“. Alusmääruse artikli 11 lõike 2 kohaselt põhineb otsus meetmete kohaldamist jätkata kõigi aegumise läbivaatamise uurimise käigus leitud faktide põhjalikul hindamisel. Seetõttu ei olnud meetmete jätkamine ei automaatne ega n-ö norm. Seega lükkas komisjon tagasi väite, et meetmete kohaldamine tuleks lõpetada. |
| --- | --- |

(187)

Komisjon tuletas meelde, et alusmääruse artikli 11 lõikes 2 on sätestatud: „Lõplik dumpinguvastane meede aegub viie aasta möödudes selle kehtestamisest või viie aasta möödudes viimase läbivaatamise lõpetamise kuupäevast, mis hõlmas nii dumpingut kui ka kahju, kui läbivaatamisel ei otsustata, et selle kehtivuse lõppemisega võib tõenäoliselt kaasneda dumpingu või kahju jätkumine või kordumine“. Alusmääruse artikli 11 lõike 2 kohaselt põhineb otsus meetmete kohaldamist jätkata kõigi aegumise läbivaatamise uurimise käigus leitud faktide põhjalikul hindamisel. Seetõttu ei olnud meetmete jätkamine ei automaatne ega n-ö norm. Seega lükkas komisjon tagasi väite, et meetmete kohaldamine tuleks lõpetada.

kui läbivaatamisel ei otsustata, et selle kehtivuse lõppemisega võib tõenäoliselt kaasneda dumpingu või kahju jätkumine või kordumine

| (188) | Selleks et minimeerida tollimaksudest kõrvalehoidmise ohtu maksumäärade suurte erinevuste tõttu, on individuaalsete dumpinguvastase tollimaksu määrade rakendamise tagamiseks vaja erimeetmeid. Äriühingud, kellele on kehtestatud individuaalne dumpinguvastane tollimaks, peavad esitama liikmesriikide tolliasutustele kehtiva faktuurarve. See arve peab vastama käesoleva määruse artikli 1 lõikes 3 sätestatud nõuetele. Sellise arveta impordi suhtes rakendatakse „kõigile muudele äriühingutele“ kohaldatavat dumpinguvastast tollimaksu. |
| --- | --- |

(188)

Selleks et minimeerida tollimaksudest kõrvalehoidmise ohtu maksumäärade suurte erinevuste tõttu, on individuaalsete dumpinguvastase tollimaksu määrade rakendamise tagamiseks vaja erimeetmeid. Äriühingud, kellele on kehtestatud individuaalne dumpinguvastane tollimaks, peavad esitama liikmesriikide tolliasutustele kehtiva faktuurarve. See arve peab vastama käesoleva määruse artikli 1 lõikes 3 sätestatud nõuetele. Sellise arveta impordi suhtes rakendatakse „kõigile muudele äriühingutele“ kohaldatavat dumpinguvastast tollimaksu.

| (189) | Kuigi sellise arve esitamine on vajalik selleks, et liikmesriikide tolliasutused saaksid kohaldada impordi suhtes individuaalseid dumpinguvastase tollimaksu määrasid, peavad tolliasutused peale selle dokumendi arvesse võtma ka muid asjaolusid. Isegi kui esitatakse arve, mis vastab kõigile käesoleva määruse artikli 1 lõikes 3 esitatud nõuetele, peavad liikmesriikide tolliasutused tegema kooskõlas tollieeskirjadega tavapärased kontrollid ja – nagu ka kõigil muudel juhtudel – võivad nõuda täiendavaid dokumente (veodokumendid jne), et kontrollida deklaratsioonis esitatud üksikasjade õigsust ning veenduda, et madalama tollimaksumäära kohaldamine on õigustatud. |
| --- | --- |

(189)

Kuigi sellise arve esitamine on vajalik selleks, et liikmesriikide tolliasutused saaksid kohaldada impordi suhtes individuaalseid dumpinguvastase tollimaksu määrasid, peavad tolliasutused peale selle dokumendi arvesse võtma ka muid asjaolusid. Isegi kui esitatakse arve, mis vastab kõigile käesoleva määruse artikli 1 lõikes 3 esitatud nõuetele, peavad liikmesriikide tolliasutused tegema kooskõlas tollieeskirjadega tavapärased kontrollid ja – nagu ka kõigil muudel juhtudel – võivad nõuda täiendavaid dokumente (veodokumendid jne), et kontrollida deklaratsioonis esitatud üksikasjade õigsust ning veenduda, et madalama tollimaksumäära kohaldamine on õigustatud.

| (190) | Kui sellise äriühingu ekspordi maht, mille suhtes kohaldatakse madalamaid individuaalseid tollimaksumäärasid, suureneb pärast asjaomaste meetmete kehtestamist märgatavalt, võib sellist mahu suurenemist käsitleda meetmete kohaldamisest tuleneva kaubandusstruktuuri muutusena alusmääruse artikli 13 lõike 1 tähenduses. Sellisel juhul võib algatada kõrvalehoidmisega seotud uurimise, eeldusel et tingimused on täidetud. Sellise uurimise käigus võib muu hulgas uurida individuaalse(te) tollimaksumäära(de) kaotamise ja sellest tulenevalt üleriigilise tollimaksu kehtestamise vajadust. |
| --- | --- |

(190)

Kui sellise äriühingu ekspordi maht, mille suhtes kohaldatakse madalamaid individuaalseid tollimaksumäärasid, suureneb pärast asjaomaste meetmete kehtestamist märgatavalt, võib sellist mahu suurenemist käsitleda meetmete kohaldamisest tuleneva kaubandusstruktuuri muutusena alusmääruse artikli 13 lõike 1 tähenduses. Sellisel juhul võib algatada kõrvalehoidmisega seotud uurimise, eeldusel et tingimused on täidetud. Sellise uurimise käigus võib muu hulgas uurida individuaalse(te) tollimaksumäära(de) kaotamise ja sellest tulenevalt üleriigilise tollimaksu kehtestamise vajadust.

| (191) | Käesolevas määruses sätestatud individuaalseid dumpinguvastase tollimaksu määrasid kohaldatakse üksnes kõnealuste juriidiliste isikute toodetud ja Indiast pärineva asjaomase toote impordi suhtes. Imporditud asjaomase toote suhtes, mille on tootnud mis tahes muu käesoleva määruse regulatiivosas konkreetselt nimetamata äriühing, kaasa arvatud mõni konkreetselt nimetatud äriühingutega seotud üksus, tuleks kohaldada tollimaksumäära, mida kohaldatakse kõigi muude äriühingute puhul. Nende suhtes ei tohiks kohaldada ühtki individuaalset dumpinguvastase tollimaksu määra. |
| --- | --- |

(191)

Käesolevas määruses sätestatud individuaalseid dumpinguvastase tollimaksu määrasid kohaldatakse üksnes kõnealuste juriidiliste isikute toodetud ja Indiast pärineva asjaomase toote impordi suhtes. Imporditud asjaomase toote suhtes, mille on tootnud mis tahes muu käesoleva määruse regulatiivosas konkreetselt nimetamata äriühing, kaasa arvatud mõni konkreetselt nimetatud äriühingutega seotud üksus, tuleks kohaldada tollimaksumäära, mida kohaldatakse kõigi muude äriühingute puhul. Nende suhtes ei tohiks kohaldada ühtki individuaalset dumpinguvastase tollimaksu määra.

| (192) | Pärast järelduste avalikustamist taotles Tata Metaliks Limited, et komisjon määraks talle individuaalse dumpingumarginaali. Teise võimalusena leidis ta, et komisjon peaks vähemalt kaaluma esialgse uurimise tulemusena Indiast pärit asjaomase toote teistele koostööd tegevatele tootjatele määratud individuaalsete dumpinguvastase tollimaksu määrade laiendamist, pidades silmas tema koostööd komisjoniga käesolevas aegumise läbivaatamise uurimises. |
| --- | --- |

(192)

Pärast järelduste avalikustamist taotles Tata Metaliks Limited, et komisjon määraks talle individuaalse dumpingumarginaali. Teise võimalusena leidis ta, et komisjon peaks vähemalt kaaluma esialgse uurimise tulemusena Indiast pärit asjaomase toote teistele koostööd tegevatele tootjatele määratud individuaalsete dumpinguvastase tollimaksu määrade laiendamist, pidades silmas tema koostööd komisjoniga käesolevas aegumise läbivaatamise uurimises.

| (193) | Komisjon tuletas meelde, et alusmääruse artikli 11 lõike 2 kohase aegumise läbivaatamise uurimise eesmärk on üksnes kindlaks teha, kas olemasolevad meetmed on endiselt vajalikud. Sedalaadi läbivaatamise uurimine ei võimalda kehtestada individuaalseid tollimaksumäärasid äriühingutele, kes ei teinud esialgses uurimises koostööd. Individuaalse dumpinguvastase tollimaksu määra saab kindlaks määrata alles pärast alusmääruse artikli 11 lõike 3 või artikli 11 lõike 4 kohast läbivaatamist. Seetõttu lükati taotlus tagasi. |
| --- | --- |

(193)

Komisjon tuletas meelde, et alusmääruse artikli 11 lõike 2 kohase aegumise läbivaatamise uurimise eesmärk on üksnes kindlaks teha, kas olemasolevad meetmed on endiselt vajalikud. Sedalaadi läbivaatamise uurimine ei võimalda kehtestada individuaalseid tollimaksumäärasid äriühingutele, kes ei teinud esialgses uurimises koostööd. Individuaalse dumpinguvastase tollimaksu määra saab kindlaks määrata alles pärast alusmääruse artikli 11 lõike 3 või artikli 11 lõike 4 kohast läbivaatamist. Seetõttu lükati taotlus tagasi.

| (194) | Kui äriühing muudab hiljem oma juriidilise isiku nime, võib ta taotleda kõnealuste individuaalsete dumpinguvastase tollimaksu määrade kohaldamist. Taotlus tuleb adresseerida komisjonile (24). Taotlus peab sisaldama kogu vajalikku teavet, mis võimaldab kindlaks teha, et muudatus ei mõjuta äriühingu õigust tema suhtes kohaldatavale tollimaksumäärale. Kui äriühingu nimevahetus ei mõjuta tema õigust tema suhtes kohaldatavale tollimaksumäärale, avaldatakse teade nimemuutuse kohta Euroopa Liidu Teatajas. |
| --- | --- |

(194)

Kui äriühing muudab hiljem oma juriidilise isiku nime, võib ta taotleda kõnealuste individuaalsete dumpinguvastase tollimaksu määrade kohaldamist. Taotlus tuleb adresseerida komisjonile (24). Taotlus peab sisaldama kogu vajalikku teavet, mis võimaldab kindlaks teha, et muudatus ei mõjuta äriühingu õigust tema suhtes kohaldatavale tollimaksumäärale. Kui äriühingu nimevahetus ei mõjuta tema õigust tema suhtes kohaldatavale tollimaksumäärale, avaldatakse teade nimemuutuse kohta Euroopa Liidu Teatajas.

24

Euroopa Liidu Teatajas

| (195) | Võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) 2018/1046 (25) artiklit 109, on viivisemäär juhul, kui teatav summa tuleb tagasi maksta Euroopa Liidu Kohtu otsuse alusel, Euroopa Keskpanga poolt oma peamiste refinantseerimistehingute suhtes kohaldatav ja Euroopa Liidu Teataja C-seerias avaldatud määr, mis kehtib iga kuu esimesel kalendripäeval. |
| --- | --- |

(195)

Võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) 2018/1046 (25) artiklit 109, on viivisemäär juhul, kui teatav summa tuleb tagasi maksta Euroopa Liidu Kohtu otsuse alusel, Euroopa Keskpanga poolt oma peamiste refinantseerimistehingute suhtes kohaldatav ja Euroopa Liidu Teataja C-seerias avaldatud määr, mis kehtib iga kuu esimesel kalendripäeval.

25

Euroopa Liidu Teataja

| (196) | Käesoleva määrusega kehtestatud meetmed on kooskõlas määruse (EL) 2016/1036 artikli 15 lõike 1 alusel loodud komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(196)

Käesoleva määrusega kehtestatud meetmed on kooskõlas määruse (EL) 2016/1036 artikli 15 lõike 1 alusel loodud komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1.   Kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks Indiast pärit keragrafiitmalmist (kõrgtugevast malmist) torude impordile, välja arvatud keragrafiitmalmist torud, millel puudub sisemine ja väline kattekiht (edaspidi „katmata torud“), mis kuuluvad CN-koodide ex 7303 00 10 (TARICi kood 7303001010) ja ex 7303 00 90 (TARICi kood 7303009010) alla.

2.   Lõpliku dumpinguvastase tollimaksu määrad, mida kohaldatakse allpool loetletud äriühingute toodetud ja lõikes 1 kirjeldatud toote netohinna suhtes liidu piiril enne tollimaksu tasumist, on järgmised:

| Äriühing | Lõplik dumpinguvastane tollimaks | TARICi lisakood |
| --- | --- | --- |
| Jindal Saw Limited | 3  % | C054 |
| Electrosteel Castings Ltd | 0  % | C055 |
| Kõik muud äriühingud | 14,1  % | C999 |

Äriühing

Lõplik dumpinguvastane tollimaks

TARICi lisakood

Jindal Saw Limited

3  %

C054

Electrosteel Castings Ltd

0  %

C055

Kõik muud äriühingud

14,1  %

C999

3.   Lõikes 2 nimetatud äriühingute jaoks kindlaks määratud individuaalset dumpinguvastase tollimaksu määra kohaldatakse tingimusel, et liikmesriikide tolliasutustele esitatakse kehtiv faktuurarve, millele peab olema lisatud faktuurarve väljastanud üksuse töötaja allkirjastatud ning töötaja nime, ametinimetuse ja kuupäevaga varustatud avaldus järgmises vormis:
  „Mina, allakirjutanu, kinnitan, et käesoleva arvega hõlmatud, otseekspordiks Euroopa Liitu müüdavad keragrafiitmalmist (kõrgtugevast malmist) torud koguses (kogus) on toodetud (äriühingu nimi ja aadress) poolt (TARICi lisakood) Indias. Kinnitan, et sellel arvel esitatud teave on täielik ja õige.“
  Kui sellist arvet ei esitata, kohaldatakse kõigi muude äriühingute suhtes kohaldatavat tollimaksu.

4.   Kui ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse kehtivaid tollimaksusätteid.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 15. juuni 2022

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 176, 30.6.2016, lk 21.

1

(2)  Komisjoni 17. märtsi 2016. aasta rakendusmäärus (EL) 2016/388, millega kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks Indiast pärit keragrafiitmalmist (kõrgtugevast malmist) torude impordi suhtes (ELT L 73, 18.3.2016, lk 53).

2

(3)  Komisjoni 17. märtsi 2016. aasta rakendusmäärus (EL) 2016/387, millega kehtestatakse lõplik tasakaalustav tollimaks Indiast pärit keragrafiitmalmist (kõrgtugevast malmist) torude impordi suhtes (ELT L 73, 18.3.2016, lk 1).

3

(4)  Kohtuotsus, Üldkohus, 10. aprill 2019, Jindal Saw Ltd ja Jindal Saw Italia SpA vs. Euroopa Komisjon, T-301/16, ECLI:EU:T:2019:234 ja T-300/16, ECLI:EU:T:2019:235.

4

vs.

(5)  Komisjoni 15. aprilli 2020. aasta rakendusmäärus (EL) 2020/526, millega kehtestatakse uuesti lõplik tasakaalustav tollimaks Indiast pärit keragrafiitmalmist (kõrgtugevast malmist) torude impordi suhtes äriühingule Jindal Saw Limited vastavalt Üldkohtu otsusele kohtuasjas T-300/16 (ELT L 118, 16.4.2020, lk 1).

5

(6)  Komisjoni 15. aprilli 2020. aasta rakendusmäärus (EL) 2020/527, millega kehtestatakse pärast Üldkohtu otsust kohtuasjas T-301/16 uuesti lõplik dumpinguvastane tollimaks Indiast pärit keragrafiitmalmist (kõrgtugevast malmist) torude impordi suhtes seoses äriühinguga Jindal Saw Limited (ELT L 118, 16.4.2020, lk 14).

6

(7)  Teade teatavate dumpinguvastaste meetmete eelseisva aegumise kohta (ELT C 210, 24.6.2020, lk 29).

7

(8)  Teade Indiast pärit keragrafiitmalmist torude impordi suhtes kohaldatavate dumpinguvastaste meetmete aegumise läbivaatamise algatamise kohta (ELT C 90, 17.3.2021, lk 19).

8

(9)  Teade Indiast pärit keragrafiitmalmist torude impordi suhtes kohaldatavate subsiidiumivastaste meetmete aegumise läbivaatamise algatamise kohta (ELT C 90, 17.3.2021, lk 8).

9

(10)  https://trade.ec.europa.eu/tdi/case_details.cfm?ref=ong&id=2521&sta=1&en=20&page=1&c_order=date&c_order_dir=Down.

10

(11)  Teade COVID-19 puhangu poolt dumpingu- ja subsiidiumivastastele uurimistele avalduva mõju kohta (ELT C 86, 16.3.2020, lk 6).

11

(12)  
  ELT C 210, 24.6.2020, lk 29.

12

(13)  Komisjoni 25. septembri 2020. aasta rakendusmäärus (EL) 2020/1336, millega kehtestatakse lõplikud dumpinguvastased tollimaksud Hiina Rahvavabariigist pärit teatavate polüvinüülalkoholide impordi suhtes (ELT L 315, 29.9.2020, lk 1), põhjendus 442 ja põhjendused 460–471.

13

(14)  
  1. oktoober 2013 kuni 30. september 2014.

14

(15)  Esialgses uurimises esitati arvud konfidentsiaalsuse tõttu vahemike või indeksitena.

15

(16)  Eksporditud kogused moodustasid läbivaatamisega seotud uurimisperioodil vähem kui [< 1 %] asjaomase toote käibest.

16

(17)  https://www.tatametaliks.com/tata-metalik-ir-20-21/focus-on-downstream.html#:~:text=Tata%20Metaliks%20had%20foreseen%20the,in%20H1%20FY%202022%2

17

(18)  Tootmisvõimsuse suurendamisse investeerimise kavatsuse avalikustasid India peamised asjaomase toote tootjad, näiteks Vedanta.

18

(19)  Läbivaatamistaotlus, lisa 17.

19

(20)  Läbivaatamistaotlus, lisa 17.

20

(21)  Läbivaatamistaotlus, punkt 5.1.6.

21

(22)  United States – Sunset reviews of Anti-dumping Measures on Oil Country Tubular Goods From Argentina (Ameerika Ühendriigid – Argentinast pärit ja naftatööstuses kasutatavate torukujuliste toodete suhtes kehtestatud dumpinguvastaste meetmete läbivaatamised) (WT/DS/268/AB/R).

22

(23)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. oktoobri 2009. aasta direktiiv 2009/125/EÜ, mis käsitleb raamistiku kehtestamist energiamõjuga toodete ökodisaini nõuete sätestamiseks (ELT L 285, 31.10.2009, lk 10). Ökodisaini direktiivi rakendatakse kõigis ELi riikides vahetult kohaldatavate tootepõhiste määruste kaudu. Ökodisaini määrus hõlmab väikese, keskmise ja suure võimsusega trafosid käsitlevaid uusi ökodisaini nõudeid. Ökodisaini määruse 1. etapp jõustus 1. juulil 2015 ja 2. etapp 1. juulil 2021. 2. etapi nõuded on 1. etapi nõuetest rangemad. Kuigi 2. etapi jõustumisest on möödunud niivõrd lühike aeg, et täielikku mõju ei ole veel võimalik hinnata, usutakse üldiselt, et 2. etapi nõuete täitmiseks tuleb trafod välja töötada ja neid toota kulutõhusalt ja vastavalt nõutavatele ruumilistele piirangutele, milleks on vaja elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga lehtvaltstoodete kõrgeima kvaliteediga liike.

23

(24)  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, Rue de la Loi 170, 1040 Brussels, Belgium.

24

(25)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuli 2018. aasta määrus (EL, Euratom) 2018/1046, mis käsitleb liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantsreegleid ja millega muudetakse määrusi (EL) nr 1296/2013, (EL) nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013, (EL) nr 1304/2013, (EL) nr 1309/2013, (EL) nr 1316/2013, (EL) nr 223/2014 ja (EL) nr 283/2014 ja otsust nr 541/2014/EL ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL, Euratom) nr 966/2012 (ELT L 193, 30.7.2018, lk 1).

25

---

| 16.6.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 161/28 |
| --- | --- | --- | --- |

16.6.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 161/28

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2022/927,

15. juuni 2022,

millega kehtestatakse pärast Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/1037 artikli 18 kohast aegumise läbivaatamist teatavate Indiast pärit keragrafiitmalmist (kõrgtugevast malmist) torude impordi suhtes lõplik tasakaalustav tollimaks

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2016. aasta määrust (EL) 2016/1037 kaitse kohta subsideeritud impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Liidu liikmed (edaspidi „alusmäärus“), (1) eriti selle artiklit 18,

ning arvestades järgmist:

1.   MENETLUS

MENETLUS

1.1.   Varasemad uurimised ja kehtivad meetmed

Varasemad uurimised ja kehtivad meetmed

| (1) | Rakendusmäärusega (EL) 2016/387 (2) (edaspidi „algne määrus“) kehtestas Euroopa Komisjon (edaspidi „komisjon“) Indiast pärit keragrafiitmalmist (kõrgtugevast malmist) torude impordi suhtes tasakaalustava tollimaksu (edaspidi „esialgsed meetmed“). Esialgsete meetmete kehtestamiseni viinud uurimist nimetatakse edaspidi esialgseks uurimiseks. |
| --- | --- |

(1)

Rakendusmäärusega (EL) 2016/387 (2) (edaspidi „algne määrus“) kehtestas Euroopa Komisjon (edaspidi „komisjon“) Indiast pärit keragrafiitmalmist (kõrgtugevast malmist) torude impordi suhtes tasakaalustava tollimaksu (edaspidi „esialgsed meetmed“). Esialgsete meetmete kehtestamiseni viinud uurimist nimetatakse edaspidi esialgseks uurimiseks.

2

| (2) | Kehtestatud tasakaalustava tollimaksu määr jäi vahemikku 8,7 % (äriühingule Jindal Saw Limited) kuni 9 % (äriühingule Electrosteel Castings Ltd ja kõikidele muudele äriühingutele). |
| --- | --- |

(2)

Kehtestatud tasakaalustava tollimaksu määr jäi vahemikku 8,7 % (äriühingule Jindal Saw Limited) kuni 9 % (äriühingule Electrosteel Castings Ltd ja kõikidele muudele äriühingutele).

| (3) | Rakendusmäärusega (EL) 2016/388 (3) kehtestas komisjon sama toote suhtes ka lõpliku dumpinguvastase tollimaksu. Kehtestatud dumpinguvastase tollimaksu määr jäi vahemikku 0 % (äriühingule Electrosteel Castings Ltd) kuni 14,1 % (äriühingule Jindal Saw Limited ja kõikidele muudele äriühingutele). |
| --- | --- |

(3)

Rakendusmäärusega (EL) 2016/388 (3) kehtestas komisjon sama toote suhtes ka lõpliku dumpinguvastase tollimaksu. Kehtestatud dumpinguvastase tollimaksu määr jäi vahemikku 0 % (äriühingule Electrosteel Castings Ltd) kuni 14,1 % (äriühingule Jindal Saw Limited ja kõikidele muudele äriühingutele).

3

| (4) | Pärast Üldkohtu otsust kohtuasjades T-300/16 ja T-301/16 (4) parandas komisjon vead, mille Üldkohus oli leidnud Jindal Saw Limitedi dumpinguvastase ja tasakaalustava tollimaksu arvutamisel. Rakendusmäärustega (EL) 2020/526 (5) ja (EL) 2020/527 (6) kehtestas komisjon äriühingule Jindal Saw Limited uue lõpliku dumpinguvastase ja tasakaalustava tollimaksu, mille määrad on vastavalt 3 % ja 6 %. |
| --- | --- |

(4)

Pärast Üldkohtu otsust kohtuasjades T-300/16 ja T-301/16 (4) parandas komisjon vead, mille Üldkohus oli leidnud Jindal Saw Limitedi dumpinguvastase ja tasakaalustava tollimaksu arvutamisel. Rakendusmäärustega (EL) 2020/526 (5) ja (EL) 2020/527 (6) kehtestas komisjon äriühingule Jindal Saw Limited uue lõpliku dumpinguvastase ja tasakaalustava tollimaksu, mille määrad on vastavalt 3 % ja 6 %.

4

5

6

| (5) | Praegu kehtivad tasakaalustava tollimaksu määrad on 6 % (äriühingule Jindal Saw Limited) ja 9 % (äriühingule Electrosteel Castings Ltd ja kõikidele muudele äriühingutele). Praegu kehtivate dumpinguvastaste tollimaksude määrad on vahemikus 0 % (Electrosteel Castings Ltd), 3 % (Jindal) ja 14,1 % (kõik muud äriühingud). |
| --- | --- |

(5)

Praegu kehtivad tasakaalustava tollimaksu määrad on 6 % (äriühingule Jindal Saw Limited) ja 9 % (äriühingule Electrosteel Castings Ltd ja kõikidele muudele äriühingutele). Praegu kehtivate dumpinguvastaste tollimaksude määrad on vahemikus 0 % (Electrosteel Castings Ltd), 3 % (Jindal) ja 14,1 % (kõik muud äriühingud).

1.2.   Aegumise läbivaatamise taotlus

Aegumise läbivaatamise taotlus

| (6) | Pärast seda, kui avaldati teade eelseisva aegumise kohta, (7) sai komisjon alusmääruse artikli 18 kohase läbivaatamistaotluse. |
| --- | --- |

(6)

Pärast seda, kui avaldati teade eelseisva aegumise kohta, (7) sai komisjon alusmääruse artikli 18 kohase läbivaatamistaotluse.

7

| (7) | Aegumise läbivaatamise taotluse esitasid 21. detsembril 2020 ettevõtjad Saint-Gobain PAM, Saint-Gobain PAM Deutschland GmbH ja Saint-Gobain PAM España S.A. (edaspidi „taotluse esitajad“) liidu tootjate nimel, kelle toodang moodustab rohkem kui 50 % keragrafiitmalmist torude kogutoodangust liidus. Läbivaatamistaotlus põhines väitel, et meetmete aegumine põhjustaks tõenäoliselt subsideerimise jätkumise või kordumise ja liidu tootmisharule tekitatava kahju jätkumise või kordumise. |
| --- | --- |

(7)

Aegumise läbivaatamise taotluse esitasid 21. detsembril 2020 ettevõtjad Saint-Gobain PAM, Saint-Gobain PAM Deutschland GmbH ja Saint-Gobain PAM España S.A. (edaspidi „taotluse esitajad“) liidu tootjate nimel, kelle toodang moodustab rohkem kui 50 % keragrafiitmalmist torude kogutoodangust liidus. Läbivaatamistaotlus põhines väitel, et meetmete aegumine põhjustaks tõenäoliselt subsideerimise jätkumise või kordumise ja liidu tootmisharule tekitatava kahju jätkumise või kordumise.

| (8) | Vastavalt alusmääruse artikli 10 lõikele 7 teavitas komisjon enne menetluse algatamist India valitsust, et on saanud nõuetekohaselt dokumenteeritud läbivaatamistaotluse. Komisjon kutsus India valitsuse konsultatsioonidele, et selgitada läbivaatamistaotluses kirjeldatud olukorda ja jõuda vastastikku kokku lepitud lahenduseni. India valitsus nõustus osalema konsultatsioonidel, mis toimusid 10. märtsil 2021. Konsulteerimise käigus vastastikku kokku lepitud lahenduseni ei jõutud. |
| --- | --- |

(8)

Vastavalt alusmääruse artikli 10 lõikele 7 teavitas komisjon enne menetluse algatamist India valitsust, et on saanud nõuetekohaselt dokumenteeritud läbivaatamistaotluse. Komisjon kutsus India valitsuse konsultatsioonidele, et selgitada läbivaatamistaotluses kirjeldatud olukorda ja jõuda vastastikku kokku lepitud lahenduseni. India valitsus nõustus osalema konsultatsioonidel, mis toimusid 10. märtsil 2021. Konsulteerimise käigus vastastikku kokku lepitud lahenduseni ei jõutud.

1.3.   Aegumise läbivaatamise algatamine

Aegumise läbivaatamise algatamine

| (9) | Pärast konsulteerimist Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/1036 (8) artikli 15 lõike 1 kohaselt asutatud nõuandekomiteega jõudis komisjon seisukohale, et meetmete aegumise läbivaatamise algatamiseks on piisavalt tõendeid, ning algatas 17. märtsil 2021 kooskõlas alusmääruse artikli 18 lõikega 2 aegumise läbivaatamise Indiast (edaspidi „asjaomane riik“) pärit keragrafiitmalmist torude liitu suunatud impordi suhtes. Komisjon avaldas algatamisteate Euroopa Liidu Teatajas (9) (edaspidi „algatamisteade“). |
| --- | --- |

(9)

Pärast konsulteerimist Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/1036 (8) artikli 15 lõike 1 kohaselt asutatud nõuandekomiteega jõudis komisjon seisukohale, et meetmete aegumise läbivaatamise algatamiseks on piisavalt tõendeid, ning algatas 17. märtsil 2021 kooskõlas alusmääruse artikli 18 lõikega 2 aegumise läbivaatamise Indiast (edaspidi „asjaomane riik“) pärit keragrafiitmalmist torude liitu suunatud impordi suhtes. Komisjon avaldas algatamisteate Euroopa Liidu Teatajas (9) (edaspidi „algatamisteade“).

8

Euroopa Liidu Teatajas

9

| (10) | Samal päeval algatas komisjon sama toote impordi suhtes kohaldatavate dumpinguvastaste meetmete aegumise läbivaatamise (10). |
| --- | --- |

(10)

Samal päeval algatas komisjon sama toote impordi suhtes kohaldatavate dumpinguvastaste meetmete aegumise läbivaatamise (10).

10

1.4.   Läbivaatamisega seotud uurimisperiood ja vaatlusalune periood

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood ja vaatlusalune periood

| (11) | Subsideerimise ja kahju jätkumist või kordumist käsitlev uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2020 kuni 31. detsembrini 2020 (edaspidi „läbivaatamisega seotud uurimisperiood“). Kahju jätkumise või kordumise tõenäosuse hindamise seisukohalt oluliste suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2017 kuni läbivaatamisega seotud uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood“). |
| --- | --- |

(11)

Subsideerimise ja kahju jätkumist või kordumist käsitlev uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2020 kuni 31. detsembrini 2020 (edaspidi „läbivaatamisega seotud uurimisperiood“). Kahju jätkumise või kordumise tõenäosuse hindamise seisukohalt oluliste suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2017 kuni läbivaatamisega seotud uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood“).

1.5.   Huvitatud isikud

Huvitatud isikud

| (12) | Algatamisteates kutsus komisjon huvitatud isikuid uurimises osalemiseks komisjoniga ühendust võtma. Lisaks teavitas komisjon spetsiaalselt liidu tootjaid, teadaolevaid India tootjaid ja India ametiasutusi, teadaolevaid importijaid, kasutajaid ja teadaolevalt seotud ühendusi aegumise läbivaatamise algatamisest ning kutsus neid selles osalema. |
| --- | --- |

(12)

Algatamisteates kutsus komisjon huvitatud isikuid uurimises osalemiseks komisjoniga ühendust võtma. Lisaks teavitas komisjon spetsiaalselt liidu tootjaid, teadaolevaid India tootjaid ja India ametiasutusi, teadaolevaid importijaid, kasutajaid ja teadaolevalt seotud ühendusi aegumise läbivaatamise algatamisest ning kutsus neid selles osalema.

| (13) | Huvitatud isikutel oli võimalus esitada aegumise läbivaatamise algatamise kohta märkusi ning taotleda komisjonilt kaubandusmenetluses ärakuulamise eest vastutavalt ametnikult enda ärakuulamist. Ükski huvitatud isik ärakuulamist ei taotlenud. |
| --- | --- |

(13)

Huvitatud isikutel oli võimalus esitada aegumise läbivaatamise algatamise kohta märkusi ning taotleda komisjonilt kaubandusmenetluses ärakuulamise eest vastutavalt ametnikult enda ärakuulamist. Ükski huvitatud isik ärakuulamist ei taotlenud.

a)   
  Väljavõtteline uuring

Väljavõtteline uuring

| (14) | Komisjon andis algatamisteates teada, et ta võib teha huvitatud isikute väljavõttelise uuringu kooskõlas alusmääruse artikliga 27. |
| --- | --- |

(14)

Komisjon andis algatamisteates teada, et ta võib teha huvitatud isikute väljavõttelise uuringu kooskõlas alusmääruse artikliga 27.

Liidu tootjate väljavõtteline uuring

Liidu tootjate väljavõtteline uuring

| (15) | Komisjon teatas algatamisteates, et on moodustanud kolmest liidu tootjast esialgse valimi. Need liidu tootjad kuuluvad samasse kontserni. Valimi moodustamisel lähtus komisjon liidus toodetud samasuguse toote tootmis- ja müügimahust läbivaatamisega seotud uurimisperioodil, st 1. jaanuarist 2020 kuni 31. detsembrini 2020. Liidu tootjate lõpliku valimi arvele jäi [70–85] % liidu hinnangulisest kogutoodangust ja [70–85] % samasuguse toote hinnangulisest kogumüügimahust liidus ning valim tagas ka hea geograafilise ulatuse. |
| --- | --- |

(15)

Komisjon teatas algatamisteates, et on moodustanud kolmest liidu tootjast esialgse valimi. Need liidu tootjad kuuluvad samasse kontserni. Valimi moodustamisel lähtus komisjon liidus toodetud samasuguse toote tootmis- ja müügimahust läbivaatamisega seotud uurimisperioodil, st 1. jaanuarist 2020 kuni 31. detsembrini 2020. Liidu tootjate lõpliku valimi arvele jäi [70–85] % liidu hinnangulisest kogutoodangust ja [70–85] % samasuguse toote hinnangulisest kogumüügimahust liidus ning valim tagas ka hea geograafilise ulatuse.

| (16) | Kooskõlas alusmääruse artikli 27 lõikega 2 palus komisjon huvitatud isikutel esitada esialgse valimi kohta märkusi, kuid ei saanud ühtegi märkust. Seetõttu esialgne valim kinnitati ning seda peeti liidu tootmisharu jaoks tüüpiliseks. |
| --- | --- |

(16)

Kooskõlas alusmääruse artikli 27 lõikega 2 palus komisjon huvitatud isikutel esitada esialgse valimi kohta märkusi, kuid ei saanud ühtegi märkust. Seetõttu esialgne valim kinnitati ning seda peeti liidu tootmisharu jaoks tüüpiliseks.

Importijate väljavõtteline uuring

Importijate väljavõtteline uuring

| (17) | Selleks et otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ja moodustada vajaduse korral valim, palus komisjon sõltumatutel importijatel esitada algatamisteates osutatud teabe. Kuna aga ükski sõltumatu importija endast teada ei andnud, ei olnud väljavõtteline uuring vajalik. |
| --- | --- |

(17)

Selleks et otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ja moodustada vajaduse korral valim, palus komisjon sõltumatutel importijatel esitada algatamisteates osutatud teabe. Kuna aga ükski sõltumatu importija endast teada ei andnud, ei olnud väljavõtteline uuring vajalik.

India tootjate väljavõtteline uuring

India tootjate väljavõtteline uuring

| (18) | Selleks et otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ja moodustada vajaduse korral valim, palus komisjon kõigil India teadaolevatel tootjatel esitada algatamisteates osutatud teabe. Lisaks palus komisjon India valitsusel teha kindlaks muud võimalikud tootjad, kes võiksid olla uurimises osalemisest huvitatud, ja/või võtta nendega ühendust. |
| --- | --- |

(18)

Selleks et otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ja moodustada vajaduse korral valim, palus komisjon kõigil India teadaolevatel tootjatel esitada algatamisteates osutatud teabe. Lisaks palus komisjon India valitsusel teha kindlaks muud võimalikud tootjad, kes võiksid olla uurimises osalemisest huvitatud, ja/või võtta nendega ühendust.

| (19) | Kuna väljavõttelise uuringu küsimustikule vastasid ettenähtud tähtaja jooksul ainult kolm tootjat, otsustas komisjon, et väljavõtteline uuring ei ole vajalik. |
| --- | --- |

(19)

Kuna väljavõttelise uuringu küsimustikule vastasid ettenähtud tähtaja jooksul ainult kolm tootjat, otsustas komisjon, et väljavõtteline uuring ei ole vajalik.

b)   
  Küsimustikud

Küsimustikud

| (20) | Komisjon saatis küsimustikud India valitsusele, kolmest valimisse kaasatud liidu tootjast koosnevale kontsernile ja kolmele eksportivale tootjale, kes olid esitanud väljavõttelise uuringu küsimustiku vastuse. Samad küsimustikud tehti menetluse algatamise päeval kättesaadavaks ka elektrooniliselt (11). |
| --- | --- |

(20)

Komisjon saatis küsimustikud India valitsusele, kolmest valimisse kaasatud liidu tootjast koosnevale kontsernile ja kolmele eksportivale tootjale, kes olid esitanud väljavõttelise uuringu küsimustiku vastuse. Samad küsimustikud tehti menetluse algatamise päeval kättesaadavaks ka elektrooniliselt (11).

11

| (21) | Komisjon sai küsimustiku vastused kolmelt liidu tootjalt, India valitsuselt ja ainult ühelt India tootjalt, äriühingult Tata Metaliks Limited (edaspidi „TML“). Kuigi kaks ülejäänud India tootjat vastasid väljavõttelisele uuringule, ei vastanud nad küsimustikule ega teinud seetõttu uurimises koostööd. |
| --- | --- |

(21)

Komisjon sai küsimustiku vastused kolmelt liidu tootjalt, India valitsuselt ja ainult ühelt India tootjalt, äriühingult Tata Metaliks Limited (edaspidi „TML“). Kuigi kaks ülejäänud India tootjat vastasid väljavõttelisele uuringule, ei vastanud nad küsimustikule ega teinud seetõttu uurimises koostööd.

c)   
  Kontrollimine

Kontrollimine

| (22) | Arvestades COVID-19 puhangut ja paljude kolmandate riikide kehtestatud meetmeid pandeemia leviku tõkestamiseks, ei saanud komisjon teha alusmääruse artikli 26 kohaseid kontrollkäike eksportiva tootja ruumides ja India valitsuse ruumides. Selle asemel ristkontrollis komisjon kaugmeetodil kogu teavet, mida ta pidas vajalikuks otsuste tegemiseks kooskõlas oma teatega COVID-19 puhangu poolt dumpingu- ja subsiidiumivastastele uurimistele avalduva mõju kohta (12). Komisjon kontrollis kaugmeetodil järgmist eksportivat tootjat:






  — | Tata Metaliks Limited. |
| --- | --- | --- |

(22)

Arvestades COVID-19 puhangut ja paljude kolmandate riikide kehtestatud meetmeid pandeemia leviku tõkestamiseks, ei saanud komisjon teha alusmääruse artikli 26 kohaseid kontrollkäike eksportiva tootja ruumides ja India valitsuse ruumides. Selle asemel ristkontrollis komisjon kaugmeetodil kogu teavet, mida ta pidas vajalikuks otsuste tegemiseks kooskõlas oma teatega COVID-19 puhangu poolt dumpingu- ja subsiidiumivastastele uurimistele avalduva mõju kohta (12). Komisjon kontrollis kaugmeetodil järgmist eksportivat tootjat:

12

—

Tata Metaliks Limited.

| (23) | Komisjon kogus ja kontrollis kogu teavet, mida ta pidas uurimise jaoks vajalikuks. Alusmääruse artikli 16 kohased kontrollkäigud tehti järgmiste liidu tootjate ja Itaalias asuva seotud müügiüksuse valdustesse:






  — | Saint-Gobain PAM, Pont-à-Mousson, Prantsusmaa; |
| --- | --- | --- |

(23)

Komisjon kogus ja kontrollis kogu teavet, mida ta pidas uurimise jaoks vajalikuks. Alusmääruse artikli 16 kohased kontrollkäigud tehti järgmiste liidu tootjate ja Itaalias asuva seotud müügiüksuse valdustesse:

—

Saint-Gobain PAM, Pont-à-Mousson, Prantsusmaa;

| — | Saint-Gobain PAM Deutschland GmbH, Saarbrücken, Saksamaa; |
| --- | --- |

—

Saint-Gobain PAM Deutschland GmbH, Saarbrücken, Saksamaa;

| — | Saint-Gobain PAM Italia S.P.A, Milano, Itaalia. |
| --- | --- |

—

Saint-Gobain PAM Italia S.P.A, Milano, Itaalia.

d)   
  Järgnenud menetlus

Järgnenud menetlus

| (24) | 18. märtsil 2022 avalikustas komisjon olulised faktid ja kaalutlused, mille põhjal ta kavatses kehtivad dumpinguvastased tollimaksud säilitada. Kõigile isikutele anti võimalus esitada kindlaksmääratud ajavahemiku jooksul nende avaldatud faktide ja kaalutluste kohta märkusi. |
| --- | --- |

(24)

18. märtsil 2022 avalikustas komisjon olulised faktid ja kaalutlused, mille põhjal ta kavatses kehtivad dumpinguvastased tollimaksud säilitada. Kõigile isikutele anti võimalus esitada kindlaksmääratud ajavahemiku jooksul nende avaldatud faktide ja kaalutluste kohta märkusi.

| (25) | Tähtaja jooksul esitas märkused ainult Tata Metaliks Limited. Komisjon kaalus äriühingu Tata Metaliks Limited märkusi ja võttis neid asjakohasel juhul arvesse. Oma märkused esitas ka India valitsus, kuid tegi seda rohkem kui kümme päeva pärast märkuste esitamise tähtaja möödumist. |
| --- | --- |

(25)

Tähtaja jooksul esitas märkused ainult Tata Metaliks Limited. Komisjon kaalus äriühingu Tata Metaliks Limited märkusi ja võttis neid asjakohasel juhul arvesse. Oma märkused esitas ka India valitsus, kuid tegi seda rohkem kui kümme päeva pärast märkuste esitamise tähtaja möödumist.

| (26) | Selleks et viia uurimine lõpule kohustuslike tähtaegade jooksul, on algatamisteate punktis 7 sätestatud, et komisjon ei aktsepteeri teavet, mille huvitatud isikud esitavad pärast tähtaega, mis on ette nähtud märkuste esitamiseks lõplike järelduste avalikustamise kohta. Seega ei saanud komisjon India valitsuse märkusi arvesse võtta. Siiski märkis komisjon, et India valitsuse esitatud teabes ei toodud esile uusi elemente, mida komisjon ei oleks uurimise käigus juba kaalunud. Ükski isik ärakuulamist ei taotlenud. |
| --- | --- |

(26)

Selleks et viia uurimine lõpule kohustuslike tähtaegade jooksul, on algatamisteate punktis 7 sätestatud, et komisjon ei aktsepteeri teavet, mille huvitatud isikud esitavad pärast tähtaega, mis on ette nähtud märkuste esitamiseks lõplike järelduste avalikustamise kohta. Seega ei saanud komisjon India valitsuse märkusi arvesse võtta. Siiski märkis komisjon, et India valitsuse esitatud teabes ei toodud esile uusi elemente, mida komisjon ei oleks uurimise käigus juba kaalunud. Ükski isik ärakuulamist ei taotlenud.

1.6.   Uurimise algatamise kohta esitatud märkused

Uurimise algatamise kohta esitatud märkused

| (27) | Uurimise algatamise kohta esitasid märkusi üks kasutaja, st Hydro Mat Benelux, ja üks eksportiv tootja, st Tata Metaliks Limited. |
| --- | --- |

(27)

Uurimise algatamise kohta esitasid märkusi üks kasutaja, st Hydro Mat Benelux, ja üks eksportiv tootja, st Tata Metaliks Limited.

| (28) | Komisjon märkis, et Tata Metaliks Limited esitas oma märkused uurimise algatamise kohta 17. veebruaril 2022 ehk rohkem kui üheksa kuud pärast algatamisteate punktis 5.2 kindlaks määratud tähtaega, st 37 päeva jooksul pärast algatamisteate avaldamise kuupäeva. Seetõttu ei võtnud komisjon seda teavet arvesse. |
| --- | --- |

(28)

Komisjon märkis, et Tata Metaliks Limited esitas oma märkused uurimise algatamise kohta 17. veebruaril 2022 ehk rohkem kui üheksa kuud pärast algatamisteate punktis 5.2 kindlaks määratud tähtaega, st 37 päeva jooksul pärast algatamisteate avaldamise kuupäeva. Seetõttu ei võtnud komisjon seda teavet arvesse.

| (29) | Komisjon märkis, et kuigi Hydro Mat Benelux esitas märkused uurimise algatamise kohta, ei teinud ta uurimises täielikku koostööd. Eelkõige ei täitnud äriühing kasutajatele mõeldud küsimustikku, mida oleks saanud kasutada mõne allpool loetletud väite, st näiteks eksportivate tootjate müügihindade või riigihangetega seotud dokumentide ristkontrolliks. |
| --- | --- |

(29)

Komisjon märkis, et kuigi Hydro Mat Benelux esitas märkused uurimise algatamise kohta, ei teinud ta uurimises täielikku koostööd. Eelkõige ei täitnud äriühing kasutajatele mõeldud küsimustikku, mida oleks saanud kasutada mõne allpool loetletud väite, st näiteks eksportivate tootjate müügihindade või riigihangetega seotud dokumentide ristkontrolliks.

| (30) | Esiteks väitis Hydro Mat Benelux, et menetlus tuleks lõpetada, kuna taotlust ei esitatud kolme kuu jooksul enne aegumise kuupäeva, mis on märgitud teates eelseisva aegumise kohta (13). |
| --- | --- |

(30)

Esiteks väitis Hydro Mat Benelux, et menetlus tuleks lõpetada, kuna taotlust ei esitatud kolme kuu jooksul enne aegumise kuupäeva, mis on märgitud teates eelseisva aegumise kohta (13).

13

| (31) | Komisjon selgitas, et algatamisteates nimetatud esitamise kuupäev ei vasta taotluse esitamise kuupäevale. Nagu nähtub läbivaatamistaotluse avatud versioonist, mis on kättesaadav mittekonfidentsiaalses toimikus alates 17. märtsist 2021 ja on juurdepääsetav kõikidele huvitatud isikutele, esitati taotlus nõuetekohaselt 18. detsembril 2020, st alusmääruse artikli 18 lõikes 4 ettenähtud ajal. Seepärast lükati see väide tagasi. |
| --- | --- |

(31)

Komisjon selgitas, et algatamisteates nimetatud esitamise kuupäev ei vasta taotluse esitamise kuupäevale. Nagu nähtub läbivaatamistaotluse avatud versioonist, mis on kättesaadav mittekonfidentsiaalses toimikus alates 17. märtsist 2021 ja on juurdepääsetav kõikidele huvitatud isikutele, esitati taotlus nõuetekohaselt 18. detsembril 2020, st alusmääruse artikli 18 lõikes 4 ettenähtud ajal. Seepärast lükati see väide tagasi.

| (32) | Teiseks väitis Hydro Mat Benelux, et taotlus on ülemäära konfidentsiaalne. Eelkõige asjaolu, et liidu tootmisharu indekseeris kõik oma majanduslikku suutlikkust käsitlevad näitajad. Isik viitas rakendusmäärusele (EL) 2020/1336, kus komisjon avalikustas ühe liidu tootja mikromajanduslikud andmed (14). |
| --- | --- |

(32)

Teiseks väitis Hydro Mat Benelux, et taotlus on ülemäära konfidentsiaalne. Eelkõige asjaolu, et liidu tootmisharu indekseeris kõik oma majanduslikku suutlikkust käsitlevad näitajad. Isik viitas rakendusmäärusele (EL) 2020/1336, kus komisjon avalikustas ühe liidu tootja mikromajanduslikud andmed (14).

14

| (33) | Komisjon märkis, et rakendusmääruses (EL) 2020/1336 esitati kõik mikromajanduslikud näitajad (müügihinnad ja -mahud, ühiku tootmiskulu, tööjõukulud, lõppvarud, kasumlikkus jne) vahemike või indeksitena. |
| --- | --- |

(33)

Komisjon märkis, et rakendusmääruses (EL) 2020/1336 esitati kõik mikromajanduslikud näitajad (müügihinnad ja -mahud, ühiku tootmiskulu, tööjõukulud, lõppvarud, kasumlikkus jne) vahemike või indeksitena.

| (34) | Lisaks oli komisjon seisukohal, et aegumise läbivaatamise taotluse versioon, mis tehti toimikus huvitatud isikutele tutvumiseks kättesaadavaks, sisaldas kõiki olulisi tõendeid ja mittekonfidentsiaalseid kokkuvõtteid konfidentsiaalsena tähistatud andmetest, et huvitatud isikutel oleks võimalik esitada sisulisi märkusi ja kasutada kogu menetluse jooksul oma kaitseõigust. |
| --- | --- |

(34)

Lisaks oli komisjon seisukohal, et aegumise läbivaatamise taotluse versioon, mis tehti toimikus huvitatud isikutele tutvumiseks kättesaadavaks, sisaldas kõiki olulisi tõendeid ja mittekonfidentsiaalseid kokkuvõtteid konfidentsiaalsena tähistatud andmetest, et huvitatud isikutel oleks võimalik esitada sisulisi märkusi ja kasutada kogu menetluse jooksul oma kaitseõigust.

| (35) | Sellega seoses tuletas komisjon veel meelde seda, et alusmääruse artikkel 29 võimaldab kaitsta konfidentsiaalset teavet juhul, kui teabe avalikustamine annaks konkurendile märkimisväärse eelise või kui sellel oleks oluliselt kahjustav mõju teabe andjale või isikule, kellelt ta kõnealuse teabe sai. Seega lükati need väited tagasi. |
| --- | --- |

(35)

Sellega seoses tuletas komisjon veel meelde seda, et alusmääruse artikkel 29 võimaldab kaitsta konfidentsiaalset teavet juhul, kui teabe avalikustamine annaks konkurendile märkimisväärse eelise või kui sellel oleks oluliselt kahjustav mõju teabe andjale või isikule, kellelt ta kõnealuse teabe sai. Seega lükati need väited tagasi.

| (36) | Kolmandaks väitis Hydro Mat Benelux, et 2020. aasta esimene pool ei kajasta tavalisi majandusolusid, ja leidis, et see periood ei ole tüüpiline, et anda selle põhjal tulevikku vaatav hinnang arutluse all olevate meetmete aegumise tagajärgede kohta. Hydro Mat Benelux väitis, et liidu tootmisharu negatiivsed tulemused 2020. aasta esimesel poolel olid tingitud COVID-19 põhjustatud negatiivsest majandusmõjust ja tooraine kallinemisest maailmaturgudel, mida ei saanud üle kanda tootmisahela järgmise etapi tarbijatele. Lisaks väitis ta, et aastatel 2017–2019 ei osutanud peamised näitajad haavatavusele, vaid pigem liidu tootmisharu heale tervisele, eriti kui analüüsida toodangut, tootmisvõimsust, varusid, investeeringuid, müügihindu ja kasumlikkust. |
| --- | --- |

(36)

Kolmandaks väitis Hydro Mat Benelux, et 2020. aasta esimene pool ei kajasta tavalisi majandusolusid, ja leidis, et see periood ei ole tüüpiline, et anda selle põhjal tulevikku vaatav hinnang arutluse all olevate meetmete aegumise tagajärgede kohta. Hydro Mat Benelux väitis, et liidu tootmisharu negatiivsed tulemused 2020. aasta esimesel poolel olid tingitud COVID-19 põhjustatud negatiivsest majandusmõjust ja tooraine kallinemisest maailmaturgudel, mida ei saanud üle kanda tootmisahela järgmise etapi tarbijatele. Lisaks väitis ta, et aastatel 2017–2019 ei osutanud peamised näitajad haavatavusele, vaid pigem liidu tootmisharu heale tervisele, eriti kui analüüsida toodangut, tootmisvõimsust, varusid, investeeringuid, müügihindu ja kasumlikkust.

| (37) | Komisjon tuletas meelde, et alusmääruse artiklis 18 on sätestatud nõue, et aegumise läbivaatamise taotlus peab sisaldama piisavalt tõendeid selle kohta, et meetmete kehtivuse lõppemisega võib tõenäoliselt kaasneda kahju jätkumine või kordumine. Praegusel juhul hõlmas aegumise läbivaatamise taotluses esitatud kahju erianalüüs tõendeid, mis osutavad märkimisväärsele India impordi liidu turule tungimisele hindadega, mis löövad liidu tootmisharu hindu olulisel määral alla ja on turuhinnast tunduvalt madalamad. Seega leidis komisjon, et aegumise läbivaatamise taotlus sisaldas kahju jätkumise kohta piisavalt tõendeid, ja lükkas väite tagasi. |
| --- | --- |

(37)

Komisjon tuletas meelde, et alusmääruse artiklis 18 on sätestatud nõue, et aegumise läbivaatamise taotlus peab sisaldama piisavalt tõendeid selle kohta, et meetmete kehtivuse lõppemisega võib tõenäoliselt kaasneda kahju jätkumine või kordumine. Praegusel juhul hõlmas aegumise läbivaatamise taotluses esitatud kahju erianalüüs tõendeid, mis osutavad märkimisväärsele India impordi liidu turule tungimisele hindadega, mis löövad liidu tootmisharu hindu olulisel määral alla ja on turuhinnast tunduvalt madalamad. Seega leidis komisjon, et aegumise läbivaatamise taotlus sisaldas kahju jätkumise kohta piisavalt tõendeid, ja lükkas väite tagasi.

| (38) | Neljandaks analüüsis Hydro Mat Benelux aastaid 2017–2020 ja väitis, et kättesaadavad impordiandmed ei toeta väidet kahju kordumise tõenäosuse kohta. Lisaks väitis Hydro Mat Benelux, et taotluse esitajate arvutatud India ekspordihinnad, hinna allalöömise ja turuhinnast madalama hinnaga müügi marginaalid ei ole usaldusväärsed, kuna ekspordihinnad peegeldavad seotud isikute, st India tootjate ja nendega seotud tütarettevõtjate vahelisi siirdehindu. Kõigele lisaks väitis Hydro Mat Benelux, et India tootjad on oma tootmisvõimsust suurendanud, et tulla toime India kasvava siseturuga, ja et peamised India eksportivad tootjad ei kavatse oma tootmisvõimsust suurendada. |
| --- | --- |

(38)

Neljandaks analüüsis Hydro Mat Benelux aastaid 2017–2020 ja väitis, et kättesaadavad impordiandmed ei toeta väidet kahju kordumise tõenäosuse kohta. Lisaks väitis Hydro Mat Benelux, et taotluse esitajate arvutatud India ekspordihinnad, hinna allalöömise ja turuhinnast madalama hinnaga müügi marginaalid ei ole usaldusväärsed, kuna ekspordihinnad peegeldavad seotud isikute, st India tootjate ja nendega seotud tütarettevõtjate vahelisi siirdehindu. Kõigele lisaks väitis Hydro Mat Benelux, et India tootjad on oma tootmisvõimsust suurendanud, et tulla toime India kasvava siseturuga, ja et peamised India eksportivad tootjad ei kavatse oma tootmisvõimsust suurendada.

| (39) | Komisjon leidis, et mitte ükski väide ei lükanud ümber järeldust, et tasakaalustusmeetmete läbivaatamisega seotud uurimise algatamiseks on olemas piisavad tõendid. Aegumise läbivaatamise taotlus sisaldas piisavalt tõendeid selle kohta, et subsideeritud import avaldas liidu tootmisharule olulist kahjustavat mõju. Peamine on see, et taotluse esitajad esitasid hinna allalöömise arvutused nii liidu piiri tasandil kui ka kliendi valdustesse tarnimise tasandil, mis näitavad, et hinna allalöömine oli vähemalt 14,9 %. Aegumise läbivaatamise taotluses esitatud kahju erianalüüs näitas India impordi suuremat tungimist liidu turule (nii absoluut- kui ka suhtarvudes) hindadega, mis lõid liidu tootmisharu hinnad olulisel määral alla. See näib olevat tekitanud liidu tootmisharule kahju, mis avaldub näiteks müügi ja turuosa kahanemises ja finantstulemuste halvenemises. Seepärast lükati see väide tagasi. |
| --- | --- |

(39)

Komisjon leidis, et mitte ükski väide ei lükanud ümber järeldust, et tasakaalustusmeetmete läbivaatamisega seotud uurimise algatamiseks on olemas piisavad tõendid. Aegumise läbivaatamise taotlus sisaldas piisavalt tõendeid selle kohta, et subsideeritud import avaldas liidu tootmisharule olulist kahjustavat mõju. Peamine on see, et taotluse esitajad esitasid hinna allalöömise arvutused nii liidu piiri tasandil kui ka kliendi valdustesse tarnimise tasandil, mis näitavad, et hinna allalöömine oli vähemalt 14,9 %. Aegumise läbivaatamise taotluses esitatud kahju erianalüüs näitas India impordi suuremat tungimist liidu turule (nii absoluut- kui ka suhtarvudes) hindadega, mis lõid liidu tootmisharu hinnad olulisel määral alla. See näib olevat tekitanud liidu tootmisharule kahju, mis avaldub näiteks müügi ja turuosa kahanemises ja finantstulemuste halvenemises. Seepärast lükati see väide tagasi.

| (40) | Väite kohta, et India suurenenud toodang suunatakse üksnes India turule, ei esitanud Hydro Mat Benelux ühtegi tõendit. Seega lükati see väide tagasi. |
| --- | --- |

(40)

Väite kohta, et India suurenenud toodang suunatakse üksnes India turule, ei esitanud Hydro Mat Benelux ühtegi tõendit. Seega lükati see väide tagasi.

| (41) | Viiendaks väitis Hydro Mat Benelux, et üldised konkurentsivõimega seotud probleemid ei tohiks olla argument kahju jätkumise või kordumise kindlakstegemisel. Hydro Mat Benelux loetles erinevaid elemente, näiteks asjaolu, et liidu tarbimine vähenes pärast euroala kriisi koos avaliku sektori kulutuste vähendamisega, mis avaldas seega negatiivset mõju liidu tootmisharu konkurentsivõimele, plasttorude konkurents, raskused tööjõu ligimeelitamisel, turgu valitseva seisundi säilitamine, odavama Hiina impordi surve pakkumismenetlusele. |
| --- | --- |

(41)

Viiendaks väitis Hydro Mat Benelux, et üldised konkurentsivõimega seotud probleemid ei tohiks olla argument kahju jätkumise või kordumise kindlakstegemisel. Hydro Mat Benelux loetles erinevaid elemente, näiteks asjaolu, et liidu tarbimine vähenes pärast euroala kriisi koos avaliku sektori kulutuste vähendamisega, mis avaldas seega negatiivset mõju liidu tootmisharu konkurentsivõimele, plasttorude konkurents, raskused tööjõu ligimeelitamisel, turgu valitseva seisundi säilitamine, odavama Hiina impordi surve pakkumismenetlusele.

| (42) | Seda väidet on käsitletud allpool põhjenduses 256. |
| --- | --- |

(42)

Seda väidet on käsitletud allpool põhjenduses 256.

| (43) | Pärast järelduste avalikustamist väitis Tata Metaliks Limited, et läbivaatamistaotluses esitatud andmed liidu tootmisharu andmete ja impordi kohta hõlmasid ajavahemikku 2019. aasta juulist kuni 2020. aasta juunini. Algatamisteates määrati aga läbivaatamisega seotud uurimisperioodiks 2020. aasta jaanuar kuni 2020. aasta detsember. Äriühingu arvates oleksid taotluse esitajad pidanud aegumise läbivaatamise taotlust ajakohastama, võttes aluseks algatamisteates määratletud läbivaatamisega seotud uurimisperioodi, ning need andmed oleks tulnud osalistele kättesaadavaks teha. Kuna komisjon sellist ajakohastatud läbivaatamistaotlust isikutele ei edastanud, rikkus komisjon äriühingu arvates WTO subsiidiumide ja tasakaalustusmeetmete lepingu artiklit 12.1.2 ja artiklit 12.1.3. |
| --- | --- |

(43)

Pärast järelduste avalikustamist väitis Tata Metaliks Limited, et läbivaatamistaotluses esitatud andmed liidu tootmisharu andmete ja impordi kohta hõlmasid ajavahemikku 2019. aasta juulist kuni 2020. aasta juunini. Algatamisteates määrati aga läbivaatamisega seotud uurimisperioodiks 2020. aasta jaanuar kuni 2020. aasta detsember. Äriühingu arvates oleksid taotluse esitajad pidanud aegumise läbivaatamise taotlust ajakohastama, võttes aluseks algatamisteates määratletud läbivaatamisega seotud uurimisperioodi, ning need andmed oleks tulnud osalistele kättesaadavaks teha. Kuna komisjon sellist ajakohastatud läbivaatamistaotlust isikutele ei edastanud, rikkus komisjon äriühingu arvates WTO subsiidiumide ja tasakaalustusmeetmete lepingu artiklit 12.1.2 ja artiklit 12.1.3.

| (44) | Esiteks on komisjoni üldine tava teha oma järeldused kõige uuemate kättesaadavate andmete põhjal. Sellised andmed ei pruugi tingimata vastata aegumise läbivaatamise taotluses määratletud ajavahemikule, sest võib juhtuda, et need andmed ei ole läbivaatamistaotluse esitamise ajal kättesaadavad. WTO subsiidiumide ja tasakaalustusmeetmete leping ei sisalda sätet, mis kohustaks komisjoni võtma oma järelduste aluseks sama perioodi, mis on määratletud aegumise läbivaatamise taotluses. Teiseks oli kõikidel isikutel võimalus esitada uurimise ajal märkusi algatamisteates määratletud läbivaatamisega seotud uurimisperioodi käsitlevate järelduste ja tõendite kohta. Seetõttu leidis komisjon, et ta ei rikkunud ühtegi menetlusõigust ega WTO subsiidiumide ja tasakaalustusmeetmete lepingut, ning lükkas väite tagasi. |
| --- | --- |

(44)

Esiteks on komisjoni üldine tava teha oma järeldused kõige uuemate kättesaadavate andmete põhjal. Sellised andmed ei pruugi tingimata vastata aegumise läbivaatamise taotluses määratletud ajavahemikule, sest võib juhtuda, et need andmed ei ole läbivaatamistaotluse esitamise ajal kättesaadavad. WTO subsiidiumide ja tasakaalustusmeetmete leping ei sisalda sätet, mis kohustaks komisjoni võtma oma järelduste aluseks sama perioodi, mis on määratletud aegumise läbivaatamise taotluses. Teiseks oli kõikidel isikutel võimalus esitada uurimise ajal märkusi algatamisteates määratletud läbivaatamisega seotud uurimisperioodi käsitlevate järelduste ja tõendite kohta. Seetõttu leidis komisjon, et ta ei rikkunud ühtegi menetlusõigust ega WTO subsiidiumide ja tasakaalustusmeetmete lepingut, ning lükkas väite tagasi.

| (45) | Tata Metaliks Limited viitas ka asjaolule, et komisjon lükkas tema algatamise kohta esitatud märkused tagasi, kuna need laekusid pärast algatamisteates sätestatud tähtaega (vt põhjendus 28). Tema arvates kehtib tähtaeg alles pärast seda, kui taotluse esitajad on saanud kätte algatamisteates määratletud läbivaatamisega seotud uurimisperioodi käsitlevad muudetud andmed. Ka väitis Tata Metaliks Limited, et „loomuliku õigluse väljakujunenud põhimõte“ ja „kõikide jurisdiktsioonide väljakujunenud õiguslik seisukoht“ on, et õigusküsimusi käsitlevaid avaldusi saab esitada ka pärast tähtaja möödumist. |
| --- | --- |

(45)

Tata Metaliks Limited viitas ka asjaolule, et komisjon lükkas tema algatamise kohta esitatud märkused tagasi, kuna need laekusid pärast algatamisteates sätestatud tähtaega (vt põhjendus 28). Tema arvates kehtib tähtaeg alles pärast seda, kui taotluse esitajad on saanud kätte algatamisteates määratletud läbivaatamisega seotud uurimisperioodi käsitlevad muudetud andmed. Ka väitis Tata Metaliks Limited, et „loomuliku õigluse väljakujunenud põhimõte“ ja „kõikide jurisdiktsioonide väljakujunenud õiguslik seisukoht“ on, et õigusküsimusi käsitlevaid avaldusi saab esitada ka pärast tähtaja möödumist.

| (46) | Nagu on selgitatud põhjenduses 44, oli läbivaatamisega seotud uurimisperiood seotud kõige viimase perioodiga, mille kohta olid andmed kättesaadavad, ja mitte alati ei vasta see periood läbivaatamistaotluse esialgsele hinnangule. Lisaks oli algatamisteates märgitud tähtaeg sõnaselgelt seotud teate avaldamise kuupäevaga, mitte ühegi muu kuupäevaga, näiteks isiku poolt teabe esitamise kuupäevaga. Algatamisteates määratud tähtaja puhul ei tehta vahet õigus- ja faktiküsimuste vahel ning tähtaeg käib võrdselt mõlemat liiki küsimuste kohta. Seega lükkas komisjon selle väite tagasi. |
| --- | --- |

(46)

Nagu on selgitatud põhjenduses 44, oli läbivaatamisega seotud uurimisperiood seotud kõige viimase perioodiga, mille kohta olid andmed kättesaadavad, ja mitte alati ei vasta see periood läbivaatamistaotluse esialgsele hinnangule. Lisaks oli algatamisteates märgitud tähtaeg sõnaselgelt seotud teate avaldamise kuupäevaga, mitte ühegi muu kuupäevaga, näiteks isiku poolt teabe esitamise kuupäevaga. Algatamisteates määratud tähtaja puhul ei tehta vahet õigus- ja faktiküsimuste vahel ning tähtaeg käib võrdselt mõlemat liiki küsimuste kohta. Seega lükkas komisjon selle väite tagasi.

2.   ASJAOMANE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE

ASJAOMANE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE

2.1.   Asjaomane toode

Asjaomane toode

| (47) | Asjaomane toode on sama kui esialgses uurimises, nimelt Indiast pärit keragrafiitmalmist (kõrgtugevast malmist) torud (edaspidi „keragrafiitmalmist torud“), välja arvatud keragrafiitmalmist torud, millel puudub sisemine ja väline kattekiht (edaspidi „katmata torud“), mis kuuluvad CN-koodide ex 7303 00 10 (TARICi kood 7303001010) ja ex 7303 00 90 (TARICi kood 7303009010) alla (edaspidi „asjaomane toode“). |
| --- | --- |

(47)

Asjaomane toode on sama kui esialgses uurimises, nimelt Indiast pärit keragrafiitmalmist (kõrgtugevast malmist) torud (edaspidi „keragrafiitmalmist torud“), välja arvatud keragrafiitmalmist torud, millel puudub sisemine ja väline kattekiht (edaspidi „katmata torud“), mis kuuluvad CN-koodide ex 7303 00 10 (TARICi kood 7303001010) ja ex 7303 00 90 (TARICi kood 7303009010) alla (edaspidi „asjaomane toode“).

| (48) | Keragrafiitmalmist torusid kasutatakse joogiveega varustamiseks, reovee käitlemiseks ning põllumajandusmaa niisutamiseks. Keragrafiitmalmist torudes liigub vesi tänu survele või lihtsalt gravitatsioonile. Torud jäävad vahemikku 60 mm kuni 2 000 mm ja on 5,5, 6,7 või 8 meetrit pikad. Torude sisepind on üldjuhul kaetud tsemendi või muude materjalidega ning välispind tsingi, värvi või lindist mähisega. Peamised lõppkasutajad on kommunaalettevõtted. |
| --- | --- |

(48)

Keragrafiitmalmist torusid kasutatakse joogiveega varustamiseks, reovee käitlemiseks ning põllumajandusmaa niisutamiseks. Keragrafiitmalmist torudes liigub vesi tänu survele või lihtsalt gravitatsioonile. Torud jäävad vahemikku 60 mm kuni 2 000 mm ja on 5,5, 6,7 või 8 meetrit pikad. Torude sisepind on üldjuhul kaetud tsemendi või muude materjalidega ning välispind tsingi, värvi või lindist mähisega. Peamised lõppkasutajad on kommunaalettevõtted.

2.2.   Samasugune toode

Samasugune toode

| (49) | Käesolevas aegumise läbivaatamisega seotud uurimises leidis kinnitust esialgses uurimises kindlaks tehtu, et järgmistel toodetel on samad füüsikalised, keemilised ja tehnilised põhiomadused ning sama põhiline kasutusotstarve:






  — | asjaomane toode, |
| --- | --- | --- |

(49)

Käesolevas aegumise läbivaatamisega seotud uurimises leidis kinnitust esialgses uurimises kindlaks tehtu, et järgmistel toodetel on samad füüsikalised, keemilised ja tehnilised põhiomadused ning sama põhiline kasutusotstarve:

—

asjaomane toode,

| — | toode, mida toodetakse ja müüakse asjaomase riigi siseturul, ning |
| --- | --- |

—

toode, mida toodetakse ja müüakse asjaomase riigi siseturul, ning

| — | toode, mida liidu tootmisharu toodab ja müüb liidu turul. |
| --- | --- |

—

toode, mida liidu tootmisharu toodab ja müüb liidu turul.

| (50) | Neid tooteid käsitatakse seepärast samasuguste toodetena alusmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses. |
| --- | --- |

(50)

Neid tooteid käsitatakse seepärast samasuguste toodetena alusmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses.

3.   SUBSIDEERIMISE JÄTKUMISE VÕI KORDUMISE TÕENÄOSUS

SUBSIDEERIMISE JÄTKUMISE VÕI KORDUMISE TÕENÄOSUS

| (51) | Vastavalt alusmääruse artiklile 18 ja algatamisteates märgitule uuris komisjon, kas kehtivate meetmete aegumisega kaasneks tõenäoliselt subsideerimise jätkumine või kordumine. |
| --- | --- |

(51)

Vastavalt alusmääruse artiklile 18 ja algatamisteates märgitule uuris komisjon, kas kehtivate meetmete aegumisega kaasneks tõenäoliselt subsideerimise jätkumine või kordumine.

3.1.   Impordi areng pärast meetmete kehtestamist

Impordi areng pärast meetmete kehtestamist

| (52) | Esialgsel uurimisperioodil (15) eksportis India liitu [80 000–100 000] tonni asjaomast toodet (aluseks võetud ELi 27 liikmesriigi andmed) (16). Pärast lõplike meetmete kehtestamist 2016. aasta märtsis vähenes import aastatel 2016–2018 ja selle aastane maht kõikus 38 000–55 000 tonni vahemikus. 2019. aastal suurenes import Indiast taas [64 000–75 000] tonnini. |
| --- | --- |

(52)

Esialgsel uurimisperioodil (15) eksportis India liitu [80 000–100 000] tonni asjaomast toodet (aluseks võetud ELi 27 liikmesriigi andmed) (16). Pärast lõplike meetmete kehtestamist 2016. aasta märtsis vähenes import aastatel 2016–2018 ja selle aastane maht kõikus 38 000–55 000 tonni vahemikus. 2019. aastal suurenes import Indiast taas [64 000–75 000] tonnini.

15

16

| (53) | Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil vähenes asjaomase toote import [44 000–52 000] tonnini. Pärast läbivaatamisega seotud uurimisperioodi suurenes import 2021. aastal taas 2019. aasta tasemeni. |
| --- | --- |

(53)

Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil vähenes asjaomase toote import [44 000–52 000] tonnini. Pärast läbivaatamisega seotud uurimisperioodi suurenes import 2021. aastal taas 2019. aasta tasemeni.

| (54) | Üldiselt püsis asjaomase toote import Indiast läbivaatamisega seotud uurimisperioodil olulisel tasemel ja selle osakaal liidu turul oli ligikaudu [10–14] % võrreldes [15–20] % turuosaga, mis oli India impordil esialgsel uurimisperioodil. |
| --- | --- |

(54)

Üldiselt püsis asjaomase toote import Indiast läbivaatamisega seotud uurimisperioodil olulisel tasemel ja selle osakaal liidu turul oli ligikaudu [10–14] % võrreldes [15–20] % turuosaga, mis oli India impordil esialgsel uurimisperioodil.

3.2.   Järelduste alus

Järelduste alus

| (55) | Uurimises tegi koostööd ainult üks äriühing, Tata Metaliks Limited (vt punkt 1.5). Äriühing osales kolmes esialgse uurimise tulemusena tasakaalustatud ekspordikavas, peamiselt oma ekspordiga kolmandatesse riikidesse. Siiski müüs äriühing läbivaatamisega seotud uurimisperioodil suurema osa oma toodangust siseturul (17). India eksportivad tootjad, kes eksportisid liitu märkimisväärsetes kogustes, koostööd ei teinud. Seetõttu otsustas komisjon, et ei piirdu India keragrafiitmalmist torude eksportivate tootjate subsideerimise taseme kindlaksmääramisel äriühingu Tata Metaliks Limited esitatud teabega, vaid toetub selle asemel kasutada olevatele faktidele kooskõlas alusmääruse artikliga 28. |
| --- | --- |

(55)

Uurimises tegi koostööd ainult üks äriühing, Tata Metaliks Limited (vt punkt 1.5). Äriühing osales kolmes esialgse uurimise tulemusena tasakaalustatud ekspordikavas, peamiselt oma ekspordiga kolmandatesse riikidesse. Siiski müüs äriühing läbivaatamisega seotud uurimisperioodil suurema osa oma toodangust siseturul (17). India eksportivad tootjad, kes eksportisid liitu märkimisväärsetes kogustes, koostööd ei teinud. Seetõttu otsustas komisjon, et ei piirdu India keragrafiitmalmist torude eksportivate tootjate subsideerimise taseme kindlaksmääramisel äriühingu Tata Metaliks Limited esitatud teabega, vaid toetub selle asemel kasutada olevatele faktidele kooskõlas alusmääruse artikliga 28.

17

| (56) | Eespool öeldut arvestades kasutas komisjon oma analüüsis kõiki talle kättesaadavaid fakte, eelkõige järgmisi:






  — | alusmääruse artikli 28 kohane taotlus aegumise läbivaatamise algatamiseks; |
| --- | --- | --- |

(56)

Eespool öeldut arvestades kasutas komisjon oma analüüsis kõiki talle kättesaadavaid fakte, eelkõige järgmisi:

—

alusmääruse artikli 28 kohane taotlus aegumise läbivaatamise algatamiseks;

| — | esialgse uurimise tulemused; |
| --- | --- |

—

esialgse uurimise tulemused;

| — | India valitsuse esitatud teave; |
| --- | --- |

—

India valitsuse esitatud teave;

| — | äriühingu Tata Metaliks Limited esitatud teave; |
| --- | --- |

—

äriühingu Tata Metaliks Limited esitatud teave;

| — | komisjoni rakendusmääruses (EL) 2022/433 esitatud järeldused (18). |
| --- | --- |

—

komisjoni rakendusmääruses (EL) 2022/433 esitatud järeldused (18).

18

3.3.   Käesoleva uurimise käigus uuritud subsideerimiskavad

Käesoleva uurimise käigus uuritud subsideerimiskavad

| (57) | Komisjon uuris subsideerimise jätkumist, analüüsides, kas India keragrafiitmalmist torude tööstus saab jätkuvalt kasu subsiidiumidest, mida esialgse uurimise tulemusena tasakaalustati. Lõppenud subsideerimiskavade puhul uuris komisjon ka seda, kas need kavad on asendatud muude sarnaste kavadega ja kas on loodud uusi kavu. |
| --- | --- |

(57)

Komisjon uuris subsideerimise jätkumist, analüüsides, kas India keragrafiitmalmist torude tööstus saab jätkuvalt kasu subsiidiumidest, mida esialgse uurimise tulemusena tasakaalustati. Lõppenud subsideerimiskavade puhul uuris komisjon ka seda, kas need kavad on asendatud muude sarnaste kavadega ja kas on loodud uusi kavu.

| (58) | Komisjon otsustas, et arvestades selles jaos esitatud tõendeid, mis kinnitavad subsideerimise jätkumist esialgse uurimise tulemusena tasakaalustatud subsiidiumide osas, puudub vajadus uurida kõiki muid subsiidiume, mis taotluse esitajate väitel olemas on. Kui komisjon teeb kindlaks, et alusmääruse artikli 18 kohaselt on tõendeid sellise subsideerimise jätkumise kohta, mis ületab miinimumtaset, ei ole aegumise läbivaatamise käigus vaja välja selgitada subsideerimise täpset summat. |
| --- | --- |

(58)

Komisjon otsustas, et arvestades selles jaos esitatud tõendeid, mis kinnitavad subsideerimise jätkumist esialgse uurimise tulemusena tasakaalustatud subsiidiumide osas, puudub vajadus uurida kõiki muid subsiidiume, mis taotluse esitajate väitel olemas on. Kui komisjon teeb kindlaks, et alusmääruse artikli 18 kohaselt on tõendeid sellise subsideerimise jätkumise kohta, mis ületab miinimumtaset, ei ole aegumise läbivaatamise käigus vaja välja selgitada subsideerimise täpset summat.

| (59) | Esialgse uurimise käigus tasakaalustas komisjon järgmisi kavu:






  1) | valitsuse loobumine tavaliselt laekuvatest tuludest või nende sisse nõudmata jätmine:






  — | tollimaksuvabastuse ja -vähenduse kavad






  a) | sihttoodete kava, mis asendati aastatel 2015–2020 Indiast kaupade eksportimise kavaga; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

(59)

Esialgse uurimise käigus tasakaalustas komisjon järgmisi kavu:

1)

valitsuse loobumine tavaliselt laekuvatest tuludest või nende sisse nõudmata jätmine:

—

tollimaksuvabastuse ja -vähenduse kavad

a)

sihttoodete kava, mis asendati aastatel 2015–2020 Indiast kaupade eksportimise kavaga;

| b) | kapitalikaupade ekspordisoodustuste kava, |
| --- | --- |

b)

kapitalikaupade ekspordisoodustuste kava,

| c) | tollimaksu tagastamise kava; |
| --- | --- |

c)

tollimaksu tagastamise kava;

| 2) | tegelikust maksumusest väiksema tasu eest pakutavad riiklikud kaubatarned või teenused;






  — | rauamaagi pakkumine tegelikust maksumusest väiksema tasu eest. |
| --- | --- | --- |

2)

tegelikust maksumusest väiksema tasu eest pakutavad riiklikud kaubatarned või teenused;

—

rauamaagi pakkumine tegelikust maksumusest väiksema tasu eest.

3.3.1.   Sihttoodete kava, mis asendati aastatel 2015–2020 Indiast kaupade eksportimise kavaga

Sihttoodete kava, mis asendati aastatel 2015–2020 Indiast kaupade eksportimise kavaga

3.3.1.1.   Esialgse uurimise tulemused

| (60) | Komisjon jõudis esialgse uurimise käigus järeldusele, et esialgsel uurimisperioodil kehtinud sihttoodete kavas olid ette nähtud subsiidiumid alusmääruse artikli 3 lõike 1 alapunkti a alapunkti ii tähenduses. Kõnealune kava põhines väliskaubanduspoliitika kaval aastateks 2009–2014. |
| --- | --- |

(60)

Komisjon jõudis esialgse uurimise käigus järeldusele, et esialgsel uurimisperioodil kehtinud sihttoodete kavas olid ette nähtud subsiidiumid alusmääruse artikli 3 lõike 1 alapunkti a alapunkti ii tähenduses. Kõnealune kava põhines väliskaubanduspoliitika kaval aastateks 2009–2014.

| (61) | Esialgse uurimise käigus kindlaksmääratud sihttoodete kava kohased subsiidiumimäärad jäid vahemikku 3,11 %–4,35 %. |
| --- | --- |

(61)

Esialgse uurimise käigus kindlaksmääratud sihttoodete kava kohased subsiidiumimäärad jäid vahemikku 3,11 %–4,35 %.

| (62) | Pärast esialgset uurimisperioodi kava siiski lõpetati ja asendati uue kavaga, nimelt „Indiast kaupade eksportimise kavaga“. Indiast kaupade eksportimise kavaga asendati mitu juba olemas olnud kava, sealhulgas sihttoodete kava. Indiast kaupade eksportimise kavas nähti ette sarnased tingimused nagu esialgse uurimise tulemusena tasakaalustatud sihttoodete kavas. Seetõttu leidis komisjon esialgses uurimises, et sihttoodete kava kohta tehtud järeldused kehtivad ka Indiast kaupade eksportimise kava kohta. |
| --- | --- |

(62)

Pärast esialgset uurimisperioodi kava siiski lõpetati ja asendati uue kavaga, nimelt „Indiast kaupade eksportimise kavaga“. Indiast kaupade eksportimise kavaga asendati mitu juba olemas olnud kava, sealhulgas sihttoodete kava. Indiast kaupade eksportimise kavas nähti ette sarnased tingimused nagu esialgse uurimise tulemusena tasakaalustatud sihttoodete kavas. Seetõttu leidis komisjon esialgses uurimises, et sihttoodete kava kohta tehtud järeldused kehtivad ka Indiast kaupade eksportimise kava kohta.

3.3.1.2.   Subsideerimiskava jätkumine

| (63) | Indiast kaupade eksportimise kava kehtis jätkuvalt ka läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. Kava olemasolu kinnitasid küsimustikule antud vastustes ka India valitsus ning koostööd tegev eksportiv tootja Tata Metaliks Limited, kes samuti kavas osales. |
| --- | --- |

(63)

Indiast kaupade eksportimise kava kehtis jätkuvalt ka läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. Kava olemasolu kinnitasid küsimustikule antud vastustes ka India valitsus ning koostööd tegev eksportiv tootja Tata Metaliks Limited, kes samuti kavas osales.

a)   
  Õiguslik alus

Õiguslik alus

| (64) | Indiast kaupade eksportimise kava põhineb 1992. aasta väliskaubanduse (arendamise ja reguleerimise) seadusel (nr 22, 1992), mis jõustus 7. augustil 1992 (edaspidi „väliskaubanduse seadus“). Väliskaubanduse seadusega lubatakse India valitsusel anda välja teatisi ekspordi- ja impordipoliitika kohta. Kokkuvõte neist on esitatud väliskaubanduspoliitika dokumentides, mida kaubandusministeerium annab tavapäraselt välja iga viie aasta tagant ja ajakohastab regulaarselt. |
| --- | --- |

(64)

Indiast kaupade eksportimise kava põhineb 1992. aasta väliskaubanduse (arendamise ja reguleerimise) seadusel (nr 22, 1992), mis jõustus 7. augustil 1992 (edaspidi „väliskaubanduse seadus“). Väliskaubanduse seadusega lubatakse India valitsusel anda välja teatisi ekspordi- ja impordipoliitika kohta. Kokkuvõte neist on esitatud väliskaubanduspoliitika dokumentides, mida kaubandusministeerium annab tavapäraselt välja iga viie aasta tagant ja ajakohastab regulaarselt.

| (65) | Indiast kaupade eksportimise kava on kirjeldatud viieaastases väliskaubanduspoliitika kavas aastateks 2015–2020 (edaspidi „väliskaubanduspoliitika kava 2015–2020“). Väliskaubanduspoliitika kava 2015–2020 reguleerivaid menetlusi on üksikasjalikumalt kirjeldatud „Menetluste käsiraamatus 2015–2020“. |
| --- | --- |

(65)

Indiast kaupade eksportimise kava on kirjeldatud viieaastases väliskaubanduspoliitika kavas aastateks 2015–2020 (edaspidi „väliskaubanduspoliitika kava 2015–2020“). Väliskaubanduspoliitika kava 2015–2020 reguleerivaid menetlusi on üksikasjalikumalt kirjeldatud „Menetluste käsiraamatus 2015–2020“.

| (66) | Indiast kaupade eksportimise kava üksikasjalik kirjeldus on väliskaubanduspoliitika kava 2015–2020 3. peatükis ja menetluste käsiraamatu 2015–2020 3. peatükis. |
| --- | --- |

(66)

Indiast kaupade eksportimise kava üksikasjalik kirjeldus on väliskaubanduspoliitika kava 2015–2020 3. peatükis ja menetluste käsiraamatu 2015–2020 3. peatükis.

b)   
  Toetusõiguslikkus

Toetusõiguslikkus

| (67) | Selle kava raames on toetusõiguslikud kõik tootvad eksportijad ja vahendavad eksportijad. |
| --- | --- |

(67)

Selle kava raames on toetusõiguslikud kõik tootvad eksportijad ja vahendavad eksportijad.

c)   
  Praktiline rakendamine

Praktiline rakendamine

| (68) | Kriteeriumidele vastav äriühing võib Indiast kaupade eksportimise kava alusel toetust saada, kui ta ekspordib konkreetseid tooteid konkreetsetesse riikidesse, mis on liigitatud rühma A (traditsioonilised turud, sealhulgas kõik liidu liikmesriigid), rühma B (kujunemisjärgus turud ja sihtturud) ning rühma C (muud turud). Igasse rühma kuuluvad riigid ja loetelu toodetest koos vastavate toetusmääradega on kindlaks määratud ajakohastatud menetluste käsiraamatu 3B liites. |
| --- | --- |

(68)

Kriteeriumidele vastav äriühing võib Indiast kaupade eksportimise kava alusel toetust saada, kui ta ekspordib konkreetseid tooteid konkreetsetesse riikidesse, mis on liigitatud rühma A (traditsioonilised turud, sealhulgas kõik liidu liikmesriigid), rühma B (kujunemisjärgus turud ja sihtturud) ning rühma C (muud turud). Igasse rühma kuuluvad riigid ja loetelu toodetest koos vastavate toetusmääradega on kindlaks määratud ajakohastatud menetluste käsiraamatu 3B liites.

| (69) | Toetus väljendub tollimaksukrediidis, mis võrdub teatava protsendiga ekspordi FOB-väärtusest. Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oli Indiast kaupade eksportimise kava kohane määr 3 %. |
| --- | --- |

(69)

Toetus väljendub tollimaksukrediidis, mis võrdub teatava protsendiga ekspordi FOB-väärtusest. Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oli Indiast kaupade eksportimise kava kohane määr 3 %.

| (70) | Kooskõlas väliskaubanduspoliitika kava 2015–2020 punktiga 3.06 ei hõlma see kava teatavat liiki eksporti, näiteks imporditud või transiitkauba eksporti, ekspordiga samaväärseid toiminguid, teenuste eksporti ega erimajandustsoonides tegutsevate või ekspordiga tegelevate üksuste ekspordikäivet. |
| --- | --- |

(70)

Kooskõlas väliskaubanduspoliitika kava 2015–2020 punktiga 3.06 ei hõlma see kava teatavat liiki eksporti, näiteks imporditud või transiitkauba eksporti, ekspordiga samaväärseid toiminguid, teenuste eksporti ega erimajandustsoonides tegutsevate või ekspordiga tegelevate üksuste ekspordikäivet.

| (71) | Indiast kaupade eksportimise kava kohane tollimaksukrediit on vabalt ülekantav ja kehtib 18 kuud alates väljastamise kuupäevast, samas kui 1. jaanuaril 2016 või hiljem välja antud tollimaksukrediit kehtib 24 kuud alates väljaandmise kuupäevast, nagu on sätestatud ajakohastatud menetluste käsiraamatu 2015–2020 punktis 3.13. |
| --- | --- |

(71)

Indiast kaupade eksportimise kava kohane tollimaksukrediit on vabalt ülekantav ja kehtib 18 kuud alates väljastamise kuupäevast, samas kui 1. jaanuaril 2016 või hiljem välja antud tollimaksukrediit kehtib 24 kuud alates väljaandmise kuupäevast, nagu on sätestatud ajakohastatud menetluste käsiraamatu 2015–2020 punktis 3.13.

| (72) | Seda võib kasutada i) tollimaksude tasumiseks sisendite või kaupade, sealhulgas kapitalikaupade importimisel, ii) aktsiisimaksude tasumiseks sisendite või kaupade, sealhulgas kapitalikaupade omamaiste hangete korral ja iii) teenusemaksu tasumiseks teenuste hangete korral. Krediiti võib ka turul müüa. |
| --- | --- |

(72)

Seda võib kasutada i) tollimaksude tasumiseks sisendite või kaupade, sealhulgas kapitalikaupade importimisel, ii) aktsiisimaksude tasumiseks sisendite või kaupade, sealhulgas kapitalikaupade omamaiste hangete korral ja iii) teenusemaksu tasumiseks teenuste hangete korral. Krediiti võib ka turul müüa.

| (73) | Indiast kaupade eksportimise kava kohase toetuse saamise taotlus tuleb esitada veebipõhiselt väliskaubanduse peadirektoraadi veebisaidi kaudu. Veebipõhisele taotlusele tuleb lisada asjakohased dokumendid (saatearved, panga sertifikaat ja mahalaadimistõend). India valitsuse asjakohane piirkondlik ametiasutus väljastab tollimaksukrediidi pärast dokumentide läbivaatamist. Kui eksportija esitab asjakohased dokumendid, ei ole piirkondlikul ametiasutusel enam tollimaksukrediidi andmise üle otsustusõigust. |
| --- | --- |

(73)

Indiast kaupade eksportimise kava kohase toetuse saamise taotlus tuleb esitada veebipõhiselt väliskaubanduse peadirektoraadi veebisaidi kaudu. Veebipõhisele taotlusele tuleb lisada asjakohased dokumendid (saatearved, panga sertifikaat ja mahalaadimistõend). India valitsuse asjakohane piirkondlik ametiasutus väljastab tollimaksukrediidi pärast dokumentide läbivaatamist. Kui eksportija esitab asjakohased dokumendid, ei ole piirkondlikul ametiasutusel enam tollimaksukrediidi andmise üle otsustusõigust.

d)   
  Rahaline toetus ja kasu

Rahaline toetus ja kasu

| (74) | Komisjon tegi kooskõlas alusmääruse artikli 3 lõikega 2 ja artikliga 5 kindlaks, et toetusesaaja sai kasu selle kava raames toimunud eksporditehingu ajal. Praegu väljastab India valitsus tollimaksukrediiti, mille eksportiv tootja kajastab saadaoleva nõudena, mille eksportiv tootja saab igal ajal tasaarvestada. See kujutab endast rahalist toetust alusmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti ii tähenduses. Kui tolliasutus on väljastanud ekspordi saatearve, ei ole India valitsusel enam õigust otsustada, kas subsiidiumi anda või mitte. Eespool öeldut arvesse võttes pidas komisjon õigeks pidada Indiast kaupade eksportimise kava alusel saadud kasu uurimisperioodil selle kava raames tehtud eksporditehingute pealt teenitud maksete summaks. |
| --- | --- |

(74)

Komisjon tegi kooskõlas alusmääruse artikli 3 lõikega 2 ja artikliga 5 kindlaks, et toetusesaaja sai kasu selle kava raames toimunud eksporditehingu ajal. Praegu väljastab India valitsus tollimaksukrediiti, mille eksportiv tootja kajastab saadaoleva nõudena, mille eksportiv tootja saab igal ajal tasaarvestada. See kujutab endast rahalist toetust alusmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti ii tähenduses. Kui tolliasutus on väljastanud ekspordi saatearve, ei ole India valitsusel enam õigust otsustada, kas subsiidiumi anda või mitte. Eespool öeldut arvesse võttes pidas komisjon õigeks pidada Indiast kaupade eksportimise kava alusel saadud kasu uurimisperioodil selle kava raames tehtud eksporditehingute pealt teenitud maksete summaks.

e)   
  Konkreetsus

Konkreetsus

| (75) | Indiast kaupade eksportimise kava sõltub juriidiliselt eksporditegevusest ja seepärast peetakse seda konkreetseks alusmääruse artikli 4 lõike 2 punktide a ja b tähenduses. |
| --- | --- |

(75)

Indiast kaupade eksportimise kava sõltub juriidiliselt eksporditegevusest ja seepärast peetakse seda konkreetseks alusmääruse artikli 4 lõike 2 punktide a ja b tähenduses.

f)   
  Järeldus Indiast kaupade eksportimise kava kohta

Järeldus Indiast kaupade eksportimise kava kohta

| (76) | Komisjon jõudis järeldusele, et Indiast kaupade eksportimise kavaga pakutakse subsiidiume alusmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti ii ja lõike 2 tähenduses. Indiast kaupade eksportimise kava raames antav tollimaksukrediit on India valitsuse antav rahaline toetus, sest lõppkokkuvõttes kasutatakse krediiti kapitalikaupadelt makstavate imporditollimaksude tasaarvestamiseks ning seetõttu vähenevad tulud, mille India valitsus tasumisele kuuluvatest tollimaksudest vastasel korral saaks. Lisaks saavad Indiast kaupade eksportimise kava kohasest tollimaksukrediidist kasu eksportijad, kes ei pea neid imporditollimakse tasuma. Äriühingule, kes müüb Indiast kaupade eksportimise kava kohast krediiti turul, nähakse kavas ette otsene rahaline toetus. |
| --- | --- |

(76)

Komisjon jõudis järeldusele, et Indiast kaupade eksportimise kavaga pakutakse subsiidiume alusmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti ii ja lõike 2 tähenduses. Indiast kaupade eksportimise kava raames antav tollimaksukrediit on India valitsuse antav rahaline toetus, sest lõppkokkuvõttes kasutatakse krediiti kapitalikaupadelt makstavate imporditollimaksude tasaarvestamiseks ning seetõttu vähenevad tulud, mille India valitsus tasumisele kuuluvatest tollimaksudest vastasel korral saaks. Lisaks saavad Indiast kaupade eksportimise kava kohasest tollimaksukrediidist kasu eksportijad, kes ei pea neid imporditollimakse tasuma. Äriühingule, kes müüb Indiast kaupade eksportimise kava kohast krediiti turul, nähakse kavas ette otsene rahaline toetus.

| (77) | Komisjon märkis, et Indiast kaupade eksportimise kava aegus pärast läbivaatamisega seotud uurimisperioodi 1. jaanuaril 2021. Kuni 2021. aasta lõpuni said aga äriühingud jätkuvalt taotleda Indiast kaupade eksportimise kava kohast krediiti seoses 2020. aastal toimunud eksporditehingutega. Peale selle võivad äriühingud kuni 15. septembrini 2023 jätkuvalt kasutada 2021. aastal Indiast kaupade eksportimise kava raames saadud krediiti sissenõutavate imporditollimaksude tasaarvestamiseks. Seega saadi läbivaatamisega seotud uurimisperioodil selle kava alusel kasu ja kasu saamine jätkub ka pärast meetmete kehtestamist. |
| --- | --- |

(77)

Komisjon märkis, et Indiast kaupade eksportimise kava aegus pärast läbivaatamisega seotud uurimisperioodi 1. jaanuaril 2021. Kuni 2021. aasta lõpuni said aga äriühingud jätkuvalt taotleda Indiast kaupade eksportimise kava kohast krediiti seoses 2020. aastal toimunud eksporditehingutega. Peale selle võivad äriühingud kuni 15. septembrini 2023 jätkuvalt kasutada 2021. aastal Indiast kaupade eksportimise kava raames saadud krediiti sissenõutavate imporditollimaksude tasaarvestamiseks. Seega saadi läbivaatamisega seotud uurimisperioodil selle kava alusel kasu ja kasu saamine jätkub ka pärast meetmete kehtestamist.

| (78) | Lisaks märkis komisjon, et 2021. aasta augustis avaldas India valitsus suunised uue kava, „Eksporditud toodete tollimaksude ja maksude vähendamise kava“ kohta, mis asendab Indiast kaupade eksportimise kava. Eksporditud toodete tollimaksude ja maksude vähendamise kava kohta öeldakse, et see on selliste maksude/tollimaksude/lõivude tagasimaksmise mehhanism kesk-, osariigi ja kohalikul tasandil, mida praegu ühegi teise mehhanismi alusel ei tagastata, kuid mida kantakse eksporttoodete tootmise ja turustamise käigus (19). India valitsus teatas eri sektorite suhtes kohaldatavad hüvitamise määrad. Need määrad võidakse igal ajal üle vaadata. Kuigi rauatööstuse ja asjaomase toote tariife uurimise ajal ei avaldatud, taotles sektor kavasse kaasamist, nagu kinnitas ka koostööd tegev tootja Tata Metaliks Limited, ning selle tootmisharu suhtes kohaldatavat tariifi alles arutati (20). |
| --- | --- |

(78)

Lisaks märkis komisjon, et 2021. aasta augustis avaldas India valitsus suunised uue kava, „Eksporditud toodete tollimaksude ja maksude vähendamise kava“ kohta, mis asendab Indiast kaupade eksportimise kava. Eksporditud toodete tollimaksude ja maksude vähendamise kava kohta öeldakse, et see on selliste maksude/tollimaksude/lõivude tagasimaksmise mehhanism kesk-, osariigi ja kohalikul tasandil, mida praegu ühegi teise mehhanismi alusel ei tagastata, kuid mida kantakse eksporttoodete tootmise ja turustamise käigus (19). India valitsus teatas eri sektorite suhtes kohaldatavad hüvitamise määrad. Need määrad võidakse igal ajal üle vaadata. Kuigi rauatööstuse ja asjaomase toote tariife uurimise ajal ei avaldatud, taotles sektor kavasse kaasamist, nagu kinnitas ka koostööd tegev tootja Tata Metaliks Limited, ning selle tootmisharu suhtes kohaldatavat tariifi alles arutati (20).

19

20

3.3.1.3.   Järeldus

| (79) | Arvestades, et õiguslik olukord ei ole oluliselt muutunud, leidis komisjon, et läbivaatamisega seotud uurimisperioodil andis Indiast kaupade eksportimise kava keragrafiitmalmist torude tööstusele jätkuvalt kasu. Samadele järeldustele jõudis komisjon ka rakendusmääruses (EL) 2022/433. |
| --- | --- |

(79)

Arvestades, et õiguslik olukord ei ole oluliselt muutunud, leidis komisjon, et läbivaatamisega seotud uurimisperioodil andis Indiast kaupade eksportimise kava keragrafiitmalmist torude tööstusele jätkuvalt kasu. Samadele järeldustele jõudis komisjon ka rakendusmääruses (EL) 2022/433.

| (80) | Koostöö puudumise tõttu ei olnud võimalik arvutada selle kava raames subsideerimise täpset taset läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. Alusmääruse artikli 28 kohaselt kasutas komisjon selleks kättesaadavaid fakte. Subsiidiumimäär, mida kohaldati esialgse uurimisperioodi ajal sihttoodete kava raames, mida esialgse uurimise tulemusena tasakaalustati ja mis asendati Indiast kaupade eksportimise kavaga (mille kohta leiti, et see annab sarnaseid eeliseid), varieerus vahemikus 3,11 %–4,35 % (vt põhjendus 61). |
| --- | --- |

(80)

Koostöö puudumise tõttu ei olnud võimalik arvutada selle kava raames subsideerimise täpset taset läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. Alusmääruse artikli 28 kohaselt kasutas komisjon selleks kättesaadavaid fakte. Subsiidiumimäär, mida kohaldati esialgse uurimisperioodi ajal sihttoodete kava raames, mida esialgse uurimise tulemusena tasakaalustati ja mis asendati Indiast kaupade eksportimise kavaga (mille kohta leiti, et see annab sarnaseid eeliseid), varieerus vahemikus 3,11 %–4,35 % (vt põhjendus 61).

| (81) | Kuna Indiast kaupade eksportimise kava raames oli määr 3 % FOB-tasandil võrreldes 5 %ga FOB-tasandil sihttoodete kava raames esialgsel uurimisperioodil, vähenes vastavalt kasu, mida keragrafiitmalmist torude tööstus läbivaatamisega seotud uurimisperioodil Indiast kaupade eksportimise kava raames sai. Rakendusmääruses (EL) 2022/433 leiti, et roostevabast terasest külmvaltsitud toodete tootjad said Indiast kaupade eksportimise kava kohase 2 % määra puhul soodustust 1,87 % ja 1,92 %. Komisjon leidis, et keragrafiitmalmist torude tootjate Indiast kaupade eksportimise kava raames saadav kasu jääb seega samamoodi veidi alla 3 % ega ole seega tähtsusetu. |
| --- | --- |

(81)

Kuna Indiast kaupade eksportimise kava raames oli määr 3 % FOB-tasandil võrreldes 5 %ga FOB-tasandil sihttoodete kava raames esialgsel uurimisperioodil, vähenes vastavalt kasu, mida keragrafiitmalmist torude tööstus läbivaatamisega seotud uurimisperioodil Indiast kaupade eksportimise kava raames sai. Rakendusmääruses (EL) 2022/433 leiti, et roostevabast terasest külmvaltsitud toodete tootjad said Indiast kaupade eksportimise kava kohase 2 % määra puhul soodustust 1,87 % ja 1,92 %. Komisjon leidis, et keragrafiitmalmist torude tootjate Indiast kaupade eksportimise kava raames saadav kasu jääb seega samamoodi veidi alla 3 % ega ole seega tähtsusetu.

| (82) | Pärast järelduste avalikustamist väitis Tata Metaliks Limited, et Indiast kaupade eksportimise kavas oli ette nähtud a) eksporditavate toodete tootmise ja turustamisega seotud kaudsete maksude hüvitamine ja b) eksporditud toodete tootmiseks tarbitud sisenditelt sisse nõutud kumulatiivsete kaudsete maksude hüvitamine. Ta väitis, et WTO subsiidiumide ja tasakaalustusmeetmete lepingu kohaselt ei ole nende maksuliikide tagastamine tasakaalustatav. Samuti väitis ta, et isegi kui Indiast kaupade eksportimise kava leiti olevat tasakaalustatav, lõpetati see programm 31. detsembril 2020. |
| --- | --- |

(82)

Pärast järelduste avalikustamist väitis Tata Metaliks Limited, et Indiast kaupade eksportimise kavas oli ette nähtud a) eksporditavate toodete tootmise ja turustamisega seotud kaudsete maksude hüvitamine ja b) eksporditud toodete tootmiseks tarbitud sisenditelt sisse nõutud kumulatiivsete kaudsete maksude hüvitamine. Ta väitis, et WTO subsiidiumide ja tasakaalustusmeetmete lepingu kohaselt ei ole nende maksuliikide tagastamine tasakaalustatav. Samuti väitis ta, et isegi kui Indiast kaupade eksportimise kava leiti olevat tasakaalustatav, lõpetati see programm 31. detsembril 2020.

| (83) | Komisjon lükkas need väited tagasi. Nagu põhjendustes 60–81 selgitatud, hüvitatakse India äriühingutele kindel protsent ekspordi FOB-väärtusest tollimaksukrediidi vormis. Kava tingimuste kohaselt ei ole nõutav, et tollimaksukrediidi väärtus peab vastama äriühingute makstud maksude summale, ka ei ole neid summasid kontrollitud. Mis puudutab subsideerimiskava jätkumise tõenäosust, siis nagu on märgitud põhjenduses 77, saavad äriühingud 15. septembrini 2023 jätkuvalt kasutada 2021. aastal Indiast kaupade eksportimise kava alusel saadud krediiti tasumisele kuuluvate imporditollimaksude tasakaalustamiseks. Seega saadakse sellest kavast kasu ka tükk aega pärast läbivaatamisega seotud uurimisperioodi. |
| --- | --- |

(83)

Komisjon lükkas need väited tagasi. Nagu põhjendustes 60–81 selgitatud, hüvitatakse India äriühingutele kindel protsent ekspordi FOB-väärtusest tollimaksukrediidi vormis. Kava tingimuste kohaselt ei ole nõutav, et tollimaksukrediidi väärtus peab vastama äriühingute makstud maksude summale, ka ei ole neid summasid kontrollitud. Mis puudutab subsideerimiskava jätkumise tõenäosust, siis nagu on märgitud põhjenduses 77, saavad äriühingud 15. septembrini 2023 jätkuvalt kasutada 2021. aastal Indiast kaupade eksportimise kava alusel saadud krediiti tasumisele kuuluvate imporditollimaksude tasakaalustamiseks. Seega saadakse sellest kavast kasu ka tükk aega pärast läbivaatamisega seotud uurimisperioodi.

| (84) | Tata Metaliks Limited väitis ka seda, et tema märkuste esitamise ajal (31. märtsil 2022) eksporditud toodete tollimaksude ja maksude vähendamise kava alusel hüvitisi ei makstud ja seega ei saa komisjon pidada asjaolu, et hüvitise üle arutati, asjaomase toote tõenäoliseks (tulevaseks) subsideerimiseks. |
| --- | --- |

(84)

Tata Metaliks Limited väitis ka seda, et tema märkuste esitamise ajal (31. märtsil 2022) eksporditud toodete tollimaksude ja maksude vähendamise kava alusel hüvitisi ei makstud ja seega ei saa komisjon pidada asjaolu, et hüvitise üle arutati, asjaomase toote tõenäoliseks (tulevaseks) subsideerimiseks.

| (85) | Eksporditud toodete tollimaksude ja maksude vähendamise kava kohta märkis komisjon, et Tata Metaliks Limited ise leidis kaugmeetodil toimunud ristkontrolli ajal, et keragrafiitmalmist torude tootmisharu jaoks tuleb läbi rääkida uus määr. Asjaolu, et määra kohta ei olnud tema märkuste esitamise ajal otsust tehtud, ei seadnud kahtluse alla suurt tõenäosust, et uus määr kehtestatakse ja subsideerimine selle uue kava alusel jätkub ka pärast 2023. aastat. Seega lükkas komisjon selle väite tagasi. |
| --- | --- |

(85)

Eksporditud toodete tollimaksude ja maksude vähendamise kava kohta märkis komisjon, et Tata Metaliks Limited ise leidis kaugmeetodil toimunud ristkontrolli ajal, et keragrafiitmalmist torude tootmisharu jaoks tuleb läbi rääkida uus määr. Asjaolu, et määra kohta ei olnud tema märkuste esitamise ajal otsust tehtud, ei seadnud kahtluse alla suurt tõenäosust, et uus määr kehtestatakse ja subsideerimine selle uue kava alusel jätkub ka pärast 2023. aastat. Seega lükkas komisjon selle väite tagasi.

3.3.2.   Kapitalikaupade ekspordisoodustuste kava

Kapitalikaupade ekspordisoodustuste kava

3.3.2.1.   Esialgse uurimise tulemused

| (86) | Esialgse uurimise käigus tegi komisjon kindlaks, et kapitalikaupade ekspordisoodustuste kava raames anti tasakaalustatavat subsiidiumi ja see kujutas endast India valitsuse rahalist toetust. Nimetatud kava kohaldati läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. |
| --- | --- |

(86)

Esialgse uurimise käigus tegi komisjon kindlaks, et kapitalikaupade ekspordisoodustuste kava raames anti tasakaalustatavat subsiidiumi ja see kujutas endast India valitsuse rahalist toetust. Nimetatud kava kohaldati läbivaatamisega seotud uurimisperioodil.

a)   
  Õiguslik alus

Õiguslik alus

| (87) | Kapitalikaupade ekspordisoodustuste kava üksikasjalik kirjeldus on esitatud väliskaubanduspoliitika kava 2015–2020 5. peatükis ja menetluste käsiraamatu 2015–2020 5. peatükis. |
| --- | --- |

(87)

Kapitalikaupade ekspordisoodustuste kava üksikasjalik kirjeldus on esitatud väliskaubanduspoliitika kava 2015–2020 5. peatükis ja menetluste käsiraamatu 2015–2020 5. peatükis.

b)   
  Toetusõiguslikkus

Toetusõiguslikkus

| (88) | Selle meetme raames võivad toetust taotleda tootvad eksportijad ning toetavate tootjate ja teenuseosutajatega seotud vahendavad eksportijad. |
| --- | --- |

(88)

Selle meetme raames võivad toetust taotleda tootvad eksportijad ning toetavate tootjate ja teenuseosutajatega seotud vahendavad eksportijad.

c)   
  Praktiline rakendamine

Praktiline rakendamine

| (89) | Ekspordikohustuse täitmisel on äriühingul lubatud importida kapitalikaupu (uusi ja kuni 10 aasta vanuseid kasutatud kapitalikaupu) vähendatud tollimaksumääraga. Selleks väljastab India valitsus taotluse alusel ja lõivu tasumisel kapitalikaupade ekspordisoodustuste kava kohase litsentsi. Kavaga nähakse ette vähendatud tollimaksumäär, mis on kohaldatav kõigi selle kava raames imporditavate kapitalikaupade suhtes. Ekspordikohustuse täitmiseks peab imporditud kapitalikaupu kasutama teatava ajavahemiku jooksul teatava hulga ekspordiks mõeldud kaupade tootmiseks. Väliskaubanduspoliitika kava 2015–2020 alusel võib kapitalikaupu importida kapitalikaupade ekspordisoodustuste kava raames ka 0 % tollimaksumääraga. Ekspordikohustus, mis on kokku hoitud tollimaksu kuuekordne summa, tuleb täita kuni kuue aasta jooksul. |
| --- | --- |

(89)

Ekspordikohustuse täitmisel on äriühingul lubatud importida kapitalikaupu (uusi ja kuni 10 aasta vanuseid kasutatud kapitalikaupu) vähendatud tollimaksumääraga. Selleks väljastab India valitsus taotluse alusel ja lõivu tasumisel kapitalikaupade ekspordisoodustuste kava kohase litsentsi. Kavaga nähakse ette vähendatud tollimaksumäär, mis on kohaldatav kõigi selle kava raames imporditavate kapitalikaupade suhtes. Ekspordikohustuse täitmiseks peab imporditud kapitalikaupu kasutama teatava ajavahemiku jooksul teatava hulga ekspordiks mõeldud kaupade tootmiseks. Väliskaubanduspoliitika kava 2015–2020 alusel võib kapitalikaupu importida kapitalikaupade ekspordisoodustuste kava raames ka 0 % tollimaksumääraga. Ekspordikohustus, mis on kokku hoitud tollimaksu kuuekordne summa, tuleb täita kuni kuue aasta jooksul.

| (90) | Kapitalikaupade ekspordisoodustuste kava kohase litsentsi omanik võib hankida kapitalikaupu ka oma riigist. Sellisel juhul võib omamaine kapitalikaupade tootja ise ära kasutada selliste kapitalikaupade tootmiseks vajalike komponentide tollimaksuvaba importimist. Samuti võib omamaine tootja nõuda ekspordiga samaväärsete toimingute hüvitamist seoses kapitalikaupade tarnimisega kapitalikaupade ekspordisoodustuste kava kohase litsentsi omanikule. |
| --- | --- |

(90)

Kapitalikaupade ekspordisoodustuste kava kohase litsentsi omanik võib hankida kapitalikaupu ka oma riigist. Sellisel juhul võib omamaine kapitalikaupade tootja ise ära kasutada selliste kapitalikaupade tootmiseks vajalike komponentide tollimaksuvaba importimist. Samuti võib omamaine tootja nõuda ekspordiga samaväärsete toimingute hüvitamist seoses kapitalikaupade tarnimisega kapitalikaupade ekspordisoodustuste kava kohase litsentsi omanikule.

d)   
  Järeldus kapitalikaupade ekspordisoodustuste kava kohta

Järeldus kapitalikaupade ekspordisoodustuste kava kohta

| (91) | Kapitalikaupade ekspordisoodustuste kavaga pakutakse subsiidiume alusmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti ii ja lõike 2 tähenduses. Tollimaksu vähendamine on India valitsuse antav rahaline toetus, sest sellega vähendatakse tollimaksutulu, mis tuleks vastasel korral tasuda. Lisaks saavad eksportijad tollimaksuvähendusest kasu, sest kokku hoitud imporditollimaks suurendab äriühingu likviidsust. |
| --- | --- |

(91)

Kapitalikaupade ekspordisoodustuste kavaga pakutakse subsiidiume alusmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti ii ja lõike 2 tähenduses. Tollimaksu vähendamine on India valitsuse antav rahaline toetus, sest sellega vähendatakse tollimaksutulu, mis tuleks vastasel korral tasuda. Lisaks saavad eksportijad tollimaksuvähendusest kasu, sest kokku hoitud imporditollimaks suurendab äriühingu likviidsust.

| (92) | Peale selle sõltub kapitalikaupade ekspordisoodustuste kava seaduse järgi eksporditegevusest, sest litsentside saamiseks tuleb võtta ekspordikohustus. Seetõttu peetakse seda alusmääruse artikli 4 lõike 4 esimese lõigu punkti a alusel konkreetseks ja tasakaalustatavaks. |
| --- | --- |

(92)

Peale selle sõltub kapitalikaupade ekspordisoodustuste kava seaduse järgi eksporditegevusest, sest litsentside saamiseks tuleb võtta ekspordikohustus. Seetõttu peetakse seda alusmääruse artikli 4 lõike 4 esimese lõigu punkti a alusel konkreetseks ja tasakaalustatavaks.

| (93) | Kapitalikaupade ekspordisoodustuste kava ei saa pidada lubatavaks tollimaksu tagastamise süsteemiks ega asendamise puhul kasutatavaks tagastussüsteemiks alusmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti ii tähenduses. Kapitalikaupade suhtes ei kohaldata selliseid lubatavaid tollimaksu tagastamise süsteeme, nagu on sätestatud alusmääruse I lisa punktis i, kuna neid ei kasutata eksporditavate toodete tootmiseks. |
| --- | --- |

(93)

Kapitalikaupade ekspordisoodustuste kava ei saa pidada lubatavaks tollimaksu tagastamise süsteemiks ega asendamise puhul kasutatavaks tagastussüsteemiks alusmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti ii tähenduses. Kapitalikaupade suhtes ei kohaldata selliseid lubatavaid tollimaksu tagastamise süsteeme, nagu on sätestatud alusmääruse I lisa punktis i, kuna neid ei kasutata eksporditavate toodete tootmiseks.

| (94) | Kooskõlas alusmääruse artikli 7 lõikega 3 arvutati esialgses uurimises tasakaalustatavate subsiidiumide summa imporditud kapitalikaupadelt tasumata tollimaksu alusel, jaotatuna ajavahemikule, mis vastab selliste kaupade tavapärasele amortisatsiooniajale asjaomases tootmisharus. Sellisel moel uurimisperioodi kohta arvutatud summale liideti selle perioodi intress, et kajastada raha väärtuse muutumist aja jooksul. Sel eesmärgil peeti asjakohaseks Indias uurimisperioodi jooksul kehtinud turuintressimäära. Kooskõlas alusmääruse artikli 7 lõike 1 punktiga a arvati subsiidiumi kogusummast taotluse korral maha lõivud, mida äriühing subsiidiumi saamiseks tasus. |
| --- | --- |

(94)

Kooskõlas alusmääruse artikli 7 lõikega 3 arvutati esialgses uurimises tasakaalustatavate subsiidiumide summa imporditud kapitalikaupadelt tasumata tollimaksu alusel, jaotatuna ajavahemikule, mis vastab selliste kaupade tavapärasele amortisatsiooniajale asjaomases tootmisharus. Sellisel moel uurimisperioodi kohta arvutatud summale liideti selle perioodi intress, et kajastada raha väärtuse muutumist aja jooksul. Sel eesmärgil peeti asjakohaseks Indias uurimisperioodi jooksul kehtinud turuintressimäära. Kooskõlas alusmääruse artikli 7 lõike 1 punktiga a arvati subsiidiumi kogusummast taotluse korral maha lõivud, mida äriühing subsiidiumi saamiseks tasus.

| (95) | Vastavalt alusmääruse artikli 7 lõigetele 2 ja 3 jaotati see subsiidiumisumma asjaomase ekspordi käibele esialgsel uurimisperioodil, sest subsiidium sõltub eksporditegevusest, mis on sobiv nimetaja, sest subsiidium sõltub eksporditegevusest ja seda ei antud valmistatud, toodetud, eksporditud ega transporditud koguste alusel. |
| --- | --- |

(95)

Vastavalt alusmääruse artikli 7 lõigetele 2 ja 3 jaotati see subsiidiumisumma asjaomase ekspordi käibele esialgsel uurimisperioodil, sest subsiidium sõltub eksporditegevusest, mis on sobiv nimetaja, sest subsiidium sõltub eksporditegevusest ja seda ei antud valmistatud, toodetud, eksporditud ega transporditud koguste alusel.

| (96) | Esialgsel uurimisperioodil selle kava puhul kindlaksmääratud subsiidiumimäär varieerus vahemikus 0,03 %–0,38 %. |
| --- | --- |

(96)

Esialgsel uurimisperioodil selle kava puhul kindlaksmääratud subsiidiumimäär varieerus vahemikus 0,03 %–0,38 %.

3.3.2.2.   Subsideerimiskava jätkumine

| (97) | Läbivaatamistaotluses ja vastavates lisades esitasid taotluse esitajad tõendid selle kohta, et India keragrafiitmalmist torude tootjad said kavast jätkuvalt kasu. India valitsus kinnitas kava olemasolu ka küsimustikule antud vastustes. Lisaks tegi komisjon kindlaks, et Tata Metaliks Limited kasutas kava asjaomase toote valmistamisel kasutatud kapitalikaupade importimiseks. Läbivaatamisega seotud uurimisperioodi jooksul võib kavast saadava kasu jaotada asjaomasele tootele. |
| --- | --- |

(97)

Läbivaatamistaotluses ja vastavates lisades esitasid taotluse esitajad tõendid selle kohta, et India keragrafiitmalmist torude tootjad said kavast jätkuvalt kasu. India valitsus kinnitas kava olemasolu ka küsimustikule antud vastustes. Lisaks tegi komisjon kindlaks, et Tata Metaliks Limited kasutas kava asjaomase toote valmistamisel kasutatud kapitalikaupade importimiseks. Läbivaatamisega seotud uurimisperioodi jooksul võib kavast saadava kasu jaotada asjaomasele tootele.

| (98) | Seega järeldas komisjon, et on piisavalt tõendeid selle kohta, et läbivaatamisega seotud uurimisperioodil said eksportivad tootjad jätkuvalt kasu kapitalikaupade ekspordisoodustuste kava raames antud subsiidiumidest. |
| --- | --- |

(98)

Seega järeldas komisjon, et on piisavalt tõendeid selle kohta, et läbivaatamisega seotud uurimisperioodil said eksportivad tootjad jätkuvalt kasu kapitalikaupade ekspordisoodustuste kava raames antud subsiidiumidest.

| (99) | Koostöö puudumise tõttu ei olnud võimalik arvutada selle kava raames subsideerimise täpset taset läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. Alusmääruse artikli 28 kohaselt kasutas komisjon selleks kättesaadavaid fakte. Esialgsel uurimisperioodil selle kava puhul kindlaksmääratud subsiidiumimäär varieerus vahemikus 0,03 %–0,38 %(vt põhjendus 96). |
| --- | --- |

(99)

Koostöö puudumise tõttu ei olnud võimalik arvutada selle kava raames subsideerimise täpset taset läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. Alusmääruse artikli 28 kohaselt kasutas komisjon selleks kättesaadavaid fakte. Esialgsel uurimisperioodil selle kava puhul kindlaksmääratud subsiidiumimäär varieerus vahemikus 0,03 %–0,38 %(vt põhjendus 96).

| (100) | Eespool öeldu põhjal järeldas komisjon, et selle kava alusel antud subsiidiumide tase ei olnud läbivaatamisega seotud uurimisperioodil tähtsusetu ja igal juhul ei olnud see madalam esialgses uurimises kindlakstehtud tasemest. |
| --- | --- |

(100)

Eespool öeldu põhjal järeldas komisjon, et selle kava alusel antud subsiidiumide tase ei olnud läbivaatamisega seotud uurimisperioodil tähtsusetu ja igal juhul ei olnud see madalam esialgses uurimises kindlakstehtud tasemest.

| (101) | Pärast järelduste avalikustamist väitis Tata Metaliks Limited, et kapitalikaupade ekspordisoodustuste kava kujutab endast lubatavat subsiidiumi, kuna sellega nähakse ette omamaiseks tarbimiseks määratud eksporditavate toodete maksuvabastus ja seega ei saa seda tasakaalustada. |
| --- | --- |

(101)

Pärast järelduste avalikustamist väitis Tata Metaliks Limited, et kapitalikaupade ekspordisoodustuste kava kujutab endast lubatavat subsiidiumi, kuna sellega nähakse ette omamaiseks tarbimiseks määratud eksporditavate toodete maksuvabastus ja seega ei saa seda tasakaalustada.

| (102) | Nagu põhjenduses 93 meelde tuletatud, ei kohaldata kapitalikaupade suhtes selliseid lubatavaid tollimaksu tagastamise süsteeme, nagu on sätestatud alusmääruse I lisa punktis i, kuna neid ei kasutata eksporditavate toodete tootmiseks. Seega lükkas komisjon selle väite tagasi. |
| --- | --- |

(102)

Nagu põhjenduses 93 meelde tuletatud, ei kohaldata kapitalikaupade suhtes selliseid lubatavaid tollimaksu tagastamise süsteeme, nagu on sätestatud alusmääruse I lisa punktis i, kuna neid ei kasutata eksporditavate toodete tootmiseks. Seega lükkas komisjon selle väite tagasi.

3.3.3.   Tollimaksu tagastamise kava

Tollimaksu tagastamise kava

3.3.3.1.   Esialgse uurimise tulemused

| (103) | Esialgse uurimise käigus leidis komisjon, et asjaomase toote eksportivad tootjad said kasu tollimaksu tagastamise kavast, mille kohaselt maksti tagasi teatav protsent ekspordi FOB-väärtusest (edaspidi „tollimaksu tagastamise kava kohane määr“). Asjaomase toote tollimaksu tagastamise kava kohane määr oli läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 1,9 % FOB-väärtusest. Tollimaksu tagastamise kava kohaldati läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. |
| --- | --- |

(103)

Esialgse uurimise käigus leidis komisjon, et asjaomase toote eksportivad tootjad said kasu tollimaksu tagastamise kavast, mille kohaselt maksti tagasi teatav protsent ekspordi FOB-väärtusest (edaspidi „tollimaksu tagastamise kava kohane määr“). Asjaomase toote tollimaksu tagastamise kava kohane määr oli läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 1,9 % FOB-väärtusest. Tollimaksu tagastamise kava kohaldati läbivaatamisega seotud uurimisperioodil.

a)   
  Õiguslik alus

Õiguslik alus

| (104) | Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil kohaldatav õiguslik alus on tollimaksu ja riikliku aktsiisimaksu tagastamise 1995. aasta eeskirjad (edaspidi „tollimaksu tagastamise kava 1995. aasta eeskirjad“), mida on muudetud viimati 2006. aastal ning seejärel asendatud tollimaksu ja riikliku aktsiisimaksu tagastamise 2017. aasta eeskirjadega (edaspidi „2017. aasta eeskirjad“), mis jõustusid 1. oktoobril 2017. Kõnealuse tollimaksu tagastamise kava kohase määra arvutamise meetodit kirjeldatakse tollimaksu tagastamise kava 1995. aasta eeskirjade eeskirja 3 lõikes 2. Kõnealuse tollimaksu tagastamise kava eeskirjade eeskirja 12 lõike 1 punkti a alapunktiga ii on reguleeritud deklaratsioon, mille eksportivad tootjad peavad kava kasutamiseks esitama. Need eeskirjad on jäänud tollimaksu tagastamise kava 2017. aasta eeskirjades samaks ning vastavad seega eeskirja 3 lõikele 2 ja eeskirja 13 lõike 1 punkti a alapunktile ii. |
| --- | --- |

(104)

Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil kohaldatav õiguslik alus on tollimaksu ja riikliku aktsiisimaksu tagastamise 1995. aasta eeskirjad (edaspidi „tollimaksu tagastamise kava 1995. aasta eeskirjad“), mida on muudetud viimati 2006. aastal ning seejärel asendatud tollimaksu ja riikliku aktsiisimaksu tagastamise 2017. aasta eeskirjadega (edaspidi „2017. aasta eeskirjad“), mis jõustusid 1. oktoobril 2017. Kõnealuse tollimaksu tagastamise kava kohase määra arvutamise meetodit kirjeldatakse tollimaksu tagastamise kava 1995. aasta eeskirjade eeskirja 3 lõikes 2. Kõnealuse tollimaksu tagastamise kava eeskirjade eeskirja 12 lõike 1 punkti a alapunktiga ii on reguleeritud deklaratsioon, mille eksportivad tootjad peavad kava kasutamiseks esitama. Need eeskirjad on jäänud tollimaksu tagastamise kava 2017. aasta eeskirjades samaks ning vastavad seega eeskirja 3 lõikele 2 ja eeskirja 13 lõike 1 punkti a alapunktile ii.

| (105) | Lisaks sisaldab ringkiri nr 24/2001 konkreetseid juhised selle kohta, kuidas rakendada eeskirja 3 lõiget 2 ja deklaratsiooni, mille eksportijad peavad eeskirja 12 lõike 1 punkti a alapunkti ii alusel esitama. |
| --- | --- |

(105)

Lisaks sisaldab ringkiri nr 24/2001 konkreetseid juhised selle kohta, kuidas rakendada eeskirja 3 lõiget 2 ja deklaratsiooni, mille eksportijad peavad eeskirja 12 lõike 1 punkti a alapunkti ii alusel esitama.

| (106) | Tollimaksu tagastamise kava 1995. aasta eeskirjade eeskirjas 4 on sätestatud, et keskvalitsus võib eeskirja 3 alusel kindlaks määratud summat või määrasid muuta. India valitsus on teinud mitu muudatust ning viimased muudatused, millega määrad läbi vaadati, on teatis nr 95/2018 – CUSTOMS ja teatis nr 07/2020 – CUSTOMS. |
| --- | --- |

(106)

Tollimaksu tagastamise kava 1995. aasta eeskirjade eeskirjas 4 on sätestatud, et keskvalitsus võib eeskirja 3 alusel kindlaks määratud summat või määrasid muuta. India valitsus on teinud mitu muudatust ning viimased muudatused, millega määrad läbi vaadati, on teatis nr 95/2018 – CUSTOMS ja teatis nr 07/2020 – CUSTOMS.

| (107) | Asjaomase toote tollimaksu tagastamise kava kohane määr oli läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 1,9 % FOB-väärtusest. |
| --- | --- |

(107)

Asjaomase toote tollimaksu tagastamise kava kohane määr oli läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 1,9 % FOB-väärtusest.

b)   
  Toetusõiguslikkus

Toetusõiguslikkus

| (108) | Selle kava raames on toetusõiguslikud kõik tootvad eksportijad ja vahendavad eksportijad. |
| --- | --- |

(108)

Selle kava raames on toetusõiguslikud kõik tootvad eksportijad ja vahendavad eksportijad.

c)   
  Praktiline rakendamine

Praktiline rakendamine

| (109) | Selle kava alusel on igal toetusõiguslikke tooteid eksportival äriühingul õigus saada summa, mis vastab protsentuaalsele osale eksporditava toote deklareeritud FOB-väärtusest. Tollimaksu ja riikliku aktsiisimaksu tagastamise eeskirjade eeskirja 3 lõikes 2 on sätestatud, kuidas toetuse summa tuleb arvutada. Tagastatav summa põhineb imporditud toorainetelt makstud asjaomaste tollimaksude kogu sektorit hõlmavatel keskmistel väärtustel ja sektori keskmisel tarbimismääral, mille andmed on saadud tootjatelt, keda India valitsus käsitleb toetusõiguslike eksporditavate toodete representatiivsete tootjatena (niinimetatud üldine määr). India valitsus avaldab seejärel tagastamisele kuuluva summa protsentuaalse osana toetusõiguslike eksporditavate toodete keskmisest ekspordiväärtusest. |
| --- | --- |

(109)

Selle kava alusel on igal toetusõiguslikke tooteid eksportival äriühingul õigus saada summa, mis vastab protsentuaalsele osale eksporditava toote deklareeritud FOB-väärtusest. Tollimaksu ja riikliku aktsiisimaksu tagastamise eeskirjade eeskirja 3 lõikes 2 on sätestatud, kuidas toetuse summa tuleb arvutada. Tagastatav summa põhineb imporditud toorainetelt makstud asjaomaste tollimaksude kogu sektorit hõlmavatel keskmistel väärtustel ja sektori keskmisel tarbimismääral, mille andmed on saadud tootjatelt, keda India valitsus käsitleb toetusõiguslike eksporditavate toodete representatiivsete tootjatena (niinimetatud üldine määr). India valitsus avaldab seejärel tagastamisele kuuluva summa protsentuaalse osana toetusõiguslike eksporditavate toodete keskmisest ekspordiväärtusest.

| (110) | India valitsus kasutab seda protsendimäära, et arvutada tollimaksutagastus, millele on õigus kõikidel toetusõiguslikel eksportijatel. Selle kava kohase määra määrab India valitsus kindlaks iga toote jaoks eraldi. |
| --- | --- |

(110)

India valitsus kasutab seda protsendimäära, et arvutada tollimaksutagastus, millele on õigus kõikidel toetusõiguslikel eksportijatel. Selle kava kohase määra määrab India valitsus kindlaks iga toote jaoks eraldi.

| (111) | India valitsuse sõnul võidakse tollimaksutagastus määrata toodete puhul, mis ei vasta üldise määra tingimustele, või ettevõtjate puhul, kes leiavad, et üldise määra hinnaalandid on väiksemad kui 80 % tegelikult kohaldatud tollimaksust/maksust, kindlaks ka tegelikult kohaldatud tollimaksu alusel. |
| --- | --- |

(111)

India valitsuse sõnul võidakse tollimaksutagastus määrata toodete puhul, mis ei vasta üldise määra tingimustele, või ettevõtjate puhul, kes leiavad, et üldise määra hinnaalandid on väiksemad kui 80 % tegelikult kohaldatud tollimaksust/maksust, kindlaks ka tegelikult kohaldatud tollimaksu alusel.

| (112) | Selle kava alusel kasu saamiseks peab äriühing eksportima. Kui kaubasaadetise andmed sisestatakse tolli serverisse, loetakse eksport toimuvaks tollimaksu tagastamise kava alusel ja tollimaksu tagastamise kava alusel ette nähtud summa fikseeritakse pöördumatult. Kui äriühing on pärast kauba ärasaatmist esitanud üldise ekspordideklaratsiooni ja tolliasutus ei ole deklaratsiooni kauba saatearve andmetega võrdlemisel vigu leidnud, on täidetud kõik tingimused, et lubada tagastatava summa väljamaksmist otseülekandega eksportija pangaarvele või käskveksliga. |
| --- | --- |

(112)

Selle kava alusel kasu saamiseks peab äriühing eksportima. Kui kaubasaadetise andmed sisestatakse tolli serverisse, loetakse eksport toimuvaks tollimaksu tagastamise kava alusel ja tollimaksu tagastamise kava alusel ette nähtud summa fikseeritakse pöördumatult. Kui äriühing on pärast kauba ärasaatmist esitanud üldise ekspordideklaratsiooni ja tolliasutus ei ole deklaratsiooni kauba saatearve andmetega võrdlemisel vigu leidnud, on täidetud kõik tingimused, et lubada tagastatava summa väljamaksmist otseülekandega eksportija pangaarvele või käskveksliga.

| (113) | Eksportija peab esitama ka eksporditehinguga seotud summa laekumise tõendamiseks panga väljastatava eksporditehingu teostamise tõendi (Bank Realisation Certificate). Selle dokumendi võib esitada pärast seda, kui tagastatav summa on makstud. India valitsus nõuab makstud summa tagasi, kui eksportija ei esita eksporditehingu teostamise tõendit antud tähtaja jooksul. |
| --- | --- |

(113)

Eksportija peab esitama ka eksporditehinguga seotud summa laekumise tõendamiseks panga väljastatava eksporditehingu teostamise tõendi (Bank Realisation Certificate). Selle dokumendi võib esitada pärast seda, kui tagastatav summa on makstud. India valitsus nõuab makstud summa tagasi, kui eksportija ei esita eksporditehingu teostamise tõendit antud tähtaja jooksul.

| (114) | Tagastatavat summat võib kasutada mis tahes eesmärgil ning vastavalt India raamatupidamisstandarditele võib tagastatud tollimaksusumma pärast ekspordikohustuse täitmist kanda tekkepõhise tuluna raamatupidamisaruannetesse. |
| --- | --- |

(114)

Tagastatavat summat võib kasutada mis tahes eesmärgil ning vastavalt India raamatupidamisstandarditele võib tagastatud tollimaksusumma pärast ekspordikohustuse täitmist kanda tekkepõhise tuluna raamatupidamisaruannetesse.

d)   
  Järeldus tollimaksu tagastamise kava kohta

Järeldus tollimaksu tagastamise kava kohta

| (115) | Esialgses uurimises leidis komisjon, et tollimaksu tagastamise kavaga antakse subsiidiume alusmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti i ja lõike 2 tähenduses. Nn tollimaksu tagastamise summa on India valitsuse antav rahaline toetus, sest India valitsus kannab vahendid otseselt üle. Nende vahendite kasutamise suhtes piiranguid ei ole. Peale selle saab eksportija tollimaksutagastusest kasu, sest see suurendab tema likviidsust. |
| --- | --- |

(115)

Esialgses uurimises leidis komisjon, et tollimaksu tagastamise kavaga antakse subsiidiume alusmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti i ja lõike 2 tähenduses. Nn tollimaksu tagastamise summa on India valitsuse antav rahaline toetus, sest India valitsus kannab vahendid otseselt üle. Nende vahendite kasutamise suhtes piiranguid ei ole. Peale selle saab eksportija tollimaksutagastusest kasu, sest see suurendab tema likviidsust.

| (116) | Ekspordi korral tagastatava tollimaksu määra määrab India valitsus kindlaks iga toote jaoks eraldi. Kuigi subsiidiumi nimetatakse tollimaksu tagastamiseks, ei vasta kava lubatava tollimaksu tagastamise süsteemi ega asendamise puhul kasutatava tagastussüsteemi kõigile tunnustele alusmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti ii tähenduses. Samuti ei vasta kava alusmääruse I lisa punktis i, II lisas (tagastussüsteemi määratlus ja eeskirjad) ja III lisas (asendamise puhul kasutatava tagastussüsteemi määratlus ja eeskirjad) sätestatud eeskirjadele. Rahaline makse eksportijale ei ole tingimata seotud tooraine eest tegelikult makstud imporditollimaksudega ning tegu ei ole tollikrediidiga tooraine varasema või tulevase impordi tollimaksude tasumiseks. Lisaks ei ole kehtestatud süsteemi ega menetlust, mille alusel kindlaks teha, mis sisendeid eksporditud kaupade tootmisel kasutatakse ja mis kogustes. Samuti ei korraldanud India valitsus tegelikult kasutatud sisenditel põhinevat edasist uurimist, kuigi seda tuleks tõhusalt rakendatava kontrollisüsteemi puudumisel tavaliselt teha (alusmääruse II lisa punkt 5 ja III lisa II jao punkt 3). |
| --- | --- |

(116)

Ekspordi korral tagastatava tollimaksu määra määrab India valitsus kindlaks iga toote jaoks eraldi. Kuigi subsiidiumi nimetatakse tollimaksu tagastamiseks, ei vasta kava lubatava tollimaksu tagastamise süsteemi ega asendamise puhul kasutatava tagastussüsteemi kõigile tunnustele alusmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti ii tähenduses. Samuti ei vasta kava alusmääruse I lisa punktis i, II lisas (tagastussüsteemi määratlus ja eeskirjad) ja III lisas (asendamise puhul kasutatava tagastussüsteemi määratlus ja eeskirjad) sätestatud eeskirjadele. Rahaline makse eksportijale ei ole tingimata seotud tooraine eest tegelikult makstud imporditollimaksudega ning tegu ei ole tollikrediidiga tooraine varasema või tulevase impordi tollimaksude tasumiseks. Lisaks ei ole kehtestatud süsteemi ega menetlust, mille alusel kindlaks teha, mis sisendeid eksporditud kaupade tootmisel kasutatakse ja mis kogustes. Samuti ei korraldanud India valitsus tegelikult kasutatud sisenditel põhinevat edasist uurimist, kuigi seda tuleks tõhusalt rakendatava kontrollisüsteemi puudumisel tavaliselt teha (alusmääruse II lisa punkt 5 ja III lisa II jao punkt 3).

| (117) | India valitsuse makse eksportijatele pärast eksporti sõltub eksporditegevusest ning seepärast peetakse seda kava alusmääruse artikli 4 lõike 4 punkti a alusel konkreetseks ja tasakaalustatavaks. |
| --- | --- |

(117)

India valitsuse makse eksportijatele pärast eksporti sõltub eksporditegevusest ning seepärast peetakse seda kava alusmääruse artikli 4 lõike 4 punkti a alusel konkreetseks ja tasakaalustatavaks.

| (118) | Eespool kirjeldatut arvesse võttes järeldas komisjon, et tollimaksu tagastamise kava on tasakaalustatav. |
| --- | --- |

(118)

Eespool kirjeldatut arvesse võttes järeldas komisjon, et tollimaksu tagastamise kava on tasakaalustatav.

e)   
  Subsiidiumisumma arvutamine

Subsiidiumisumma arvutamine

| (119) | Vastavalt alusmääruse artikli 3 lõikele 2 ja artiklile 5 arvutas komisjon esialgse uurimise ajal tasakaalustatava subsiidiumi summa, lähtudes kasust, mille subsiidiumi saaja esialgsel uurimisperioodil uurimistulemuste järgi subsideerimisest sai (mis on tollimaksutagastusena saadud summa). Seoses sellega tegi komisjon kindlaks, et toetusesaaja sai kasu selle kava raames toimunud eksporditehingu ajal. Eksporditehingu ajal tekib India valitsusel kohustus tagastatava summa väljamaksmiseks, mis kujutab endast rahalist toetust alusmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti i tähenduses. Kui tolliasutus väljastab ekspordi saatearve, millel on muu hulgas märgitud asjaomase eksporditehingu puhul tagastatav summa, ei ole India valitsusel enam õigust otsustada, kas subsiidiumi anda või mitte. |
| --- | --- |

(119)

Vastavalt alusmääruse artikli 3 lõikele 2 ja artiklile 5 arvutas komisjon esialgse uurimise ajal tasakaalustatava subsiidiumi summa, lähtudes kasust, mille subsiidiumi saaja esialgsel uurimisperioodil uurimistulemuste järgi subsideerimisest sai (mis on tollimaksutagastusena saadud summa). Seoses sellega tegi komisjon kindlaks, et toetusesaaja sai kasu selle kava raames toimunud eksporditehingu ajal. Eksporditehingu ajal tekib India valitsusel kohustus tagastatava summa väljamaksmiseks, mis kujutab endast rahalist toetust alusmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti i tähenduses. Kui tolliasutus väljastab ekspordi saatearve, millel on muu hulgas märgitud asjaomase eksporditehingu puhul tagastatav summa, ei ole India valitsusel enam õigust otsustada, kas subsiidiumi anda või mitte.

| (120) | Arvestades, et peamised eksportivad tootjad keeldusid koostööst, nagu on öeldud põhjenduses 55, ei olnud komisjonil võimalik kontrollida, kas nad tegelikult maksavad asjaomase toote valmistamisel kasutatud toormaterjalide eest imporditollimaksu. Kui see väide oleks esitatud ja seda oleks kinnitatud, siis hoolimata sellest, et ei ole kehtestatud süsteemi ega menetlust, mille alusel kindlaks teha eksporditava toote valmistamisel tarbitavate sisendite laadi ja kogust, oleks komisjon kontrollinud ülemäärase tagastuse arvutamiseks makstud tollimakse kooskõlas alusmääruse II lisa punktiga 5. |
| --- | --- |

(120)

Arvestades, et peamised eksportivad tootjad keeldusid koostööst, nagu on öeldud põhjenduses 55, ei olnud komisjonil võimalik kontrollida, kas nad tegelikult maksavad asjaomase toote valmistamisel kasutatud toormaterjalide eest imporditollimaksu. Kui see väide oleks esitatud ja seda oleks kinnitatud, siis hoolimata sellest, et ei ole kehtestatud süsteemi ega menetlust, mille alusel kindlaks teha eksporditava toote valmistamisel tarbitavate sisendite laadi ja kogust, oleks komisjon kontrollinud ülemäärase tagastuse arvutamiseks makstud tollimakse kooskõlas alusmääruse II lisa punktiga 5.

| (121) | Eespool esitatut arvestades pidas komisjon õigeks hinnata tollimaksu tagastamise kava alusel saadud toetust kui esialgsel uurimisperioodil selle kava raames tehtud eksporditehingute pealt teenitud tagasimaksete summat. |
| --- | --- |

(121)

Eespool esitatut arvestades pidas komisjon õigeks hinnata tollimaksu tagastamise kava alusel saadud toetust kui esialgsel uurimisperioodil selle kava raames tehtud eksporditehingute pealt teenitud tagasimaksete summat.

| (122) | Alusmääruse artikli 7 lõike 2 kohaselt jagas komisjon need subsiidiumisummad asjaomase toote kogu esialgse uurimisperioodi aegse ekspordikäibega (nimetaja), kuna subsiidium sõltub eksporditegevusest ja seda ei antud valmistatud, toodetud, eksporditud või veetud koguste alusel. |
| --- | --- |

(122)

Alusmääruse artikli 7 lõike 2 kohaselt jagas komisjon need subsiidiumisummad asjaomase toote kogu esialgse uurimisperioodi aegse ekspordikäibega (nimetaja), kuna subsiidium sõltub eksporditegevusest ja seda ei antud valmistatud, toodetud, eksporditud või veetud koguste alusel.

| (123) | Esialgsel uurimisperioodil varieerusid kõnealuse kavaga seoses kindlaks tehtud subsiidiumimäärad vahemikus 1,37 % – 1,66 %. |
| --- | --- |

(123)

Esialgsel uurimisperioodil varieerusid kõnealuse kavaga seoses kindlaks tehtud subsiidiumimäärad vahemikus 1,37 % – 1,66 %.

3.3.3.2.   Subsideerimiskava jätkumine

| (124) | Läbivaatamistaotluses ja vastavates lisades esitasid taotluse esitajad tõendid selle kohta, et keragrafiitmalmist torude tootmissektor sai läbivaatamisega seotud uurimisperioodil jätkuvalt kasu tollimaksu tagastamise kavast. Lisaks kinnitas India valitsus küsimustikule antud vastustes tollimaksu tagastamise kava jätkamist. Lisaks sai läbivaatamisega seotud uurimisperioodil kava raames toetust ka koostööd tegev tootja Tata Metaliks Limited, peamiselt ekspordiks kolmandatesse riikidesse. |
| --- | --- |

(124)

Läbivaatamistaotluses ja vastavates lisades esitasid taotluse esitajad tõendid selle kohta, et keragrafiitmalmist torude tootmissektor sai läbivaatamisega seotud uurimisperioodil jätkuvalt kasu tollimaksu tagastamise kavast. Lisaks kinnitas India valitsus küsimustikule antud vastustes tollimaksu tagastamise kava jätkamist. Lisaks sai läbivaatamisega seotud uurimisperioodil kava raames toetust ka koostööd tegev tootja Tata Metaliks Limited, peamiselt ekspordiks kolmandatesse riikidesse.

| (125) | Küsimustikule antud vastustes väitsid nii Tata Metaliks Limited kui ka India valitsus, et tollimaksu tagastamise kava ei ole tasakaalustatav subsiidium. India valitsus väitis veel, et selleks, et kaudsete maksude või impordimaksude tagastamine kujutaks endast subsiidiumi, peaks tagastus olema suurem kui selliste maksude või lõivude summa, mis eksporditava toote tootmiseks tarbitud sisendite pealt tegelikult sisse nõutakse. India valitsuse arvates saaks isegi sellistel juhtudel pidada tasakaalustavaks ainult ülemäärast tagasimakset. Selle väite toetamiseks viitas India valitsus eksperdirühma aruandele „European Union – Countervailing Measures on Certain Polyethylene Terephthalate from Pakistan“ (Euroopa Liit – tasakaalustavad meetmed teatava Pakistanist pärit polüetüleentereftalaadi suhtes), WT/DS486/R. |
| --- | --- |

(125)

Küsimustikule antud vastustes väitsid nii Tata Metaliks Limited kui ka India valitsus, et tollimaksu tagastamise kava ei ole tasakaalustatav subsiidium. India valitsus väitis veel, et selleks, et kaudsete maksude või impordimaksude tagastamine kujutaks endast subsiidiumi, peaks tagastus olema suurem kui selliste maksude või lõivude summa, mis eksporditava toote tootmiseks tarbitud sisendite pealt tegelikult sisse nõutakse. India valitsuse arvates saaks isegi sellistel juhtudel pidada tasakaalustavaks ainult ülemäärast tagasimakset. Selle väite toetamiseks viitas India valitsus eksperdirühma aruandele „European Union – Countervailing Measures on Certain Polyethylene Terephthalate from Pakistan“ (Euroopa Liit – tasakaalustavad meetmed teatava Pakistanist pärit polüetüleentereftalaadi suhtes), WT/DS486/R.

| (126) | India valitsus väitis, et õigus kava raames toetust saada ei olene eksporditegevusest ega ole piiratud ühegi sektori, majandusharu ja/või piirkonnaga. Tema arvates neutraliseerib tagastamine makstud tolli- ja riikliku aktsiisimaksu, arvutatuna asjakohaste sisendite (imporditud ja kodumaiste) keskmiste koguste põhjal, mida konkreetse eksportkaupade klassi toodete tootmisel tavaliselt kasutatakse. Üksikute eksportijate erinevat sisendite hankimise viisi on arvesse võetud ja ühtlustatud keskmisteks väärtusteks. Seetõttu leidis India valitsus, et tollimaksu tagastamise kava oli maksu-/tollimaksu vähendamine, mitte subsiidium. |
| --- | --- |

(126)

India valitsus väitis, et õigus kava raames toetust saada ei olene eksporditegevusest ega ole piiratud ühegi sektori, majandusharu ja/või piirkonnaga. Tema arvates neutraliseerib tagastamine makstud tolli- ja riikliku aktsiisimaksu, arvutatuna asjakohaste sisendite (imporditud ja kodumaiste) keskmiste koguste põhjal, mida konkreetse eksportkaupade klassi toodete tootmisel tavaliselt kasutatakse. Üksikute eksportijate erinevat sisendite hankimise viisi on arvesse võetud ja ühtlustatud keskmisteks väärtusteks. Seetõttu leidis India valitsus, et tollimaksu tagastamise kava oli maksu-/tollimaksu vähendamine, mitte subsiidium.

| (127) | Nagu on kirjeldatud põhjendustes 115–118, leidis komisjon esialgses uurimises, et tollimaksu tagastamise kava ei vasta lubatava tollimaksu tagastamise süsteemi ega asendamise puhul kasutatava tagastussüsteemi kõigile tunnustele alusmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti ii tähenduses. Vastupidiselt India valitsuse väidetele ei ole aga kasu, mida äriühingud tollimaksu tagastamise kava alusel saavad, otseselt seotud tollimaksudega, mida äriühingu eksporditavates toodetes kasutatava tooraine impordilt nõutakse. Eksportiv äriühing saab rahamakseid, mis on seotud ainult tema ekspordi FOB-väärtusega. Äriühingud ei pea mingit toorainet importima. |
| --- | --- |

(127)

Nagu on kirjeldatud põhjendustes 115–118, leidis komisjon esialgses uurimises, et tollimaksu tagastamise kava ei vasta lubatava tollimaksu tagastamise süsteemi ega asendamise puhul kasutatava tagastussüsteemi kõigile tunnustele alusmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti ii tähenduses. Vastupidiselt India valitsuse väidetele ei ole aga kasu, mida äriühingud tollimaksu tagastamise kava alusel saavad, otseselt seotud tollimaksudega, mida äriühingu eksporditavates toodetes kasutatava tooraine impordilt nõutakse. Eksportiv äriühing saab rahamakseid, mis on seotud ainult tema ekspordi FOB-väärtusega. Äriühingud ei pea mingit toorainet importima.

| (128) | Sel põhjusel ja kuna kava mehhanism ei näe ette tarbitud tootmissisendi eest makstud maksude/lõivude hindamist äriühingu haaval, ei saa komisjon pidada kogu tollimaksu tagastamise kava alusel makstud tollimaksu tagastamise summat lihtsalt hüvitiseks tollimaksude/lõivude eest, mida äriühingud maksavad asjaomase toote tootmiseks kasutatava tooraine eest. Kõigele lisaks ei saanud komisjon peamiste eksportivate tootjate koostööst keeldumise tõttu kontrollida juhtumipõhiseid seoseid tollimaksu tagastamise kava alusel saadud kasu ja võimalike imporditollimaksude vahel, mida maksti asjaomase toote tootmisel kasutatavate toorainete impordilt. |
| --- | --- |

(128)

Sel põhjusel ja kuna kava mehhanism ei näe ette tarbitud tootmissisendi eest makstud maksude/lõivude hindamist äriühingu haaval, ei saa komisjon pidada kogu tollimaksu tagastamise kava alusel makstud tollimaksu tagastamise summat lihtsalt hüvitiseks tollimaksude/lõivude eest, mida äriühingud maksavad asjaomase toote tootmiseks kasutatava tooraine eest. Kõigele lisaks ei saanud komisjon peamiste eksportivate tootjate koostööst keeldumise tõttu kontrollida juhtumipõhiseid seoseid tollimaksu tagastamise kava alusel saadud kasu ja võimalike imporditollimaksude vahel, mida maksti asjaomase toote tootmisel kasutatavate toorainete impordilt.

| (129) | Seetõttu jõudis komisjon järeldusele, et läbivaatamisega seotud uurimisperioodil andis tollimaksu tagastamise kava jätkuvalt kasu India keragrafiitmalmist torude eksportivatele tootjatele. Kuna suurima tüüpilise liitu suunatud ekspordi mahuga eksportiv tootja läbivaatamisega seotud uurimisperioodil koostööd ei teinud, puudus komisjonil äriühingupõhine teave, mille alusel oleks olnud võimalik arvutada läbivaatamisega seotud uurimisperioodil eraldatud subsiidiumide summat. Pidades aga silmas käesoleva aegumise läbivaatamise käigus tehtud järeldust subsideerimise jätkumise kohta, ei pea komisjon nende summade väljaarvutamist vajalikuks. Pealegi, kuigi alates esialgsest uurimisperioodist on asjaomase toote tollimaksu tagastamise määr veidi langenud (1,9 %-lt 1,8 %-le ja seejärel 1,6 %-le läbivaatamisega seotud uurimisperioodil), on tollimaksu tagastamise kava eeskirjad jäänud samaks. Isegi kui tollimaksu tagastamise kava määra (16 %) langus tähendas subsideerimise tasemete proportsionaalset langust võrreldes esialgse uurimise käigus tuvastatud tasemega (1,37 % kuni 1,66 %), leidis komisjon, et toetuse tase ei ole ikkagi tähtsusetu. |
| --- | --- |

(129)

Seetõttu jõudis komisjon järeldusele, et läbivaatamisega seotud uurimisperioodil andis tollimaksu tagastamise kava jätkuvalt kasu India keragrafiitmalmist torude eksportivatele tootjatele. Kuna suurima tüüpilise liitu suunatud ekspordi mahuga eksportiv tootja läbivaatamisega seotud uurimisperioodil koostööd ei teinud, puudus komisjonil äriühingupõhine teave, mille alusel oleks olnud võimalik arvutada läbivaatamisega seotud uurimisperioodil eraldatud subsiidiumide summat. Pidades aga silmas käesoleva aegumise läbivaatamise käigus tehtud järeldust subsideerimise jätkumise kohta, ei pea komisjon nende summade väljaarvutamist vajalikuks. Pealegi, kuigi alates esialgsest uurimisperioodist on asjaomase toote tollimaksu tagastamise määr veidi langenud (1,9 %-lt 1,8 %-le ja seejärel 1,6 %-le läbivaatamisega seotud uurimisperioodil), on tollimaksu tagastamise kava eeskirjad jäänud samaks. Isegi kui tollimaksu tagastamise kava määra (16 %) langus tähendas subsideerimise tasemete proportsionaalset langust võrreldes esialgse uurimise käigus tuvastatud tasemega (1,37 % kuni 1,66 %), leidis komisjon, et toetuse tase ei ole ikkagi tähtsusetu.

| (130) | Seetõttu jõudis komisjon järeldusele, et läbivaatamisega seotud uurimisperioodil anti tollimaksu tagastamise kava raames jätkuvalt subsiidiume keragrafiitmalmist torude tootjatele. |
| --- | --- |

(130)

Seetõttu jõudis komisjon järeldusele, et läbivaatamisega seotud uurimisperioodil anti tollimaksu tagastamise kava raames jätkuvalt subsiidiume keragrafiitmalmist torude tootjatele.

| (131) | Pärast järelduste avalikustamist väitis Tata Metaliks Limited, et tagastamismäärade ja asjaomase toote tootmiseks kasutatud materjalidelt makstud tollimaksude vahel on olemas piisav seos. Eelkõige märkis äriühing, et tollimaksu tagastamiseks peavad eksportijad esitama saatekirja, milles on kirjas toote suhtes kohaldatav tollimaksu tagastamise taotlus. Alles pärast kontrollimist koostab India toll saatearve, millele märgitakse tagastatav summa. Seetõttu ei olnud tollimaksu tagastamine tema arvates tollimaksu ülemäärane vähendamine. |
| --- | --- |

(131)

Pärast järelduste avalikustamist väitis Tata Metaliks Limited, et tagastamismäärade ja asjaomase toote tootmiseks kasutatud materjalidelt makstud tollimaksude vahel on olemas piisav seos. Eelkõige märkis äriühing, et tollimaksu tagastamiseks peavad eksportijad esitama saatekirja, milles on kirjas toote suhtes kohaldatav tollimaksu tagastamise taotlus. Alles pärast kontrollimist koostab India toll saatearve, millele märgitakse tagastatav summa. Seetõttu ei olnud tollimaksu tagastamine tema arvates tollimaksu ülemäärane vähendamine.

| (132) | Nagu põhjenduses 109 juba üksikasjalikult selgitatud, leidis komisjon, et tollimaksu tagastamise nõue on seotud tagastatava summa kindla protsendiga. Ta märkis, et selline summa ei pruukinud vastata tollimaksude summale, mida äriühing maksis tootmises tarbitud sisendite eest. Lisaks, nagu märgitud põhjenduses 128, ei olnud eksportivate tootjate koostööst keeldumise tõttu võimalik kontrollida, kas nad ka tegelikult asjaomase toote tootmiseks kasutatud tooraine eest imporditollimakse maksavad. Seepärast lükkas komisjon selle väite tagasi. |
| --- | --- |

(132)

Nagu põhjenduses 109 juba üksikasjalikult selgitatud, leidis komisjon, et tollimaksu tagastamise nõue on seotud tagastatava summa kindla protsendiga. Ta märkis, et selline summa ei pruukinud vastata tollimaksude summale, mida äriühing maksis tootmises tarbitud sisendite eest. Lisaks, nagu märgitud põhjenduses 128, ei olnud eksportivate tootjate koostööst keeldumise tõttu võimalik kontrollida, kas nad ka tegelikult asjaomase toote tootmiseks kasutatud tooraine eest imporditollimakse maksavad. Seepärast lükkas komisjon selle väite tagasi.

3.3.4.   Rauamaagi pakkumine tegelikust maksumusest väiksema tasu eest

Rauamaagi pakkumine tegelikust maksumusest väiksema tasu eest

3.3.4.1.   Esialgse uurimise tulemused

| (133) | Esialgse uurimise käigus leidis komisjon, et meetmete paketiga andis India valitsus rauamaaki kaevandavatele äriühingutele volituse tarnida rauamaaki piisavast väiksema tasu eest. Kõnealune kaupade pakkumine kujutas endast subsiidiumi saajate rahalist kasu ning seda peeti konkreetseks ja seega tasakaalustatavaks (21). |
| --- | --- |

(133)

Esialgse uurimise käigus leidis komisjon, et meetmete paketiga andis India valitsus rauamaaki kaevandavatele äriühingutele volituse tarnida rauamaaki piisavast väiksema tasu eest. Kõnealune kaupade pakkumine kujutas endast subsiidiumi saajate rahalist kasu ning seda peeti konkreetseks ja seega tasakaalustatavaks (21).

21

| (134) | Esiteks kehtestas India valitsus alates 2007. aasta märtsist rauamaagile ekspordimaksud, mille määr oli algselt 300 India ruupiat tonni kohta (vastab protsendimäärale 12–15). 2011. aasta märtsis tõsteti määr 20 %ni ja 2011. aasta detsembris omakorda 30 %ni. Selline ekspordi piiramine ekspordimaksudega, mille eesmärk on kaitsta ja edendada tootmisahela järgmise etapi tootmisharusid, pakkudes omamaistele tootmisharudele tootmisahela järgmistel etappidel odavaid tooraineid ja sisendeid. |
| --- | --- |

(134)

Esiteks kehtestas India valitsus alates 2007. aasta märtsist rauamaagile ekspordimaksud, mille määr oli algselt 300 India ruupiat tonni kohta (vastab protsendimäärale 12–15). 2011. aasta märtsis tõsteti määr 20 %ni ja 2011. aasta detsembris omakorda 30 %ni. Selline ekspordi piiramine ekspordimaksudega, mille eesmärk on kaitsta ja edendada tootmisahela järgmise etapi tootmisharusid, pakkudes omamaistele tootmisharudele tootmisahela järgmistel etappidel odavaid tooraineid ja sisendeid.

| (135) | Teiseks kehtestas raudteeministeerium 2008. aasta mais kahesuguse kaubaveopoliitika – erinevad veotasud sisetarbimiseks ja ekspordiks mõeldud rauamaagi veol. Teades, et raudteevedu moodustab väga olulise osa rauamaagi kogumaksumusest, oli sisetarbimiseks ja ekspordiks mõeldud rauamaagi keskmise veokulu erinevus kolmekordne. |
| --- | --- |

(135)

Teiseks kehtestas raudteeministeerium 2008. aasta mais kahesuguse kaubaveopoliitika – erinevad veotasud sisetarbimiseks ja ekspordiks mõeldud rauamaagi veol. Teades, et raudteevedu moodustab väga olulise osa rauamaagi kogumaksumusest, oli sisetarbimiseks ja ekspordiks mõeldud rauamaagi keskmise veokulu erinevus kolmekordne.

| (136) | Seega kehtestati need kaks meedet, mille eesmärk oli takistada rauamaagi eksporti ja mis seega kujutavad endast „suunatud ekspordipiiranguid“, põhimõtteliselt aastatel 2007/2008 ning neid laiendati 2011. aasta märtsis ja detsembris rauamaagi ekspordimaksu määra tõstmisega. |
| --- | --- |

(136)

Seega kehtestati need kaks meedet, mille eesmärk oli takistada rauamaagi eksporti ja mis seega kujutavad endast „suunatud ekspordipiiranguid“, põhimõtteliselt aastatel 2007/2008 ning neid laiendati 2011. aasta märtsis ja detsembris rauamaagi ekspordimaksu määra tõstmisega.

| (137) | Selleks et teha kindlaks, kas esimene element oli täidetud, st kas India valitsus volitas või suunas rauamaaki kaevandavaid äriühinguid, analüüsis komisjon, kas India valitsuse toetus keragrafiitmalmist torude tootmisharule (eelkõige rauamaagi puhul tuvastatud hinnamoonutuste kaudu) oli tegelikult valitsuse poliitika eesmärk (erinevalt üldiste regulatiivsete volituste kasutamise n-ö kõrvalmõjust). Komisjon märkis, et paljud dokumendid kinnitasid tema järeldust, et India valitsuse selge eesmärk oli toetada keragrafiitmalmist torude tootmisharu. Eelkõige sisaldas 2005. aasta Dangi aruanne sõnaselget poliitilist eesmärki tuua kasu India terasetootjatele („kindlustatud juurdepääs omamaistele rauamaagivarudele maailmahindadest odavama hinnaga“) ning viidet sellele, et seda eelist tuleb säilitada ja selle kasutamist ergutada. Komisjon märkis, et kõnealuses aruandes sätestatud poliitiliste eesmärkide kohaselt võttis India valitsus teatavaid meetmeid, et toetada konkreetselt oma keragrafiitmalmist torude tootmisharu. |
| --- | --- |

(137)

Selleks et teha kindlaks, kas esimene element oli täidetud, st kas India valitsus volitas või suunas rauamaaki kaevandavaid äriühinguid, analüüsis komisjon, kas India valitsuse toetus keragrafiitmalmist torude tootmisharule (eelkõige rauamaagi puhul tuvastatud hinnamoonutuste kaudu) oli tegelikult valitsuse poliitika eesmärk (erinevalt üldiste regulatiivsete volituste kasutamise n-ö kõrvalmõjust). Komisjon märkis, et paljud dokumendid kinnitasid tema järeldust, et India valitsuse selge eesmärk oli toetada keragrafiitmalmist torude tootmisharu. Eelkõige sisaldas 2005. aasta Dangi aruanne sõnaselget poliitilist eesmärki tuua kasu India terasetootjatele („kindlustatud juurdepääs omamaistele rauamaagivarudele maailmahindadest odavama hinnaga“) ning viidet sellele, et seda eelist tuleb säilitada ja selle kasutamist ergutada. Komisjon märkis, et kõnealuses aruandes sätestatud poliitiliste eesmärkide kohaselt võttis India valitsus teatavaid meetmeid, et toetada konkreetselt oma keragrafiitmalmist torude tootmisharu.

| (138) | Erinevad ametlikud dokumendid näitasid seost keragrafiitmalmist torude tootmisharu toetamise poliitiliste eesmärkide ja India valitsuse poolt nende eesmärkide saavutamiseks edukalt võetud meetmete vahel, näiteks eelkõige terasetööstuse töörühma aruanne 12. viisaastakukava kohta, mis avaldati 2011. aasta novembris. |
| --- | --- |

(138)

Erinevad ametlikud dokumendid näitasid seost keragrafiitmalmist torude tootmisharu toetamise poliitiliste eesmärkide ja India valitsuse poolt nende eesmärkide saavutamiseks edukalt võetud meetmete vahel, näiteks eelkõige terasetööstuse töörühma aruanne 12. viisaastakukava kohta, mis avaldati 2011. aasta novembris.

| (139) | Seega leidis komisjon, et selliste suunatud ekspordipiirangute kehtestamisega (eriti ekspordimaksude ja kahesuguse kaubaveo poliitika abil) asetas India valitsus rauamaaki kaevandavad India äriühingud majanduslikult ebamõistlikku olukorda, mis sundis neid müüma oma kaupa madalama hinnaga, kui nad oleksid võinud saada asjaomase poliitika puudumisel. On tõsi, et India valitsuse võetud meetmed piirasid rauamaaki kaevandavate äriühingute tegevusvabadust, piirates praktikas nende äriotsuseid selle kohta, kus ja mis hinnaga oma toodet müüa, suunates neid sellega tarnima rauamaaki siseturul piisavast väiksema tasu eest. |
| --- | --- |

(139)

Seega leidis komisjon, et selliste suunatud ekspordipiirangute kehtestamisega (eriti ekspordimaksude ja kahesuguse kaubaveo poliitika abil) asetas India valitsus rauamaaki kaevandavad India äriühingud majanduslikult ebamõistlikku olukorda, mis sundis neid müüma oma kaupa madalama hinnaga, kui nad oleksid võinud saada asjaomase poliitika puudumisel. On tõsi, et India valitsuse võetud meetmed piirasid rauamaaki kaevandavate äriühingute tegevusvabadust, piirates praktikas nende äriotsuseid selle kohta, kus ja mis hinnaga oma toodet müüa, suunates neid sellega tarnima rauamaaki siseturul piisavast väiksema tasu eest.

| (140) | Komisjon leidis ka seda, et India valitsuse ootus oli, et rauamaaki kaevandavad äriühingud ei vähenda järsult kodumaist toodangut (arvestades kehtivaid eksporti piiravaid meetmeid), vaid säilitavad omamaise rauamaagi stabiilse tarnimise. Komisjon märkis, et oli lihtne juba ette ära näha, et rauamaaki kaevandavad äriühingud ei laseks tühja minna algselt tehtud märkimisväärse suurusega investeeringutel ning kõrgel tasemel fikseeritud hindadel, ja vähendaksid toodangu mahtu lihtsalt selleks, et vältida ülepakkumist ning sellele järgnevat survet hindade langetamiseks omamaisel turul, mille on põhjustanud India valitsuse meetmed. Teisisõnu teadis India valitsus suunatud ekspordipiiranguid kohaldades, kuidas rauamaagi tootjad meetmetele reageerivad ja millised on meetmete tagajärjed. Kuigi need tootjad võivad oma äritegevust ja kulustruktuuri silmas pidades ekspordipiirangule reageerimiseks oma kodumaist toodangut veidi vähendada, ei lõpetaks nad tootmist ega kohandaks seda väga madalale tasemele ning andmed tõepoolest näitasidki neid kavandatud mõjusid. Ajavahemikul 2012–2013 vähenes eksportmüük rohkem kui 60 % võrreldes ajavahemikuga 2011–2012 ning märkimisväärne vähenemine jätkus, jõudes 2014.–2015. aastal 84 % languseni võrreldes aastatega 2011–2012. Tootmine vähenes samal ajal aastate 2011–2012 ja 2014–2015 vahel vaid 24 %. Komisjon leidis, et selles mõttes olid sisendi tootjad valitsuse poolt volitatud või suunatud pakkuma kaupu omamaistele rauamaagi kasutajatele, st terasetootjatele, k.a keragrafiitmalmist torude tootjatele, tegelikust maksumusest väiksema tasu eest. Rauamaaki kaevandatavatele äriühingutele tehti ülesandeks kunstliku, eraldatud ja madalate hindadega siseturu loomine Indias ning selle poolest tegutsesid nad vahendajana India valitsuse poliitika elluviimisel, mis näeb ette rauamaagi pakkumise keragrafiitmalmist torude tootmisharule tegelikust maksumusest väiksema tasu eest. |
| --- | --- |

(140)

Komisjon leidis ka seda, et India valitsuse ootus oli, et rauamaaki kaevandavad äriühingud ei vähenda järsult kodumaist toodangut (arvestades kehtivaid eksporti piiravaid meetmeid), vaid säilitavad omamaise rauamaagi stabiilse tarnimise. Komisjon märkis, et oli lihtne juba ette ära näha, et rauamaaki kaevandavad äriühingud ei laseks tühja minna algselt tehtud märkimisväärse suurusega investeeringutel ning kõrgel tasemel fikseeritud hindadel, ja vähendaksid toodangu mahtu lihtsalt selleks, et vältida ülepakkumist ning sellele järgnevat survet hindade langetamiseks omamaisel turul, mille on põhjustanud India valitsuse meetmed. Teisisõnu teadis India valitsus suunatud ekspordipiiranguid kohaldades, kuidas rauamaagi tootjad meetmetele reageerivad ja millised on meetmete tagajärjed. Kuigi need tootjad võivad oma äritegevust ja kulustruktuuri silmas pidades ekspordipiirangule reageerimiseks oma kodumaist toodangut veidi vähendada, ei lõpetaks nad tootmist ega kohandaks seda väga madalale tasemele ning andmed tõepoolest näitasidki neid kavandatud mõjusid. Ajavahemikul 2012–2013 vähenes eksportmüük rohkem kui 60 % võrreldes ajavahemikuga 2011–2012 ning märkimisväärne vähenemine jätkus, jõudes 2014.–2015. aastal 84 % languseni võrreldes aastatega 2011–2012. Tootmine vähenes samal ajal aastate 2011–2012 ja 2014–2015 vahel vaid 24 %. Komisjon leidis, et selles mõttes olid sisendi tootjad valitsuse poolt volitatud või suunatud pakkuma kaupu omamaistele rauamaagi kasutajatele, st terasetootjatele, k.a keragrafiitmalmist torude tootjatele, tegelikust maksumusest väiksema tasu eest. Rauamaaki kaevandatavatele äriühingutele tehti ülesandeks kunstliku, eraldatud ja madalate hindadega siseturu loomine Indias ning selle poolest tegutsesid nad vahendajana India valitsuse poliitika elluviimisel, mis näeb ette rauamaagi pakkumise keragrafiitmalmist torude tootmisharule tegelikust maksumusest väiksema tasu eest.

| (141) | Kõigele lisaks leidis komisjon tõendeid ka selle kohta, et India valitus ise kinnitas oma suunatud ekspordipiirangute poliitika edu, mis näitab, et tulemus oli kavatsuslik, mitte pelk regulatiivsete meetmete kõrvalmõju. |
| --- | --- |

(141)

Kõigele lisaks leidis komisjon tõendeid ka selle kohta, et India valitus ise kinnitas oma suunatud ekspordipiirangute poliitika edu, mis näitab, et tulemus oli kavatsuslik, mitte pelk regulatiivsete meetmete kõrvalmõju.

| (142) | Kokkuvõttes leidis komisjon, et India valitsus oli volitanud kaevandusettevõtteid ellu viima oma eraldatud siseturu loomise poliitikat ning pakkuma rauamaaki omamaistele raua- ja terasetootjatele tegelikust maksumusest väiksema tasu eest. Ekspordimaksu ja kahesuguse kaubaveo poliitika puhul, mis ei ole kaugeltki lihtsad tulude suurendamise meetmed, oli selgelt tegemist India valitsuse võetud toetusmeetmetega, et mõjutada rauamaaki kaevandavaid äriühinguid viima ellu seatud poliitilist eesmärki toetada raua- ja terasetööstust ning eelkõige keragrafiitmalmist torude tootmisharu. |
| --- | --- |

(142)

Kokkuvõttes leidis komisjon, et India valitsus oli volitanud kaevandusettevõtteid ellu viima oma eraldatud siseturu loomise poliitikat ning pakkuma rauamaaki omamaistele raua- ja terasetootjatele tegelikust maksumusest väiksema tasu eest. Ekspordimaksu ja kahesuguse kaubaveo poliitika puhul, mis ei ole kaugeltki lihtsad tulude suurendamise meetmed, oli selgelt tegemist India valitsuse võetud toetusmeetmetega, et mõjutada rauamaaki kaevandavaid äriühinguid viima ellu seatud poliitilist eesmärki toetada raua- ja terasetööstust ning eelkõige keragrafiitmalmist torude tootmisharu.

| (143) | Seejärel hindas komisjon teist elementi, st seda, kas India rauamaaki kaevandavad äriühingud on India valitsuse poolt volitatud eraõiguslikud asutused tasakaalustava tollimaksu alusmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti iv tähenduses. Sellega seoses leidis komisjon, et kaks India eksportivat tootjat ostsid suurema osa rauamaagist eraettevõtjatelt, v.a väike kogus rauamaaki, mis osteti äriühingult National Mineral Development Corporation (edaspidi „NMDC“), mis on riigile kuuluv ettevõte. Olenemata NMDC riigile kuulumisest (ja selle võimalikust liigitamisest „avalik-õiguslikuks asutuseks“), käsitas komisjon kõiki neid tarnijaid eraõiguslike asutustena, mis olid volitatud India valitsuse poolt tasakaalustava tollimaksu alusmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti iv tähenduses pakkuma rauamaaki tegelikust maksumusest väiksema tasu eest. |
| --- | --- |

(143)

Seejärel hindas komisjon teist elementi, st seda, kas India rauamaaki kaevandavad äriühingud on India valitsuse poolt volitatud eraõiguslikud asutused tasakaalustava tollimaksu alusmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti iv tähenduses. Sellega seoses leidis komisjon, et kaks India eksportivat tootjat ostsid suurema osa rauamaagist eraettevõtjatelt, v.a väike kogus rauamaaki, mis osteti äriühingult National Mineral Development Corporation (edaspidi „NMDC“), mis on riigile kuuluv ettevõte. Olenemata NMDC riigile kuulumisest (ja selle võimalikust liigitamisest „avalik-õiguslikuks asutuseks“), käsitas komisjon kõiki neid tarnijaid eraõiguslike asutustena, mis olid volitatud India valitsuse poolt tasakaalustava tollimaksu alusmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti iv tähenduses pakkuma rauamaaki tegelikust maksumusest väiksema tasu eest.

| (144) | Järgmise sammuna kontrollis komisjon kolmandat elementi, st kas rauamaaki kaevandavad äriühingud viisid ka tegelikult ellu eespool nimetatud valitsuse poliitikat ja pakkusid rauamaaki tegelikust maksumusest väiksema tasu eest. Selle kohta märkis komisjon, et suunatud ekspordipiirangud saavutasid India valitsuse seatud eesmärgi – tõkestada eksporti ja tagada rauamaagi kättesaadavus omamaisele järgmise etapi tootmisharule madalamate hindadega. Vaatamata rauamaagi tootmise vähenemisele, mis on tingitud mõne kaevanduse sulgemisest keskkonnakaalutlustel, osutavad näitajad siiski India turu pidevale mõistetamatult liigsele tootmisvõimsusele võrrelduna summeeritud omamaise tarbimise ja ekspordiga, millest on lahutatud import. See asjaolu on viinud rauamaagi ülepakkumiseni siseturul, nagu India valitsus kinnitab, ja mida ta taotles, pidades silmas seda, et kaevandusettevõtetel ei olnud loomulikku võimalust oma tootmist kiiresti ekspordipiirangutega kohandada. |
| --- | --- |

(144)

Järgmise sammuna kontrollis komisjon kolmandat elementi, st kas rauamaaki kaevandavad äriühingud viisid ka tegelikult ellu eespool nimetatud valitsuse poliitikat ja pakkusid rauamaaki tegelikust maksumusest väiksema tasu eest. Selle kohta märkis komisjon, et suunatud ekspordipiirangud saavutasid India valitsuse seatud eesmärgi – tõkestada eksporti ja tagada rauamaagi kättesaadavus omamaisele järgmise etapi tootmisharule madalamate hindadega. Vaatamata rauamaagi tootmise vähenemisele, mis on tingitud mõne kaevanduse sulgemisest keskkonnakaalutlustel, osutavad näitajad siiski India turu pidevale mõistetamatult liigsele tootmisvõimsusele võrrelduna summeeritud omamaise tarbimise ja ekspordiga, millest on lahutatud import. See asjaolu on viinud rauamaagi ülepakkumiseni siseturul, nagu India valitsus kinnitab, ja mida ta taotles, pidades silmas seda, et kaevandusettevõtetel ei olnud loomulikku võimalust oma tootmist kiiresti ekspordipiirangutega kohandada.

| (145) | Komisjon analüüsis järgmiseks, kas ja milline on rauamaagi ülepakkumise mõju India valitsuse ekspordipiirangute tõttu rauamaagi hinnale India siseturul. Võttes aluseks rauamaagi impordihinna Hiinas (Hiina on suurim rauamaagi importija) ja Austraalia korrigeeritud FOB-hinna (et jätta välja rahvusvahelise kaubaveo kulud), mis vastasid kõige paremini India omamaisele hinnale moonutamata kujul, leidis komisjon, et India valitsuse sekkumismeetmed rauamaagi valdkonnas (mis tõid kaasa rauamaagi ekspordi järsu vähenemise ja ülepakkumise Indias) mõjutasid ka rauamaagi hindu omamaisel turul. Esiteks olid rauamaagi hinnad India omamaisel turul olnud alates 2008. aastast pidevalt madalamad kui rahvusvahelised hinnad ja teiseks, samal ajal kui rahvusvahelise turu hinnad tõusid märkimisväärselt aastatel 2008–2011, mis vastab ajavahemikule, mil rakendati (2007/2008) ja tugevdati (2011) ekspordipiiranguid, püsis rauamaagi hind India siseturul üsna muutusteta, nagu oleks see täiesti isoleeritud ja muus maailmas valitsev olukord seda ei mõjutaks. Seega on komisjon seisukohal, et India valitsuse suunatud ekspordipiirangud täitsid oma eesmärgi ja on teinud rauamaagi omamaisele tööstusele madalamate hindade eest kättesaadavaks, hoides selleks India siseturu hinnad stabiilsetena, vaatamata asjaolule, et maailmaturul tõusid rauamaagi hinnad märkimisväärselt. Komisjon järeldas, et sellele, et India hinnad ei järginud maailmaturu hindu, ei ole ühtki muud põhjendust kui India valitsuse poolt kehtestatud suunatud ekspordipiirangute süsteem. Suunatud ekspordipiirangute puudumisel oleksid India rauamaagitootjad saanud kasu tulusamast müügist kõrgemate, rahvusvahelise turu hindadega. Selle asemel suunati neid jätkama tootmist ja pakkuma rauamaaki omamaisel turul madalamate hindade eest, et viia ellu India valitsuse poliitikaeesmärke. |
| --- | --- |

(145)

Komisjon analüüsis järgmiseks, kas ja milline on rauamaagi ülepakkumise mõju India valitsuse ekspordipiirangute tõttu rauamaagi hinnale India siseturul. Võttes aluseks rauamaagi impordihinna Hiinas (Hiina on suurim rauamaagi importija) ja Austraalia korrigeeritud FOB-hinna (et jätta välja rahvusvahelise kaubaveo kulud), mis vastasid kõige paremini India omamaisele hinnale moonutamata kujul, leidis komisjon, et India valitsuse sekkumismeetmed rauamaagi valdkonnas (mis tõid kaasa rauamaagi ekspordi järsu vähenemise ja ülepakkumise Indias) mõjutasid ka rauamaagi hindu omamaisel turul. Esiteks olid rauamaagi hinnad India omamaisel turul olnud alates 2008. aastast pidevalt madalamad kui rahvusvahelised hinnad ja teiseks, samal ajal kui rahvusvahelise turu hinnad tõusid märkimisväärselt aastatel 2008–2011, mis vastab ajavahemikule, mil rakendati (2007/2008) ja tugevdati (2011) ekspordipiiranguid, püsis rauamaagi hind India siseturul üsna muutusteta, nagu oleks see täiesti isoleeritud ja muus maailmas valitsev olukord seda ei mõjutaks. Seega on komisjon seisukohal, et India valitsuse suunatud ekspordipiirangud täitsid oma eesmärgi ja on teinud rauamaagi omamaisele tööstusele madalamate hindade eest kättesaadavaks, hoides selleks India siseturu hinnad stabiilsetena, vaatamata asjaolule, et maailmaturul tõusid rauamaagi hinnad märkimisväärselt. Komisjon järeldas, et sellele, et India hinnad ei järginud maailmaturu hindu, ei ole ühtki muud põhjendust kui India valitsuse poolt kehtestatud suunatud ekspordipiirangute süsteem. Suunatud ekspordipiirangute puudumisel oleksid India rauamaagitootjad saanud kasu tulusamast müügist kõrgemate, rahvusvahelise turu hindadega. Selle asemel suunati neid jätkama tootmist ja pakkuma rauamaaki omamaisel turul madalamate hindade eest, et viia ellu India valitsuse poliitikaeesmärke.

| (146) | Lõpuks uuris komisjon kahte viimast elementi, st kas ülesanne pakkuda rauamaaki tegelikust maksumusest väiksema tasu eest antaks tavaliselt India valitsusele ning kas selline praktika erineb tegelikult India valitsuse tavapärasest praktikast. Komisjon leidis, et India pinnases leiduva rauamaagi tarnimine India terasetööstusele on ülesanne, mis on tavaliselt India valitsusel, kuna India valitsus otsustab oma määrustega, kuidas tarnida Indias asuvat toorainet, teostades suveräänset õigust oma loodusvarade üle. Mis puudutab kriteeriumit „ei erine tegelikkuses“, märkis komisjon, et see kriteerium eeldab positiivset järeldust, et kaupade pakkumine volitatud eraõiguslike asutuste poolt ei erine tegelikkuses võimalikust olukorrast, kus valitsus oleks selliseid kaupu ise pakkunud. Selle kohta leidis komisjon, et tegelikkuses ei ole mingit vahet, kas valitsus sekkub otseselt turule, pakkudes rauamaaki pidevalt muutuvate valitsuse hindadega või teeb kaevandusettevõtetele ülesandeks pakkuda rauamaaki tegelikust maksumusest väiksema tasu eest. |
| --- | --- |

(146)

Lõpuks uuris komisjon kahte viimast elementi, st kas ülesanne pakkuda rauamaaki tegelikust maksumusest väiksema tasu eest antaks tavaliselt India valitsusele ning kas selline praktika erineb tegelikult India valitsuse tavapärasest praktikast. Komisjon leidis, et India pinnases leiduva rauamaagi tarnimine India terasetööstusele on ülesanne, mis on tavaliselt India valitsusel, kuna India valitsus otsustab oma määrustega, kuidas tarnida Indias asuvat toorainet, teostades suveräänset õigust oma loodusvarade üle. Mis puudutab kriteeriumit „ei erine tegelikkuses“, märkis komisjon, et see kriteerium eeldab positiivset järeldust, et kaupade pakkumine volitatud eraõiguslike asutuste poolt ei erine tegelikkuses võimalikust olukorrast, kus valitsus oleks selliseid kaupu ise pakkunud. Selle kohta leidis komisjon, et tegelikkuses ei ole mingit vahet, kas valitsus sekkub otseselt turule, pakkudes rauamaaki pidevalt muutuvate valitsuse hindadega või teeb kaevandusettevõtetele ülesandeks pakkuda rauamaaki tegelikust maksumusest väiksema tasu eest.

| (147) | Kokkuvõttes jõudis komisjon järeldusele, et suunatud ekspordipiirangutega sundis India valitsus omamaiseid rauamaaki kaevandavaid äriühinguid müüma rauamaaki omamaisel turul ning suunas neid pakkuma kõnealust toorainet tegelikust maksumusest väiksema tasu eest. Kõnealuste meetmetega saavutati soovitud mõju, milleks oli India omamaise rauamaagituru moonutamine ja hinna surumine kunstlikult madalale tasemele, andes sellega eelise järgmise etapi tootmisharule. Ülesannet pakkuda rauamaaki tegelikust maksumusest väiksema tasu eest täidab tavapäraselt valitsus ning valitsuse praktika ei erine tegelikkuses praktikast, mida valitsus tavapäraselt järgib. Komisjon tegi seega järelduse, et India valitsus andis kaudset rahalist abi tasakaalustavat tollimaksu käsitleva alusmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunktide iv ja iii tähenduses, mis on tõlgendatud ja rakendatud kooskõlas WTO subsiidiumide ja tasakaalustusmeetmete lepingu artikli 1 lõike 1 punkti a alapunktide iv ja iii kohase WTO standardiga. |
| --- | --- |

(147)

Kokkuvõttes jõudis komisjon järeldusele, et suunatud ekspordipiirangutega sundis India valitsus omamaiseid rauamaaki kaevandavaid äriühinguid müüma rauamaaki omamaisel turul ning suunas neid pakkuma kõnealust toorainet tegelikust maksumusest väiksema tasu eest. Kõnealuste meetmetega saavutati soovitud mõju, milleks oli India omamaise rauamaagituru moonutamine ja hinna surumine kunstlikult madalale tasemele, andes sellega eelise järgmise etapi tootmisharule. Ülesannet pakkuda rauamaaki tegelikust maksumusest väiksema tasu eest täidab tavapäraselt valitsus ning valitsuse praktika ei erine tegelikkuses praktikast, mida valitsus tavapäraselt järgib. Komisjon tegi seega järelduse, et India valitsus andis kaudset rahalist abi tasakaalustavat tollimaksu käsitleva alusmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunktide iv ja iii tähenduses, mis on tõlgendatud ja rakendatud kooskõlas WTO subsiidiumide ja tasakaalustusmeetmete lepingu artikli 1 lõike 1 punkti a alapunktide iv ja iii kohase WTO standardiga.

3.3.4.2.   Subsideerimiskava jätkumine

| (148) | Nii Tata Metaliks Limited kui ka India valitsus väitsid, et üks kahest suunatud ekspordipiirangust, mille komisjon esialgse uurimise käigus tuvastas, nimelt kahesuguse kaubaveo poliitika, peatati 10. mail 2016. Nad väitsid, et alates sellest kuupäevast kehtivad rauamaagi transpordile nii sisetarbimise kui ka ekspordi puhul samad tingimused ja samad kulud. |
| --- | --- |

(148)

Nii Tata Metaliks Limited kui ka India valitsus väitsid, et üks kahest suunatud ekspordipiirangust, mille komisjon esialgse uurimise käigus tuvastas, nimelt kahesuguse kaubaveo poliitika, peatati 10. mail 2016. Nad väitsid, et alates sellest kuupäevast kehtivad rauamaagi transpordile nii sisetarbimise kui ka ekspordi puhul samad tingimused ja samad kulud.

| (149) | Komisjon hindas kõiki läbivaatamistaotluses ja vastavates lisades meetme jätkumise kohta esitatud tõendeid, samuti uurimise käigus leitud tõendeid. Uurimise käigus tuli ilmsiks, et hoolimata kahesuguse kaubaveo poliitika peatamisest 2016. aasta mais jätkas India valitsus läbivaatamisega seotud uurimisperioodil rauamaaki kaevandavatele äriühingutele antud volituse kaudu rauamaagi tarnimist asjaomase toote India tootjatele piisavast väiksema tasu eest. |
| --- | --- |

(149)

Komisjon hindas kõiki läbivaatamistaotluses ja vastavates lisades meetme jätkumise kohta esitatud tõendeid, samuti uurimise käigus leitud tõendeid. Uurimise käigus tuli ilmsiks, et hoolimata kahesuguse kaubaveo poliitika peatamisest 2016. aasta mais jätkas India valitsus läbivaatamisega seotud uurimisperioodil rauamaaki kaevandavatele äriühingutele antud volituse kaudu rauamaagi tarnimist asjaomase toote India tootjatele piisavast väiksema tasu eest.

| (150) | Esiteks kehtis läbivaatamisega seotud uurimisperioodil kvaliteetrauamaagile 30 % ekspordimaks. India valitsus kinnitas, et viimane ekspordimaksude muudatus tehti 1. märtsi 2016. aasta teatega nr 15/2016-Customs, millega vabastati madala kvaliteediklassi rauamaak (mille rauasisaldus on alla 58 %) eksporditollimaksust (keragrafiitmalmist torusid tootvad äriühingud ei kasuta halva kvaliteediga rauamaaki). |
| --- | --- |

(150)

Esiteks kehtis läbivaatamisega seotud uurimisperioodil kvaliteetrauamaagile 30 % ekspordimaks. India valitsus kinnitas, et viimane ekspordimaksude muudatus tehti 1. märtsi 2016. aasta teatega nr 15/2016-Customs, millega vabastati madala kvaliteediklassi rauamaak (mille rauasisaldus on alla 58 %) eksporditollimaksust (keragrafiitmalmist torusid tootvad äriühingud ei kasuta halva kvaliteediga rauamaaki).

| (151) | Teiseks märkis komisjon, et India valitsus võttis 15. jaanuaril 2021 vastu rauamaagi transportimise uue poliitika (22). Poliitikas (tuntakse nime „2021. aasta rauamaagipoliitika“ all) seatakse rauamaagi peale- ja mahalaadimisega seotud prioriseerimine eri kliendikategooriate alusel, kus rauamaagi riigisisesel veol on eelisõigus ekspordi eesmärgil vedamise ees. Nagu sõnaselgelt öeldud, on uue poliitika eesmärk „edendada kodumaist terasetootmist“. Seetõttu kujutab see uus poliitika sarnaselt eelmise, kahesuguse kaubaveo poliitikaga endast selgelt India valitsuse kodumaise terasetööstuse kasuks rakendatud lisameedet, mis osutab tahtlikule eesmärgile saavutada rauamaagi madalam hind kodumaise terasetööstuse kasuks. |
| --- | --- |

(151)

Teiseks märkis komisjon, et India valitsus võttis 15. jaanuaril 2021 vastu rauamaagi transportimise uue poliitika (22). Poliitikas (tuntakse nime „2021. aasta rauamaagipoliitika“ all) seatakse rauamaagi peale- ja mahalaadimisega seotud prioriseerimine eri kliendikategooriate alusel, kus rauamaagi riigisisesel veol on eelisõigus ekspordi eesmärgil vedamise ees. Nagu sõnaselgelt öeldud, on uue poliitika eesmärk „edendada kodumaist terasetootmist“. Seetõttu kujutab see uus poliitika sarnaselt eelmise, kahesuguse kaubaveo poliitikaga endast selgelt India valitsuse kodumaise terasetööstuse kasuks rakendatud lisameedet, mis osutab tahtlikule eesmärgile saavutada rauamaagi madalam hind kodumaise terasetööstuse kasuks.

22

| (152) | Kolmandaks leidis komisjon, et lisaks sellele uuele 2021. aasta rauamaagipoliitikale näitasid mitu muud poliitikadokumenti, et India valitsus jätkas alates esialgsest uurimisest ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodil jõupingutusi kodumaise tööstuse odavama toorainega varustamiseks. |
| --- | --- |

(152)

Kolmandaks leidis komisjon, et lisaks sellele uuele 2021. aasta rauamaagipoliitikale näitasid mitu muud poliitikadokumenti, et India valitsus jätkas alates esialgsest uurimisest ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodil jõupingutusi kodumaise tööstuse odavama toorainega varustamiseks.

| (153) | Näiteks kinnitati poliitikaeesmärk toetada kodumaist terasetööstust 2017. aasta riikliku terasepoliitikaga, mis kehtib ka praegu (23). Kõnealune poliitika rõhutab konkurentsivõimelise hinnaga kodumaise rauamaagi kättesaadavuse tähtsust: | „Konkurentsivõimelise hinnaga tooraine kättesaadavus on terasetööstuse kasvuks hädavajalik“
   (24). |
| --- | --- | --- |

(153)

Näiteks kinnitati poliitikaeesmärk toetada kodumaist terasetööstust 2017. aasta riikliku terasepoliitikaga, mis kehtib ka praegu (23). Kõnealune poliitika rõhutab konkurentsivõimelise hinnaga kodumaise rauamaagi kättesaadavuse tähtsust:

23

„Konkurentsivõimelise hinnaga tooraine kättesaadavus on terasetööstuse kasvuks hädavajalik“
   (24).

24

| | „India konkurentsieelis terase tootmises tuleneb suurel määral terasetootmise kahe kriitilise sisendi, kvaliteetse rauamaagi ja mittekoksisöe kättesaadavusest
   (25).“ |
| --- | --- |

„India konkurentsieelis terase tootmises tuleneb suurel määral terasetootmise kahe kriitilise sisendi, kvaliteetse rauamaagi ja mittekoksisöe kättesaadavusest
   (25).“

konkurentsieelis terase tootmises tuleneb suurel määral terasetootmise kahe kriitilise sisendi, kvaliteetse rauamaagi ja mittekoksisöe kättesaadavusest

25

| | „Eesmärk: [...] Rauamaagi, koksisöe ja maagaasi kulutõhus tootmine ja kättesaadavus siseturul
   (26).“ |
| --- | --- |

„Eesmärk: [...] Rauamaagi, koksisöe ja maagaasi kulutõhus tootmine ja kättesaadavus siseturul
   (26).“

[...] Rauamaagi, koksisöe ja maagaasi kulutõhus tootmine ja kättesaadavus siseturul

26

| | „
  [...] Tooraine kättesaadavus tagatakse mittekoksisöe enampakkumisele panemise hõlbustamisega ainult terase/rauakäsna sektoris ja suurendades rauamaagi kättesaadavust siseturul
   (27).“ |
| --- | --- |

„
  [...] Tooraine kättesaadavus tagatakse mittekoksisöe enampakkumisele panemise hõlbustamisega ainult terase/rauakäsna sektoris ja suurendades rauamaagi kättesaadavust siseturul
   (27).“

[...] Tooraine

tagatakse mittekoksisöe enampakkumisele panemise hõlbustamisega ainult terase/rauakäsna sektoris ja suurendades rauamaagi kättesaadavust siseturul

27

| (154) | 2015.–2020. aasta väliskaubanduspoliitikat käsitlevas avalduses kinnitab India poliitikat, mille eesmärk on tagada odav rauamaak siseturul, et eksportida odavaid tootmisahela eelneva etapi tooteid:

  „
  Rauamaagi kaevandamise keelu hiljutine tühistamine mõnes riigis hoogustab rauamaagi kaevandamist. Samal ajal valmistub India alustama tootmisprogrammi, mille jaoks oleks vaja omamaist rauamaaki
   (28)
  .“ |
| --- | --- |

(154)

2015.–2020. aasta väliskaubanduspoliitikat käsitlevas avalduses kinnitab India poliitikat, mille eesmärk on tagada odav rauamaak siseturul, et eksportida odavaid tootmisahela eelneva etapi tooteid:

„
  Rauamaagi kaevandamise keelu hiljutine tühistamine mõnes riigis hoogustab rauamaagi kaevandamist. Samal ajal valmistub India alustama tootmisprogrammi, mille jaoks oleks vaja omamaist rauamaaki
   (28)
  .“

Rauamaagi kaevandamise keelu hiljutine tühistamine mõnes riigis hoogustab rauamaagi kaevandamist. Samal ajal valmistub India alustama tootmisprogrammi, mille jaoks oleks vaja omamaist rauamaaki

28

.“

| (155) | Ka India 2019. aasta riiklikus maavarade poliitikas tunnistatakse odavate mineraalide olulisust järgtööstuse jaoks: „Juurdepääsu tagamine piisavatele, usaldusväärsetele, taskukohastele ja kestlikele maavaravarudele on muutumas üha olulisemaks teguriks järgtööstuse ja kogu majanduse toimimisel (29).“ |
| --- | --- |

(155)

Ka India 2019. aasta riiklikus maavarade poliitikas tunnistatakse odavate mineraalide olulisust järgtööstuse jaoks: „Juurdepääsu tagamine piisavatele, usaldusväärsetele, taskukohastele ja kestlikele maavaravarudele on muutumas üha olulisemaks teguriks järgtööstuse ja kogu majanduse toimimisel (29).“

Juurdepääsu tagamine piisavatele, usaldusväärsetele, taskukohastele ja kestlikele maavaravarudele on muutumas üha olulisemaks teguriks järgtööstuse ja kogu majanduse toimimisel

29

| (156) | Seetõttu näitasid komisjonile kättesaadavad faktid ja toimikus esitatud uued elemendid, et esialgse uurimise järeldused on endiselt kehtivad ning India valitsus jätkas meetmete kogumiga, sealhulgas ekspordipiirangute süsteemiga, läbivaatamisega seotud uurimisperioodil rauamaaki kaevandavate äriühingute volitamist pakkuma rauamaaki piisavast väiksema tasu eest. Komisjon tegi seega järelduse, et India valitsus andis läbivaatamisega seotud uurimisperioodil jätkuvalt kaudset rahalist abi alusmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunktide iv ja iii tähenduses, mis on tõlgendatud ja rakendatud kooskõlas WTO subsiidiumide ja tasakaalustusmeetmete lepingu artikli 1 lõike 1 punkti a alapunktide iv ja iii kohase WTO standardiga. |
| --- | --- |

(156)

Seetõttu näitasid komisjonile kättesaadavad faktid ja toimikus esitatud uued elemendid, et esialgse uurimise järeldused on endiselt kehtivad ning India valitsus jätkas meetmete kogumiga, sealhulgas ekspordipiirangute süsteemiga, läbivaatamisega seotud uurimisperioodil rauamaaki kaevandavate äriühingute volitamist pakkuma rauamaaki piisavast väiksema tasu eest. Komisjon tegi seega järelduse, et India valitsus andis läbivaatamisega seotud uurimisperioodil jätkuvalt kaudset rahalist abi alusmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunktide iv ja iii tähenduses, mis on tõlgendatud ja rakendatud kooskõlas WTO subsiidiumide ja tasakaalustusmeetmete lepingu artikli 1 lõike 1 punkti a alapunktide iv ja iii kohase WTO standardiga.

| (157) | Koostöö puudumise tõttu ei olnud võimalik arvutada selle kava raames subsideerimise täpset taset läbivaatamisega seotud uurimisperioodil ja komisjon kasutas alusmääruse artikli 28 kohaselt kättesaadavaid fakte, eelkõige läbivaatamistaotlust, mis sisaldas tõendeid selle kohta, et rauamaagi hinnad Indias jäid läbivaatamisega seotud uurimisperioodil rahvusvahelistest hindadest madalamaks. |
| --- | --- |

(157)

Koostöö puudumise tõttu ei olnud võimalik arvutada selle kava raames subsideerimise täpset taset läbivaatamisega seotud uurimisperioodil ja komisjon kasutas alusmääruse artikli 28 kohaselt kättesaadavaid fakte, eelkõige läbivaatamistaotlust, mis sisaldas tõendeid selle kohta, et rauamaagi hinnad Indias jäid läbivaatamisega seotud uurimisperioodil rahvusvahelistest hindadest madalamaks.

| (158) | Seda arvesse võttes järeldas komisjon, et kõnealuse kava alusel antud subsiidiumide tase ei olnud läbivaatamisega seotud uurimisperioodil tähtsusetu ja igal juhul ei olnud see madalam esialgses uurimises kindlakstehtud tasemest. |
| --- | --- |

(158)

Seda arvesse võttes järeldas komisjon, et kõnealuse kava alusel antud subsiidiumide tase ei olnud läbivaatamisega seotud uurimisperioodil tähtsusetu ja igal juhul ei olnud see madalam esialgses uurimises kindlakstehtud tasemest.

| (159) | Pärast järelduste avalikustamist väitis Tata Metaliks Limited, et WTO õiguse kohaselt ei saa ekspordimakse tasakaalustada. Lisaks leidis ta, et 2020. aasta uue rauamaagipoliitika eesmärk oli üksnes hõlbustada rauamaagi kiiret ja tõhusat transporti üle riigi ning et see poliitika ei too mingit rahalist kasu. Seetõttu oli ta seisukohal, et komisjoni järeldused kava kohta olid valed. |
| --- | --- |

(159)

Pärast järelduste avalikustamist väitis Tata Metaliks Limited, et WTO õiguse kohaselt ei saa ekspordimakse tasakaalustada. Lisaks leidis ta, et 2020. aasta uue rauamaagipoliitika eesmärk oli üksnes hõlbustada rauamaagi kiiret ja tõhusat transporti üle riigi ning et see poliitika ei too mingit rahalist kasu. Seetõttu oli ta seisukohal, et komisjoni järeldused kava kohta olid valed.

| (160) | Komisjon kordas, et nagu on viidatud põhjenduses 151, oli uue rauamaagipoliitika eesmärk edendada kodumaist terasetootmist. Komisjoni arvates kujutas uus poliitika endast selgelt India valitsuse kodumaise terasetööstuse kasuks rakendatavat lisameedet. Kuigi meetmega ei nähtud ette otsest rahalist toetust, näitas asjaolu, et rauamaagi riigisisene transport on võrreldes eksportveoga prioriteetne, selgelt seda, et läbimõeldud eesmärk oli anda kasu India keragrafiitmalmist torude tootmisharule. |
| --- | --- |

(160)

Komisjon kordas, et nagu on viidatud põhjenduses 151, oli uue rauamaagipoliitika eesmärk edendada kodumaist terasetootmist. Komisjoni arvates kujutas uus poliitika endast selgelt India valitsuse kodumaise terasetööstuse kasuks rakendatavat lisameedet. Kuigi meetmega ei nähtud ette otsest rahalist toetust, näitas asjaolu, et rauamaagi riigisisene transport on võrreldes eksportveoga prioriteetne, selgelt seda, et läbimõeldud eesmärk oli anda kasu India keragrafiitmalmist torude tootmisharule.

| (161) | Eespool põhjendustes 148–158 esitatud järeldusi silmas pidades jäi komisjon seisukohale, et hoolimata kahesuguse kaubaveo poliitika lõpetamisest 2016. aasta mais, moodustasid ekspordimaksud koos uue rauamaagipoliitikaga „suunatud ekspordipiirangute“ süsteemi, millega India valitsus jätkas kaudse rahalise toetuse andmist alusmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunktide iv ja iii tähenduses, mida on tõlgendatud ja kohaldatud kooskõlas WTO subsiidiumide ja tasakaalustusmeetmete lepingu artikli 1.1 punkti a alapunktide iv ja iii kohase WTO standardiga. |
| --- | --- |

(161)

Eespool põhjendustes 148–158 esitatud järeldusi silmas pidades jäi komisjon seisukohale, et hoolimata kahesuguse kaubaveo poliitika lõpetamisest 2016. aasta mais, moodustasid ekspordimaksud koos uue rauamaagipoliitikaga „suunatud ekspordipiirangute“ süsteemi, millega India valitsus jätkas kaudse rahalise toetuse andmist alusmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunktide iv ja iii tähenduses, mida on tõlgendatud ja kohaldatud kooskõlas WTO subsiidiumide ja tasakaalustusmeetmete lepingu artikli 1.1 punkti a alapunktide iv ja iii kohase WTO standardiga.

3.4.   Järeldus subsideerimise jätkumise kohta

Järeldus subsideerimise jätkumise kohta

| (162) | Eespool esitatud kaalutlusi silmas pidades järeldas komisjon, et India keragrafiitmalmist torude tootjad said läbivaatamisega seotud uurimisperioodil jätkuvalt kasu tasakaalustatavatest subsiidiumidest. Hoolimata Indiast kaupade eksportimise kava ja tollimaksu tagastamise kava kohaste määrade alandamisest ei tuvastatud uurimise käigus mingeid märke selle kohta, et subsideerimise tase oleks võrreldes esialgse uurimisega oluliselt alanenud. Pigem kinnitasid läbivaatamistaotluses ja koostööd tegeva India tootja esitatud tõendid, et nendest subsiidiumidest saadav kasu oleks siiski märkimisväärne, igal juhul oleks see oluliselt üle miinimumtaseme. |
| --- | --- |

(162)

Eespool esitatud kaalutlusi silmas pidades järeldas komisjon, et India keragrafiitmalmist torude tootjad said läbivaatamisega seotud uurimisperioodil jätkuvalt kasu tasakaalustatavatest subsiidiumidest. Hoolimata Indiast kaupade eksportimise kava ja tollimaksu tagastamise kava kohaste määrade alandamisest ei tuvastatud uurimise käigus mingeid märke selle kohta, et subsideerimise tase oleks võrreldes esialgse uurimisega oluliselt alanenud. Pigem kinnitasid läbivaatamistaotluses ja koostööd tegeva India tootja esitatud tõendid, et nendest subsiidiumidest saadav kasu oleks siiski märkimisväärne, igal juhul oleks see oluliselt üle miinimumtaseme.

| (163) | Seetõttu järeldas komisjon, et läbivaatamisega seotud uurimisperioodil jätkasid India eksportivad tootjad asjaomase toote eksporti liitu subsideeritud hindadega. |
| --- | --- |

(163)

Seetõttu järeldas komisjon, et läbivaatamisega seotud uurimisperioodil jätkasid India eksportivad tootjad asjaomase toote eksporti liitu subsideeritud hindadega.

3.5.   Subsideerimise jätkumise tõenäosus meetmete lõppemise korral

Subsideerimise jätkumise tõenäosus meetmete lõppemise korral

| (164) | Lisaks jätkuva subsideerimise esinemise tuvastamisele läbivaatamisega seotud uurimisperioodil uuris komisjon kooskõlas alusmääruse artikliga 18 subsideerimise jätkumise tõenäosust meetmete kehtetuks tunnistamise korral. |
| --- | --- |

(164)

Lisaks jätkuva subsideerimise esinemise tuvastamisele läbivaatamisega seotud uurimisperioodil uuris komisjon kooskõlas alusmääruse artikliga 18 subsideerimise jätkumise tõenäosust meetmete kehtetuks tunnistamise korral.

| (165) | Nagu on märgitud põhjenduses 162, on kindlaks tehtud, et uurimisperioodi jooksul said asjaomase toote eksportijad Indiast jätkuvalt India ametiasutustelt tasakaalustatavaid subsideerimishüvitisi. |
| --- | --- |

(165)

Nagu on märgitud põhjenduses 162, on kindlaks tehtud, et uurimisperioodi jooksul said asjaomase toote eksportijad Indiast jätkuvalt India ametiasutustelt tasakaalustatavaid subsideerimishüvitisi.

| (166) | Subsiidiumikavade raames antakse korduvalt soodustusi ning ei ole ühtki märki sellest, et nende soodustuste andmisest lähitulevikus järk-järgult loobutaks, isegi kui neid kavu veidi muudetakse. Lisaks vastab iga eksportija mitme subsiidiumi kriteeriumidele. |
| --- | --- |

(166)

Subsiidiumikavade raames antakse korduvalt soodustusi ning ei ole ühtki märki sellest, et nende soodustuste andmisest lähitulevikus järk-järgult loobutaks, isegi kui neid kavu veidi muudetakse. Lisaks vastab iga eksportija mitme subsiidiumi kriteeriumidele.

| (167) | Ühtlasi uuriti, kas meetmetest loobumise korral suureneks ekspordimaht liitu märkimisväärselt. Eelkõige analüüsis komisjon järgmisi elemente: tootmisvõimsus ja vaba tootmisvõimsus Indias, Indiast kolmandate riikide turgudele eksporditud toodete hinnad ning liidu turu atraktiivsus turu suuruse ja hindade poolest. |
| --- | --- |

(167)

Ühtlasi uuriti, kas meetmetest loobumise korral suureneks ekspordimaht liitu märkimisväärselt. Eelkõige analüüsis komisjon järgmisi elemente: tootmisvõimsus ja vaba tootmisvõimsus Indias, Indiast kolmandate riikide turgudele eksporditud toodete hinnad ning liidu turu atraktiivsus turu suuruse ja hindade poolest.

3.5.1.   Tootmisvõimsus ja vaba tootmisvõimsus Indias ning Indiast kolmandate riikide turgudele eksporditud toodete hinnad

Tootmisvõimsus ja vaba tootmisvõimsus Indias ning Indiast kolmandate riikide turgudele eksporditud toodete hinnad

| (168) | Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oli asjaomase toote India tootjate hinnanguline kogutoodang ligikaudu 2 miljonit tonni aastas. Hinnanguline tootmisvõimsus oli ligikaudu 2,5 miljonit tonni. Seega oli vaba tootmisvõimsus ligikaudu 500 000 tonni aastas, mis ületab asjaomase toote tarbimist liidu turul läbivaatamisega seotud uurimisperioodil, mis oli [388 000 – 454 000] tonni. |
| --- | --- |

(168)

Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oli asjaomase toote India tootjate hinnanguline kogutoodang ligikaudu 2 miljonit tonni aastas. Hinnanguline tootmisvõimsus oli ligikaudu 2,5 miljonit tonni. Seega oli vaba tootmisvõimsus ligikaudu 500 000 tonni aastas, mis ületab asjaomase toote tarbimist liidu turul läbivaatamisega seotud uurimisperioodil, mis oli [388 000 – 454 000] tonni.

| (169) | Taotluse esitajate esitatud tõendite põhjal, mida kinnitab koostööd tegeva tootja Tata Metaliks Limited teave, kavatsevad mitu India tootjat, sealhulgas Tata Metaliks Limited, (30) investeerida tootmisvõimsuse edasisse suurendamisse (31). Järgmise paari aasta jooksul lisatav täiendav võimsus kokku on hinnanguliselt umbes 1,5 miljonit tonni. |
| --- | --- |

(169)

Taotluse esitajate esitatud tõendite põhjal, mida kinnitab koostööd tegeva tootja Tata Metaliks Limited teave, kavatsevad mitu India tootjat, sealhulgas Tata Metaliks Limited, (30) investeerida tootmisvõimsuse edasisse suurendamisse (31). Järgmise paari aasta jooksul lisatav täiendav võimsus kokku on hinnanguliselt umbes 1,5 miljonit tonni.

30

31

| (170) | Eeldatav võimsuste suurenemine vastab hinnangulisele nõudluse kasvule India turul. Samas plaanivad suuremad teadaolevad tootjad keskenduda ka eksporditurgudele (32). Näiteks ESL Steel Limited (Vedanta kontserni osa) märkis teostatavusuuringus selge sõnaga, et tema uus rajatis asub sadama lähedal, mis suurendab tema ekspordivõimalusi. Aruandes nimetati eraldi suurt Ida-Euroopasse eksportimise potentsiaali (33). Koostööd tegev äriühing Tata Metaliks Limited mainis oma küsimustikule antud vastuste kaugmeetodil tehtud ristkontrolli ajal ka plaane tulevikus liidu turule laieneda. |
| --- | --- |

(170)

Eeldatav võimsuste suurenemine vastab hinnangulisele nõudluse kasvule India turul. Samas plaanivad suuremad teadaolevad tootjad keskenduda ka eksporditurgudele (32). Näiteks ESL Steel Limited (Vedanta kontserni osa) märkis teostatavusuuringus selge sõnaga, et tema uus rajatis asub sadama lähedal, mis suurendab tema ekspordivõimalusi. Aruandes nimetati eraldi suurt Ida-Euroopasse eksportimise potentsiaali (33). Koostööd tegev äriühing Tata Metaliks Limited mainis oma küsimustikule antud vastuste kaugmeetodil tehtud ristkontrolli ajal ka plaane tulevikus liidu turule laieneda.

32

33

| (171) | Peale selle hakkab ühe peamise turuosalise, äriühingu Srikalahasthi Pipes Limited väitel keskmises ja pikas perspektiivis (7–10 aastat) pakkumine India turul nõudlust ületama, sest reovee- ja veeprojektid jõuavad lõpule. Järelikult annab see India tootjatele lisastiimuli keskenduda üha enam eksporditurgudele. |
| --- | --- |

(171)

Peale selle hakkab ühe peamise turuosalise, äriühingu Srikalahasthi Pipes Limited väitel keskmises ja pikas perspektiivis (7–10 aastat) pakkumine India turul nõudlust ületama, sest reovee- ja veeprojektid jõuavad lõpule. Järelikult annab see India tootjatele lisastiimuli keskenduda üha enam eksporditurgudele.

| (172) | Eespool esitatu põhjal jõudis komisjon järeldusele, et India eksportivatel tootjatel on märkimisväärne vaba tootmisvõimsus, mida nad saaksid kasutada asjaomase toote tootmiseks, et neid juhul, kui meetmetel lastakse aeguda, liidu turule eksportida, ning et asjaomane vaba tootmisvõimsus suureneb arvatavasti veelgi. |
| --- | --- |

(172)

Eespool esitatu põhjal jõudis komisjon järeldusele, et India eksportivatel tootjatel on märkimisväärne vaba tootmisvõimsus, mida nad saaksid kasutada asjaomase toote tootmiseks, et neid juhul, kui meetmetel lastakse aeguda, liidu turule eksportida, ning et asjaomane vaba tootmisvõimsus suureneb arvatavasti veelgi.

| (173) | Mis puudutab Indiast kolmandatesse riikidesse eksporditavate toodete hindu, siis uuris komisjon neid andmebaasi Global Trade Atlas (GTA) ekspordistatistika alusel CN-koodi 7303 00 30 tasandil. Selle statistika põhjal tegi komisjon kindlaks, et liidu turg on oma suuruse ja hindade poolest endiselt atraktiivne, kuna see on India keragrafiitmalmist torude tootjate jaoks ülekaalukalt kõige olulisem eksporditurg, kuhu suundub 40 % nende koguekspordist. Lisaks on eksport liitu 25 korda suurem kui eksport India suuruselt teisele eksporditurule, mis on Katar. Viimati nimetatu osa India koguekspordis on vaid 2 %. Kõigele lisaks olid India eksportivate tootjate liidu turule suunatud impordi hinnad läbivaatamisega seotud uurimisperioodil veidi kõrgemad kui muudesse riikidesse suunatud impordi hinnad. Järelikult, kui meetmetel lastakse aeguda, oleks eksportivatel tootjatel stiimul oma eksporti liitu veelgi suurendada. |
| --- | --- |

(173)

Mis puudutab Indiast kolmandatesse riikidesse eksporditavate toodete hindu, siis uuris komisjon neid andmebaasi Global Trade Atlas (GTA) ekspordistatistika alusel CN-koodi 7303 00 30 tasandil. Selle statistika põhjal tegi komisjon kindlaks, et liidu turg on oma suuruse ja hindade poolest endiselt atraktiivne, kuna see on India keragrafiitmalmist torude tootjate jaoks ülekaalukalt kõige olulisem eksporditurg, kuhu suundub 40 % nende koguekspordist. Lisaks on eksport liitu 25 korda suurem kui eksport India suuruselt teisele eksporditurule, mis on Katar. Viimati nimetatu osa India koguekspordis on vaid 2 %. Kõigele lisaks olid India eksportivate tootjate liidu turule suunatud impordi hinnad läbivaatamisega seotud uurimisperioodil veidi kõrgemad kui muudesse riikidesse suunatud impordi hinnad. Järelikult, kui meetmetel lastakse aeguda, oleks eksportivatel tootjatel stiimul oma eksporti liitu veelgi suurendada.

3.5.2.   Liidu turu atraktiivsus ja hinnad liidu turul

Liidu turu atraktiivsus ja hinnad liidu turul

| (174) | Keragrafiitmalmist torude turg liidus on oluline [388 000 kuni 454 000] tonni, vt põhjendus 168. Taotluse esitajad eeldavad, et turg kasvab järgmise viie aasta jooksul veelgi (34). |
| --- | --- |

(174)

Keragrafiitmalmist torude turg liidus on oluline [388 000 kuni 454 000] tonni, vt põhjendus 168. Taotluse esitajad eeldavad, et turg kasvab järgmise viie aasta jooksul veelgi (34).

34

| (175) | Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oli keskmine tonnihind liidu turul [1 020–1 200] eurot. Samal perioodil oli hind India siseturul 595 eurot tonni kohta (tehasehind). Seetõttu olid hinnad liidu turul umbes kaks korda kõrgemad kui Indiast pärit impordi hinnad. |
| --- | --- |

(175)

Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oli keskmine tonnihind liidu turul [1 020–1 200] eurot. Samal perioodil oli hind India siseturul 595 eurot tonni kohta (tehasehind). Seetõttu olid hinnad liidu turul umbes kaks korda kõrgemad kui Indiast pärit impordi hinnad.

| (176) | Seetõttu on liidu turg jäänud suuruse ja hindade poolest India eksportivate tootjate jaoks atraktiivseks turuks. Seda toetab ka asjaolu, et läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oli India eksportivate tootjate turuosa jätkuvalt oluline (vt tabel 2) ja et liidu turule suundus 40 % asjaomase toote koguekspordist Indiast, nagu on selgitatud eespool põhjenduses 173. |
| --- | --- |

(176)

Seetõttu on liidu turg jäänud suuruse ja hindade poolest India eksportivate tootjate jaoks atraktiivseks turuks. Seda toetab ka asjaolu, et läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oli India eksportivate tootjate turuosa jätkuvalt oluline (vt tabel 2) ja et liidu turule suundus 40 % asjaomase toote koguekspordist Indiast, nagu on selgitatud eespool põhjenduses 173.

3.6.   Järeldus subsideerimise jätkumise tõenäosuse kohta

Järeldus subsideerimise jätkumise tõenäosuse kohta

| (177) | Uurimine näitas, et India import sisenes läbivaatamisega seotud uurimisperioodil liidu turule endiselt subsideeritud hindadega. |
| --- | --- |

(177)

Uurimine näitas, et India import sisenes läbivaatamisega seotud uurimisperioodil liidu turule endiselt subsideeritud hindadega.

| (178) | Komisjon leidis tõendeid ka selle kohta, et meetmete kehtivuse lõppemise korral subsideerimine tõenäoliselt jätkub. Indias oli läbivaatamisega seotud uurimisperioodil suur vaba tootmisvõimsus võrreldes liidu tarbimisega. Lisaks kinnitas liidu turu atraktiivsus selle suuruse ja hindade poolest tõenäosust, et India eksport ja vaba tootmisvõimsus suunatakse juhul, kui meetmetel lastakse aeguda, liidu turule. Sellest tulenevalt jõudis komisjon järeldusele, et on väga tõenäoline, et tasakaalustavate meetmete aegumine tooks tõenäoliselt kaasa asjaomase toote subsideeritud impordi ümbersuunamise liidu turule. Eespool öeldut arvesse võttes jõudis komisjon järeldusele, et kehtivate tavakaalustavate meetmete aegumisega kaasneks tõenäoliselt subsideerimise jätkumine. |
| --- | --- |

(178)

Komisjon leidis tõendeid ka selle kohta, et meetmete kehtivuse lõppemise korral subsideerimine tõenäoliselt jätkub. Indias oli läbivaatamisega seotud uurimisperioodil suur vaba tootmisvõimsus võrreldes liidu tarbimisega. Lisaks kinnitas liidu turu atraktiivsus selle suuruse ja hindade poolest tõenäosust, et India eksport ja vaba tootmisvõimsus suunatakse juhul, kui meetmetel lastakse aeguda, liidu turule. Sellest tulenevalt jõudis komisjon järeldusele, et on väga tõenäoline, et tasakaalustavate meetmete aegumine tooks tõenäoliselt kaasa asjaomase toote subsideeritud impordi ümbersuunamise liidu turule. Eespool öeldut arvesse võttes jõudis komisjon järeldusele, et kehtivate tavakaalustavate meetmete aegumisega kaasneks tõenäoliselt subsideerimise jätkumine.

4.   KAHJU

KAHJU

4.1.   Liidu tootmisharu ja liidu toodangu määratlus

Liidu tootmisharu ja liidu toodangu määratlus

| (179) | Liidus toodavad asjaomast toodet viis äriühingut. Kolm neist äriühingutest kuuluvad samasse kontserni. Taotluses esitatud teabe põhjal ei ole liidus teisi asjaomase toote tootjaid. Seega moodustavad need tootjad liidu tootmisharu alusmääruse artikli 9 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

(179)

Liidus toodavad asjaomast toodet viis äriühingut. Kolm neist äriühingutest kuuluvad samasse kontserni. Taotluses esitatud teabe põhjal ei ole liidus teisi asjaomase toote tootjaid. Seega moodustavad need tootjad liidu tootmisharu alusmääruse artikli 9 lõike 1 tähenduses.

| (180) | Kuna kahju hindamisega seotud andmed pärinevad peamiselt samalt tootjate kontsernilt, nagu on märgitud põhjenduses 15, on kahju analüüsi andmed esitatud konfidentsiaalsusnõuete tõttu vahemikena või indekseeritud kujul. |
| --- | --- |

(180)

Kuna kahju hindamisega seotud andmed pärinevad peamiselt samalt tootjate kontsernilt, nagu on märgitud põhjenduses 15, on kahju analüüsi andmed esitatud konfidentsiaalsusnõuete tõttu vahemikena või indekseeritud kujul.

| (181) | Tehti kindlaks, et liidu kogutoodang oli läbivaatamisega seotud uurimisperioodil [372 000–436 000] tonni. Komisjon tegi selle näitaja kindlaks kogu olemasoleva teabe põhjal, mis oli liidu tootmisharu kohta kättesaadav, näiteks taotluse esitajate esitatud makromajanduslike andmete ja valimisse kaasatud liidu tootjatelt uurimise ajal kogutud andmete abil. |
| --- | --- |

(181)

Tehti kindlaks, et liidu kogutoodang oli läbivaatamisega seotud uurimisperioodil [372 000–436 000] tonni. Komisjon tegi selle näitaja kindlaks kogu olemasoleva teabe põhjal, mis oli liidu tootmisharu kohta kättesaadav, näiteks taotluse esitajate esitatud makromajanduslike andmete ja valimisse kaasatud liidu tootjatelt uurimise ajal kogutud andmete abil.

4.2.   Liidu tarbimine

Liidu tarbimine

| (182) | Komisjon tegi liidu tarbimise kindlaks liidu tootmisharu liidusisese müügi kogumahu alusel, enda tarbeks valmistatud toodangu alusel valimisse kaasatud liidu tootjatelt kogutud andmete põhjal ja taotluse esitajate hinnangute alusel ülejäänud liidu tootjate kohta, millele lisati Eurostati (Comexti andmebaasi) andmed kõigist riikidest liitu suunatud impordi kogumahu kohta. |
| --- | --- |

(182)

Komisjon tegi liidu tarbimise kindlaks liidu tootmisharu liidusisese müügi kogumahu alusel, enda tarbeks valmistatud toodangu alusel valimisse kaasatud liidu tootjatelt kogutud andmete põhjal ja taotluse esitajate hinnangute alusel ülejäänud liidu tootjate kohta, millele lisati Eurostati (Comexti andmebaasi) andmed kõigist riikidest liitu suunatud impordi kogumahu kohta.

| (183) | Liidu tarbimine muutus järgmiselt.

  Tabel 1


  Liidu tarbimine (tuhandetes tonnides) | 2017 | 2018 | 2019 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Liidu kogutarbimine | [376 –440 ] | [389 –455 ] | [420 –492 ] | [388 –454 ] |
| Indeks (2017 = 100) | 100 | 103 | 111 | 103 |
| Tootmisharusisene turg | [15 –17 ] | [13 –16 ] | [10 –12 ] | [2 –3 ] |
| Indeks | 100 | 91 | 68 | 18 |
| Vabaturg | [361 –423 ] | [375 –439 ] | [410 –479 ] | [385 –450 ] |
| Indeks (2017 = 100) | 100 | 103 | 113 | 106 |
| Allikas: | Eurostat, Comexti andmebaas. |

(183)

Liidu tarbimine muutus järgmiselt.

Tabel 1

Tabel 1

Liidu tarbimine (tuhandetes tonnides)

Liidu tarbimine (tuhandetes tonnides)

2017

2018

2019

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Liidu kogutarbimine

[376 –440 ]

[389 –455 ]

[420 –492 ]

[388 –454 ]

Indeks (2017 = 100)

Indeks (2017 = 100)

100

100

103

103

111

111

103

103

Tootmisharusisene turg

[15 –17 ]

[13 –16 ]

[10 –12 ]

[2 –3 ]

Indeks

Indeks

100

100

91

91

68

68

18

18

Vabaturg

[361 –423 ]

[375 –439 ]

[410 –479 ]

[385 –450 ]

Indeks (2017 = 100)

Indeks (2017 = 100)

100

100

103

103

113

113

106

106

Allikas:

Allikas:

Eurostat, Comexti andmebaas.

| (184) | Liidu tarbimine kõikus vaatlusalusel perioodil. Kokkuvõttes suurenes tarbimine 2018. aastal veidi ehk 3 %, 2019. aastal suurenes 8 % ja 2020. aastal vähenes 8 %. Seega suurenes tarbimine vaatlusalusel perioodil 3 %. |
| --- | --- |

(184)

Liidu tarbimine kõikus vaatlusalusel perioodil. Kokkuvõttes suurenes tarbimine 2018. aastal veidi ehk 3 %, 2019. aastal suurenes 8 % ja 2020. aastal vähenes 8 %. Seega suurenes tarbimine vaatlusalusel perioodil 3 %.

| (185) | Keragrafiitmalmist torude kasutamine on loomuldasa seotud nii riigi kui ka eraomanduses olevate veepuhastus- ja veevarustusettevõtjate taristuinvesteeringutega ning nende arvele jääb suurem osa keragrafiitmalmist torude nõudlusest liidus. Keragrafiitmalmist torusid kasutatakse peamiselt suurtes taristuprojektides. Lisaks ei avaldanud COVID-19 pandeemia liidu tarbimise muutumisele suurt mõju, kuna veevõrkude täiustamine on riigiasutuste püsiv prioriteet. Seetõttu peegeldab liidu tarbimise muutumine taristuinvesteeringute arengut. |
| --- | --- |

(185)

Keragrafiitmalmist torude kasutamine on loomuldasa seotud nii riigi kui ka eraomanduses olevate veepuhastus- ja veevarustusettevõtjate taristuinvesteeringutega ning nende arvele jääb suurem osa keragrafiitmalmist torude nõudlusest liidus. Keragrafiitmalmist torusid kasutatakse peamiselt suurtes taristuprojektides. Lisaks ei avaldanud COVID-19 pandeemia liidu tarbimise muutumisele suurt mõju, kuna veevõrkude täiustamine on riigiasutuste püsiv prioriteet. Seetõttu peegeldab liidu tarbimise muutumine taristuinvesteeringute arengut.

| (186) | Liidu tootmisharu teatas asjaomase toote tootmisharusisesest kasutamisest, mis moodustas 2017. aastal vähem kui 5 % liidu kogutarbimisest ja vähenes vaatlusalusel perioodil, nii et läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oli see alla 1 %. Seetõttu leidis komisjon, et tootmisharusisene tarbimine ei avalda kahju analüüsile mingit olulist mõju. |
| --- | --- |

(186)

Liidu tootmisharu teatas asjaomase toote tootmisharusisesest kasutamisest, mis moodustas 2017. aastal vähem kui 5 % liidu kogutarbimisest ja vähenes vaatlusalusel perioodil, nii et läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oli see alla 1 %. Seetõttu leidis komisjon, et tootmisharusisene tarbimine ei avalda kahju analüüsile mingit olulist mõju.

4.3.   Import Indiast

Import Indiast

4.3.1.   Indiast pärit impordi maht ja turuosa

Indiast pärit impordi maht ja turuosa

| (187) | Komisjon määras impordimahu kindlaks Eurostati andmete (Comexti andmebaasi) põhjal. Impordi turuosa määrati liidu tarbimise alusel, mis on esitatud põhjenduses 182. |
| --- | --- |

(187)

Komisjon määras impordimahu kindlaks Eurostati andmete (Comexti andmebaasi) põhjal. Impordi turuosa määrati liidu tarbimise alusel, mis on esitatud põhjenduses 182.

| (188) | Asjaomase toote import Indiast liitu muutus järgmiselt.

  Tabel 2


  Impordi maht (tuhandetes tonnides) ja turuosa | 2017 | 2018 | 2019 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Indiast pärit impordi maht | [45 –52 ] | [38 –45 ] | [64 –75 ] | [44 –52 ] |
| Indeks (2017 = 100) | 100 | 86 | 143 | 98 |
| Turuosa (%) | [11 –15 ] | [9 –13 ] | [14 –18 ] | [10 –14 ] |
| Indeks (2017 = 100) | 100 | 83 | 128 | 95 |
| Allikas: | Eurostat, Comexti andmebaas. |

(188)

Asjaomase toote import Indiast liitu muutus järgmiselt.

Tabel 2

Tabel 2

Impordi maht (tuhandetes tonnides) ja turuosa

Impordi maht (tuhandetes tonnides) ja turuosa

2017

2018

2019

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Indiast pärit impordi maht

[45 –52 ]

[38 –45 ]

[64 –75 ]

[44 –52 ]

Indeks (2017 = 100)

Indeks (2017 = 100)

100

100

86

86

143

143

98

98

Turuosa (%)

[11 –15 ]

[9 –13 ]

[14 –18 ]

[10 –14 ]

Indeks (2017 = 100)

Indeks (2017 = 100)

100

100

83

83

128

128

95

95

Allikas:

Allikas:

Eurostat, Comexti andmebaas.

| (189) | Vaatlusalusel perioodil kõikusid India impordimahud ja turuosa märkimisväärselt: 2018. aastal vähenes impordi maht 14 %, 2019. aastal suurenes 68 % ja vähenes lõpuks läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 31 %. |
| --- | --- |

(189)

Vaatlusalusel perioodil kõikusid India impordimahud ja turuosa märkimisväärselt: 2018. aastal vähenes impordi maht 14 %, 2019. aastal suurenes 68 % ja vähenes lõpuks läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 31 %.

4.3.2.   Indiast pärit impordi hind

Indiast pärit impordi hind

| (190) | Komisjon selgitas kaalutud keskmised impordihinnad välja Eurostati Comexti andmebaasi statistika põhjal. |
| --- | --- |

(190)

Komisjon selgitas kaalutud keskmised impordihinnad välja Eurostati Comexti andmebaasi statistika põhjal.

| (191) | Indiast liitu suunatud impordi kaalutud keskmine hind muutus järgmiselt.

  Tabel 3


  Impordi hinnad (eurot tonni kohta) | 2017 | 2018 | 2019 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| India | 553 | 562 | 586 | 585 |
| Indeks (2017 = 100) | 100 | 101 | 105 | 105 |
| Allikas: | Eurostat, Comexti andmebaas. |

(191)

Indiast liitu suunatud impordi kaalutud keskmine hind muutus järgmiselt.

Tabel 3

Tabel 3

Impordi hinnad (eurot tonni kohta)

Impordi hinnad (eurot tonni kohta)

2017

2018

2019

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

India

553

562

586

585

Indeks (2017 = 100)

Indeks (2017 = 100)

100

100

101

101

105

105

105

105

Allikas:

Allikas:

Eurostat, Comexti andmebaas.

| (192) | Aastatel 2017–2018 olid impordihinnad üsna stabiilsed. Alates 2019. aastast tõusid impordihinnad 5 % ja püsisid läbivaatamisega seotud uurimisperioodil stabiilsena. |
| --- | --- |

(192)

Aastatel 2017–2018 olid impordihinnad üsna stabiilsed. Alates 2019. aastast tõusid impordihinnad 5 % ja püsisid läbivaatamisega seotud uurimisperioodil stabiilsena.

4.3.3.   Hinna allalöömine

Hinna allalöömine

| (193) | Nagu põhjenduses 55 märgitud, tegi uurimises koostööd ainult üks India tootja. See tootja teatas, et liitu eksporditi tühine kogus, mis moodustas vähem kui 1 % asjaomase toote Indiast liitu suunatud impordi kogumahust. Seetõttu leidis komisjon, et kõnealune ekspordimaht ei ole asjaomase toote liitu suunatud ekspordi puhul tüüpiline, ning otsustas teha hindade allalöömise kindlaks kättesaadavate faktide põhjal. |
| --- | --- |

(193)

Nagu põhjenduses 55 märgitud, tegi uurimises koostööd ainult üks India tootja. See tootja teatas, et liitu eksporditi tühine kogus, mis moodustas vähem kui 1 % asjaomase toote Indiast liitu suunatud impordi kogumahust. Seetõttu leidis komisjon, et kõnealune ekspordimaht ei ole asjaomase toote liitu suunatud ekspordi puhul tüüpiline, ning otsustas teha hindade allalöömise kindlaks kättesaadavate faktide põhjal.

| (194) | Komisjon võrdles India kaalutud keskmisi impordihindu, mida on kohandatud impordijärgsete kuludega, liidu tootmisharu kaalutud keskmise hinnaga. India impordihinnad lõid läbivaatamisega seotud uurimisperioodil liidu tootmisharu hindu alla umbes [30–45] %. |
| --- | --- |

(194)

Komisjon võrdles India kaalutud keskmisi impordihindu, mida on kohandatud impordijärgsete kuludega, liidu tootmisharu kaalutud keskmise hinnaga. India impordihinnad lõid läbivaatamisega seotud uurimisperioodil liidu tootmisharu hindu alla umbes [30–45] %.

4.3.4.   Import muudest kolmandatest riikidest peale India

Import muudest kolmandatest riikidest peale India

| (195) | Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil moodustasid muudest kolmandatest riikidest peale India pärit impordi maht ja turuosa vastavalt [8 700 – 20 200] tonni ja [2–4] % liidu tarbimisest. Vaatlusalusel perioodil oli kolmandatest riikidest pärit impordi kaalutud keskmine hind aastatel 2017–2018 võrreldaval tasemel valimisse kaasatud liidu tootjate hindadega ja aastatel 2019–2020 oli see ligikaudu 25 % madalam (vt tabel 8). Kuigi kolmandatest riikidest pärit impordi maht veidi kasvas, st 2 %, ei püsinud imporditud keragrafiitmalmist torude päritolu vaatlusalusel perioodil muutumatuna. Näiteks 2017. aastal tuli peamine kolmandatest riikidest pärit import Hiinast, Venemaalt ja Šveitsist, läbivaatamisega seotud uurimisperioodil olid aga peamised riigid, kust imporditi, Türgi ja Araabia Ühendemiraadid. |
| --- | --- |

(195)

Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil moodustasid muudest kolmandatest riikidest peale India pärit impordi maht ja turuosa vastavalt [8 700 – 20 200] tonni ja [2–4] % liidu tarbimisest. Vaatlusalusel perioodil oli kolmandatest riikidest pärit impordi kaalutud keskmine hind aastatel 2017–2018 võrreldaval tasemel valimisse kaasatud liidu tootjate hindadega ja aastatel 2019–2020 oli see ligikaudu 25 % madalam (vt tabel 8). Kuigi kolmandatest riikidest pärit impordi maht veidi kasvas, st 2 %, ei püsinud imporditud keragrafiitmalmist torude päritolu vaatlusalusel perioodil muutumatuna. Näiteks 2017. aastal tuli peamine kolmandatest riikidest pärit import Hiinast, Venemaalt ja Šveitsist, läbivaatamisega seotud uurimisperioodil olid aga peamised riigid, kust imporditi, Türgi ja Araabia Ühendemiraadid.

| (196) | Muudest kolmandatest riikidest pärit keragrafiitmalmist torude impordi koondmaht, turuosa ja hinnasuundumused muutusid järgmiselt.

  Tabel 4


  Muudest kolmandatest riikidest pärit impordimahud ja impordi turuosa











  Riik | | 2017 | 2018 | 2019 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Hiina | Maht (tonnides) | [2 900 –3 400 ] | [1 400 –1 700 ] | [3 900 –4 600 ] | [200 –400 ] |
| Indeks | 100 | 50 | 133 | 10 |
| Turuosa (%) | [0 –1 ] | [0 –1 ] | [0 –2 ] | [0 –1 ] |
| Indeks (2017 = 100) | 100 | 48 | 119 | 9 |
| Keskmine hind (eurot tonni kohta) | 701 | 933 | 738 | 833 |
| Indeks (2017 = 100) | 100 | 133 | 105 | 118 |
| Venemaa | Maht (tonnides) | [2 000 –2 500 ] | [1 400 –1 600 ] | [2 900 –3 600 ] | [1 200 –1 600 ] |
| Indeks (2017 = 100) | 100 | 67 | 147 | 63 |
| Turuosa (%) | [0 –1 ] | [0 –1 ] | [0 –1 ] | [0 –1 ] |
| Indeks (2017 = 100) | 100 | 65 | 132 | 61 |
| Keskmine hind (eurot tonni kohta) | 568 | 697 | 735 | 698 |
| Indeks (2017 = 100) | 100 | 122 | 129 | 122 |
| Šveits | Maht (tonnides) | [3 400 –4 400 ] | [1 800 –2 200 ] | [1 600 –2 000 ] | [800 –1 000 ] |
| Indeks (2017 = 100) | 100 | 52 | 47 | 23 |
| Turuosa (%) | [0 –1 ] | [0 –1 ] | [0 –1 ] | [0 –1 ] |
| Indeks (2017 = 100) | 100 | 51 | 42 | 23 |
| Keskmine hind (eurot tonni kohta) | 1 604 | 1 656 | 1 714 | 1 817 |
| Indeks (2017 = 100) | 100 | 103 | 106 | 113 |
| Türgi | Maht (tonnides) | [10 –20 ] | [10 –20 ] | [3 100 –3 650 ] | [4 200 –5 000 ] |
| Indeks (2017 = 100) | 100 | 115 | 25 750 | 35 070 |
| Turuosa (%) | [0 –1 ] | [0 –1 ] | [0 –1 ] | [1 –2 ] |
| Indeks (2017 = 100) | 100 | 111 | 23 065 | 34 035 |
| Keskmine hind (eurot tonni kohta) | 1 136 | 1 750 | 838 | 1 007 |
| Indeks (2017 = 100) | 100 | 153 | 73 | 88 |
| AÜE | Maht (tonnides) | [460 –590 ] | [3 700 –4 400 ] | [4 800 –5 600 ] | [6 400 –7 600 ] |
| Indeks (2017 = 100) | 100 | 766 | 988 | 1 322 |
| Turuosa (%) | [0 –1 ] | [0 –1 ] | [1 –2 ] | [1 –2 ] |
| Indeks (2017 = 100) | 100 | 741 | 884 | 1 282 |
| Keskmine hind (eurot tonni kohta) | 712 | 786 | 722 | 705 |
| Indeks (2017 = 100) | 100 | 110 | 101 | 99 |
| Muud kolmandad riigid | Maht (tonnides) | [10 –20 ] | [150 –200 ] | [10 –50 ] | [150 –300 ] |
| Indeks (2017 = 100) | 100 | 994 | 200 | 1 457 |
| Turuosa (%) | [0 –1 ] | [0 –1 ] | [0 –1 ] | [0 –1 ] |
| Indeks (2017 = 100) | 100 | 962 | 179 | 1 414 |
| Keskmine hind | 508 | 1 422 | 1 980 | 897 |
| Indeks (2017 = 100) | 100 | 279 | 389 | 176 |
| Kõik kolmandad riigid kokku, v.a India | Maht (tonnides) | [8 700 – 11 200 ] | [8 800 – 10 500 ] | [16 000 – 19 600 ] | [13 500 – 15 800 ] |
| Indeks (2017 = 100) | 100 | 94 | 180 | 145 |
| Turuosa (%) | [1 –3 ] | [1 –3 ] | [3 –5 ] | [3 –5 ] |
| Indeks (2017 = 100) | 100 | 91 | 161 | 141 |
| Keskmine hind (eurot tonni kohta) | 1 033 | 1 004 | 856 | 879 |
| Indeks (2017 = 100) | 100 | 97 | 82 | 85 |
| Allikas: | Eurostati Comexti andmebaas. |

(196)

Muudest kolmandatest riikidest pärit keragrafiitmalmist torude impordi koondmaht, turuosa ja hinnasuundumused muutusid järgmiselt.

Tabel 4

Tabel 4

Muudest kolmandatest riikidest pärit impordimahud ja impordi turuosa

Muudest kolmandatest riikidest pärit impordimahud ja impordi turuosa

Riik

2017

2018

2019

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Hiina

Maht (tonnides)

[2 900 –3 400 ]

[1 400 –1 700 ]

[3 900 –4 600 ]

[200 –400 ]

Indeks

Indeks

100

100

50

50

133

133

10

10

Turuosa (%)

[0 –1 ]

[0 –1 ]

[0 –2 ]

[0 –1 ]

Indeks (2017 = 100)

Indeks (2017 = 100)

100

100

48

48

119

119

9

9

Keskmine hind (eurot tonni kohta)

701

933

738

833

Indeks (2017 = 100)

Indeks (2017 = 100)

100

100

133

133

105

105

118

118

Venemaa

Maht (tonnides)

[2 000 –2 500 ]

[1 400 –1 600 ]

[2 900 –3 600 ]

[1 200 –1 600 ]

Indeks (2017 = 100)

Indeks (2017 = 100)

100

100

67

67

147

147

63

63

Turuosa (%)

[0 –1 ]

[0 –1 ]

[0 –1 ]

[0 –1 ]

Indeks (2017 = 100)

Indeks (2017 = 100)

100

100

65

65

132

132

61

61

Keskmine hind (eurot tonni kohta)

568

697

735

698

Indeks (2017 = 100)

Indeks (2017 = 100)

100

100

122

122

129

129

122

122

Šveits

Maht (tonnides)

[3 400 –4 400 ]

[1 800 –2 200 ]

[1 600 –2 000 ]

[800 –1 000 ]

Indeks (2017 = 100)

Indeks (2017 = 100)

100

100

52

52

47

47

23

23

Turuosa (%)

[0 –1 ]

[0 –1 ]

[0 –1 ]

[0 –1 ]

Indeks (2017 = 100)

Indeks (2017 = 100)

100

100

51

51

42

42

23

23

Keskmine hind (eurot tonni kohta)

1 604

1 656

1 714

1 817

Indeks (2017 = 100)

Indeks (2017 = 100)

100

100

103

103

106

106

113

113

Türgi

Maht (tonnides)

[10 –20 ]

[10 –20 ]

[3 100 –3 650 ]

[4 200 –5 000 ]

Indeks (2017 = 100)

Indeks (2017 = 100)

100

100

115

115

25 750

25 750

35 070

35 070

Turuosa (%)

[0 –1 ]

[0 –1 ]

[0 –1 ]

[1 –2 ]

Indeks (2017 = 100)

Indeks (2017 = 100)

100

100

111

111

23 065

23 065

34 035

34 035

Keskmine hind (eurot tonni kohta)

1 136

1 750

838

1 007

Indeks (2017 = 100)

Indeks (2017 = 100)

100

100

153

153

73

73

88

88

AÜE

Maht (tonnides)

[460 –590 ]

[3 700 –4 400 ]

[4 800 –5 600 ]

[6 400 –7 600 ]

Indeks (2017 = 100)

Indeks (2017 = 100)

100

100

766

766

988

988

1 322

1 322

Turuosa (%)

[0 –1 ]

[0 –1 ]

[1 –2 ]

[1 –2 ]

Indeks (2017 = 100)

Indeks (2017 = 100)

100

100

741

741

884

884

1 282

1 282

Keskmine hind (eurot tonni kohta)

712

786

722

705

Indeks (2017 = 100)

Indeks (2017 = 100)

100

100

110

110

101

101

99

99

Muud kolmandad riigid

Maht (tonnides)

[10 –20 ]

[150 –200 ]

[10 –50 ]

[150 –300 ]

Indeks (2017 = 100)

Indeks (2017 = 100)

100

100

994

994

200

200

1 457

1 457

Turuosa (%)

[0 –1 ]

[0 –1 ]

[0 –1 ]

[0 –1 ]

Indeks (2017 = 100)

Indeks (2017 = 100)

100

100

962

962

179

179

1 414

1 414

Keskmine hind

508

1 422

1 980

897

Indeks (2017 = 100)

Indeks (2017 = 100)

100

100

279

279

389

389

176

176

Kõik kolmandad riigid kokku, v.a India

Maht (tonnides)

[8 700 – 11 200 ]

[8 800 – 10 500 ]

[16 000 – 19 600 ]

[13 500 – 15 800 ]

Indeks (2017 = 100)

Indeks (2017 = 100)

100

100

94

94

180

180

145

145

Turuosa (%)

[1 –3 ]

[1 –3 ]

[3 –5 ]

[3 –5 ]

Indeks (2017 = 100)

Indeks (2017 = 100)

100

100

91

91

161

161

141

141

Keskmine hind (eurot tonni kohta)

1 033

1 004

856

879

Indeks (2017 = 100)

Indeks (2017 = 100)

100

100

97

97

82

82

85

85

Allikas:

Allikas:

Eurostati Comexti andmebaas.

4.4.   Liidu tootmisharu majanduslik olukord

Liidu tootmisharu majanduslik olukord

4.4.1.   Üldised märkused

Üldised märkused

| (197) | Liidu tootmisharu majandusliku olukorra hindamine hõlmas kõigi vaatlusalusel perioodil liidu tootmisharu seisundit mõjutanud majandusnäitajate hindamist. |
| --- | --- |

(197)

Liidu tootmisharu majandusliku olukorra hindamine hõlmas kõigi vaatlusalusel perioodil liidu tootmisharu seisundit mõjutanud majandusnäitajate hindamist.

| (198) | Nagu põhjenduses 15 märgitud, kasutati liidu tootmisharu majandusliku olukorra hindamiseks väljavõttelist uuringut. |
| --- | --- |

(198)

Nagu põhjenduses 15 märgitud, kasutati liidu tootmisharu majandusliku olukorra hindamiseks väljavõttelist uuringut.

| (199) | Kahju kindlakstegemiseks eristas komisjon makro- ja mikromajanduslikke kahjunäitajaid. Komisjon hindas makromajanduslikke näitajaid läbivaatamistaotluses esitatud ja kõiki liidu tootjaid käsitlevate andmete alusel. Mikromajanduslikke näitajaid hindas komisjon andmete alusel, mille valimisse kaasatud liidu tootjad esitasid küsimustiku vastustes. Andmed hõlmasid valimisse kaasatud liidu tootjaid. Mõlemad andmekogumid leiti olevat liidu tootmisharu majanduslikule olukorrale tüüpilised. |
| --- | --- |

(199)

Kahju kindlakstegemiseks eristas komisjon makro- ja mikromajanduslikke kahjunäitajaid. Komisjon hindas makromajanduslikke näitajaid läbivaatamistaotluses esitatud ja kõiki liidu tootjaid käsitlevate andmete alusel. Mikromajanduslikke näitajaid hindas komisjon andmete alusel, mille valimisse kaasatud liidu tootjad esitasid küsimustiku vastustes. Andmed hõlmasid valimisse kaasatud liidu tootjaid. Mõlemad andmekogumid leiti olevat liidu tootmisharu majanduslikule olukorrale tüüpilised.

| (200) | Makromajanduslikud näitajad on toodang, tootmisvõimsus, tootmisvõimsuse rakendamine, müügimaht, turuosa, kasv, tööhõive, tootlikkus, tasakaalustatavate subsiidiumide summa suurus ja taastumine varasemast dumpingust või subsiidiumist. |
| --- | --- |

(200)

Makromajanduslikud näitajad on toodang, tootmisvõimsus, tootmisvõimsuse rakendamine, müügimaht, turuosa, kasv, tööhõive, tootlikkus, tasakaalustatavate subsiidiumide summa suurus ja taastumine varasemast dumpingust või subsiidiumist.

| (201) | Mikromajanduslikud näitajad on keskmised ühikuhinnad, ühikukulu, tööjõukulud, laovarud, kasumlikkus, rahavoog, investeeringud, investeeringutasuvus ja kapitali kaasamise võime. |
| --- | --- |

(201)

Mikromajanduslikud näitajad on keskmised ühikuhinnad, ühikukulu, tööjõukulud, laovarud, kasumlikkus, rahavoog, investeeringud, investeeringutasuvus ja kapitali kaasamise võime.

4.4.2.   Makromajanduslikud näitajad

Makromajanduslikud näitajad

4.4.2.1.   Toodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine

| (202) | Liidu kogutoodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

  Tabel 5


  Toodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine | 2017 | 2018 | 2019 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tootmismaht (tuhandetes tonnides) | [408 –478 ] | [452 –530 ] | [436 –510 ] | [372 –436 ] |
| Indeks (2017 = 100) | 100 | 110 | 106 | 91 |
| Tootmisvõimsus (tuhandetes tonnides) | [824 –965 ] | [824 –965 ] | [824 –965 ] | [743 –870 ] |
| Indeks (2017 = 100) | 100 | 100 | 100 | 90 |
| Tootmisvõimsuse rakendamine (%) | [47 –51 ] | [52 –56 ] | [50 –54 ] | [48 –51 ] |
| Indeks (2017 = 100) | 100 | 110 | 106 | 101 |
| Allikas: | liidu tootmisharu esitatud andmed ja valimisse kaasatud liidu tootjatelt küsimustikule saadud kontrollitud vastused. |

(202)

Liidu kogutoodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

Tabel 5

Tabel 5

Toodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine

Toodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine

2017

2018

2019

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Tootmismaht (tuhandetes tonnides)

[408 –478 ]

[452 –530 ]

[436 –510 ]

[372 –436 ]

Indeks (2017 = 100)

Indeks (2017 = 100)

100

100

110

110

106

106

91

91

Tootmisvõimsus (tuhandetes tonnides)

[824 –965 ]

[824 –965 ]

[824 –965 ]

[743 –870 ]

Indeks (2017 = 100)

Indeks (2017 = 100)

100

100

100

100

100

100

90

90

Tootmisvõimsuse rakendamine (%)

[47 –51 ]

[52 –56 ]

[50 –54 ]

[48 –51 ]

Indeks (2017 = 100)

Indeks (2017 = 100)

100

100

110

110

106

106

101

101

Allikas:

Allikas:

liidu tootmisharu esitatud andmed ja valimisse kaasatud liidu tootjatelt küsimustikule saadud kontrollitud vastused.

| (203) | Liidu tootmine vähenes vaatlusalusel perioodil 9 % pärast 10 % kasvu 2018. aastal. |
| --- | --- |

(203)

Liidu tootmine vähenes vaatlusalusel perioodil 9 % pärast 10 % kasvu 2018. aastal.

| (204) | Liidu tootmisharu tootmisvõimsus järgis sarnast suundumust, kuna see vähenes vaatlusalusel perioodil 10 % võrra. |
| --- | --- |

(204)

Liidu tootmisharu tootmisvõimsus järgis sarnast suundumust, kuna see vähenes vaatlusalusel perioodil 10 % võrra.

| (205) | Tootmisvõimsuse rakendamine püsis stabiilsena, kuna tootmisvõimsuse vähenemine järgis liidu toodangu vähenemist. |
| --- | --- |

(205)

Tootmisvõimsuse rakendamine püsis stabiilsena, kuna tootmisvõimsuse vähenemine järgis liidu toodangu vähenemist.

| (206) | Pärast lõplike järelduste avalikustamist väitis Tata Metaliks Limited, et Indiast pärit import ei saanud olla liidu tootmisharu tootmisvõimsuse vähendamise põhjus, vaid pigem oli põhjuseks nõudluse vähenemine võrreldes 2019. aastaga. |
| --- | --- |

(206)

Pärast lõplike järelduste avalikustamist väitis Tata Metaliks Limited, et Indiast pärit import ei saanud olla liidu tootmisharu tootmisvõimsuse vähendamise põhjus, vaid pigem oli põhjuseks nõudluse vähenemine võrreldes 2019. aastaga.

| (207) | Liidu tootmisharu otsus tootmisvõimsust vähendada tehti enne COVID-19 kriisi ja seega ei olnud see otsus kuidagi seotud tarbimise vähenemisega 2019. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahelisel ajal. Seepärast lükati see väide tagasi. |
| --- | --- |

(207)

Liidu tootmisharu otsus tootmisvõimsust vähendada tehti enne COVID-19 kriisi ja seega ei olnud see otsus kuidagi seotud tarbimise vähenemisega 2019. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahelisel ajal. Seepärast lükati see väide tagasi.

4.4.2.2.   Müügimaht ja turuosa

| (208) | Liidu tootmisharu müügimaht ja turuosa muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

  Tabel 6


  Liidu tootjate müügimaht ja turuosa | 2017 | 2018 | 2019 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Müügimaht liidu turul (tuhandetes tonnides) | [321 –376 ] | [341 –399 ] | [338 –396 ] | [329 –386 ] |
| Indeks | 100 | 106 | 105 | 102 |
| Turuosa (%) | [82 –88 ] | [84 –90 ] | [77 –83 ] | [81 –87 ] |
| Indeks | 100 | 102 | 94 | 99 |
| Müük tootmisharusisesel turul (tuhandetes tonnides) | [15 –17 ] | [13 –16 ] | [10 –12 ] | [2 –3 ] |
| Indeks | 100 | 91 | 68 | 18 |
| Tootmisharusisese müügi turuosa (%) | [3 –4 ] | [3 –4 ] | [2 –3 ] | [0 –1 ] |
| Indeks | 100 | 88 | 61 | 18 |
| Allikas: | liidu tootmisharu esitatud andmed ja valimisse kaasatud liidu tootjatelt küsimustikule saadud kontrollitud vastused. |

(208)

Liidu tootmisharu müügimaht ja turuosa muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

Tabel 6

Tabel 6

Liidu tootjate müügimaht ja turuosa

Liidu tootjate müügimaht ja turuosa

2017

2018

2019

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Müügimaht liidu turul (tuhandetes tonnides)

[321 –376 ]

[341 –399 ]

[338 –396 ]

[329 –386 ]

Indeks

Indeks

100

100

106

106

105

105

102

102

Turuosa (%)

[82 –88 ]

[84 –90 ]

[77 –83 ]

[81 –87 ]

Indeks

Indeks

100

100

102

102

94

94

99

99

Müük tootmisharusisesel turul (tuhandetes tonnides)

[15 –17 ]

[13 –16 ]

[10 –12 ]

[2 –3 ]

Indeks

Indeks

100

100

91

91

68

68

18

18

Tootmisharusisese müügi turuosa (%)

[3 –4 ]

[3 –4 ]

[2 –3 ]

[0 –1 ]

Indeks

Indeks

100

100

88

88

61

61

18

18

Allikas:

Allikas:

liidu tootmisharu esitatud andmed ja valimisse kaasatud liidu tootjatelt küsimustikule saadud kontrollitud vastused.

| (209) | Liidu tootmisharu samasuguse toote müügimaht vaatlusalusel perioodil ja turuosa ei järginud liidu tarbimise kasvu. Eelkõige ei saanud liidu tootmisharu 2019. aastal tarbimise kasvust kasu, erinevalt Indiast pärit impordist. |
| --- | --- |

(209)

Liidu tootmisharu samasuguse toote müügimaht vaatlusalusel perioodil ja turuosa ei järginud liidu tarbimise kasvu. Eelkõige ei saanud liidu tootmisharu 2019. aastal tarbimise kasvust kasu, erinevalt Indiast pärit impordist.

| (210) | Pärast lõplike järelduste avalikustamist väitis Tata Metaliks Limited, et liidu tootmisharu turuosa oli endiselt suur, ligikaudu 85 %, ning suurenes läbivaatamisega seotud uurimisperioodil võrreldes eelmiste aastatega. Ka liidu müügimaht oli pidevalt suurem kui 2017. aastal. COVID-19 kriisi mõjuta oleks maht võinud läbivaatamisega seotud uurimisperioodil olla suurem. Isik leidis, et komisjoni järeldus ei kajasta tegelikku olukorda. |
| --- | --- |

(210)

Pärast lõplike järelduste avalikustamist väitis Tata Metaliks Limited, et liidu tootmisharu turuosa oli endiselt suur, ligikaudu 85 %, ning suurenes läbivaatamisega seotud uurimisperioodil võrreldes eelmiste aastatega. Ka liidu müügimaht oli pidevalt suurem kui 2017. aastal. COVID-19 kriisi mõjuta oleks maht võinud läbivaatamisega seotud uurimisperioodil olla suurem. Isik leidis, et komisjoni järeldus ei kajasta tegelikku olukorda.

| (211) | Komisjon tegi järelduse, et liidu tootmisharu ei saanud suurest turuosast kasu. Nagu on selgitatud põhjenduses 234, teenisid valimisse kaasatud liidu tootjad kogu vaatlusaluse perioodi jooksul India impordist tuleneva olulise hinnasurve tõttu kahjumit (vt põhjendus 245). Nagu on selgitatud põhjenduses 209, ei järgnenud liidu turuosa liidu tarbimise kasvule ja erinevalt Indiast pärit impordist ei saanud liidu müük 2019. aastal toimunud tarbimise suurenemisest kasu. Seepärast lükati see väide tagasi. |
| --- | --- |

(211)

Komisjon tegi järelduse, et liidu tootmisharu ei saanud suurest turuosast kasu. Nagu on selgitatud põhjenduses 234, teenisid valimisse kaasatud liidu tootjad kogu vaatlusaluse perioodi jooksul India impordist tuleneva olulise hinnasurve tõttu kahjumit (vt põhjendus 245). Nagu on selgitatud põhjenduses 209, ei järgnenud liidu turuosa liidu tarbimise kasvule ja erinevalt Indiast pärit impordist ei saanud liidu müük 2019. aastal toimunud tarbimise suurenemisest kasu. Seepärast lükati see väide tagasi.

4.4.2.3.   Kasv

| (212) | Liidu tarbimine vähenes vaatlusalusel perioodil 3 %, samas kui müügimaht sõltumatutele klientidele liidus vähenes 2 %. Sellest tulenevalt vähenes liidu tootmisharu turuosa tarbimise kasvust hoolimata vaatlusalusel perioodil veidi. |
| --- | --- |

(212)

Liidu tarbimine vähenes vaatlusalusel perioodil 3 %, samas kui müügimaht sõltumatutele klientidele liidus vähenes 2 %. Sellest tulenevalt vähenes liidu tootmisharu turuosa tarbimise kasvust hoolimata vaatlusalusel perioodil veidi.

4.4.2.4.   Tööhõive ja tootlikkus

| (213) | Tööhõive ja tootlikkus muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

  Tabel 7


  Tööhõive ja tootlikkus | 2017 | 2018 | 2019 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Töötajate arv | [1 820 – 2 540 ] | [1 820 – 2 540 ] | [1 810 – 2 530 ] | [1 700 – 2 390 ] |
| Indeks | 100 | 100 | 99 | 93 |
| Tootlikkus (tonnides töötaja kohta) | [162 –226 ] | [179 –250 ] | [173 –242 ] | [157 –220 ] |
| Indeks | 100 | 110 | 107 | 97 |
| Allikas: | liidu tootmisharu esitatud andmed ja valimisse kaasatud liidu tootjatelt küsimustikule saadud kontrollitud vastused. |

(213)

Tööhõive ja tootlikkus muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

Tabel 7

Tabel 7

Tööhõive ja tootlikkus

Tööhõive ja tootlikkus

2017

2018

2019

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Töötajate arv

[1 820 – 2 540 ]

[1 820 – 2 540 ]

[1 810 – 2 530 ]

[1 700 – 2 390 ]

Indeks

Indeks

100

100

100

100

99

99

93

93

Tootlikkus (tonnides töötaja kohta)

[162 –226 ]

[179 –250 ]

[173 –242 ]

[157 –220 ]

Indeks

Indeks

100

100

110

110

107

107

97

97

Allikas:

Allikas:

liidu tootmisharu esitatud andmed ja valimisse kaasatud liidu tootjatelt küsimustikule saadud kontrollitud vastused.

| (214) | Asjaomase toote tootmisega tegelevate liidu tootmisharu töötajate arv püsis ajavahemikul 2017–2018 stabiilne ja ajavahemikul 2019–2020 vähenes umbes 6 %. |
| --- | --- |

(214)

Asjaomase toote tootmisega tegelevate liidu tootmisharu töötajate arv püsis ajavahemikul 2017–2018 stabiilne ja ajavahemikul 2019–2020 vähenes umbes 6 %.

| (215) | Liidu tootmisharu tööjõu tootlikkus, mida mõõdetakse toodanguna (tonnides) töötaja kohta, suurenes 10 % ajavahemikul 2017–2018 ja vähenes 13 % ajavahemikul 2018–2020. See on selgitatav koosmõjuga, mida avaldasid






  — | tootmise peatamine liidu ühe peamise tootja tootmiskohas, mille tulemusel oli toodang 2019. aasta detsembrist kuni 2020. aasta veebruarini väiksem, ja |
| --- | --- | --- |

(215)

Liidu tootmisharu tööjõu tootlikkus, mida mõõdetakse toodanguna (tonnides) töötaja kohta, suurenes 10 % ajavahemikul 2017–2018 ja vähenes 13 % ajavahemikul 2018–2020. See on selgitatav koosmõjuga, mida avaldasid

—

tootmise peatamine liidu ühe peamise tootja tootmiskohas, mille tulemusel oli toodang 2019. aasta detsembrist kuni 2020. aasta veebruarini väiksem, ja

| — | liidu tootjate toodangu vähenemine 2020. aasta teises kvartalis COVID-19 pandeemia tõttu, mis ei vastanud koondatud töötajate arvule. |
| --- | --- |

—

liidu tootjate toodangu vähenemine 2020. aasta teises kvartalis COVID-19 pandeemia tõttu, mis ei vastanud koondatud töötajate arvule.

4.4.2.5.   Subsiidiumisumma suurus ja taastumine varasemast subsideerimisest

| (216) | Nagu on selgitatud põhjenduses 193, oli India eksportivate tootjate koostöö piiratud. |
| --- | --- |

(216)

Nagu on selgitatud põhjenduses 193, oli India eksportivate tootjate koostöö piiratud.

| (217) | Kahjunäitajate põhjal oli liidu tootmisharu majanduslik olukord jätkuvalt kahjustatud, kuigi alates 2016. aastast on kehtinud tasakaalustusmeetmed, mis esialgu olukorda teataval määral leevendasid ja tulemusi parandasid. Seega ei olnud võimalik kindlaks teha varasemast subsideerimisest taastumist. |
| --- | --- |

(217)

Kahjunäitajate põhjal oli liidu tootmisharu majanduslik olukord jätkuvalt kahjustatud, kuigi alates 2016. aastast on kehtinud tasakaalustusmeetmed, mis esialgu olukorda teataval määral leevendasid ja tulemusi parandasid. Seega ei olnud võimalik kindlaks teha varasemast subsideerimisest taastumist.

| (218) | Subsideerimise summa oli miinimumtasemest oluliselt suurem. Tegeliku subsideerimissumma suuruse mõju liidu tootmisharule oli suur, arvestades Indiast pärit impordi mahtu ja hindu. |
| --- | --- |

(218)

Subsideerimise summa oli miinimumtasemest oluliselt suurem. Tegeliku subsideerimissumma suuruse mõju liidu tootmisharule oli suur, arvestades Indiast pärit impordi mahtu ja hindu.

| (219) | India eksportijate jätkuv ebaõiglane hinnakujundus muutis liidu tootmisharu jaoks võimatuks ka varasemast subsideerimisest taastumise. |
| --- | --- |

(219)

India eksportijate jätkuv ebaõiglane hinnakujundus muutis liidu tootmisharu jaoks võimatuks ka varasemast subsideerimisest taastumise.

| (220) | Pärast lõplike järelduste avalikustamist väitis Tata Metaliks Limited, et Indiast pärit impordi maht ei ole absoluutarvudes suurenenud ja selle impordi turuosa oli vaid ligikaudu 15 %. Lisaks märkis huvitatud isik, et liidu tootmisharu majanduslikud näitajad paranesid pärast esialgsete meetmete kehtestamist ja seejärel halvenesid. Seega ei põhjustanud kõnealune import kahju liidu tootmisharule. |
| --- | --- |

(220)

Pärast lõplike järelduste avalikustamist väitis Tata Metaliks Limited, et Indiast pärit impordi maht ei ole absoluutarvudes suurenenud ja selle impordi turuosa oli vaid ligikaudu 15 %. Lisaks märkis huvitatud isik, et liidu tootmisharu majanduslikud näitajad paranesid pärast esialgsete meetmete kehtestamist ja seejärel halvenesid. Seega ei põhjustanud kõnealune import kahju liidu tootmisharule.

| (221) | Komisjon märkis, et huvitatud isik ei põhjendanud oma väidet, et liidu tootmisharu majanduslikud näitajad paranesid pärast esialgsete meetmete kehtestamist. Nagu põhjenduses 234 öeldud, oli valimisse kaasatud liidu tootjate kasumlikkus negatiivne kogu vaatlusaluse perioodi jooksul. Seepärast lükati see väide tagasi. |
| --- | --- |

(221)

Komisjon märkis, et huvitatud isik ei põhjendanud oma väidet, et liidu tootmisharu majanduslikud näitajad paranesid pärast esialgsete meetmete kehtestamist. Nagu põhjenduses 234 öeldud, oli valimisse kaasatud liidu tootjate kasumlikkus negatiivne kogu vaatlusaluse perioodi jooksul. Seepärast lükati see väide tagasi.

4.4.3.   Mikromajanduslikud näitajad

Mikromajanduslikud näitajad

4.4.3.1.   Hinnad ja neid mõjutavad tegurid

| (222) | Valimisse kaasatud liidu tootjate kaalutud keskmised ühiku müügihinnad liidus asuvatele sõltumatutele klientidele muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

  Tabel 8


  Müügihind liidus ja ühikuhind | 2017 | 2018 | 2019 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Keskmine ühiku müügihind liidu kogu turul (eurot tonni kohta) | [950 – 1 110 ] | [960 –1 130 ] | [1 020 – 1 190 ] | [1 020 – 1 200 ] |
| Indeks | 100 | 101 | 107 | 107 |
| Ühiku tootmiskulu (eurot tonni kohta) | [1 000 – 1 100 ] | [900 – 1 100 ] | [1 000 – 1 100 ] | [1 000 – 1 200 ] |
| Indeks | 100 | 97 | 101 | 105 |
| Allikas: | valimisse kaasatud liidu tootjatelt küsimustikule saadud kontrollitud vastused. |

(222)

Valimisse kaasatud liidu tootjate kaalutud keskmised ühiku müügihinnad liidus asuvatele sõltumatutele klientidele muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

Tabel 8

Tabel 8

Müügihind liidus ja ühikuhind

Müügihind liidus ja ühikuhind

2017

2018

2019

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Keskmine ühiku müügihind liidu kogu turul (eurot tonni kohta)

[950 – 1 110 ]

[960 –1 130 ]

[1 020 – 1 190 ]

[1 020 – 1 200 ]

Indeks

Indeks

100

100

101

101

107

107

107

107

Ühiku tootmiskulu (eurot tonni kohta)

[1 000 – 1 100 ]

[900 – 1 100 ]

[1 000 – 1 100 ]

[1 000 – 1 200 ]

Indeks

Indeks

100

100

97

97

101

101

105

105

Allikas:

Allikas:

valimisse kaasatud liidu tootjatelt küsimustikule saadud kontrollitud vastused.

| (223) | Liidu tootmisharu keskmine ühiku müügihind sõltumatutele klientidele liidus suurenes vaatlusalusel perioodil 7 %, mis peegeldab ühiku tootmiskulu suurenemist (5 %). |
| --- | --- |

(223)

Liidu tootmisharu keskmine ühiku müügihind sõltumatutele klientidele liidus suurenes vaatlusalusel perioodil 7 %, mis peegeldab ühiku tootmiskulu suurenemist (5 %).

| (224) | Pärast lõplike järelduste avalikustamist väitis Tata Metaliks Limited, et mahalaadimisel kehtivate hindade väidetav langus näitab, et import ei põhjusta hindade allasurumist või hindade langust. |
| --- | --- |

(224)

Pärast lõplike järelduste avalikustamist väitis Tata Metaliks Limited, et mahalaadimisel kehtivate hindade väidetav langus näitab, et import ei põhjusta hindade allasurumist või hindade langust.

| (225) | Komisjon märkis, et huvitatud isik ei põhjendanud oma väidet selle kohta, et mahalaadimisel kehtivad hinnad, mis lõid vaatlusalusel perioodil liidu hindu alla umbes 40 %, ei põhjustanud liidu tootjate hindade allasurumist või langust. Seepärast lükati see väide tagasi. |
| --- | --- |

(225)

Komisjon märkis, et huvitatud isik ei põhjendanud oma väidet selle kohta, et mahalaadimisel kehtivad hinnad, mis lõid vaatlusalusel perioodil liidu hindu alla umbes 40 %, ei põhjustanud liidu tootjate hindade allasurumist või langust. Seepärast lükati see väide tagasi.

4.4.3.2.   Tööjõukulud

| (226) | Valimisse kaasatud liidu tootjate keskmised tööjõukulud muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

  Tabel 9


  Keskmine tööjõukulu töötaja kohta (eurodes) | 2017 | 2018 | 2019 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Keskmised tööjõukulud töötaja kohta | [56 000 – 66 000 ] | [57 000 – 66 000 ] | [57 000 – 67 000 ] | [53 000 – 62 000 ] |
| Indeks (2017 = 100) | 100 | 100 | 101 | 94 |
| Allikas: | valimisse kaasatud liidu tootjatelt küsimustikule saadud kontrollitud vastused. |

(226)

Valimisse kaasatud liidu tootjate keskmised tööjõukulud muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

Tabel 9

Tabel 9

Keskmine tööjõukulu töötaja kohta (eurodes)

Keskmine tööjõukulu töötaja kohta (eurodes)

2017

2018

2019

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Keskmised tööjõukulud töötaja kohta

[56 000 – 66 000 ]

[57 000 – 66 000 ]

[57 000 – 67 000 ]

[53 000 – 62 000 ]

Indeks (2017 = 100)

Indeks (2017 = 100)

100

100

100

100

101

101

94

94

Allikas:

Allikas:

valimisse kaasatud liidu tootjatelt küsimustikule saadud kontrollitud vastused.

| (227) | Keskmised tööjõukulud töötaja kohta püsisid kuni 2019. aastani stabiilsed ja vähenesid vaatlusalusel perioodil 6 %. Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil keskmine tööjõukulu töötaja kohta vähenes, kuna Prantsuse riik rahastas COVID-19ga seotud seisakutest põhjustatud töötuse hüvitamist. |
| --- | --- |

(227)

Keskmised tööjõukulud töötaja kohta püsisid kuni 2019. aastani stabiilsed ja vähenesid vaatlusalusel perioodil 6 %. Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil keskmine tööjõukulu töötaja kohta vähenes, kuna Prantsuse riik rahastas COVID-19ga seotud seisakutest põhjustatud töötuse hüvitamist.

| (228) | Pärast lõplike järelduste avalikustamist märkis Tata Metaliks Limited, et selle parameetri puhul ei kanna liidu tootmisharu mingit kahju. |
| --- | --- |

(228)

Pärast lõplike järelduste avalikustamist märkis Tata Metaliks Limited, et selle parameetri puhul ei kanna liidu tootmisharu mingit kahju.

| (229) | Komisjon tuletas meelde, et nagu on selgitatud eespool põhjenduses 227, vähenes keskmine tööjõukulu töötaja kohta, sest Prantsuse riigilt saadi läbivaatamisega seotud uurimisperioodil erakorralist rahastust. Seega lükati kõnealune väide tagasi. |
| --- | --- |

(229)

Komisjon tuletas meelde, et nagu on selgitatud eespool põhjenduses 227, vähenes keskmine tööjõukulu töötaja kohta, sest Prantsuse riigilt saadi läbivaatamisega seotud uurimisperioodil erakorralist rahastust. Seega lükati kõnealune väide tagasi.

4.4.3.3.   Laovarud

| (230) | Valimisse kaasatud liidu tootjate laovarud muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

  Tabel 10


  Laovarud | 2017 | 2018 | 2019 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Lõppvarud (tuhandetes tonnides) | [87 –102 ] | [77 –90 ] | [84 –98 ] | [68 –79 ] |
| Indeks (2017 = 100) | 100 | 88 | 95 | 77 |
| Lõppvarud protsendina toodangust (%) | [20 –25 ] | [15 –17 ] | [18 –20 ] | [18 –20 ] |
| Indeks (2017 = 100) | 100 | 79 | 89 | 85 |

(230)

Valimisse kaasatud liidu tootjate laovarud muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

Tabel 10

Tabel 10

Laovarud

Laovarud

2017

2018

2019

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Lõppvarud (tuhandetes tonnides)

[87 –102 ]

[77 –90 ]

[84 –98 ]

[68 –79 ]

Indeks (2017 = 100)

Indeks (2017 = 100)

100

100

88

88

95

95

77

77

Lõppvarud protsendina toodangust (%)

[20 –25 ]

[15 –17 ]

[18 –20 ]

[18 –20 ]

Indeks (2017 = 100)

Indeks (2017 = 100)

100

100

79

79

89

89

85

85

| (231) | Valimisse kaasatud liidu tootjate lõppvarude tase jäi tootmisega võrreldes stabiilseks. |
| --- | --- |

(231)

Valimisse kaasatud liidu tootjate lõppvarude tase jäi tootmisega võrreldes stabiilseks.

| (232) | Pärast lõplike järelduste avalikustamist väitis Tata Metaliks Limited, et laovarud vähenesid läbivaatamisega seotud uurimisperioodil märkimisväärselt, mis näitab, et liidu tootmisharu keskendus tootmise vähendamisele. Huvitatud isik väitis, et kui Indiast pärit import oleks mõju avaldanud, oleksid varud pidanud vähenemise asemel hoopis suurenema. |
| --- | --- |

(232)

Pärast lõplike järelduste avalikustamist väitis Tata Metaliks Limited, et laovarud vähenesid läbivaatamisega seotud uurimisperioodil märkimisväärselt, mis näitab, et liidu tootmisharu keskendus tootmise vähendamisele. Huvitatud isik väitis, et kui Indiast pärit import oleks mõju avaldanud, oleksid varud pidanud vähenemise asemel hoopis suurenema.

| (233) | Nagu ilmnes põhjendusest 203, kaasnes varude vähenemisega, mida isik läbivaatamisega seotud uurimisperioodil täheldas, liidu tootmise vähenemine. Peale selle ei leidnud komisjon seost peamiselt läbivaatamisega seotud uurimisperioodil täheldatud laovarude vähenemise ja Indiast pärit impordi vahel, kuna Indiast pärit impordi mõju oli nähtav nii läbivaatamisega seotud uurimisperioodil kui ka kogu vaatlusaluse perioodi vältel. Seepärast lükati see väide tagasi. |
| --- | --- |

(233)

Nagu ilmnes põhjendusest 203, kaasnes varude vähenemisega, mida isik läbivaatamisega seotud uurimisperioodil täheldas, liidu tootmise vähenemine. Peale selle ei leidnud komisjon seost peamiselt läbivaatamisega seotud uurimisperioodil täheldatud laovarude vähenemise ja Indiast pärit impordi vahel, kuna Indiast pärit impordi mõju oli nähtav nii läbivaatamisega seotud uurimisperioodil kui ka kogu vaatlusaluse perioodi vältel. Seepärast lükati see väide tagasi.

4.4.3.4.   Kasumlikkus, rahavoog, investeeringud, investeeringutasuvus ja kapitali kaasamise võime

| (234) | Valimisse kaasatud liidu tootjate kasumlikkus, rahavoog, investeeringud ja investeeringutasuvus muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

  Tabel 11


  Kasumlikkus, rahavoog, investeeringud ja investeeringutasuvus | 2017 | 2018 | 2019 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Liidus sõltumatutele klientidele suunatud müügi kasumlikkus (% müügist) | [–5 ...–9 ] | [–1 ...–5 ] | [–1 ...–5 ] | [–3 ...–7 ] |
| Indeks (2017 = 100) | – 100 | –33 | –36 | –69 |
| Rahavoog (miljonites eurodes) | [–31 ...–37 ] | [–46 ...–54 ] | [–73 ...–85 ] | [–43 ...–51 ] |
| Indeks (2017 = 100) | – 100 | – 145 | – 231 | – 138 |
| Investeeringud (miljonites eurodes) | [20 –24 ] | [30 –36 ] | [33 –39 ] | [15 –18 ] |
| Indeks (2017 = 100) | 100 | 149 | 161 | 73 |
| Investeeringutasuvus (%) | [–6 ...–8 ] | [–7 ...–9 ] | [–10 ...–12 ] | [–5 ...–7 ] |
| Indeks (2017 = 100) | – 100 | – 131 | – 194 | – 106 |
| Allikas: | valimisse kaasatud liidu tootjatelt küsimustikule saadud kontrollitud vastused. |

(234)

Valimisse kaasatud liidu tootjate kasumlikkus, rahavoog, investeeringud ja investeeringutasuvus muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

Tabel 11

Tabel 11

Kasumlikkus, rahavoog, investeeringud ja investeeringutasuvus

Kasumlikkus, rahavoog, investeeringud ja investeeringutasuvus

2017

2018

2019

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Liidus sõltumatutele klientidele suunatud müügi kasumlikkus (% müügist)

[–5 ...–9 ]

[–1 ...–5 ]

[–1 ...–5 ]

[–3 ...–7 ]

Indeks (2017 = 100)

Indeks (2017 = 100)

– 100

– 100

–33

–33

–36

–36

–69

–69

Rahavoog (miljonites eurodes)

[–31 ...–37 ]

[–46 ...–54 ]

[–73 ...–85 ]

[–43 ...–51 ]

Indeks (2017 = 100)

Indeks (2017 = 100)

– 100

– 100

– 145

– 145

– 231

– 231

– 138

– 138

Investeeringud (miljonites eurodes)

[20 –24 ]

[30 –36 ]

[33 –39 ]

[15 –18 ]

Indeks (2017 = 100)

Indeks (2017 = 100)

100

100

149

149

161

161

73

73

Investeeringutasuvus (%)

[–6 ...–8 ]

[–7 ...–9 ]

[–10 ...–12 ]

[–5 ...–7 ]

Indeks (2017 = 100)

Indeks (2017 = 100)

– 100

– 100

– 131

– 131

– 194

– 194

– 106

– 106

Allikas:

Allikas:

valimisse kaasatud liidu tootjatelt küsimustikule saadud kontrollitud vastused.

| (235) | Et selgitada välja valimisse kaasatud liidu tootjate kasumlikkus, tegi komisjon kindlaks liidus sõltumatutele klientidele müüdud samasuguse toote eest saadud maksueelse puhaskasumi protsendina selle müügi käibest. Valimisse kaasatud tootjate kasumlikkus oli vaatlusalusel perioodil negatiivne, ulatudes ligikaudu [–5...–9] %st 2017. aastal kuni [–3...–7] %ni läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. |
| --- | --- |

(235)

Et selgitada välja valimisse kaasatud liidu tootjate kasumlikkus, tegi komisjon kindlaks liidus sõltumatutele klientidele müüdud samasuguse toote eest saadud maksueelse puhaskasumi protsendina selle müügi käibest. Valimisse kaasatud tootjate kasumlikkus oli vaatlusalusel perioodil negatiivne, ulatudes ligikaudu [–5...–9] %st 2017. aastal kuni [–3...–7] %ni läbivaatamisega seotud uurimisperioodil.

| (236) | Netorahavoog näitab liidu tootjate suutlikkust oma tegevust ise rahastada. Netorahavoogude suundumus püsis negatiivne kogu vaatlusaluse perioodi jooksul, välja arvatud 2018. aastal. |
| --- | --- |

(236)

Netorahavoog näitab liidu tootjate suutlikkust oma tegevust ise rahastada. Netorahavoogude suundumus püsis negatiivne kogu vaatlusaluse perioodi jooksul, välja arvatud 2018. aastal.

| (237) | Investeeringud (peamiselt tootmisseadmete uuendamisse, kvaliteedi parandamisse, tootlikkuse ja tootmisprotsessi paindlikkuse suurendamisse) kasvasid ajavahemikul 2017–2019 ja kahanesid 2020. aastal madalaimale tasemele. |
| --- | --- |

(237)

Investeeringud (peamiselt tootmisseadmete uuendamisse, kvaliteedi parandamisse, tootlikkuse ja tootmisprotsessi paindlikkuse suurendamisse) kasvasid ajavahemikul 2017–2019 ja kahanesid 2020. aastal madalaimale tasemele.

| (238) | Investeeringutasuvus on kasum, väljendatuna protsendina investeeringute arvestuslikust netoväärtusest. Selle arengusuundumus oli sarnane kasumlikkuse muutumisega: 2019. aastal vähenes investeeringutasuvus järsult ja seejärel 2020. aastal veidi paranes. Investeeringutasuvus püsis negatiivne ja vähenes vaatlusalusel perioodil 53 % võrra. |
| --- | --- |

(238)

Investeeringutasuvus on kasum, väljendatuna protsendina investeeringute arvestuslikust netoväärtusest. Selle arengusuundumus oli sarnane kasumlikkuse muutumisega: 2019. aastal vähenes investeeringutasuvus järsult ja seejärel 2020. aastal veidi paranes. Investeeringutasuvus püsis negatiivne ja vähenes vaatlusalusel perioodil 53 % võrra.

4.5.   Järeldus kahju kohta

Järeldus kahju kohta

| (239) | Hoolimata kehtivatest tasakaalustavatest meetmetest jäi Indiast pärit keragrafiitmalmist torude import vaatlusalusel perioodil märkimisväärseks ja selle turuosa oli stabiilne, jäädes ligikaudu [9–18 %] vahemikku. Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oli turuosa [10–14] %. Samal ajal näitasid impordihinnad langustrendi ja lõid liidu hinnad tasakaalustavatest meetmetest ja dumpinguvastastest meetmetest hoolimata läbivaatamisega seotud uurimisperioodil alla keskmiselt [30–45] %. |
| --- | --- |

(239)

Hoolimata kehtivatest tasakaalustavatest meetmetest jäi Indiast pärit keragrafiitmalmist torude import vaatlusalusel perioodil märkimisväärseks ja selle turuosa oli stabiilne, jäädes ligikaudu [9–18 %] vahemikku. Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oli turuosa [10–14] %. Samal ajal näitasid impordihinnad langustrendi ja lõid liidu hinnad tasakaalustavatest meetmetest ja dumpinguvastastest meetmetest hoolimata läbivaatamisega seotud uurimisperioodil alla keskmiselt [30–45] %.

| (240) | Makromajanduslikud näitajad, eelkõige tootmis- ja müügimaht, tööhõive ja tootlikkus püsisid stabiilsena või vähenesid veidi. Liidu tootmisharu turuosa läbivaatamisega seotud uurimisperioodil vähenes ja jõudis samale tasemele nagu 2017. aastal. Turuosa suurenemine 2018. aastal hoolimata suhteliselt stabiilsetest müügimahtudest oli tingitud tarbimise vähenemisest samal perioodil. Kuigi liidu tootmisharu suutis oma müügimahtu ja turuosa suures osas säilitada, toimus see kasumlikkuse ja muude finantsnäitajate arvelt, nagu on selgitatud järgmises põhjenduses. |
| --- | --- |

(240)

Makromajanduslikud näitajad, eelkõige tootmis- ja müügimaht, tööhõive ja tootlikkus püsisid stabiilsena või vähenesid veidi. Liidu tootmisharu turuosa läbivaatamisega seotud uurimisperioodil vähenes ja jõudis samale tasemele nagu 2017. aastal. Turuosa suurenemine 2018. aastal hoolimata suhteliselt stabiilsetest müügimahtudest oli tingitud tarbimise vähenemisest samal perioodil. Kuigi liidu tootmisharu suutis oma müügimahtu ja turuosa suures osas säilitada, toimus see kasumlikkuse ja muude finantsnäitajate arvelt, nagu on selgitatud järgmises põhjenduses.

| (241) | Kuigi liidu tootjate keskmine ühiku müügihind tõusis vaatlusalusel perioodil 7 %, mis oli suurem kui tootmiskulude 5 % tõus, ei õnnestunud liidu tootmisharul siiski jätkusuutlikke kasumimarginaale saavutada. India impordi hinnasurve tõttu ei suutnud liidu tootmisharu oma müügihindu isegi nii palju tõsta, et need kataksid keskmised tootmiskulud, ning oli seetõttu kogu vaatlusaluse perioodi jooksul kahjumis (v.a 2018. aastal, mil see oli peaaegu kasumilävel). Seega avaldas India import liidu tootjate müügile läbivaatamisega seotud uurimisperioodil märkimisväärset hindu allasuruvat survet. Muud finantsnäitajad (rahavoog, investeeringutasuvus) järgisid kasumlikkusega sarnast suundumust ning nende väärtused olid negatiivsed või väikesed kogu vaatlusaluse perioodi jooksul. Kuigi investeeringud 2017. ja 2018. aastal veidi suurenesid, olid ka need üldiselt madalal tasemel. |
| --- | --- |

(241)

Kuigi liidu tootjate keskmine ühiku müügihind tõusis vaatlusalusel perioodil 7 %, mis oli suurem kui tootmiskulude 5 % tõus, ei õnnestunud liidu tootmisharul siiski jätkusuutlikke kasumimarginaale saavutada. India impordi hinnasurve tõttu ei suutnud liidu tootmisharu oma müügihindu isegi nii palju tõsta, et need kataksid keskmised tootmiskulud, ning oli seetõttu kogu vaatlusaluse perioodi jooksul kahjumis (v.a 2018. aastal, mil see oli peaaegu kasumilävel). Seega avaldas India import liidu tootjate müügile läbivaatamisega seotud uurimisperioodil märkimisväärset hindu allasuruvat survet. Muud finantsnäitajad (rahavoog, investeeringutasuvus) järgisid kasumlikkusega sarnast suundumust ning nende väärtused olid negatiivsed või väikesed kogu vaatlusaluse perioodi jooksul. Kuigi investeeringud 2017. ja 2018. aastal veidi suurenesid, olid ka need üldiselt madalal tasemel.

| (242) | Eespool kirjeldatu põhjal tegi komisjon järelduse, et liidu tootmisharu kandis olulist kahju. |
| --- | --- |

(242)

Eespool kirjeldatu põhjal tegi komisjon järelduse, et liidu tootmisharu kandis olulist kahju.

5.   PÕHJUSLIK SEOS

PÕHJUSLIK SEOS

| (243) | Kooskõlas alusmääruse artikli 8 lõikega 5 uuris komisjon, kas asjaomase toote subsideeritud import Indiast põhjustas liidu tootmisharule olulist kahju. Alusmääruse artikli 8 lõike 6 kohaselt uuris komisjon ka seda, kas liidu tootmisharu võisid samal ajal kahjustada muud teadaolevad tegurid. Komisjon jälgis, et võimalikku kahju, mida põhjustasid muud tegurid kui asjaomase toote subsideeritud import Indiast, ei omistataks subsideeritud impordile. |
| --- | --- |

(243)

Kooskõlas alusmääruse artikli 8 lõikega 5 uuris komisjon, kas asjaomase toote subsideeritud import Indiast põhjustas liidu tootmisharule olulist kahju. Alusmääruse artikli 8 lõike 6 kohaselt uuris komisjon ka seda, kas liidu tootmisharu võisid samal ajal kahjustada muud teadaolevad tegurid. Komisjon jälgis, et võimalikku kahju, mida põhjustasid muud tegurid kui asjaomase toote subsideeritud import Indiast, ei omistataks subsideeritud impordile.

5.1.   Subsideeritud impordi mõju

Subsideeritud impordi mõju

| (244) | Esiteks uuris komisjon, kas subsideeritud impordi ja liidu tootmisharu kantud kahju vahel on põhjuslik seos. |
| --- | --- |

(244)

Esiteks uuris komisjon, kas subsideeritud impordi ja liidu tootmisharu kantud kahju vahel on põhjuslik seos.

| (245) | Indiast pärit keragrafiitmalmist torude import jäi hoolimata kehtivatest tasakaalustavatest meetmetest ja dumpinguvastastest meetmetest märkimisväärseks ning selle turuosa oli kogu vaatlusaluse perioodi jooksul üle 10 % ja selle hinnatase läbivaatamisega seotud uurimisperioodil madal. India impordi olulise hinnasurve tõttu ei saanud liidu tootmisharu oma tootmiskulusid oma klientidele üle kanda, mis tõi kaasa kahjumi kogu vaatlusaluse perioodi jooksul. Seetõttu järeldas komisjon, et uuritava impordi maht ja hinnatase põhjustasid olulist kahju. |
| --- | --- |

(245)

Indiast pärit keragrafiitmalmist torude import jäi hoolimata kehtivatest tasakaalustavatest meetmetest ja dumpinguvastastest meetmetest märkimisväärseks ning selle turuosa oli kogu vaatlusaluse perioodi jooksul üle 10 % ja selle hinnatase läbivaatamisega seotud uurimisperioodil madal. India impordi olulise hinnasurve tõttu ei saanud liidu tootmisharu oma tootmiskulusid oma klientidele üle kanda, mis tõi kaasa kahjumi kogu vaatlusaluse perioodi jooksul. Seetõttu järeldas komisjon, et uuritava impordi maht ja hinnatase põhjustasid olulist kahju.

| (246) | Pärast lõplike järelduste avalikustamist väitis Tata Metaliks Limited, et liidu tootmisharu finantsnäitajad halvenesid muude tegurite kui väidetava subsideeritud impordi tõttu. |
| --- | --- |

(246)

Pärast lõplike järelduste avalikustamist väitis Tata Metaliks Limited, et liidu tootmisharu finantsnäitajad halvenesid muude tegurite kui väidetava subsideeritud impordi tõttu.

| (247) | Komisjon märkis, et isik ei esitanud uusi asjaolusid, mis võiksid komisjoni järelduse ümber lükata. Seepärast lükati see väide tagasi. |
| --- | --- |

(247)

Komisjon märkis, et isik ei esitanud uusi asjaolusid, mis võiksid komisjoni järelduse ümber lükata. Seepärast lükati see väide tagasi.

| (248) | Tata Metaliks Limited väitis ka, et impordi arengu ja liidu tootmisharu teatatud kahjumi taseme vahel ei ole seost ning seega puudub põhjuslik seos impordi ja liidu tootmisharu finantsnäitajate vahel. |
| --- | --- |

(248)

Tata Metaliks Limited väitis ka, et impordi arengu ja liidu tootmisharu teatatud kahjumi taseme vahel ei ole seost ning seega puudub põhjuslik seos impordi ja liidu tootmisharu finantsnäitajate vahel.

| (249) | Nagu põhjenduses 194 märgitud, leidis komisjon, et Indiast pärit impordi hinnad lõid liidu tootmisharu hindu oluliselt alla. Lisaks märkis komisjon, et isik ei esitanud tõendeid selle kohta, et liidu tootmisharu mõjutasid muud tegurid. Seepärast lükati see väide tagasi. |
| --- | --- |

(249)

Nagu põhjenduses 194 märgitud, leidis komisjon, et Indiast pärit impordi hinnad lõid liidu tootmisharu hindu oluliselt alla. Lisaks märkis komisjon, et isik ei esitanud tõendeid selle kohta, et liidu tootmisharu mõjutasid muud tegurid. Seepärast lükati see väide tagasi.

| (250) | Veel väitis Tata Metaliks Limited, et tal ei olnud võimalik uurida hindade allalöömise ja liidu tootmisharu majandusnäitajate vahelist seost, kuna komisjon ei avaldanud vaatlusaluse perioodi kohta hinna allalöömise arvutusi. |
| --- | --- |

(250)

Veel väitis Tata Metaliks Limited, et tal ei olnud võimalik uurida hindade allalöömise ja liidu tootmisharu majandusnäitajate vahelist seost, kuna komisjon ei avaldanud vaatlusaluse perioodi kohta hinna allalöömise arvutusi.

| (251) | Komisjon märkis, et isikule esitati hinna allalöömise kindlakstegemiseks vajalik teave. Mis puudutab läbivaatamisega seotud uurimisperioodi, on järeldused hindade allalöömise kohta esitatud eespool põhjendustes 193 ja 194. 2017., 2018. ja 2019. aasta kohta esitati põhjenduses 191 India impordi ühikuhinnad ja põhjenduses 222 valimisse kaasatud liidu tootjate kaalutud keskmised ühikuhinnad sõltumatutele klientidele. Seega oli asjaomasel isikul olemas kogu teave, mille põhjal komisjon tegi järelduse hinna allalöömise olemasolu kohta. Seepärast lükati see väide tagasi. |
| --- | --- |

(251)

Komisjon märkis, et isikule esitati hinna allalöömise kindlakstegemiseks vajalik teave. Mis puudutab läbivaatamisega seotud uurimisperioodi, on järeldused hindade allalöömise kohta esitatud eespool põhjendustes 193 ja 194. 2017., 2018. ja 2019. aasta kohta esitati põhjenduses 191 India impordi ühikuhinnad ja põhjenduses 222 valimisse kaasatud liidu tootjate kaalutud keskmised ühikuhinnad sõltumatutele klientidele. Seega oli asjaomasel isikul olemas kogu teave, mille põhjal komisjon tegi järelduse hinna allalöömise olemasolu kohta. Seepärast lükati see väide tagasi.

| (252) | Kõigele lisaks väitis isik, et impordimahud vähenesid 2019. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahelisel ajal. Seetõttu järeldas ta, et mahumõju puudub. |
| --- | --- |

(252)

Kõigele lisaks väitis isik, et impordimahud vähenesid 2019. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahelisel ajal. Seetõttu järeldas ta, et mahumõju puudub.

| (253) | Komisjon märkis, et Indiast pärit import langes läbivaatamisega seotud uurimisperioodil tagasi 2017. aasta tasemele. Lisaks leiti, et Indiast pärit impordi peamine mõju avaldus madalate hindade tasemel, mis põhjustas märkimisväärse surve liidu turu hindadele. Seepärast lükati see väide tagasi. |
| --- | --- |

(253)

Komisjon märkis, et Indiast pärit import langes läbivaatamisega seotud uurimisperioodil tagasi 2017. aasta tasemele. Lisaks leiti, et Indiast pärit impordi peamine mõju avaldus madalate hindade tasemel, mis põhjustas märkimisväärse surve liidu turu hindadele. Seepärast lükati see väide tagasi.

5.2.   Muude tegurite mõju

Muude tegurite mõju

| (254) | Muudest kolmandatest riikidest imporditud kogused võtsid läbivaatamisega seotud uurimisperioodil enda alla ainult 2–4 % turuosast. Nagu on näidatud tabelis 4, oli keskmine kolmandatest riikidest pärit impordi hind läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 50 % kõrgem kui Indiast pärit impordi keskmine hind. |
| --- | --- |

(254)

Muudest kolmandatest riikidest imporditud kogused võtsid läbivaatamisega seotud uurimisperioodil enda alla ainult 2–4 % turuosast. Nagu on näidatud tabelis 4, oli keskmine kolmandatest riikidest pärit impordi hind läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 50 % kõrgem kui Indiast pärit impordi keskmine hind.

| (255) | Nagu on osutatud põhjenduses 42, väitis üks isik, et üldised konkurentsivõimega seotud probleemid peaksid olema argument kahju mittejätkumise või mittekordumise kindlakstegemisel. Ta loetles erinevaid tegureid, nagu keragrafiitmalmist torude tarbimise vähenemine liidus pärast euroala kriisi, mis tõi kaasa avaliku sektori kulutuste vähenemise, raskused töötajate ligimeelitamisel, turgu valitseva seisundi säilitamine, Hiinast pärit odavama impordi surve riigihanke pakkumismenetlustele. Lisaks väitis isik, et plasttorud on liidu tootmisharu jaoks esimene konkurent, kuna need on odavamad ja meelitavad seega endale märkimisväärse osa riigihangetest. |
| --- | --- |

(255)

Nagu on osutatud põhjenduses 42, väitis üks isik, et üldised konkurentsivõimega seotud probleemid peaksid olema argument kahju mittejätkumise või mittekordumise kindlakstegemisel. Ta loetles erinevaid tegureid, nagu keragrafiitmalmist torude tarbimise vähenemine liidus pärast euroala kriisi, mis tõi kaasa avaliku sektori kulutuste vähenemise, raskused töötajate ligimeelitamisel, turgu valitseva seisundi säilitamine, Hiinast pärit odavama impordi surve riigihanke pakkumismenetlustele. Lisaks väitis isik, et plasttorud on liidu tootmisharu jaoks esimene konkurent, kuna need on odavamad ja meelitavad seega endale märkimisväärse osa riigihangetest.

| (256) | Vastupidiselt isiku väidetele suurenesid liidu tarbimine ja liidu tootmisharu turuosa, samas kui tööhõive püsis vaatlusalusel perioodil stabiilsena. Lisaks puuduvad tõendid selle kohta, et plasttorude turuosa suurenes vaatlusalusel perioodil võrreldes keragrafiitmalmist torude turuosaga. Tuleb ka märkida, et plasttorud ei konkureeri suure läbimõõduga torude segmendis. Järelikult ei mõjuta need tegurid kindlakstehtud kahju. Lisaks imporditi Hiinast oluliselt kõrgemate hindadega kui Indiast ja palju väiksemates kogustes. Kõigele lisaks ei selgitanud isik, kuidas oleks võinud turgu valitsev seisund, kui see oli olemas, kahju tekitada. Seetõttu lükati need väited tagasi. |
| --- | --- |

(256)

Vastupidiselt isiku väidetele suurenesid liidu tarbimine ja liidu tootmisharu turuosa, samas kui tööhõive püsis vaatlusalusel perioodil stabiilsena. Lisaks puuduvad tõendid selle kohta, et plasttorude turuosa suurenes vaatlusalusel perioodil võrreldes keragrafiitmalmist torude turuosaga. Tuleb ka märkida, et plasttorud ei konkureeri suure läbimõõduga torude segmendis. Järelikult ei mõjuta need tegurid kindlakstehtud kahju. Lisaks imporditi Hiinast oluliselt kõrgemate hindadega kui Indiast ja palju väiksemates kogustes. Kõigele lisaks ei selgitanud isik, kuidas oleks võinud turgu valitsev seisund, kui see oli olemas, kahju tekitada. Seetõttu lükati need väited tagasi.

| (257) | Mis puudutab liidu tootmisharu eksporditegevust, olid ekspordimahud vaatlusalusel perioodil järgmised.

  Tabel 12


  Liidu tootmisharu eksporditegevus | 2017 | 2018 | 2019 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ekspordimaht (tuhandetes tonnides) | [119 –140 ] | [147 –172 ] | [102 –119 ] | [66 –77 ] |
| Indeks (2017 = 100) | 100 | 122 | 85 | 55 |
| Keskmine hind (eurot tonni kohta) | [760 –890 ] | [750 –880 ] | [840 –980 ] | [890 – 1 040 ] |
| Indeks (2017 = 100) | 100 | 99 | 110 | 117 |
| Allikas: | maht taotluse esitajatelt ja väärtused küsimustikule antud kontrollitud vastusest. |

(257)

Mis puudutab liidu tootmisharu eksporditegevust, olid ekspordimahud vaatlusalusel perioodil järgmised.

Tabel 12

Tabel 12

Liidu tootmisharu eksporditegevus

Liidu tootmisharu eksporditegevus

2017

2018

2019

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Ekspordimaht (tuhandetes tonnides)

[119 –140 ]

[147 –172 ]

[102 –119 ]

[66 –77 ]

Indeks (2017 = 100)

Indeks (2017 = 100)

100

100

122

122

85

85

55

55

Keskmine hind (eurot tonni kohta)

[760 –890 ]

[750 –880 ]

[840 –980 ]

[890 – 1 040 ]

Indeks (2017 = 100)

Indeks (2017 = 100)

100

100

99

99

110

110

117

117

Allikas:

Allikas:

maht taotluse esitajatelt ja väärtused küsimustikule antud kontrollitud vastusest.

| (258) | Vaatlusalusel perioodil vähenesid mahud poole võrra. Kuigi ekspordihinnad tõusid 17 %, ei piisanud sellest tootmiskulude katmiseks kogu vaatlusaluse perioodi jooksul, nagu on näha eespool olevas tabelis 8. Seetõttu ei nõrgendanud eksport põhjuslikku seost Indiast pärit subsideeritud ekspordi ja tuvastatud kahju vahel. |
| --- | --- |

(258)

Vaatlusalusel perioodil vähenesid mahud poole võrra. Kuigi ekspordihinnad tõusid 17 %, ei piisanud sellest tootmiskulude katmiseks kogu vaatlusaluse perioodi jooksul, nagu on näha eespool olevas tabelis 8. Seetõttu ei nõrgendanud eksport põhjuslikku seost Indiast pärit subsideeritud ekspordi ja tuvastatud kahju vahel.

| (259) | Uuriti ka muid võimalikke tegureid, nagu COVID-19 kriis, kuid ükski neist ei suutnud nõrgendada põhjuslikku seost subsideeritud impordi ja liidu tootmisharu kantud olulise kahju vahel. Komisjon selgitas välja kõigi teadaolevalt liidu tootmisharule mõju avaldanud tegurite mõju ja eraldas selle subsideeritud impordi kahjulikust mõjust. |
| --- | --- |

(259)

Uuriti ka muid võimalikke tegureid, nagu COVID-19 kriis, kuid ükski neist ei suutnud nõrgendada põhjuslikku seost subsideeritud impordi ja liidu tootmisharu kantud olulise kahju vahel. Komisjon selgitas välja kõigi teadaolevalt liidu tootmisharule mõju avaldanud tegurite mõju ja eraldas selle subsideeritud impordi kahjulikust mõjust.

| (260) | Tata Metaliks Limited väitis pärast lõplike järelduste avalikustamist, et COVID-19 kriis mõjutas negatiivselt liidu tootmisharu majanduslikku olukorda 2020. aasta esimesel poolaastal. Isik teatas, et rahvatervise meetmetena kehtestatud esialgsed sulgemised sundisid paljusid ehitusprojekte seisma panema. |
| --- | --- |

(260)

Tata Metaliks Limited väitis pärast lõplike järelduste avalikustamist, et COVID-19 kriis mõjutas negatiivselt liidu tootmisharu majanduslikku olukorda 2020. aasta esimesel poolaastal. Isik teatas, et rahvatervise meetmetena kehtestatud esialgsed sulgemised sundisid paljusid ehitusprojekte seisma panema.

| (261) | Nagu eespool kirjeldatud, ei mõjutanud COVID-19 kriisist tingitud sulgemised liidu keragrafiitmalmist torude turgu läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. Kõnealusel aastal oli liidu kogutarbimine sarnane 2018. aasta tarbimisega. Seepärast lükati see väide tagasi. |
| --- | --- |

(261)

Nagu eespool kirjeldatud, ei mõjutanud COVID-19 kriisist tingitud sulgemised liidu keragrafiitmalmist torude turgu läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. Kõnealusel aastal oli liidu kogutarbimine sarnane 2018. aasta tarbimisega. Seepärast lükati see väide tagasi.

| (262) | Eespool esitatud kaalutlusi silmas pidades tegi komisjon järelduse, et Indiast pärit subsideeritud import põhjustas liidu tootmisharule olulist kahju ning et muud tegurid ei nõrgendanud ei eraldi ega koos vaadelduna põhjuslikku seost dumpinguhinnaga impordi ja olulise kahju vahel. Eelkõige ilmneb kahju selgelt selles, kuidas muutusid toodang, tootmisvõimsuse rakendamine, müügimaht liidu turul, turuosa, tootlikkus, kasumlikkus ja investeeringutasuvus. |
| --- | --- |

(262)

Eespool esitatud kaalutlusi silmas pidades tegi komisjon järelduse, et Indiast pärit subsideeritud import põhjustas liidu tootmisharule olulist kahju ning et muud tegurid ei nõrgendanud ei eraldi ega koos vaadelduna põhjuslikku seost dumpinguhinnaga impordi ja olulise kahju vahel. Eelkõige ilmneb kahju selgelt selles, kuidas muutusid toodang, tootmisvõimsuse rakendamine, müügimaht liidu turul, turuosa, tootlikkus, kasumlikkus ja investeeringutasuvus.

6.   KAHJU JÄTKUMISE TÕENÄOSUS MEETMETE KEHTETUKS TUNNISTAMISE KORRAL

KAHJU JÄTKUMISE TÕENÄOSUS MEETMETE KEHTETUKS TUNNISTAMISE KORRAL

| (263) | Komisjon järeldas põhjenduses 242, et liidu tootmisharu kandis läbivaatamisega seotud uurimisperioodil olulist kahju. Seetõttu hindas komisjon kooskõlas alusmääruse artikli 18 lõikega 2 Indiast pärit subsideeritud impordist tuleneva kahju jätkumise tõenäosust, kui meetmetel lastakse aeguda. |
| --- | --- |

(263)

Komisjon järeldas põhjenduses 242, et liidu tootmisharu kandis läbivaatamisega seotud uurimisperioodil olulist kahju. Seetõttu hindas komisjon kooskõlas alusmääruse artikli 18 lõikega 2 Indiast pärit subsideeritud impordist tuleneva kahju jätkumise tõenäosust, kui meetmetel lastakse aeguda.

| (264) | Selleks analüüsis komisjon järgmisi elemente: tootmisvõimsus ja vaba tootmisvõimsus Indias ning liidus ja Indias kehtivate hindade vaheline seos; liidu turu atraktiivsus ja potentsiaalse Indiast pärit impordi mõju liidu tootmisharu olukorrale meetmete aegumise korral. |
| --- | --- |

(264)

Selleks analüüsis komisjon järgmisi elemente: tootmisvõimsus ja vaba tootmisvõimsus Indias ning liidus ja Indias kehtivate hindade vaheline seos; liidu turu atraktiivsus ja potentsiaalse Indiast pärit impordi mõju liidu tootmisharu olukorrale meetmete aegumise korral.

6.1.   Tootmisvõimsus, vaba tootmisvõimsus Indias ja liidu turu atraktiivsus

Tootmisvõimsus, vaba tootmisvõimsus Indias ja liidu turu atraktiivsus

| (265) | Nagu põhjendustes 168–172 juba kirjeldatud, oli Indias saadaolev vaba tootmisvõimsus ligikaudu 500 000 tonni aastas, mis ületab asjaomase toote tarbimist liidu turul, mis küündis läbivaatamisega seotud uurimisperioodil [388 000 kuni 454 000] tonnini. Lisaks plaanisid India tootjad investeerida uude tootmisvõimsusse. Seega tekib järgnevatel aastatel India turul nõudlust ületav pakkumine. Järelikult annab see India tootjatele lisastiimuli keskenduda üha enam eksporditurgudele. |
| --- | --- |

(265)

Nagu põhjendustes 168–172 juba kirjeldatud, oli Indias saadaolev vaba tootmisvõimsus ligikaudu 500 000 tonni aastas, mis ületab asjaomase toote tarbimist liidu turul, mis küündis läbivaatamisega seotud uurimisperioodil [388 000 kuni 454 000] tonnini. Lisaks plaanisid India tootjad investeerida uude tootmisvõimsusse. Seega tekib järgnevatel aastatel India turul nõudlust ületav pakkumine. Järelikult annab see India tootjatele lisastiimuli keskenduda üha enam eksporditurgudele.

| (266) | Kui meetmetel lastakse aeguda, saaks India eksportivate tootjate olemasolevat ja tulevast vaba tootmisvõimsust kasutada asjaomase toote tootmiseks, et eksportida seda liidu turule. |
| --- | --- |

(266)

Kui meetmetel lastakse aeguda, saaks India eksportivate tootjate olemasolevat ja tulevast vaba tootmisvõimsust kasutada asjaomase toote tootmiseks, et eksportida seda liidu turule.

| (267) | Pärast lõplike järelduste avalikustamist väitis Tata Metaliks Limited, et ei ole tõendid selle kohta, et väidetavat vaba tootmisvõimsust Indias kasutatakse tingimata just keragrafiitmalmist torude tootmiseks ja et need eksporditakse, kuna Indias ületab pakkumine nõudlust. Peale selle ei uurinud komisjon teiste eksporditurgude atraktiivsust ega analüüsinud läbivaatamisega seotud uurimisperioodi järgse perioodi andmeid. Lõpuks väitis isik, et mis tahes otsused subsideerimise ja kahju jätkumise tõenäosuse kohta peavad põhinema positiivsetel tõenditel (35). Seetõttu järeldas isik, et järeldus tõenäosuse kohta oli vale. |
| --- | --- |

(267)

Pärast lõplike järelduste avalikustamist väitis Tata Metaliks Limited, et ei ole tõendid selle kohta, et väidetavat vaba tootmisvõimsust Indias kasutatakse tingimata just keragrafiitmalmist torude tootmiseks ja et need eksporditakse, kuna Indias ületab pakkumine nõudlust. Peale selle ei uurinud komisjon teiste eksporditurgude atraktiivsust ega analüüsinud läbivaatamisega seotud uurimisperioodi järgse perioodi andmeid. Lõpuks väitis isik, et mis tahes otsused subsideerimise ja kahju jätkumise tõenäosuse kohta peavad põhinema positiivsetel tõenditel (35). Seetõttu järeldas isik, et järeldus tõenäosuse kohta oli vale.

35

| (268) | Komisjon märkis, et isik kinnitas vaba tootmisvõimsuse olemasolu Indias. Lisaks, nagu on selgitatud eespool põhjendustes 168–172, tegi komisjon kõnealuse vaba tootmisvõimsuse kindlaks just nimelt seoses asjaomase tootega. Nagu samades põhjendustes selgitatud, tegi komisjon kindlaks, et pikas perspektiivis nõudlus India turul väheneb, samas kui isik isegi tunnistas, et tal on kavas laiendada oma müüki liidu turule. Nagu on lisaks kirjeldatud allpool punktis 6.2, peeti liidu turgu India tootjate jaoks atraktiivseks ja seetõttu võis järeldada, et India vaba tootmisvõimsust kasutataks vähemalt osaliselt selleks, et suurendada eksporti liidu turule. Seepärast lükati see väide tagasi. |
| --- | --- |

(268)

Komisjon märkis, et isik kinnitas vaba tootmisvõimsuse olemasolu Indias. Lisaks, nagu on selgitatud eespool põhjendustes 168–172, tegi komisjon kõnealuse vaba tootmisvõimsuse kindlaks just nimelt seoses asjaomase tootega. Nagu samades põhjendustes selgitatud, tegi komisjon kindlaks, et pikas perspektiivis nõudlus India turul väheneb, samas kui isik isegi tunnistas, et tal on kavas laiendada oma müüki liidu turule. Nagu on lisaks kirjeldatud allpool punktis 6.2, peeti liidu turgu India tootjate jaoks atraktiivseks ja seetõttu võis järeldada, et India vaba tootmisvõimsust kasutataks vähemalt osaliselt selleks, et suurendada eksporti liidu turule. Seepärast lükati see väide tagasi.

| (269) | Mis puudutab nimetatud kohtupraktika kohaselt nõutavaid positiivseid tõendeid, leidis komisjon, et ta täitis kõiki olemasoleva kohtupraktika nõudeid ning tema hinnang ja järeldus subsideerimise ja kahju jätkumise tõenäosuse kohta põhines uurimise käigus kogutud positiivsetel tõenditel. Seega lükati see väide tagasi. |
| --- | --- |

(269)

Mis puudutab nimetatud kohtupraktika kohaselt nõutavaid positiivseid tõendeid, leidis komisjon, et ta täitis kõiki olemasoleva kohtupraktika nõudeid ning tema hinnang ja järeldus subsideerimise ja kahju jätkumise tõenäosuse kohta põhines uurimise käigus kogutud positiivsetel tõenditel. Seega lükati see väide tagasi.

| (270) | Eespool öeldut arvesse võttes järeldas komisjon, et meetmete aegumise tagajärjel kasvaks tõenäoliselt oluliselt subsideeritud import Indiast, mille hinnad lööksid liidu tootmisharu hindu alla ja suurendaksid seega veelgi liidu tootmisharu kantud kahju. Selle tagajärjel oleks liidu tootmisharu elujõulisus tõsises ohus. |
| --- | --- |

(270)

Eespool öeldut arvesse võttes järeldas komisjon, et meetmete aegumise tagajärjel kasvaks tõenäoliselt oluliselt subsideeritud import Indiast, mille hinnad lööksid liidu tootmisharu hindu alla ja suurendaksid seega veelgi liidu tootmisharu kantud kahju. Selle tagajärjel oleks liidu tootmisharu elujõulisus tõsises ohus.

6.2.   Liidu turu atraktiivsus

Liidu turu atraktiivsus

| (271) | Liidu turg on atraktiivne oma suuruse ja hindade poolest. Nagu põhjenduses 176 öeldud, on see India keragrafiitmalmist torude tootjate jaoks kahtlemata kõige olulisem eksporditurg, kuhu läheb 40 % nende ekspordi kogumahust. Eksport liitu on 25 korda suurem kui eksport suuruselt teisele eksporditurule, milleks on Katar, kuhu läheb 2 % India keragrafiitmalmist torude ekspordist. Ka olid Indiast liidu turule suunatud impordi hinnad läbivaatamisega seotud uurimisperioodil veidi kõrgemad kui muudesse riikidesse suunatud impordi hinnad. |
| --- | --- |

(271)

Liidu turg on atraktiivne oma suuruse ja hindade poolest. Nagu põhjenduses 176 öeldud, on see India keragrafiitmalmist torude tootjate jaoks kahtlemata kõige olulisem eksporditurg, kuhu läheb 40 % nende ekspordi kogumahust. Eksport liitu on 25 korda suurem kui eksport suuruselt teisele eksporditurule, milleks on Katar, kuhu läheb 2 % India keragrafiitmalmist torude ekspordist. Ka olid Indiast liidu turule suunatud impordi hinnad läbivaatamisega seotud uurimisperioodil veidi kõrgemad kui muudesse riikidesse suunatud impordi hinnad.

| (272) | Hoolimata kehtivatest meetmetest müüsid India eksportivad tootjad vaatlusalusel perioodil liitu märkimisväärses koguses keragrafiitmalmist torusid ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oli neil endiselt märkimisväärne turuosa ([10–14] %). Torusid müüdi hinnaga, mis isegi tasakaalustavate tollimaksudega lõi liidu tootmisharu müügihinnad liidu turul märkimisväärselt alla. |
| --- | --- |

(272)

Hoolimata kehtivatest meetmetest müüsid India eksportivad tootjad vaatlusalusel perioodil liitu märkimisväärses koguses keragrafiitmalmist torusid ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oli neil endiselt märkimisväärne turuosa ([10–14] %). Torusid müüdi hinnaga, mis isegi tasakaalustavate tollimaksudega lõi liidu tootmisharu müügihinnad liidu turul märkimisväärselt alla.

| (273) | Seega peetakse liidu turgu India tootjate jaoks atraktiivseks ja võib järeldada, et India vaba tootmisvõimsust kasutataks vähemalt osaliselt selleks, et suurendada eksporti liidu turule. Sellega seoses tuletatakse meelde, et India impordi turuosa oli esialgse uurimise ajal, st enne tasakaalustavate tollimaksude kehtestamist, suur, st [17–19] %. |
| --- | --- |

(273)

Seega peetakse liidu turgu India tootjate jaoks atraktiivseks ja võib järeldada, et India vaba tootmisvõimsust kasutataks vähemalt osaliselt selleks, et suurendada eksporti liidu turule. Sellega seoses tuletatakse meelde, et India impordi turuosa oli esialgse uurimise ajal, st enne tasakaalustavate tollimaksude kehtestamist, suur, st [17–19] %.

6.3.   Järeldus kahju jätkumise ja/või kordumise tõenäosuse kohta

Järeldus kahju jätkumise ja/või kordumise tõenäosuse kohta

| (274) | Selle põhjal ja võttes arvesse liidu tootmisharu varasemat ja praegust kahjustatud olukorda, on tõenäoline, et meetmete puudumise korral suureneks asjaomase toote kahjustav subsideeritud import Indiast märkimisväärselt, mille tagajärjel liidu tootjate kahjum veelgi kasvaks. Seetõttu tegi komisjon järelduse, et kui meetmetel lastakse aeguda, siis tõenäoliselt kaasneks sellega Indiast pärit kahjustava subsideeritud impordi oluline kasv ja olulise kahju jätkumine on tõenäoline. |
| --- | --- |

(274)

Selle põhjal ja võttes arvesse liidu tootmisharu varasemat ja praegust kahjustatud olukorda, on tõenäoline, et meetmete puudumise korral suureneks asjaomase toote kahjustav subsideeritud import Indiast märkimisväärselt, mille tagajärjel liidu tootjate kahjum veelgi kasvaks. Seetõttu tegi komisjon järelduse, et kui meetmetel lastakse aeguda, siis tõenäoliselt kaasneks sellega Indiast pärit kahjustava subsideeritud impordi oluline kasv ja olulise kahju jätkumine on tõenäoline.

7.   LIIDU HUVID

LIIDU HUVID

| (275) | Kooskõlas alusmääruse artikliga 31 uuris komisjon, kas kehtestatud tasakaalustusmeetmete säilitamine võiks olla vastuolus liidu kui terviku huvidega. Liidu huvide kindlaksmääramisel hinnati kõigi asjaomaste huvitatud isikute, sealhulgas liidu tootmisharu, importijate ja kasutajate huve ning avaliku poliitika huve seoses asjaomase tootega, nagu on kirjeldatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2009/125/EÜ (36) (edaspidi „ökodisaini direktiiv“) ja sellega seotud tootepõhistes määrustes. Kooskõlas alusmääruse artikli 31 lõike 1 kolmanda lausega pöörati erilist tähelepanu vajadusele kaitsta tootmisharu kahjustava subsideerimise negatiivse mõju eest. |
| --- | --- |

(275)

Kooskõlas alusmääruse artikliga 31 uuris komisjon, kas kehtestatud tasakaalustusmeetmete säilitamine võiks olla vastuolus liidu kui terviku huvidega. Liidu huvide kindlaksmääramisel hinnati kõigi asjaomaste huvitatud isikute, sealhulgas liidu tootmisharu, importijate ja kasutajate huve ning avaliku poliitika huve seoses asjaomase tootega, nagu on kirjeldatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2009/125/EÜ (36) (edaspidi „ökodisaini direktiiv“) ja sellega seotud tootepõhistes määrustes. Kooskõlas alusmääruse artikli 31 lõike 1 kolmanda lausega pöörati erilist tähelepanu vajadusele kaitsta tootmisharu kahjustava subsideerimise negatiivse mõju eest.

36

| (276) | Vastavalt alusmääruse artikli 31 lõikele 2 anti kõikidele huvitatud isikutele võimalus oma seisukohad teatavaks teha. |
| --- | --- |

(276)

Vastavalt alusmääruse artikli 31 lõikele 2 anti kõikidele huvitatud isikutele võimalus oma seisukohad teatavaks teha.

7.1.   Liidu tootmisharu huvid

Liidu tootmisharu huvid

| (277) | Liidu tootmisharu asub kolmes liikmesriigis (Prantsusmaa, Saksamaa ja Hispaania) ning selles on asjaomase tootega seoses otseselt hõivatud üle 2 200 töötaja. |
| --- | --- |

(277)

Liidu tootmisharu asub kolmes liikmesriigis (Prantsusmaa, Saksamaa ja Hispaania) ning selles on asjaomase tootega seoses otseselt hõivatud üle 2 200 töötaja.

| (278) | Kehtivad tasakaalustusmeetmed ei takistanud Indiast pärit subsideeritud impordi sisenemist liidu turule ja liidu tootmisharu kandis läbivaatamisega seotud uurimisperioodil olulist kahju. |
| --- | --- |

(278)

Kehtivad tasakaalustusmeetmed ei takistanud Indiast pärit subsideeritud impordi sisenemist liidu turule ja liidu tootmisharu kandis läbivaatamisega seotud uurimisperioodil olulist kahju.

| (279) | Eespool öeldu põhjal tegi komisjon kindlaks, et meetmete aegumise korral oleks sellest riigist pärit impordi algselt tekitatud kahju jätkumise tõenäosus suur. Indiast pärit märkimisväärse hulga subsideeritud impordi sissevool põhjustaks liidu tootmisharule täiendavat kahju. |
| --- | --- |

(279)

Eespool öeldu põhjal tegi komisjon kindlaks, et meetmete aegumise korral oleks sellest riigist pärit impordi algselt tekitatud kahju jätkumise tõenäosus suur. Indiast pärit märkimisväärse hulga subsideeritud impordi sissevool põhjustaks liidu tootmisharule täiendavat kahju.

| (280) | Pärast lõplike järelduste avalikustamist väitis Tata Metaliks Limited, et liidu tootmisharu on olnud kaitse all üle kuue aasta, samas kui tema turuosa on 85 %. Seega on ebatõenäoline, et kehtivate meetmete kehtetuks tunnistamine mõjutaks liidu tootmisharu. Kui mõju aga tekib, võib liidu tootmisharu taotleda komisjonilt uue uurimise alustamist. |
| --- | --- |

(280)

Pärast lõplike järelduste avalikustamist väitis Tata Metaliks Limited, et liidu tootmisharu on olnud kaitse all üle kuue aasta, samas kui tema turuosa on 85 %. Seega on ebatõenäoline, et kehtivate meetmete kehtetuks tunnistamine mõjutaks liidu tootmisharu. Kui mõju aga tekib, võib liidu tootmisharu taotleda komisjonilt uue uurimise alustamist.

| (281) | Vastupidiselt huvitatud isiku väidetele tegi komisjon kõikide asjakohaste kahjunäitajate, sealhulgas liidu tootmisharu turuosa muutumise analüüsi põhjal kindlaks, et liidu tootmisharu kannatab endiselt olulist kahju, mida põhjustab Indiast pärit subsideeritud import. Komisjon järeldas, et kui meetmetel lastakse aeguda, siis kahju tõenäoliselt jätkub ja süveneb. Seega lükati see väide tagasi. |
| --- | --- |

(281)

Vastupidiselt huvitatud isiku väidetele tegi komisjon kõikide asjakohaste kahjunäitajate, sealhulgas liidu tootmisharu turuosa muutumise analüüsi põhjal kindlaks, et liidu tootmisharu kannatab endiselt olulist kahju, mida põhjustab Indiast pärit subsideeritud import. Komisjon järeldas, et kui meetmetel lastakse aeguda, siis kahju tõenäoliselt jätkub ja süveneb. Seega lükati see väide tagasi.

| (282) | Seega järeldas komisjon, et India suhtes kehtestatud tasakaalustusmeetmete säilitamine oleks liidu tootmisharu huvides. |
| --- | --- |

(282)

Seega järeldas komisjon, et India suhtes kehtestatud tasakaalustusmeetmete säilitamine oleks liidu tootmisharu huvides.

7.2.   Sõltumatute importijate, kauplejate ja kasutajate huvid

Sõltumatute importijate, kauplejate ja kasutajate huvid

| (283) | Komisjon võttis ühendust kõigi teadaolevate sõltumatute importijate, kauplejate ja kasutajatega. Ükski neist ei vastanud komisjoni küsimustikule. |
| --- | --- |

(283)

Komisjon võttis ühendust kõigi teadaolevate sõltumatute importijate, kauplejate ja kasutajatega. Ükski neist ei vastanud komisjoni küsimustikule.

| (284) | Komisjonile ei esitatud ühtegi märkust, mille põhjal võiks arvata, et meetmete säilitamine avaldaks importijatele ja kasutajatele märkimisväärset negatiivset mõju, mis kaalub üles meetmete positiivse mõju liidu tootmisharule. |
| --- | --- |

(284)

Komisjonile ei esitatud ühtegi märkust, mille põhjal võiks arvata, et meetmete säilitamine avaldaks importijatele ja kasutajatele märkimisväärset negatiivset mõju, mis kaalub üles meetmete positiivse mõju liidu tootmisharule.

7.3.   Järeldus liidu huvide kohta

Järeldus liidu huvide kohta

| (285) | Eespool esitatu põhjal järeldas komisjon, et liidu huvide seisukohast puuduvad kaalukad põhjused, mis takistaksid Indiast pärit asjaomase toote impordi suhtes kehtestatud meetmete säilitamist. |
| --- | --- |

(285)

Eespool esitatu põhjal järeldas komisjon, et liidu huvide seisukohast puuduvad kaalukad põhjused, mis takistaksid Indiast pärit asjaomase toote impordi suhtes kehtestatud meetmete säilitamist.

8.   TASAKAALUSTUSMEETMED

TASAKAALUSTUSMEETMED

| (286) | Komisjoni järelduste põhjal subsideerimise jätkumise, kahju jätkumise ja liidu huvide kohta tuleks Indiast pärit keragrafiitmalmist (kõrgtugevast malmist) torude impordi suhtes kehtivad tasakaalustusmeetmed säilitada. |
| --- | --- |

(286)

Komisjoni järelduste põhjal subsideerimise jätkumise, kahju jätkumise ja liidu huvide kohta tuleks Indiast pärit keragrafiitmalmist (kõrgtugevast malmist) torude impordi suhtes kehtivad tasakaalustusmeetmed säilitada.

| (287) | Pärast järelduste avalikustamist väitis Tata Metaliks Limited, et meetmete jätkamist tuleks pidada erandiks, mitte normiks. Eelkõige viitas ta alusmääruse artikli 18 lõikele 1 ning WTO subsiidiumide ja tasakaalustusmeetmete lepingu artikli 21 lõikele 3, milles on sätestatud, et meede peab jääma jõusse ainult seni, kuni see on vajalik, ja aegub viis aastat pärast selle kehtestamist. Kuna tollimaksude kehtivust on pikendatud käesoleva läbivaatamise ajaks, väitis ta, et selle läbivaatamise tõenäolise lõppemise ajaks on tollimaksud kehtinud juba üle seitsme aasta. Sel põhjusel taotles ta komisjonil uurimise lõpetamist. |
| --- | --- |

(287)

Pärast järelduste avalikustamist väitis Tata Metaliks Limited, et meetmete jätkamist tuleks pidada erandiks, mitte normiks. Eelkõige viitas ta alusmääruse artikli 18 lõikele 1 ning WTO subsiidiumide ja tasakaalustusmeetmete lepingu artikli 21 lõikele 3, milles on sätestatud, et meede peab jääma jõusse ainult seni, kuni see on vajalik, ja aegub viis aastat pärast selle kehtestamist. Kuna tollimaksude kehtivust on pikendatud käesoleva läbivaatamise ajaks, väitis ta, et selle läbivaatamise tõenäolise lõppemise ajaks on tollimaksud kehtinud juba üle seitsme aasta. Sel põhjusel taotles ta komisjonil uurimise lõpetamist.

| (288) | Komisjon tuletas meelde, et alusmääruse artikli 18 lõike 2 kohaselt põhines otsus meetmete kohaldamist jätkata kõigi aegumise läbivaatamise uurimise käigus leitud faktide põhjalikul hindamisel. Seetõttu ei olnud meetmete jätkamine ei automaatne ega n-ö norm. Seega lükkas komisjon tagasi väite, et meetmete kohaldamine tuleks lõpetada. |
| --- | --- |

(288)

Komisjon tuletas meelde, et alusmääruse artikli 18 lõike 2 kohaselt põhines otsus meetmete kohaldamist jätkata kõigi aegumise läbivaatamise uurimise käigus leitud faktide põhjalikul hindamisel. Seetõttu ei olnud meetmete jätkamine ei automaatne ega n-ö norm. Seega lükkas komisjon tagasi väite, et meetmete kohaldamine tuleks lõpetada.

| (289) | Selleks et minimeerida tollimaksudest kõrvalehoidmist maksumäärade suurte erinevuste tõttu, on individuaalsete tasakaalustava tollimaksu määrade kohaldamise tagamiseks vaja erimeetmeid. Äriühingud, kellele on kehtestatud individuaalne tasakaalustav tollimaks, peavad esitama liikmesriikide tolliasutustele kehtiva faktuurarve. See arve peab vastama käesoleva määruse artikli 1 lõikes 3 sätestatud nõuetele. Sellise arveta impordi suhtes rakendatakse kõigile muudele äriühingutele kohaldatavat tasakaalustavat tollimaksu. |
| --- | --- |

(289)

Selleks et minimeerida tollimaksudest kõrvalehoidmist maksumäärade suurte erinevuste tõttu, on individuaalsete tasakaalustava tollimaksu määrade kohaldamise tagamiseks vaja erimeetmeid. Äriühingud, kellele on kehtestatud individuaalne tasakaalustav tollimaks, peavad esitama liikmesriikide tolliasutustele kehtiva faktuurarve. See arve peab vastama käesoleva määruse artikli 1 lõikes 3 sätestatud nõuetele. Sellise arveta impordi suhtes rakendatakse kõigile muudele äriühingutele kohaldatavat tasakaalustavat tollimaksu.

| (290) | Kuigi sellise arve esitamine on vajalik selleks, et liikmesriikide tolliasutused saaksid kohaldada impordi suhtes individuaalseid tasakaalustava tollimaksu määrasid, peavad tolliasutused peale selle dokumendi arvesse võtma ka muid asjaolusid. Isegi kui esitatakse arve, mis vastab kõigile käesoleva määruse artikli 1 lõikes 3 esitatud nõuetele, peavad liikmesriikide tolliasutused tegema kooskõlas tollieeskirjadega tavapärased kontrollid ja – nagu ka kõigil muudel juhtudel – võivad nõuda täiendavaid dokumente (veodokumendid jne), et kontrollida deklaratsioonis esitatud üksikasjade õigsust ning veenduda, et madalama tollimaksumäära kohaldamine on õigustatud. |
| --- | --- |

(290)

Kuigi sellise arve esitamine on vajalik selleks, et liikmesriikide tolliasutused saaksid kohaldada impordi suhtes individuaalseid tasakaalustava tollimaksu määrasid, peavad tolliasutused peale selle dokumendi arvesse võtma ka muid asjaolusid. Isegi kui esitatakse arve, mis vastab kõigile käesoleva määruse artikli 1 lõikes 3 esitatud nõuetele, peavad liikmesriikide tolliasutused tegema kooskõlas tollieeskirjadega tavapärased kontrollid ja – nagu ka kõigil muudel juhtudel – võivad nõuda täiendavaid dokumente (veodokumendid jne), et kontrollida deklaratsioonis esitatud üksikasjade õigsust ning veenduda, et madalama tollimaksumäära kohaldamine on õigustatud.

| (291) | Kui sellise äriühingu ekspordi maht, mille suhtes kohaldatakse madalamaid individuaalseid tollimaksumäärasid, suureneb pärast asjaomaste tollimaksude kehtestamist märgatavalt, võib sellist mahu suurenemist käsitleda meetmete kohaldamisest tuleneva kaubandusstruktuuri muutusena alusmääruse artikli 23 lõike 1 tähenduses. Sellisel juhul võib algatada kõrvalehoidmisega seotud uurimise, eeldusel et tingimused on täidetud. Sellise uurimise käigus võib muu hulgas uurida individuaalse(te) tollimaksumäära(de) kaotamise ja sellest tulenevalt üleriigilise tollimaksu kehtestamise vajadust. |
| --- | --- |

(291)

Kui sellise äriühingu ekspordi maht, mille suhtes kohaldatakse madalamaid individuaalseid tollimaksumäärasid, suureneb pärast asjaomaste tollimaksude kehtestamist märgatavalt, võib sellist mahu suurenemist käsitleda meetmete kohaldamisest tuleneva kaubandusstruktuuri muutusena alusmääruse artikli 23 lõike 1 tähenduses. Sellisel juhul võib algatada kõrvalehoidmisega seotud uurimise, eeldusel et tingimused on täidetud. Sellise uurimise käigus võib muu hulgas uurida individuaalse(te) tollimaksumäära(de) kaotamise ja sellest tulenevalt üleriigilise tollimaksu kehtestamise vajadust.

| (292) | Käesolevas määruses sätestatud äriühingute individuaalseid tasakaalustava tollimaksu määrasid kohaldatakse üksnes Indiast pärit ja nimetatud juriidiliste isikute toodetud asjaomase toote impordi suhtes. Imporditud asjaomase toote suhtes, mille on tootnud mis tahes muu käesoleva määruse regulatiivosas konkreetselt nimetamata äriühing, kaasa arvatud mõni konkreetselt nimetatud äriühingutega seotud üksus, tuleks kohaldada tollimaksumäära, mida kohaldatakse kõigi muude äriühingute puhul. Nende suhtes ei tohiks kohaldada ühtki individuaalset tasakaalustava tollimaksu määra. |
| --- | --- |

(292)

Käesolevas määruses sätestatud äriühingute individuaalseid tasakaalustava tollimaksu määrasid kohaldatakse üksnes Indiast pärit ja nimetatud juriidiliste isikute toodetud asjaomase toote impordi suhtes. Imporditud asjaomase toote suhtes, mille on tootnud mis tahes muu käesoleva määruse regulatiivosas konkreetselt nimetamata äriühing, kaasa arvatud mõni konkreetselt nimetatud äriühingutega seotud üksus, tuleks kohaldada tollimaksumäära, mida kohaldatakse kõigi muude äriühingute puhul. Nende suhtes ei tohiks kohaldada ühtki individuaalset tasakaalustava tollimaksu määra.

| (293) | Pärast järelduste avalikustamist taotles Tata Metaliks Limited, et komisjon määraks talle individuaalse tasakaalustava marginaali. Teise võimalusena leidis ta, et komisjon peaks vähemalt kaaluma esialgse uurimise tulemusena Indiast pärit asjaomase toote teistele koostööd tegevatele tootjatele määratud individuaalsete tasakaalustava tollimaksu määrade laiendamist, võttes arvesse tema koostööd komisjoniga käesolevas aegumise läbivaatamise uurimises. |
| --- | --- |

(293)

Pärast järelduste avalikustamist taotles Tata Metaliks Limited, et komisjon määraks talle individuaalse tasakaalustava marginaali. Teise võimalusena leidis ta, et komisjon peaks vähemalt kaaluma esialgse uurimise tulemusena Indiast pärit asjaomase toote teistele koostööd tegevatele tootjatele määratud individuaalsete tasakaalustava tollimaksu määrade laiendamist, võttes arvesse tema koostööd komisjoniga käesolevas aegumise läbivaatamise uurimises.

| (294) | Komisjon tuletas meelde, et alusmääruse artikli 18 lõike 2 kohase aegumise läbivaatamise uurimise eesmärk on üksnes kindlaks teha, kas olemasolevad meetmed on endiselt vajalikud, ja see ei võimalda kehtestada individuaalseid tollimaksumäärasid äriühingutele, kes ei teinud esialgses uurimises koostööd. Selliseid väiteid saab käsitleda ainult alusmääruse artikli 19 lõike 3 või artikli 19 lõike 4 kohase läbivaatamise uurimise raames. Seetõttu lükati taotlus tagasi. |
| --- | --- |

(294)

Komisjon tuletas meelde, et alusmääruse artikli 18 lõike 2 kohase aegumise läbivaatamise uurimise eesmärk on üksnes kindlaks teha, kas olemasolevad meetmed on endiselt vajalikud, ja see ei võimalda kehtestada individuaalseid tollimaksumäärasid äriühingutele, kes ei teinud esialgses uurimises koostööd. Selliseid väiteid saab käsitleda ainult alusmääruse artikli 19 lõike 3 või artikli 19 lõike 4 kohase läbivaatamise uurimise raames. Seetõttu lükati taotlus tagasi.

| (295) | Äriühing, kes muudab hiljem oma juriidilise isiku nime, võib seejärel taotleda nende individuaalsete tasakaalustavate tollimaksumäärade kohaldamist. Taotlus tuleb adresseerida komisjonile (37). Taotlus peab sisaldama kogu vajalikku teavet, mis võimaldab kindlaks teha, et muudatus ei mõjuta äriühingu õigust tema suhtes kohaldatavale tollimaksumäärale. Kui äriühingu nimevahetus ei mõjuta tema õigust tema suhtes kohaldatavale tollimaksumäärale, avaldatakse teade nimemuutuse kohta Euroopa Liidu Teatajas. |
| --- | --- |

(295)

Äriühing, kes muudab hiljem oma juriidilise isiku nime, võib seejärel taotleda nende individuaalsete tasakaalustavate tollimaksumäärade kohaldamist. Taotlus tuleb adresseerida komisjonile (37). Taotlus peab sisaldama kogu vajalikku teavet, mis võimaldab kindlaks teha, et muudatus ei mõjuta äriühingu õigust tema suhtes kohaldatavale tollimaksumäärale. Kui äriühingu nimevahetus ei mõjuta tema õigust tema suhtes kohaldatavale tollimaksumäärale, avaldatakse teade nimemuutuse kohta Euroopa Liidu Teatajas.

37

Euroopa Liidu Teatajas

| (296) | Võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) 2018/1046 (38) artiklit 109, on viivisemäär juhul, kui teatav summa tuleb tagasi maksta Euroopa Liidu Kohtu otsuse alusel, Euroopa Keskpanga poolt oma peamiste refinantseerimistehingute suhtes kohaldatav ja Euroopa Liidu Teataja C-seerias avaldatud määr, mis kehtib iga kuu esimesel kalendripäeval. |
| --- | --- |

(296)

Võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) 2018/1046 (38) artiklit 109, on viivisemäär juhul, kui teatav summa tuleb tagasi maksta Euroopa Liidu Kohtu otsuse alusel, Euroopa Keskpanga poolt oma peamiste refinantseerimistehingute suhtes kohaldatav ja Euroopa Liidu Teataja C-seerias avaldatud määr, mis kehtib iga kuu esimesel kalendripäeval.

38

Euroopa Liidu Teataja

| (297) | Käesoleva määrusega kehtestatud meetmed on kooskõlas määruse (EL) 2016/1036 artikli 15 lõike 1 alusel loodud komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(297)

Käesoleva määrusega kehtestatud meetmed on kooskõlas määruse (EL) 2016/1036 artikli 15 lõike 1 alusel loodud komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1.   Kehtestatakse lõplik tasakaalustav tollimaks Indiast pärit keragrafiitmalmist (kõrgtugevast malmist) torude impordile, välja arvatud keragrafiitmalmist torud, millel puudub sisemine ja väline kattekiht (edaspidi „katmata torud“), mis kuuluvad CN-koodide ex 7303 00 10 (TARICi kood 7303001010) ja ex 7303 00 90 (TARICi kood 7303009010) alla.

2.   Lõpliku tasakaalustava tollimaksu määrad, mida kohaldatakse lõikes 1 kirjeldatud ja allpool loetletud äriühingutes toodetud toote netohinna suhtes liidu piiril enne tollimaksude tasumist, on järgmised:

| Äriühing | Tasakaalustav tollimaks | TARICi lisakood |
| --- | --- | --- |
| Jindal Saw Limited | 6,0  % | C054 |
| Electrosteel Castings Ltd | 9,0  % | C055 |
| Kõik muud äriühingud | 9,0  % | C999 |

Äriühing

Tasakaalustav tollimaks

TARICi lisakood

Jindal Saw Limited

6,0  %

C054

Electrosteel Castings Ltd

9,0  %

C055

Kõik muud äriühingud

9,0  %

C999

3.   Lõikes 2 nimetatud äriühingute jaoks kindlaks määratud individuaalset tasakaalustavat tollimaksumäära kohaldatakse tingimusel, et liikmesriikide tolliasutustele esitatakse kehtiv faktuurarve, millel on arve väljastanud üksuse töötaja nimi ja ametikoht ning tema allkirjastatud ja kuupäevaga varustatud avaldus järgmises vormis:
  „Mina, allakirjutanu, kinnitan, et käesoleva arvega hõlmatud, otseekspordiks Euroopa Liitu müüdavad keragrafiitmalmist (kõrgtugevast malmist) torud koguses (kogus) on toodetud (äriühingu nimi ja aadress) poolt (TARICi lisakood) Indias. Kinnitan, et sellel arvel esitatud teave on täielik ja õige.“
  Kui sellist arvet ei esitata, kohaldatakse kõigi muude äriühingute suhtes kohaldatavat tollimaksu.

4.   Kui ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse kehtivaid tollimaksusätteid.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 15. juuni 2022

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 176, 30.6.2016, lk 55.

1

(2)  Komisjoni 17. märtsi 2016. aasta rakendusmäärus (EL) 2016/387, millega kehtestatakse lõplik tasakaalustav tollimaks Indiast pärit keragrafiitmalmist (kõrgtugevast malmist) torude impordi suhtes (ELT L 73, 18.3.2016, lk 1).

2

(3)  Komisjoni 17. märtsi 2016. aasta rakendusmäärus (EL) 2016/388, millega kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks Indiast pärit keragrafiitmalmist (kõrgtugevast malmist) torude impordi suhtes (ELT L 73, 18.3.2016, lk 53).

3

(4)  Kohtuotsus, Üldkohus, 10. aprill 2019, Jindal Saw Ltd ja Jindal Saw Italia SpA vs. Euroopa Komisjon, T-301/16, ECLI:EU:T:2019:234 ja T-300/16, ECLI:EU:T:2019:235.

4

vs.

(5)  Komisjoni 15. aprilli 2020. aasta rakendusmäärus (EL) 2020/526, millega kehtestatakse uuesti lõplik tasakaalustav tollimaks Indiast pärit keragrafiitmalmist (kõrgtugevast malmist) torude impordi suhtes äriühingule Jindal Saw Limited vastavalt Üldkohtu otsusele kohtuasjas T-300/16 (ELT L 118, 16.4.2020, lk 1).

5

(6)  Komisjoni 15. aprilli 2020. aasta rakendusmäärus (EL) 2020/527, millega kehtestatakse pärast Üldkohtu otsust kohtuasjas T-301/16 uuesti lõplik dumpinguvastane tollimaks Indiast pärit keragrafiitmalmist (kõrgtugevast malmist) torude impordi suhtes seoses äriühinguga Jindal Saw Limited (ELT L 118, 16.4.2020, lk 14).

6

(7)  Teade teatavate subsiidiumidevastaste meetmete eelseisva aegumise kohta (ELT C 210, 24.6.2020, lk 28).

7

(8)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2016. aasta määrus (EL) 2016/1036 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Liidu liikmed (ELT L 176, 30.6.2016, lk 21).

8

(9)  Teade Indiast pärit keragrafiitmalmist torude impordi suhtes kohaldatavate subsiidiumivastaste meetmete aegumise läbivaatamise algatamise kohta (ELT C 90, 17.3.2021, lk 8).

9

(10)  Teade Indiast pärit keragrafiitmalmist torude impordi suhtes kohaldatavate dumpinguvastaste meetmete aegumise läbivaatamise algatamise kohta (ELT C 90, 17.3.2021, lk 19).

10

(11)  https://trade.ec.europa.eu/tdi/case_details.cfm?ref=ong&id=2521&sta=1&en=20&page=1&c_order=date&c_order_dir=Down.

11

(12)  Teade COVID-19 puhangu poolt dumpingu- ja subsiidiumivastastele uurimistele avalduva mõju kohta (ELT C 86/6, 16.3.2020).

12

(13)  
  ELT C 210, 24.6.2020, lk 28.

13

(14)  Komisjoni 25. septembri 2020. aasta rakendusmäärus (EL) 2020/1336, millega kehtestatakse lõplikud dumpinguvastased tollimaksud Hiina Rahvavabariigist pärit teatavate polüvinüülalkoholide impordi suhtes (ELT L 315, 29.9.2020, lk 1), põhjendus 442 ja põhjendused 460–471.

14

(15)  
  1. oktoober 2013 kuni 30. september 2014.

15

(16)  Esialgses uurimises esitati arvud konfidentsiaalsuse tõttu vahemike või indeksitena.

16

(17)  Eksporditud kogused moodustasid läbivaatamisega seotud uurimisperioodil vähem kui 0,1 % asjaomase toote käibest.

17

(18)  Komisjoni 15. märtsi 2022. aasta rakendusmäärus (EL) 2022/433, millega kehtestatakse lõplik tasakaalustav tollimaks Indiast ja Indoneesiast pärit roostevabast terasest lehtvaltstoodete impordi suhtes ning muudetakse rakendusmäärust (EL) 2021/2012, millega kehtestatakse Indiast ja Indoneesiast pärit roostevabast terasest lehtvaltstoodete impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks ja nõutakse lõplikult sisse kõnealuse impordi suhtes kehtestatud ajutine tollimaks (ELT L 88, 16.3.2022, lk 24), põhjendused 190–205).

18

(19)  Eksporditud toodete tollimaksude ja maksude vähendamise kava suunised: https://fieo.org/uploads/files/file/Notification%20No_%2019%20English.pdf ja https://commerce.gov.in/press-releases/centre-notifies-rodtep-scheme-guidelines-and-rates/

19

(20)  https://www.livemint.com/industry/govt-should-include-iron-and-steel-in-rodtep-to-make-exports-competitive-eepc-11640938763351.html

20

(21)  Algse määruse põhjendused 131–278.

21

(22)  Indian Railwaysi veebisait, https://indianrailways.gov.in/railwayboard/uploads/directorate/traffic_tran/downloads/2021/Policy-Iron-Ore-Traffic-220121.pdf.

22

(23)  Vt India 2017. aasta riiklik terasepoliitika, läbivaatamistaotluse 9. lisa.

23

(24)  Vt India 2017. aasta riiklik terasepoliitika, läbivaatamistaotluse 9. lisa lk 24.

24

(25)  Vt India 2017. aasta riiklik terasepoliitika, läbivaatamistaotluse 9. lisa lk 20.

25

(26)  Vt India 2017. aasta riiklik terasepoliitika, läbivaatamistaotluse 9. lisa lk 22.

26

(27)  Vt India 2017. aasta riiklik terasepoliitika, läbivaatamistaotluse 9. lisa lk 29.

27

(28)  Vt India väliskaubanduspoliitika aastateks 2015–2020, lk 43–44, läbivaatamistaotluse 9. lisa.

28

(29)  Vt India 2019. aasta riiklik maavarade poliitika, lk 9, läbivaatamistaotluse 9. lisa.

29

(30)  Vastav ringkiri on avaldatud Indian Railwaysi veebisaidil, https://indianrailways.gov.in/railwayboard/uploads/directorate/traffic_comm/Freight_Rate_2016/RC_16_16.pdf.

30

https://www.tatametaliks.com/tata-metalik-ir-20-21/focus-on-downstream.html#:~:text=Tata%20Metaliks%20had%20foreseen%20the,in%20H1%20FY%202022%2D23.

(31)  Tootmisvõimsuse suurendamisse investeerimise kavatsuse avalikustasid India peamised asjaomase toote tootjad, näiteks Vedanta.

31

(32)  Läbivaatamistaotlus, lisa 17.

32

(33)  Läbivaatamistaotlus, lisa 17.

33

(34)  Läbivaatamistaotlus, punkt 5.1.6.

34

(35)  United States – Sunset reviews of Anti-dumping Measures on Oil Country Tubular Goods From Argentina (Ameerika Ühendriigid – Argentinast pärit ja naftatööstuses kasutatavate torukujuliste toodete suhtes kehtestatud dumpinguvastaste meetmete läbivaatamised) (WT/DS/268/AB/R).

35

(36)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. oktoobri 2009. aasta direktiiv 2009/125/EÜ, mis käsitleb raamistiku kehtestamist energiamõjuga toodete ökodisaini nõuete sätestamiseks (ELT L 285, 31.10.2009, lk 10). Ökodisaini direktiivi rakendatakse kõigis ELi riikides vahetult kohaldatavate tootepõhiste määruste kaudu. Ökodisaini määrus hõlmab väikese, keskmise ja suure võimsusega trafosid käsitlevaid uusi ökodisaini nõudeid. Ökodisaini määruse 1. etapp jõustus 1. juulil 2015 ja 2. etapp 1. juulil 2021. 2. etapi nõuded on 1. etapi nõuetest rangemad. Kuigi 2. etapi jõustumisest on möödunud niivõrd lühike aeg, et täielikku mõju ei ole veel võimalik hinnata, usutakse üldiselt, et 2. etapi nõuete täitmiseks tuleb trafod välja töötada ja neid toota kulutõhusalt ja vastavalt nõutavatele ruumilistele piirangutele, milleks on vaja elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga lehtvaltstoodete kõrgeima kvaliteediga liike.

36

(37)  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate G, Rue de la Loi 170, 1040 Brussels, Belgium.

37

(38)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuli 2018. aasta määrus (EL, Euratom) 2018/1046, mis käsitleb liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantsreegleid ja millega muudetakse määrusi (EL) nr 1296/2013, (EL) nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013, (EL) nr 1304/2013, (EL) nr 1309/2013, (EL) nr 1316/2013, (EL) nr 223/2014 ja (EL) nr 283/2014 ja otsust nr 541/2014/EL ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL, Euratom) nr 966/2012 (ELT L 193, 30.7.2018, lk 1).

38

---

| 16.6.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 161/67 |
| --- | --- | --- | --- |

16.6.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 161/67

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2022/928,

15. juuni 2022,

millega muudetakse rakendusmääruse (EL) 2021/404 V ja XIV lisa seoses Kanadat, Ühendkuningriiki ja Ameerika Ühendriike käsitlevate kannetega selliste kolmandate riikide loeteludes, millest on lubatud liitu tuua kodulindude, kodulindude paljundusmaterjali ning kodulindude ja uluklindude värske liha saadetisi

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. märtsi 2016. aasta määrust (EL) 2016/429 loomataudide kohta, millega muudetakse teatavaid loomatervise valdkonna õigusakte või tunnistatakse need kehtetuks (edaspidi „loomatervise määrus“), (1) eriti selle artikli 230 lõiget 1 ning artikli 232 lõikeid 1 ja 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EL) 2016/429 kohaselt peavad loomade, loomse paljundusmaterjali ja loomsete saaduste saadetised olema pärit kõnealuse määruse artikli 230 lõike 1 kohaselt loetellu kantud kolmandast riigist või territooriumilt või selle tsoonist või bioturvarühmikust. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EL) 2016/429 kohaselt peavad loomade, loomse paljundusmaterjali ja loomsete saaduste saadetised olema pärit kõnealuse määruse artikli 230 lõike 1 kohaselt loetellu kantud kolmandast riigist või territooriumilt või selle tsoonist või bioturvarühmikust.

| (2) | Komisjoni delegeeritud määruses (EL) 2020/692 (2) on sätestatud loomatervisenõuded, millele peavad vastama teatavatesse liikidesse ja kategooriatesse kuuluvate loomade, loomse paljundusmaterjali või loomsete saaduste saadetised kolmandatest riikidest või territooriumidelt või nende tsoonidest või vesiviljelusloomade puhul bioturvarühmikutest liitu toomisel. |
| --- | --- |

(2)

Komisjoni delegeeritud määruses (EL) 2020/692 (2) on sätestatud loomatervisenõuded, millele peavad vastama teatavatesse liikidesse ja kategooriatesse kuuluvate loomade, loomse paljundusmaterjali või loomsete saaduste saadetised kolmandatest riikidest või territooriumidelt või nende tsoonidest või vesiviljelusloomade puhul bioturvarühmikutest liitu toomisel.

| (3) | Komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2021/404 (3) on kehtestatud selliste kolmandate riikide või territooriumide või nende tsoonide või bioturvarühmikute loetelud, millest on lubatud liitu tuua delegeeritud määruse (EL) 2020/692 kohaldamisalasse kuuluvate loomade, loomse paljundusmaterjali ja loomsete saaduste liike ja kategooriaid. |
| --- | --- |

(3)

Komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2021/404 (3) on kehtestatud selliste kolmandate riikide või territooriumide või nende tsoonide või bioturvarühmikute loetelud, millest on lubatud liitu tuua delegeeritud määruse (EL) 2020/692 kohaldamisalasse kuuluvate loomade, loomse paljundusmaterjali ja loomsete saaduste liike ja kategooriaid.

| (4) | Täpsemalt on rakendusmääruse (EL) 2021/404 V ja XIV lisas esitatud selliste kolmandate riikide, territooriumide või nende tsoonide loetelud, millest on lubatud liitu tuua vastavalt kodulindude, kodulindude paljundusmaterjali ning kodulindude ja uluklindude värske liha saadetisi. |
| --- | --- |

(4)

Täpsemalt on rakendusmääruse (EL) 2021/404 V ja XIV lisas esitatud selliste kolmandate riikide, territooriumide või nende tsoonide loetelud, millest on lubatud liitu tuua vastavalt kodulindude, kodulindude paljundusmaterjali ning kodulindude ja uluklindude värske liha saadetisi.

| (5) | Kanada teatas komisjonile kahest lindude kõrge patogeensusega gripi puhangust kodulindude seas: üks puhangukolle asub Kanadas Briti Columbia provintsis ja teine Kanadas Ontario provintsis ning neid kinnitati 18. mail 2022 laborianalüüsiga (RT-PCR). |
| --- | --- |

(5)

Kanada teatas komisjonile kahest lindude kõrge patogeensusega gripi puhangust kodulindude seas: üks puhangukolle asub Kanadas Briti Columbia provintsis ja teine Kanadas Ontario provintsis ning neid kinnitati 18. mail 2022 laborianalüüsiga (RT-PCR).

| (6) | Lisaks teatas Kanada komisjonile ühest lindude kõrge patogeensusega gripi puhangust Kanadas Briti Columbia provintsis kodulindude seas, mida kinnitati 22. mail 2022 laborianalüüsiga (RT-PCR). |
| --- | --- |

(6)

Lisaks teatas Kanada komisjonile ühest lindude kõrge patogeensusega gripi puhangust Kanadas Briti Columbia provintsis kodulindude seas, mida kinnitati 22. mail 2022 laborianalüüsiga (RT-PCR).

| (7) | Peale selle teatas Kanada komisjonile ühest lindude kõrge patogeensusega gripi puhangust Kanadas Saskatchewani provintsis kodulindude seas, mida kinnitati 26. mail 2022 laborianalüüsiga (RT-PCR). |
| --- | --- |

(7)

Peale selle teatas Kanada komisjonile ühest lindude kõrge patogeensusega gripi puhangust Kanadas Saskatchewani provintsis kodulindude seas, mida kinnitati 26. mail 2022 laborianalüüsiga (RT-PCR).

| (8) | Ühendkuningriik teatas komisjonile ühest lindude kõrge patogeensusega gripi puhangust Ühendkuningriigis Shropshire’i krahvkonnas Ludlow’ omavalitsusüksuses Ludlow’ lähedal kodulindude seas, mida kinnitati 1. juunil 2022 laborianalüüsiga (RT-PCR). |
| --- | --- |

(8)

Ühendkuningriik teatas komisjonile ühest lindude kõrge patogeensusega gripi puhangust Ühendkuningriigis Shropshire’i krahvkonnas Ludlow’ omavalitsusüksuses Ludlow’ lähedal kodulindude seas, mida kinnitati 1. juunil 2022 laborianalüüsiga (RT-PCR).

| (9) | Ühendkuningriik teatas komisjonile teisest lindude kõrge patogeensusega gripi puhangust Ühendkuningriigis Shropshire’i krahvkonnas Ludlow’ omavalitsusüksuses Ludlow’ lähedal kodulindude seas, mida kinnitati 7. juunil 2022 laborianalüüsiga (RT-PCR). |
| --- | --- |

(9)

Ühendkuningriik teatas komisjonile teisest lindude kõrge patogeensusega gripi puhangust Ühendkuningriigis Shropshire’i krahvkonnas Ludlow’ omavalitsusüksuses Ludlow’ lähedal kodulindude seas, mida kinnitati 7. juunil 2022 laborianalüüsiga (RT-PCR).

| (10) | Peale selle teatasid Ameerika Ühendriigid komisjonile ühest lindude kõrge patogeensusega gripi puhangust Ameerika Ühendriikides Pennsylvania osariigis kodulindude seas, mida kinnitati 2. juunil 2022 laborianalüüsiga (RT-PCR). |
| --- | --- |

(10)

Peale selle teatasid Ameerika Ühendriigid komisjonile ühest lindude kõrge patogeensusega gripi puhangust Ameerika Ühendriikides Pennsylvania osariigis kodulindude seas, mida kinnitati 2. juunil 2022 laborianalüüsiga (RT-PCR).

| (11) | Pärast eespool nimetatud lindude kõrge patogeensusega gripi puhanguid kehtestasid Kanada, Ühendkuningriigi ja Ameerika Ühendriikide veterinaarasutused asjaomaste ettevõtete ümber 10 km raadiusega kontrolltsooni ning rakendasid lindude kõrge patogeensusega gripi tõrjeks ja leviku piiramiseks hädatapmist. |
| --- | --- |

(11)

Pärast eespool nimetatud lindude kõrge patogeensusega gripi puhanguid kehtestasid Kanada, Ühendkuningriigi ja Ameerika Ühendriikide veterinaarasutused asjaomaste ettevõtete ümber 10 km raadiusega kontrolltsooni ning rakendasid lindude kõrge patogeensusega gripi tõrjeks ja leviku piiramiseks hädatapmist.

| (12) | Kanada, Ühendkuningriik ja Ameerika Ühendriigid esitasid komisjonile oma territooriumi epidemioloogilise olukorra kohta teavet, milles nad kirjeldasid ka meetmeid, mida nad on võtnud lindude kõrge patogeensusega gripi edasise leviku ärahoidmiseks. Komisjon on seda teavet hinnanud. Kõnealuse hinnangu alusel ja liidu loomatervise staatuse kaitsmiseks ei tohiks Kanada, Ühendkuningriigi ja Ameerika Ühendriikide veterinaarasutuste poolt lindude kõrge patogeensusega gripi hiljutiste puhangute tõttu kehtestatud piirangutsoonidest kodulindude, kodulindude paljundusmaterjali ning kodulindude ja uluklindude värske liha saadetiste liitu toomist enam lubada. |
| --- | --- |

(12)

Kanada, Ühendkuningriik ja Ameerika Ühendriigid esitasid komisjonile oma territooriumi epidemioloogilise olukorra kohta teavet, milles nad kirjeldasid ka meetmeid, mida nad on võtnud lindude kõrge patogeensusega gripi edasise leviku ärahoidmiseks. Komisjon on seda teavet hinnanud. Kõnealuse hinnangu alusel ja liidu loomatervise staatuse kaitsmiseks ei tohiks Kanada, Ühendkuningriigi ja Ameerika Ühendriikide veterinaarasutuste poolt lindude kõrge patogeensusega gripi hiljutiste puhangute tõttu kehtestatud piirangutsoonidest kodulindude, kodulindude paljundusmaterjali ning kodulindude ja uluklindude värske liha saadetiste liitu toomist enam lubada.

| (13) | Lisaks on Ühendkuningriik esitanud ajakohastatud teabe epidemioloogilise olukorra kohta oma territooriumil seoses viie lindude kõrge patogeensusega gripi puhanguga linnukasvatusettevõtetes: kaks puhangukollet asuvad Ühendkuningriigis Inglismaal Lincolnshire’i krahvkonnas East Lindsey omavalitsusüksuses North Somercotesi lähedal ja neid kinnitati 28. detsembril 2021 ja 5. jaanuaril 2022, veel kaks puhangukollet asuvad Ühendkuningriigis Inglismaal Lincolnshire’i krahvkonnas, East Lindsey omavalitsusüksuses Louthi lähedal ja neid kinnitati 31. detsembril 2021 ja 10. jaanuaril 2022 ning üks puhangukolle asub Ühendkuningriigis Inglismaal Cumbria krahvkonnas Edeni omavalitsusüksuses Lazonby lähedal ja seda kinnitati 4. jaanuaril 2022. Ühendkuningriik esitas ka teavet meetmete kohta, mida ta on võtnud kõnealuse taudi edasise leviku tõkestamiseks. Eelkõige on Ühendkuningriik pärast kõnealuseid lindude kõrge patogeensusega gripi puhanguid rakendanud selle taudi tõrjeks ja leviku piiramiseks hädatapmist. Lisaks sellele on Ühendkuningriik lõpetanud vajalike puhastus- ja desinfitseerimismeetmete võtmise pärast hädatapmise rakendamist oma territooriumil asuvates nakkusest tabandunud ettevõtetes. |
| --- | --- |

(13)

Lisaks on Ühendkuningriik esitanud ajakohastatud teabe epidemioloogilise olukorra kohta oma territooriumil seoses viie lindude kõrge patogeensusega gripi puhanguga linnukasvatusettevõtetes: kaks puhangukollet asuvad Ühendkuningriigis Inglismaal Lincolnshire’i krahvkonnas East Lindsey omavalitsusüksuses North Somercotesi lähedal ja neid kinnitati 28. detsembril 2021 ja 5. jaanuaril 2022, veel kaks puhangukollet asuvad Ühendkuningriigis Inglismaal Lincolnshire’i krahvkonnas, East Lindsey omavalitsusüksuses Louthi lähedal ja neid kinnitati 31. detsembril 2021 ja 10. jaanuaril 2022 ning üks puhangukolle asub Ühendkuningriigis Inglismaal Cumbria krahvkonnas Edeni omavalitsusüksuses Lazonby lähedal ja seda kinnitati 4. jaanuaril 2022. Ühendkuningriik esitas ka teavet meetmete kohta, mida ta on võtnud kõnealuse taudi edasise leviku tõkestamiseks. Eelkõige on Ühendkuningriik pärast kõnealuseid lindude kõrge patogeensusega gripi puhanguid rakendanud selle taudi tõrjeks ja leviku piiramiseks hädatapmist. Lisaks sellele on Ühendkuningriik lõpetanud vajalike puhastus- ja desinfitseerimismeetmete võtmise pärast hädatapmise rakendamist oma territooriumil asuvates nakkusest tabandunud ettevõtetes.

| (14) | Komisjon hindas Ühendkuningriigi esitatud teavet ja jõudis järeldusele, et lindude kõrge patogeensusega gripi puhangud Ühendkuningriigis Inglismaal Lincolnshire’i krahvkonnas East Lindsay omavalitsusüksuses North Somercotesi lähedal, Ühendkuningriigis Inglismaal Lincolnshire’i krahvkonnas East Lindsey omavalitsusüksuses Louthi lähedal ning Ühendkuningriigis Inglismaal Cumbria krahvkonnas Edeni omavalitsusüksuses Lazonby lähedal asuvates linnukasvatusettevõtetes on likvideeritud ning et linnukasvatussaaduste toomine liitu Ühendkuningriigi piirkondadest, kust linnukasvatussaaduste toomine liitu oli kõnealuse puhangu tõttu peatatud, ei kujuta endast enam ohtu. |
| --- | --- |

(14)

Komisjon hindas Ühendkuningriigi esitatud teavet ja jõudis järeldusele, et lindude kõrge patogeensusega gripi puhangud Ühendkuningriigis Inglismaal Lincolnshire’i krahvkonnas East Lindsay omavalitsusüksuses North Somercotesi lähedal, Ühendkuningriigis Inglismaal Lincolnshire’i krahvkonnas East Lindsey omavalitsusüksuses Louthi lähedal ning Ühendkuningriigis Inglismaal Cumbria krahvkonnas Edeni omavalitsusüksuses Lazonby lähedal asuvates linnukasvatusettevõtetes on likvideeritud ning et linnukasvatussaaduste toomine liitu Ühendkuningriigi piirkondadest, kust linnukasvatussaaduste toomine liitu oli kõnealuse puhangu tõttu peatatud, ei kujuta endast enam ohtu.

| (15) | Seepärast tuleks muuta määruse (EL) 2021/404 V ja XIV lisa, et võtta arvesse lindude kõrge patogeensusega gripi praegust epidemioloogilist olukorda Kanadas, Ühendkuningriigis ja Ameerika Ühendriikides. Seepärast tuleks määrust (EL) 2021/404 vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(15)

Seepärast tuleks muuta määruse (EL) 2021/404 V ja XIV lisa, et võtta arvesse lindude kõrge patogeensusega gripi praegust epidemioloogilist olukorda Kanadas, Ühendkuningriigis ja Ameerika Ühendriikides. Seepärast tuleks määrust (EL) 2021/404 vastavalt muuta.

| (16) | Võttes arvesse lindude kõrge patogeensusega gripi praegust epidemioloogilist olukorda Kanadas, Ühendkuningriigis ja Ameerika Ühendriikides ning selle taudi liitu sissetoomise suurt ohtu, peaksid käesoleva määrusega rakendusmäärusesse (EL) 2021/404 tehtavad muudatused jõustuma kiiremas korras. |
| --- | --- |

(16)

Võttes arvesse lindude kõrge patogeensusega gripi praegust epidemioloogilist olukorda Kanadas, Ühendkuningriigis ja Ameerika Ühendriikides ning selle taudi liitu sissetoomise suurt ohtu, peaksid käesoleva määrusega rakendusmäärusesse (EL) 2021/404 tehtavad muudatused jõustuma kiiremas korras.

| (17) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(17)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Rakendusmääruse (EL) 2021/404 V ja XIV lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 15. juuni 2022

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 84, 31.3.2016, lk 1.

1

(2)  Komisjoni 30. jaanuari 2020. aasta delegeeritud määrus (EL) 2020/692, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2016/429 seoses teatavate loomade, loomse paljundusmaterjali ja loomsete saaduste saadetiste liitu sissetoomise ning nende järgneva liikumise ja käitlemise eeskirjadega (ELT L 174, 3.6.2020, lk 379).

2

(3)  Komisjoni 24. märtsi 2021. aasta rakendusmäärus (EL) 2021/404, millega kehtestatakse selliste kolmandate riikide, territooriumide või nende tsoonide loetelud, millest on lubatud liitu tuua loomi, loomset paljundusmaterjali ja loomseid saadusi kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2016/429 (ELT L 114, 31.3.2021, lk 1).

3

---

LISA

Rakendusmääruse (EL) 2021/404 V ja XIV lisa muudetakse järgmiselt.

| 1) | V lisa muudetakse järgmiselt:






  a) | 1. osa muudetakse järgmiselt:






  i) | Kanadat käsitlevas kandes lisatakse tsooni CA-2.63 käsitlevate ridade järele tsoone CA-2.64 kuni CA-2.67 käsitlevad read:












  „CA

  Kanada | CA-2.64 | Sugulinnud, v.a silerinnalised linnud, ja tootmislinnud, v.a silerinnalised linnud | BPP | N, P1 | | 18.5.2022 | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Silerinnalised sugulinnud ja silerinnalised tootmislinnud | BPR | N, P1 | | 18.5.2022 | |
| Tapmiseks ettenähtud kodulinnud, v.a silerinnalised linnud | SP | N, P1 | | 18.5.2022 | |
| Tapmiseks ettenähtud silerinnalised linnud | SR | N, P1 | | 18.5.2022 | |
| Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude ööpäevased tibud | DOC | N, P1 | | 18.5.2022 | |
| Silerinnaliste lindude ööpäevased tibud | DOR | N, P1 | | 18.5.2022 | |
| Vähem kui 20 kodulinnuisendit, v.a silerinnalised linnud | POU-LT20 | N, P1 | | 18.5.2022 | |
| Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude haudemunad | HEP | N, P1 | | 18.5.2022 | |
| Silerinnaliste lindude haudemunad | HER | N, P1 | | 18.5.2022 | |
| Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude vähem kui 20 haudemuna | HE-LT20 | N, P1 | | 18.5.2022 | |
| CA-2.65 | Sugulinnud, v.a silerinnalised linnud, ja tootmislinnud, v.a silerinnalised linnud | BPP | N, P1 | | 18.5.2022 | |
| Silerinnalised sugulinnud ja silerinnalised tootmislinnud | BPR | N, P1 | | 18.5.2022 | |
| Tapmiseks ettenähtud kodulinnud, v.a silerinnalised linnud | SP | N, P1 | | 18.5.2022 | |
| Tapmiseks ettenähtud silerinnalised linnud | SR | N, P1 | | 18.5.2022 | |
| Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude ööpäevased tibud | DOC | N, P1 | | 18.5.2022 | |
| Silerinnaliste lindude ööpäevased tibud | DOR | N, P1 | | 18.5.2022 | |
| Vähem kui 20 kodulinnuisendit, v.a silerinnalised linnud | POU-LT20 | N, P1 | | 18.5.2022 | |
| Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude haudemunad | HEP | N, P1 | | 18.5.2022 | |
| Silerinnaliste lindude haudemunad | HER | N, P1 | | 18.5.2022 | |
| Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude vähem kui 20 haudemuna | HE-LT20 | N, P1 | | 18.5.2022 | |
| CA-2.66 | Sugulinnud, v.a silerinnalised linnud, ja tootmislinnud, v.a silerinnalised linnud | BPP | N, P1 | | 22.5.2022 | |
| Silerinnalised sugulinnud ja silerinnalised tootmislinnud | BPR | N, P1 | | 22.5.2022 | |
| Tapmiseks ettenähtud kodulinnud, v.a silerinnalised linnud | SP | N, P1 | | 22.5.2022 | |
| Tapmiseks ettenähtud silerinnalised linnud | SR | N, P1 | | 22.5.2022 | |
| Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude ööpäevased tibud | DOC | N, P1 | | 22.5.2022 | |
| Silerinnaliste lindude ööpäevased tibud | DOR | N, P1 | | 22.5.2022 | |
| Vähem kui 20 kodulinnuisendit, v.a silerinnalised linnud | POU-LT20 | N, P1 | | 22.5.2022 | |
| Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude haudemunad | HEP | N, P1 | | 22.5.2022 | |
| Silerinnaliste lindude haudemunad | HER | N, P1 | | 22.5.2022 | |
| Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude vähem kui 20 haudemuna | HE-LT20 | N, P1 | | 22.5.2022 | |
| CA-2.67 | Sugulinnud, v.a silerinnalised linnud, ja tootmislinnud, v.a silerinnalised linnud | BPP | N, P1 | | 26.5.2022 | |
| Silerinnalised sugulinnud ja silerinnalised tootmislinnud | BPR | N, P1 | | 26.5.2022 | |
| Tapmiseks ettenähtud kodulinnud, v.a silerinnalised linnud | SP | N, P1 | | 26.5.2022 | |
| Tapmiseks ettenähtud silerinnalised linnud | SR | N, P1 | | 26.5.2022 | |
| Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude ööpäevased tibud | DOC | N, P1 | | 26.5.2022 | |
| Silerinnaliste lindude ööpäevased tibud | DOR | N, P1 | | 26.5.2022 | |
| Vähem kui 20 kodulinnuisendit, v.a silerinnalised linnud | POU-LT20 | N, P1 | | 26.5.2022 | |
| Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude haudemunad | HEP | N, P1 | | 26.5.2022 | |
| Silerinnaliste lindude haudemunad | HER | N, P1 | | 26.5.2022 | |
| Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude vähem kui 20 haudemuna | HE-LT20 | N, P1 | | 26.5.2022“; | |

1)

V lisa muudetakse järgmiselt:

a)

1. osa muudetakse järgmiselt:

i)

Kanadat käsitlevas kandes lisatakse tsooni CA-2.63 käsitlevate ridade järele tsoone CA-2.64 kuni CA-2.67 käsitlevad read:

„CA

Kanada

CA-2.64

Sugulinnud, v.a silerinnalised linnud, ja tootmislinnud, v.a silerinnalised linnud

BPP

N, P1

18.5.2022

Silerinnalised sugulinnud ja silerinnalised tootmislinnud

BPR

N, P1

18.5.2022

Tapmiseks ettenähtud kodulinnud, v.a silerinnalised linnud

SP

N, P1

18.5.2022

Tapmiseks ettenähtud silerinnalised linnud

SR

N, P1

18.5.2022

Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude ööpäevased tibud

DOC

N, P1

18.5.2022

Silerinnaliste lindude ööpäevased tibud

DOR

N, P1

18.5.2022

Vähem kui 20 kodulinnuisendit, v.a silerinnalised linnud

POU-LT20

N, P1

18.5.2022

Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude haudemunad

HEP

N, P1

18.5.2022

Silerinnaliste lindude haudemunad

HER

N, P1

18.5.2022

Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude vähem kui 20 haudemuna

HE-LT20

N, P1

18.5.2022

CA-2.65

Sugulinnud, v.a silerinnalised linnud, ja tootmislinnud, v.a silerinnalised linnud

BPP

N, P1

18.5.2022

Silerinnalised sugulinnud ja silerinnalised tootmislinnud

BPR

N, P1

18.5.2022

Tapmiseks ettenähtud kodulinnud, v.a silerinnalised linnud

SP

N, P1

18.5.2022

Tapmiseks ettenähtud silerinnalised linnud

SR

N, P1

18.5.2022

Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude ööpäevased tibud

DOC

N, P1

18.5.2022

Silerinnaliste lindude ööpäevased tibud

DOR

N, P1

18.5.2022

Vähem kui 20 kodulinnuisendit, v.a silerinnalised linnud

POU-LT20

N, P1

18.5.2022

Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude haudemunad

HEP

N, P1

18.5.2022

Silerinnaliste lindude haudemunad

HER

N, P1

18.5.2022

Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude vähem kui 20 haudemuna

HE-LT20

N, P1

18.5.2022

CA-2.66

Sugulinnud, v.a silerinnalised linnud, ja tootmislinnud, v.a silerinnalised linnud

BPP

N, P1

22.5.2022

Silerinnalised sugulinnud ja silerinnalised tootmislinnud

BPR

N, P1

22.5.2022

Tapmiseks ettenähtud kodulinnud, v.a silerinnalised linnud

SP

N, P1

22.5.2022

Tapmiseks ettenähtud silerinnalised linnud

SR

N, P1

22.5.2022

Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude ööpäevased tibud

DOC

N, P1

22.5.2022

Silerinnaliste lindude ööpäevased tibud

DOR

N, P1

22.5.2022

Vähem kui 20 kodulinnuisendit, v.a silerinnalised linnud

POU-LT20

N, P1

22.5.2022

Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude haudemunad

HEP

N, P1

22.5.2022

Silerinnaliste lindude haudemunad

HER

N, P1

22.5.2022

Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude vähem kui 20 haudemuna

HE-LT20

N, P1

22.5.2022

CA-2.67

Sugulinnud, v.a silerinnalised linnud, ja tootmislinnud, v.a silerinnalised linnud

BPP

N, P1

26.5.2022

Silerinnalised sugulinnud ja silerinnalised tootmislinnud

BPR

N, P1

26.5.2022

Tapmiseks ettenähtud kodulinnud, v.a silerinnalised linnud

SP

N, P1

26.5.2022

Tapmiseks ettenähtud silerinnalised linnud

SR

N, P1

26.5.2022

Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude ööpäevased tibud

DOC

N, P1

26.5.2022

Silerinnaliste lindude ööpäevased tibud

DOR

N, P1

26.5.2022

Vähem kui 20 kodulinnuisendit, v.a silerinnalised linnud

POU-LT20

N, P1

26.5.2022

Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude haudemunad

HEP

N, P1

26.5.2022

Silerinnaliste lindude haudemunad

HER

N, P1

26.5.2022

Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude vähem kui 20 haudemuna

HE-LT20

N, P1

26.5.2022“;

| ii) | Ühendkuningriiki käsitlevas kandes asendatakse tsooni GB-2.79 käsitlevad read järgmisega:












  „GB

  Ühendkuningriik | GB-2.79 | Sugulinnud, v.a silerinnalised linnud, ja tootmislinnud, v.a silerinnalised linnud | BPP | N, P1 | | 28.12.2021 | 8.6.2022 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Silerinnalised sugulinnud ja silerinnalised tootmislinnud | BPR | N, P1 | | 28.12.2021 | 8.6.2022 |
| Tapmiseks ettenähtud kodulinnud, v.a silerinnalised linnud | SP | N, P1 | | 28.12.2021 | 8.6.2022 |
| Tapmiseks ettenähtud silerinnalised linnud | SR | N, P1 | | 28.12.2021 | 8.6.2022 |
| Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude ööpäevased tibud | DOC | N, P1 | | 28.12.2021 | 8.6.2022 |
| Silerinnaliste lindude ööpäevased tibud | DOR | N, P1 | | 28.12.2021 | 8.6.2022 |
| Vähem kui 20 kodulinnuisendit, v.a silerinnalised linnud | POU-LT20 | N, P1 | | 28.12.2021 | 8.6.2022 |
| Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude haudemunad | HEP | N, P1 | | 28.12.2021 | 8.6.2022 |
| Silerinnaliste lindude haudemunad | HER | N, P1 | | 28.12.2021 | 8.6.2022 |
| Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude vähem kui 20 haudemuna | HE-LT20 | N, P1 | | 28.12.2021 | 8.6.2022“; |

ii)

Ühendkuningriiki käsitlevas kandes asendatakse tsooni GB-2.79 käsitlevad read järgmisega:

„GB

Ühendkuningriik

GB-2.79

Sugulinnud, v.a silerinnalised linnud, ja tootmislinnud, v.a silerinnalised linnud

BPP

N, P1

28.12.2021

8.6.2022

Silerinnalised sugulinnud ja silerinnalised tootmislinnud

BPR

N, P1

28.12.2021

8.6.2022

Tapmiseks ettenähtud kodulinnud, v.a silerinnalised linnud

SP

N, P1

28.12.2021

8.6.2022

Tapmiseks ettenähtud silerinnalised linnud

SR

N, P1

28.12.2021

8.6.2022

Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude ööpäevased tibud

DOC

N, P1

28.12.2021

8.6.2022

Silerinnaliste lindude ööpäevased tibud

DOR

N, P1

28.12.2021

8.6.2022

Vähem kui 20 kodulinnuisendit, v.a silerinnalised linnud

POU-LT20

N, P1

28.12.2021

8.6.2022

Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude haudemunad

HEP

N, P1

28.12.2021

8.6.2022

Silerinnaliste lindude haudemunad

HER

N, P1

28.12.2021

8.6.2022

Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude vähem kui 20 haudemuna

HE-LT20

N, P1

28.12.2021

8.6.2022“;

| iii) | Ühendkuningriiki käsitlevas kandes asendatakse tsooni GB-2.82 käsitlevad read järgmisega:












  „GB

  Ühendkuningriik | GB-2.82 | Sugulinnud, v.a silerinnalised linnud, ja tootmislinnud, v.a silerinnalised linnud | BPP | N, P1 | | 31.12.2021 | 8.6.2022 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Silerinnalised sugulinnud ja silerinnalised tootmislinnud | BPR | N, P1 | | 31.12.2021 | 8.6.2022 |
| Tapmiseks ettenähtud kodulinnud, v.a silerinnalised linnud | SP | N, P1 | | 31.12.2021 | 8.6.2022 |
| Tapmiseks ettenähtud silerinnalised linnud | SR | N, P1 | | 31.12.2021 | 8.6.2022 |
| Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude ööpäevased tibud | DOC | N, P1 | | 31.12.2021 | 8.6.2022 |
| Silerinnaliste lindude ööpäevased tibud | DOR | N, P1 | | 31.12.2021 | 8.6.2022 |
| Vähem kui 20 kodulinnuisendit, v.a silerinnalised linnud | POU-LT20 | N, P1 | | 31.12.2021 | 8.6.2022 |
| Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude haudemunad | HEP | N, P1 | | 31.12.2021 | 8.6.2022 |
| Silerinnaliste lindude haudemunad | HER | N, P1 | | 31.12.2021 | 8.6.2022 |
| Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude vähem kui 20 haudemuna | HE-LT20 | N, P1 | | 31.12.2021 | 8.6.2022“; |

iii)

Ühendkuningriiki käsitlevas kandes asendatakse tsooni GB-2.82 käsitlevad read järgmisega:

„GB

Ühendkuningriik

GB-2.82

Sugulinnud, v.a silerinnalised linnud, ja tootmislinnud, v.a silerinnalised linnud

BPP

N, P1

31.12.2021

8.6.2022

Silerinnalised sugulinnud ja silerinnalised tootmislinnud

BPR

N, P1

31.12.2021

8.6.2022

Tapmiseks ettenähtud kodulinnud, v.a silerinnalised linnud

SP

N, P1

31.12.2021

8.6.2022

Tapmiseks ettenähtud silerinnalised linnud

SR

N, P1

31.12.2021

8.6.2022

Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude ööpäevased tibud

DOC

N, P1

31.12.2021

8.6.2022

Silerinnaliste lindude ööpäevased tibud

DOR

N, P1

31.12.2021

8.6.2022

Vähem kui 20 kodulinnuisendit, v.a silerinnalised linnud

POU-LT20

N, P1

31.12.2021

8.6.2022

Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude haudemunad

HEP

N, P1

31.12.2021

8.6.2022

Silerinnaliste lindude haudemunad

HER

N, P1

31.12.2021

8.6.2022

Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude vähem kui 20 haudemuna

HE-LT20

N, P1

31.12.2021

8.6.2022“;

| iv) | Ühendkuningriiki käsitlevas kandes asendatakse tsoone GB-2.85 ja GB-2.86 käsitlevad read järgmisega:












  „GB

  Ühendkuningriik | GB-2.85 | Sugulinnud, v.a silerinnalised linnud, ja tootmislinnud, v.a silerinnalised linnud | BPP | N, P1 | | 4.1.2022 | 7.6.2022 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Silerinnalised sugulinnud ja silerinnalised tootmislinnud | BPR | N, P1 | | 4.1.2022 | 7.6.2022 |
| Tapmiseks ettenähtud kodulinnud, v.a silerinnalised linnud | SP | N, P1 | | 4.1.2022 | 7.6.2022 |
| Tapmiseks ettenähtud silerinnalised linnud | SR | N, P1 | | 4.1.2022 | 7.6.2022 |
| Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude ööpäevased tibud | DOC | N, P1 | | 4.1.2022 | 7.6.2022 |
| Silerinnaliste lindude ööpäevased tibud | DOR | N, P1 | | 4.1.2022 | 7.6.2022 |
| Vähem kui 20 kodulinnuisendit, v.a silerinnalised linnud | POU-LT20 | N, P1 | | 4.1.2022 | 7.6.2022 |
| Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude haudemunad | HEP | N, P1 | | 4.1.2022 | 7.6.2022 |
| Silerinnaliste lindude haudemunad | HER | N, P1 | | 4.1.2022 | 7.6.2022 |
| Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude vähem kui 20 haudemuna | HE-LT20 | N, P1 | | 4.1.2022 | 7.6.2022 |
| GB-2.86 | Sugulinnud, v.a silerinnalised linnud, ja tootmislinnud, v.a silerinnalised linnud | BPP | N, P1 | | 5.1.2022 | 8.6.2022 |
| Silerinnalised sugulinnud ja silerinnalised tootmislinnud | BPR | N, P1 | | 5.1.2022 | 8.6.2022 |
| Tapmiseks ettenähtud kodulinnud, v.a silerinnalised linnud | SP | N, P1 | | 5.1.2022 | 8.6.2022 |
| Tapmiseks ettenähtud silerinnalised linnud | SR | N, P1 | | 5.1.2022 | 8.6.2022 |
| Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude ööpäevased tibud | DOC | N, P1 | | 5.1.2022 | 8.6.2022 |
| Silerinnaliste lindude ööpäevased tibud | DOR | N, P1 | | 5.1.2022 | 8.6.2022 |
| Vähem kui 20 kodulinnuisendit, v.a silerinnalised linnud | POU-LT20 | N, P1 | | 5.1.2022 | 8.6.2022 |
| Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude haudemunad | HEP | N, P1 | | 5.1.2022 | 8.6.2022 |
| Silerinnaliste lindude haudemunad | HER | N, P1 | | 5.1.2022 | 8.6.2022 |
| Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude vähem kui 20 haudemuna | HE-LT20 | N, P1 | | 5.1.2022 | 8.6.2022“; |

iv)

Ühendkuningriiki käsitlevas kandes asendatakse tsoone GB-2.85 ja GB-2.86 käsitlevad read järgmisega:

„GB

Ühendkuningriik

GB-2.85

Sugulinnud, v.a silerinnalised linnud, ja tootmislinnud, v.a silerinnalised linnud

BPP

N, P1

4.1.2022

7.6.2022

Silerinnalised sugulinnud ja silerinnalised tootmislinnud

BPR

N, P1

4.1.2022

7.6.2022

Tapmiseks ettenähtud kodulinnud, v.a silerinnalised linnud

SP

N, P1

4.1.2022

7.6.2022

Tapmiseks ettenähtud silerinnalised linnud

SR

N, P1

4.1.2022

7.6.2022

Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude ööpäevased tibud

DOC

N, P1

4.1.2022

7.6.2022

Silerinnaliste lindude ööpäevased tibud

DOR

N, P1

4.1.2022

7.6.2022

Vähem kui 20 kodulinnuisendit, v.a silerinnalised linnud

POU-LT20

N, P1

4.1.2022

7.6.2022

Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude haudemunad

HEP

N, P1

4.1.2022

7.6.2022

Silerinnaliste lindude haudemunad

HER

N, P1

4.1.2022

7.6.2022

Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude vähem kui 20 haudemuna

HE-LT20

N, P1

4.1.2022

7.6.2022

GB-2.86

Sugulinnud, v.a silerinnalised linnud, ja tootmislinnud, v.a silerinnalised linnud

BPP

N, P1

5.1.2022

8.6.2022

Silerinnalised sugulinnud ja silerinnalised tootmislinnud

BPR

N, P1

5.1.2022

8.6.2022

Tapmiseks ettenähtud kodulinnud, v.a silerinnalised linnud

SP

N, P1

5.1.2022

8.6.2022

Tapmiseks ettenähtud silerinnalised linnud

SR

N, P1

5.1.2022

8.6.2022

Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude ööpäevased tibud

DOC

N, P1

5.1.2022

8.6.2022

Silerinnaliste lindude ööpäevased tibud

DOR

N, P1

5.1.2022

8.6.2022

Vähem kui 20 kodulinnuisendit, v.a silerinnalised linnud

POU-LT20

N, P1

5.1.2022

8.6.2022

Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude haudemunad

HEP

N, P1

5.1.2022

8.6.2022

Silerinnaliste lindude haudemunad

HER

N, P1

5.1.2022

8.6.2022

Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude vähem kui 20 haudemuna

HE-LT20

N, P1

5.1.2022

8.6.2022“;

| v) | Ühendkuningriiki käsitlevas kandes asendatakse tsooni GB-2.88 käsitlevad read järgmisega:












  „GB

  Ühendkuningriik | GB-2.88 | Sugulinnud, v.a silerinnalised linnud, ja tootmislinnud, v.a silerinnalised linnud | BPP | N, P1 | | 10.1.2022 | 8.6.2022 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Silerinnalised sugulinnud ja silerinnalised tootmislinnud | BPR | N, P1 | | 10.1.2022 | 8.6.2022 |
| Tapmiseks ettenähtud kodulinnud, v.a silerinnalised linnud | SP | N, P1 | | 10.1.2022 | 8.6.2022 |
| Tapmiseks ettenähtud silerinnalised linnud | SR | N, P1 | | 10.1.2022 | 8.6.2022 |
| Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude ööpäevased tibud | DOC | N, P1 | | 10.1.2022 | 8.6.2022 |
| Silerinnaliste lindude ööpäevased tibud | DOR | N, P1 | | 10.1.2022 | 8.6.2022 |
| Vähem kui 20 kodulinnuisendit, v.a silerinnalised linnud | POU-LT20 | N, P1 | | 10.1.2022 | 8.6.2022 |
| Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude haudemunad | HEP | N, P1 | | 10.1.2022 | 8.6.2022 |
| Silerinnaliste lindude haudemunad | HER | N, P1 | | 10.1.2022 | 8.6.2022 |
| Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude vähem kui 20 haudemuna | HE-LT20 | N, P1 | | 10.1.2022 | 8.6.2022“; |

v)

Ühendkuningriiki käsitlevas kandes asendatakse tsooni GB-2.88 käsitlevad read järgmisega:

„GB

Ühendkuningriik

GB-2.88

Sugulinnud, v.a silerinnalised linnud, ja tootmislinnud, v.a silerinnalised linnud

BPP

N, P1

10.1.2022

8.6.2022

Silerinnalised sugulinnud ja silerinnalised tootmislinnud

BPR

N, P1

10.1.2022

8.6.2022

Tapmiseks ettenähtud kodulinnud, v.a silerinnalised linnud

SP

N, P1

10.1.2022

8.6.2022

Tapmiseks ettenähtud silerinnalised linnud

SR

N, P1

10.1.2022

8.6.2022

Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude ööpäevased tibud

DOC

N, P1

10.1.2022

8.6.2022

Silerinnaliste lindude ööpäevased tibud

DOR

N, P1

10.1.2022

8.6.2022

Vähem kui 20 kodulinnuisendit, v.a silerinnalised linnud

POU-LT20

N, P1

10.1.2022

8.6.2022

Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude haudemunad

HEP

N, P1

10.1.2022

8.6.2022

Silerinnaliste lindude haudemunad

HER

N, P1

10.1.2022

8.6.2022

Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude vähem kui 20 haudemuna

HE-LT20

N, P1

10.1.2022

8.6.2022“;

| vi) | Ühendkuningriiki käsitlevas kandes lisatakse tsooni GB-2.122 käsitlevate ridade järele järgmised tsoone GB-2.123 ja GB-2.124 käsitlevad read:












  „GB

  Ühendkuningriik | GB-2.123 | Sugulinnud, v.a silerinnalised linnud, ja tootmislinnud, v.a silerinnalised linnud | BPP | N, P1 | | 1.6.2022 | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Silerinnalised sugulinnud ja silerinnalised tootmislinnud | BPR | N, P1 | | 1.6.2022 | |
| Tapmiseks ettenähtud kodulinnud, v.a silerinnalised linnud | SP | N, P1 | | 1.6.2022 | |
| Tapmiseks ettenähtud silerinnalised linnud | SR | N, P1 | | 1.6.2022 | |
| Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude ööpäevased tibud | DOC | N, P1 | | 1.6.2022 | |
| Silerinnaliste lindude ööpäevased tibud | DOR | N, P1 | | 1.6.2022 | |
| Vähem kui 20 kodulinnuisendit, v.a silerinnalised linnud | POU-LT20 | N, P1 | | 1.6.2022 | |
| Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude haudemunad | HEP | N, P1 | | 1.6.2022 | |
| Silerinnaliste lindude haudemunad | HER | N, P1 | | 1.6.2022 | |
| Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude vähem kui 20 haudemuna | HE-LT20 | N, P1 | | 1.6.2022 | |
| GB-2.124 | Sugulinnud, v.a silerinnalised linnud, ja tootmislinnud, v.a silerinnalised linnud | BPP | N, P1 | | 7.6.2022 | |
| Silerinnalised sugulinnud ja silerinnalised tootmislinnud | BPR | N, P1 | | 7.6.2022 | |
| Tapmiseks ettenähtud kodulinnud, v.a silerinnalised linnud | SP | N, P1 | | 7.6.2022 | |
| Tapmiseks ettenähtud silerinnalised linnud | SR | N, P1 | | 7.6.2022 | |
| Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude ööpäevased tibud | DOC | N, P1 | | 7.6.2022 | |
| Silerinnaliste lindude ööpäevased tibud | DOR | N, P1 | | 7.6.2022 | |
| Vähem kui 20 kodulinnuisendit, v.a silerinnalised linnud | POU-LT20 | N, P1 | | 7.6.2022 | |
| Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude haudemunad | HEP | N, P1 | | 7.6.2022 | |
| Silerinnaliste lindude haudemunad | HER | N, P1 | | 7.6.2022 | |
| Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude vähem kui 20 haudemuna | HE-LT20 | N, P1 | | 7.6.2022“; | |

vi)

Ühendkuningriiki käsitlevas kandes lisatakse tsooni GB-2.122 käsitlevate ridade järele järgmised tsoone GB-2.123 ja GB-2.124 käsitlevad read:

„GB

Ühendkuningriik

GB-2.123

Sugulinnud, v.a silerinnalised linnud, ja tootmislinnud, v.a silerinnalised linnud

BPP

N, P1

1.6.2022

Silerinnalised sugulinnud ja silerinnalised tootmislinnud

BPR

N, P1

1.6.2022

Tapmiseks ettenähtud kodulinnud, v.a silerinnalised linnud

SP

N, P1

1.6.2022

Tapmiseks ettenähtud silerinnalised linnud

SR

N, P1

1.6.2022

Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude ööpäevased tibud

DOC

N, P1

1.6.2022

Silerinnaliste lindude ööpäevased tibud

DOR

N, P1

1.6.2022

Vähem kui 20 kodulinnuisendit, v.a silerinnalised linnud

POU-LT20

N, P1

1.6.2022

Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude haudemunad

HEP

N, P1

1.6.2022

Silerinnaliste lindude haudemunad

HER

N, P1

1.6.2022

Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude vähem kui 20 haudemuna

HE-LT20

N, P1

1.6.2022

GB-2.124

Sugulinnud, v.a silerinnalised linnud, ja tootmislinnud, v.a silerinnalised linnud

BPP

N, P1

7.6.2022

Silerinnalised sugulinnud ja silerinnalised tootmislinnud

BPR

N, P1

7.6.2022

Tapmiseks ettenähtud kodulinnud, v.a silerinnalised linnud

SP

N, P1

7.6.2022

Tapmiseks ettenähtud silerinnalised linnud

SR

N, P1

7.6.2022

Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude ööpäevased tibud

DOC

N, P1

7.6.2022

Silerinnaliste lindude ööpäevased tibud

DOR

N, P1

7.6.2022

Vähem kui 20 kodulinnuisendit, v.a silerinnalised linnud

POU-LT20

N, P1

7.6.2022

Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude haudemunad

HEP

N, P1

7.6.2022

Silerinnaliste lindude haudemunad

HER

N, P1

7.6.2022

Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude vähem kui 20 haudemuna

HE-LT20

N, P1

7.6.2022“;

| vii) | Ameerika Ühendriike käsitlevas kandes lisatakse tsooni US-2.223 käsitlevate ridade järele järgmised tsooni US-2.224 käsitlevad read:












  „US

  Ameerika Ühendriigid | US-2.224 | Sugulinnud, v.a silerinnalised linnud, ja tootmislinnud, v.a silerinnalised linnud | BPP | N, P1 | | 2.6.2022 | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Silerinnalised sugulinnud ja silerinnalised tootmislinnud | BPR | N, P1 | | 2.6.2022 | |
| Tapmiseks ettenähtud kodulinnud, v.a silerinnalised linnud | SP | N, P1 | | 2.6.2022 | |
| Tapmiseks ettenähtud silerinnalised linnud | SR | N, P1 | | 2.6.2022 | |
| Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude ööpäevased tibud | DOC | N, P1 | | 2.6.2022 | |
| Silerinnaliste lindude ööpäevased tibud | DOR | N, P1 | | 2.6.2022 | |
| Vähem kui 20 kodulinnuisendit, v.a silerinnalised linnud | POU-LT20 | N, P1 | | 2.6.2022 | |
| Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude haudemunad | HEP | N, P1 | | 2.6.2022 | |
| Silerinnaliste lindude haudemunad | HER | N, P1 | | 2.6.2022 | |
| Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude vähem kui 20 haudemuna | HE-LT20 | N, P1 | | 2.6.2022“; | |

vii)

Ameerika Ühendriike käsitlevas kandes lisatakse tsooni US-2.223 käsitlevate ridade järele järgmised tsooni US-2.224 käsitlevad read:

„US

Ameerika Ühendriigid

US-2.224

Sugulinnud, v.a silerinnalised linnud, ja tootmislinnud, v.a silerinnalised linnud

BPP

N, P1

2.6.2022

Silerinnalised sugulinnud ja silerinnalised tootmislinnud

BPR

N, P1

2.6.2022

Tapmiseks ettenähtud kodulinnud, v.a silerinnalised linnud

SP

N, P1

2.6.2022

Tapmiseks ettenähtud silerinnalised linnud

SR

N, P1

2.6.2022

Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude ööpäevased tibud

DOC

N, P1

2.6.2022

Silerinnaliste lindude ööpäevased tibud

DOR

N, P1

2.6.2022

Vähem kui 20 kodulinnuisendit, v.a silerinnalised linnud

POU-LT20

N, P1

2.6.2022

Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude haudemunad

HEP

N, P1

2.6.2022

Silerinnaliste lindude haudemunad

HER

N, P1

2.6.2022

Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude vähem kui 20 haudemuna

HE-LT20

N, P1

2.6.2022“;

| b) | 2. osa muudetakse järgmiselt:






  i) | Kanadat käsitlevas kandes lisatakse tsooni CA-2.63 kirjelduse järele järgmised tsoonide CA-2.64 kuni CA-2.67 kirjeldused:







  „Kanada | CA-2.64 | British Columbia:
  BC-IP9: Latitude 49.04 Longitude -122.38
  BC-IP11: Latitude 49.04 Longitude -122.39
  The municipalities involved are:
  3km PZ: Aldergrove, Aberdeen and West Abbotsford
  10km SZ: Langley Township, Bradner, Townline Hill, Abbotsford and South Poplar |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| CA-2.65 | Ontario - Latitude 44.3 Longitude -79.25
  The municipalities involved are:
  3km PZ: Brighton Beach, Balfour Beach and Orchard Grove
  10km SZ: Stroud, Innisfil, Nantyr, Alcona, Georgina, Filey Beach, Baldwin, Keswick, Brown Hill, Ravenshoe, Beverley Isles, Deerhurst, Fennell and Gilford Beach |
| CA-2.66 | British Columbia - Latitude 49.65 Longitude -120.41
  The municipalities involved are:
  3km PZ: Bankeir
  10km SZ: Jellicoe |
| CA-2.67 | Saskatchewan - Latitude 50.51 Longitude -103.71
  The municipalities involved are:
  3km PZ: Dingley
  10km SZ: Indian Head and Sintaluta“; |

b)

2. osa muudetakse järgmiselt:

i)

Kanadat käsitlevas kandes lisatakse tsooni CA-2.63 kirjelduse järele järgmised tsoonide CA-2.64 kuni CA-2.67 kirjeldused:

„Kanada

CA-2.64

British Columbia:

BC-IP9: Latitude 49.04 Longitude -122.38

BC-IP11: Latitude 49.04 Longitude -122.39

The municipalities involved are:

3km PZ: Aldergrove, Aberdeen and West Abbotsford

10km SZ: Langley Township, Bradner, Townline Hill, Abbotsford and South Poplar

CA-2.65

Ontario - Latitude 44.3 Longitude -79.25

The municipalities involved are:

3km PZ: Brighton Beach, Balfour Beach and Orchard Grove

10km SZ: Stroud, Innisfil, Nantyr, Alcona, Georgina, Filey Beach, Baldwin, Keswick, Brown Hill, Ravenshoe, Beverley Isles, Deerhurst, Fennell and Gilford Beach

CA-2.66

British Columbia - Latitude 49.65 Longitude -120.41

The municipalities involved are:

3km PZ: Bankeir

10km SZ: Jellicoe

CA-2.67

Saskatchewan - Latitude 50.51 Longitude -103.71

The municipalities involved are:

3km PZ: Dingley

10km SZ: Indian Head and Sintaluta“;

| ii) | Ühendkuningriiki käsitlevas kandes lisatakse tsooni GB-2.122 kirjelduse järele järgmised tsoonide GB-2.123 ja GB-2.124 kirjeldused:







  „Ühendkuningriik | GB-2.123 | Near Ludlow, Ludlow, Shropshire, England, United Kingdom:
  The area contained with a circle of a radius of 10km, centred on WGS84 dec, coordinates N52.32 and W2.72. |
| --- | --- | --- | --- |
| GB-2.124 | Near Ludlow, Ludlow, Shropshire, England, United Kingdom:
  The area contained with a circle of a radius of 10km, centred on WGS84 dec, coordinates N52.35 and W2.63.“; |

ii)

Ühendkuningriiki käsitlevas kandes lisatakse tsooni GB-2.122 kirjelduse järele järgmised tsoonide GB-2.123 ja GB-2.124 kirjeldused:

„Ühendkuningriik

GB-2.123

Near Ludlow, Ludlow, Shropshire, England, United Kingdom:

The area contained with a circle of a radius of 10km, centred on WGS84 dec, coordinates N52.32 and W2.72.

GB-2.124

Near Ludlow, Ludlow, Shropshire, England, United Kingdom:

The area contained with a circle of a radius of 10km, centred on WGS84 dec, coordinates N52.35 and W2.63.“;

| iii) | Ameerika Ühendriike käsitlevas kandes lisatakse tsooni US-2.223 kirjelduse järele tsooni US-2.224 kirjeldus:







  „Ameerika Ühendriigid | US-2.224 | State of Pennsylvania - Berks 10
  Berks County: A circular zone of a 10 km radius starting with North point (GPS coordinates: 76.1349705°W 40.5745889°N).“; |
| --- | --- | --- | --- |

iii)

Ameerika Ühendriike käsitlevas kandes lisatakse tsooni US-2.223 kirjelduse järele tsooni US-2.224 kirjeldus:

„Ameerika Ühendriigid

US-2.224

State of Pennsylvania - Berks 10

Berks County: A circular zone of a 10 km radius starting with North point (GPS coordinates: 76.1349705°W 40.5745889°N).“;

| 2) | XIV lisa 1. osa muudetakse järgmiselt:






  i) | Kanadat käsitlevas kandes lisatakse tsooni CA-2.63 käsitlevate ridade järele tsoone CA-2.64 kuni CA-2.67 käsitlevad read:












  „CA

  Kanada | CA-2.64 | Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude värske liha | POU | N, P1 | | 18.5.2022 | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Silerinnaliste lindude värske liha | RAT | N, P1 | | 18.5.2022 | |
| Uluklindude värske liha | GBM | P1 | | 18.5.2022 | |
| CA-2.65 | Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude värske liha | POU | N, P1 | | 18.5.2022 | |
| Silerinnaliste lindude värske liha | RAT | N, P1 | | 18.5.2022 | |
| Uluklindude värske liha | GBM | P1 | | 18.5.2022 | |
| CA-2.66 | Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude värske liha | POU | N, P1 | | 22.5.2022 | |
| Silerinnaliste lindude värske liha | RAT | N, P1 | | 22.5.2022 | |
| Uluklindude värske liha | GBM | P1 | | 22.5.2022 | |
| CA-2.67 | Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude värske liha | POU | N, P1 | | 26.5.2022 | |
| Silerinnaliste lindude värske liha | RAT | N, P1 | | 26.5.2022 | |
| Uluklindude värske liha | GBM | P1 | | 26.5.2022“; | |

2)

XIV lisa 1. osa muudetakse järgmiselt:

i)

Kanadat käsitlevas kandes lisatakse tsooni CA-2.63 käsitlevate ridade järele tsoone CA-2.64 kuni CA-2.67 käsitlevad read:

„CA

Kanada

CA-2.64

Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude värske liha

POU

N, P1

18.5.2022

Silerinnaliste lindude värske liha

RAT

N, P1

18.5.2022

Uluklindude värske liha

GBM

P1

18.5.2022

CA-2.65

Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude värske liha

POU

N, P1

18.5.2022

Silerinnaliste lindude värske liha

RAT

N, P1

18.5.2022

Uluklindude värske liha

GBM

P1

18.5.2022

CA-2.66

Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude värske liha

POU

N, P1

22.5.2022

Silerinnaliste lindude värske liha

RAT

N, P1

22.5.2022

Uluklindude värske liha

GBM

P1

22.5.2022

CA-2.67

Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude värske liha

POU

N, P1

26.5.2022

Silerinnaliste lindude värske liha

RAT

N, P1

26.5.2022

Uluklindude värske liha

GBM

P1

26.5.2022“;

| ii) | Ühendkuningriiki käsitlevas kandes asendatakse tsooni GB-2.79 käsitlevad read järgmisega:












  „GB

  Ühendkuningriik | GB-2.79 | Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude värske liha | POU | N, P1 | | 28.12.2021 | 8.6.2022 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Silerinnaliste lindude värske liha | RAT | N, P1 | | 28.12.2021 | 8.6.2022 |
| Uluklindude värske liha | GBM | P1 | | 28.12.2021 | 8.6.2022“; |

ii)

Ühendkuningriiki käsitlevas kandes asendatakse tsooni GB-2.79 käsitlevad read järgmisega:

„GB

Ühendkuningriik

GB-2.79

Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude värske liha

POU

N, P1

28.12.2021

8.6.2022

Silerinnaliste lindude värske liha

RAT

N, P1

28.12.2021

8.6.2022

Uluklindude värske liha

GBM

P1

28.12.2021

8.6.2022“;

| iii) | Ühendkuningriiki käsitlevas kandes asendatakse tsooni GB-2.82 käsitlevad read järgmisega:












  „GB

  Ühendkuningriik | GB-2.82 | Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude värske liha | POU | N, P1 | | 31.12.2021 | 8.6.2022 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Silerinnaliste lindude värske liha | RAT | N, P1 | | 31.12.2021 | 8.6.2022 |
| Uluklindude värske liha | GBM | P1 | | 31.12.2021 | 8.6.2022“; |

iii)

Ühendkuningriiki käsitlevas kandes asendatakse tsooni GB-2.82 käsitlevad read järgmisega:

„GB

Ühendkuningriik

GB-2.82

Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude värske liha

POU

N, P1

31.12.2021

8.6.2022

Silerinnaliste lindude värske liha

RAT

N, P1

31.12.2021

8.6.2022

Uluklindude värske liha

GBM

P1

31.12.2021

8.6.2022“;

| iv) | Ühendkuningriiki käsitlevas kandes asendatakse tsoone GB-2.85 ja GB-2.86 käsitlevad read järgmisega:












  „GB

  Ühendkuningriik | GB-2.85 | Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude värske liha | POU | N, P1 | | 4.1.2022 | 7.6.2022 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Silerinnaliste lindude värske liha | RAT | N, P1 | | 4.1.2022 | 7.6.2022 |
| Uluklindude värske liha | GBM | P1 | | 4.1.2022 | 7.6.2022 |
| GB-2.86 | Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude värske liha | POU | N, P1 | | 5.1.2022 | 8.6.2022 |
| Silerinnaliste lindude värske liha | RAT | N, P1 | | 5.1.2022 | 8.6.2022 |
| Uluklindude värske liha | GBM | P1 | | 5.1.2022 | 8.6.2022“; |

iv)

Ühendkuningriiki käsitlevas kandes asendatakse tsoone GB-2.85 ja GB-2.86 käsitlevad read järgmisega:

„GB

Ühendkuningriik

GB-2.85

Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude värske liha

POU

N, P1

4.1.2022

7.6.2022

Silerinnaliste lindude värske liha

RAT

N, P1

4.1.2022

7.6.2022

Uluklindude värske liha

GBM

P1

4.1.2022

7.6.2022

GB-2.86

Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude värske liha

POU

N, P1

5.1.2022

8.6.2022

Silerinnaliste lindude värske liha

RAT

N, P1

5.1.2022

8.6.2022

Uluklindude värske liha

GBM

P1

5.1.2022

8.6.2022“;

| v) | Ühendkuningriiki käsitlevas kandes asendatakse tsooni GB-2.88 käsitlevad read järgmisega:












  „GB

  Ühendkuningriik | GB-2.88 | Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude värske liha | POU | N, P1 | | 10.1.2022 | 8.6.2022 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Silerinnaliste lindude värske liha | RAT | N, P1 | | 10.1.2022 | 8.6.2022 |
| Uluklindude värske liha | GBM | P1 | | 10.1.2022 | 8.6.2022“; |

v)

Ühendkuningriiki käsitlevas kandes asendatakse tsooni GB-2.88 käsitlevad read järgmisega:

„GB

Ühendkuningriik

GB-2.88

Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude värske liha

POU

N, P1

10.1.2022

8.6.2022

Silerinnaliste lindude värske liha

RAT

N, P1

10.1.2022

8.6.2022

Uluklindude värske liha

GBM

P1

10.1.2022

8.6.2022“;

| vi) | Ühendkuningriiki käsitlevas kandes lisatakse tsooni GB-2.122 käsitlevate ridade järele järgmised tsoone GB-2.123 ja GB-2.124 käsitlevad read:












  „GB

  Ühendkuningriik | GB-2.123 | Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude värske liha | POU | N, P1 | | 1.6.2022 | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Silerinnaliste lindude värske liha | RAT | N, P1 | | 1.6.2022 | |
| Uluklindude värske liha | GBM | P1 | | 1.6.2022 | |
| GB-2.124 | Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude värske liha | POU | N, P1 | | 7.6.2022 | |
| Silerinnaliste lindude värske liha | RAT | N, P1 | | 7.6.2022 | |
| Uluklindude värske liha | GBM | P1 | | 7.6.2022“; | |

vi)

Ühendkuningriiki käsitlevas kandes lisatakse tsooni GB-2.122 käsitlevate ridade järele järgmised tsoone GB-2.123 ja GB-2.124 käsitlevad read:

„GB

Ühendkuningriik

GB-2.123

Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude värske liha

POU

N, P1

1.6.2022

Silerinnaliste lindude värske liha

RAT

N, P1

1.6.2022

Uluklindude värske liha

GBM

P1

1.6.2022

GB-2.124

Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude värske liha

POU

N, P1

7.6.2022

Silerinnaliste lindude värske liha

RAT

N, P1

7.6.2022

Uluklindude värske liha

GBM

P1

7.6.2022“;

| vii) | Ameerika Ühendriike käsitlevas kandes lisatakse tsooni US-2.223 käsitlevate ridade järele järgmised tsooni US-2.224 käsitlevad read:












  „US

  Ameerika Ühendriigid | US-2.224 | Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude värske liha | POU | N, P1 | | 2.6.2022 | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Silerinnaliste lindude värske liha | RAT | N, P1 | | 2.6.2022 | |
| Uluklindude värske liha | GBM | P1 | | 2.6.2022“ | |

vii)

Ameerika Ühendriike käsitlevas kandes lisatakse tsooni US-2.223 käsitlevate ridade järele järgmised tsooni US-2.224 käsitlevad read:

„US

Ameerika Ühendriigid

US-2.224

Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude värske liha

POU

N, P1

2.6.2022

Silerinnaliste lindude värske liha

RAT

N, P1

2.6.2022

Uluklindude värske liha

GBM

P1

2.6.2022“

---

III Muud aktid

EUROOPA MAJANDUSPIIRKOND

| 16.6.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 161/81 |
| --- | --- | --- | --- |

16.6.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 161/81

---

EFTA JÄRELEVALVEAMETI OTSUS nr 292/21/COL,

15. detsember 2021,

millega muudetakse riigiabi valdkonna menetlus- ja sisulisi eeskirju, kehtestades uued suunised riskifinantseerimisinvesteeringute edendamiseks antava riigiabi kohta [2022/929]

EFTA JÄRELEVALVEAMET (EDASPIDI „JÄRELEVALVEAMET“),

võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut (edaspidi „EMP leping“), eriti selle artikleid 61–63 ja protokolli nr 26,

võttes arvesse EFTA riikide vahel järelevalveameti ja kohtu asutamise kohta sõlmitud lepingut (edaspidi „järelevalve- ja kohtuleping“), eriti selle artiklit 24 ja artikli 5 lõike 2 punkti b,

võttes arvesse järelevalve- ja kohtulepingu protokolli nr 3 (edaspidi „protokoll nr 3“), eriti selle I osa artikli 1 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

Järelevalve- ja kohtulepingu artikli 24 kohaselt jõustab järelevalveamet EMP lepingu riigiabi käsitlevad sätted.

Järelevalve- ja kohtulepingu artikli 5 lõike 2 punkti b kohaselt annab järelevalveamet välja teateid või suuniseid EMP lepingus käsitletud küsimustes, kui EMP lepingu või järelevalve- ja kohtulepinguga on nii ette nähtud või kui järelevalveamet peab seda vajalikuks.

Protokolli nr 3 I osa artikli 1 lõike 1 kohaselt kontrollib järelevalveamet pidevalt kõiki EFTA riikides (1) olemasolevaid abisüsteeme ja teeb vajaduse korral ettepanekuid asjakohaste meetmete kohta, mis on vajalikud EMP lepingu järkjärguliseks arenguks või toimimiseks.

Euroopa Komisjon võttis 6. detsembril 2021 vastu suunised riskifinantseerimisinvesteeringute edendamiseks antava riigiabi kohta (edaspidi „suunised“) (2).

Suunised on olulised ka Euroopa Majanduspiirkonna (EMP) jaoks.

EMP riigiabi eeskirjade ühetaoline kohaldamine tuleb tagada kogu Euroopa Majanduspiirkonnas kooskõlas EMP lepingu artiklis 1 sätestatud ühtsuse tagamise eesmärgiga.

EMP lepingu XV lisa üldsätete osa II lõike kohaselt peab järelevalveamet pärast Euroopa Komisjoniga konsulteerimist vastu võtma komisjoni õigusaktidega kooskõlas olevaid õigusakte.

Suunistes võidakse viidata teatavatele Euroopa Liidu poliitikavahenditele ja õigusaktidele, mida ei ole EMP lepingusse inkorporeeritud. Selleks et tagada riigiabi sätete ühetaoline kohaldamine ja võrdsed konkurentsitingimused kogu EMPs, kohaldab järelevalveamet riigiabi EMP lepinguga kokkusobivuse hindamisel üldiselt samu võrdlusaluseid kui Euroopa Komisjon,

olles konsulteerinud Euroopa Komisjoniga,

olles konsulteerinud EFTA riikidega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

1.   Riigiabi valdkonna sisulisi eeskirju muudetakse, kehtestades uued suunised riskifinantseerimisinvesteeringute edendamiseks antava riigiabi kohta. Uued suunised on lisatud käesolevale otsusele ja on selle lahutamatu osa.

2.   Uued suunised asendavad olemasolevad suunised riskifinantseerimisinvesteeringute edendamiseks antava riigiabi kohta (3)1. jaanuari 2022. aasta seisuga.

Artikkel 2

Järelevalveamet kohaldab suuniseid muu hulgas järgmises kohanduses, kui see on asjakohane:

| a) | viiteid „liikmesriigile/liikmesriikidele“ käsitab järelevalveamet viidetena „EFTA riigile/riikidele“ (4) või vajaduse korral „EMP riigile/riikidele“; |
| --- | --- |

a)

viiteid „liikmesriigile/liikmesriikidele“ käsitab järelevalveamet viidetena „EFTA riigile/riikidele“ (4) või vajaduse korral „EMP riigile/riikidele“;

| b) | viiteid „Euroopa Komisjonile“ käsitab järelevalveamet viidetena „EFTA järelevalveametile“; |
| --- | --- |

b)

viiteid „Euroopa Komisjonile“ käsitab järelevalveamet viidetena „EFTA järelevalveametile“;

| c) | viiteid „aluslepingule“ või „Euroopa Liidu toimimise lepingule“ käsitab järelevalveamet viidetena „EMP lepingule“; |
| --- | --- |

c)

viiteid „aluslepingule“ või „Euroopa Liidu toimimise lepingule“ käsitab järelevalveamet viidetena „EMP lepingule“;

| d) | viiteid Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 49 või selle artikli osadele käsitab järelevalveamet viidetena EMP lepingu artiklile 31 või selle artikli vastavatele osadele; |
| --- | --- |

d)

viiteid Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 49 või selle artikli osadele käsitab järelevalveamet viidetena EMP lepingu artiklile 31 või selle artikli vastavatele osadele;

| e) | viiteid Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 63 või selle artikli osadele käsitab järelevalveamet viidetena EMP lepingu artiklile 40 või selle artikli vastavatele osadele; |
| --- | --- |

e)

viiteid Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 63 või selle artikli osadele käsitab järelevalveamet viidetena EMP lepingu artiklile 40 või selle artikli vastavatele osadele;

| f) | viiteid Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 107 või selle artikli osadele käsitab järelevalveamet viidetena EMP lepingu artiklile 61 või selle artikli vastavatele osadele; |
| --- | --- |

f)

viiteid Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 107 või selle artikli osadele käsitab järelevalveamet viidetena EMP lepingu artiklile 61 või selle artikli vastavatele osadele;

| g) | viiteid Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 108 või selle artikli osadele käsitab järelevalveamet viidetena järelevalve- ja kohtulepingu protokolli nr 3 I osa artiklile 1 või selle artikli vastavatele osadele; |
| --- | --- |

g)

viiteid Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 108 või selle artikli osadele käsitab järelevalveamet viidetena järelevalve- ja kohtulepingu protokolli nr 3 I osa artiklile 1 või selle artikli vastavatele osadele;

| h) | viiteid nõukogu määrusele (EL) 2015/1589 (5) käsitab järelevalveamet viidetena järelevalve- ja kohtulepingu protokolli nr 3 II osale; |
| --- | --- |

h)

viiteid nõukogu määrusele (EL) 2015/1589 (5) käsitab järelevalveamet viidetena järelevalve- ja kohtulepingu protokolli nr 3 II osale;

| i) | viiteid komisjoni määrusele (EÜ) nr 794/2004 (6) käsitab järelevalveamet viidetena EFTA järelevalveameti otsusele nr 195/04/COL; |
| --- | --- |

i)

viiteid komisjoni määrusele (EÜ) nr 794/2004 (6) käsitab järelevalveamet viidetena EFTA järelevalveameti otsusele nr 195/04/COL;

| j) | sõnu „kokkusobiv/kokkusobimatu siseturuga“ käsitab järelevalveamet sõnadena „kokkusobiv/kokkusobimatu EMP lepingu toimimisega“; |
| --- | --- |

j)

sõnu „kokkusobiv/kokkusobimatu siseturuga“ käsitab järelevalveamet sõnadena „kokkusobiv/kokkusobimatu EMP lepingu toimimisega“;

| k) | sõnu „liidus / väljaspool liitu“ käsitab järelevalveamet sõnadena „EMPs / väljaspool EMPd“; |
| --- | --- |

k)

sõnu „liidus / väljaspool liitu“ käsitab järelevalveamet sõnadena „EMPs / väljaspool EMPd“;

| l) | viiteid „liidusisesele kaubandusele“ käsitab järelevalveamet viidetena „EMP-sisesele kaubandusele“; |
| --- | --- |

l)

viiteid „liidusisesele kaubandusele“ käsitab järelevalveamet viidetena „EMP-sisesele kaubandusele“;

| m) | kui suunistes on sätestatud, et neid kohaldatakse „kõigi majandussektorite“ suhtes, kohaldab järelevalveamet neid „kõigi EMP lepingu kohaldamisalasse kuuluvate majandussektorite või nende osade“ suhtes; |
| --- | --- |

m)

kui suunistes on sätestatud, et neid kohaldatakse „kõigi majandussektorite“ suhtes, kohaldab järelevalveamet neid „kõigi EMP lepingu kohaldamisalasse kuuluvate majandussektorite või nende osade“ suhtes;

| n) | viiteid „komisjoni teatistele“ või „komisjoni suunistele“ käsitab järelevalveamet viidetena oma asjaomastele suunistele; |
| --- | --- |

n)

viiteid „komisjoni teatistele“ või „komisjoni suunistele“ käsitab järelevalveamet viidetena oma asjaomastele suunistele;

| o) | viiteid „ühisele statistiliste territoriaalüksuste liigitusele“ või „NUTSile“ (7) käsitab järelevalveasutus viidetena „statistilisele piirkonnale“. |
| --- | --- |

o)

viiteid „ühisele statistiliste territoriaalüksuste liigitusele“ või „NUTSile“ (7) käsitab järelevalveasutus viidetena „statistilisele piirkonnale“.

Artikkel 3

Järelevalveamet kohaldab suuniseid lisaks järgmises kohanduses:

| a) | joonealune märkus 36 asendatakse järgmisega:

  „Komisjoni 18. detsembri 2013. aasta määrus (EL) nr 1407/2013, milles käsitletakse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklite 107 ja 108 kohaldamist vähese tähtsusega abi suhtes (ELT L 352, 24.12.2013, lk 1), mis on inkorporeeritud EFTA järelevalveameti otsusega nr 98/2014 (ELT L 310, 30.10.2014, lk 65, ja EMP kaasanne nr 63, 30.10.2014, lk 56) EMP lepingu XV lisa punkti 1ea.“; |
| --- | --- |

a)

joonealune märkus 36 asendatakse järgmisega:

„Komisjoni 18. detsembri 2013. aasta määrus (EL) nr 1407/2013, milles käsitletakse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklite 107 ja 108 kohaldamist vähese tähtsusega abi suhtes (ELT L 352, 24.12.2013, lk 1), mis on inkorporeeritud EFTA järelevalveameti otsusega nr 98/2014 (ELT L 310, 30.10.2014, lk 65, ja EMP kaasanne nr 63, 30.10.2014, lk 56) EMP lepingu XV lisa punkti 1ea.“;

| b) | punkt 180 asendatakse järgmisega:

  „EFTA riigid peavad ülevaatlikul riigiabi veebisaidil avaldama riiklikul või piirkondlikul tasandil järgmise teabe:






  a) | üksikabi andmiseks vastu võetud otsuse või heakskiidetud abikava ja selle rakendussätete täistekst või link sellele; |
| --- | --- | --- |

b)

punkt 180 asendatakse järgmisega:

„EFTA riigid peavad ülevaatlikul riigiabi veebisaidil avaldama riiklikul või piirkondlikul tasandil järgmise teabe:

a)

üksikabi andmiseks vastu võetud otsuse või heakskiidetud abikava ja selle rakendussätete täistekst või link sellele;

| b) | teave iga 100 000 eurot ületava üksikabi andmise kohta, nagu on sätestatud käesolevate suuniste lisas“; |
| --- | --- |

b)

teave iga 100 000 eurot ületava üksikabi andmise kohta, nagu on sätestatud käesolevate suuniste lisas“;

| c) | punkt 197 asendatakse järgmisega:

  „Järelevalveamet on seisukohal, et käesolevate suuniste rakendamine toob kaasa teatavad muudatused riskifinantseerimisabi hindamise põhimõtetes EMPs. Sel eesmärgil teeb järelevalveamet vastavalt järelevalve- ja kohtulepingu protokolli nr 3 I osa artikli 1 lõikele 1 EFTA riikidele ettepaneku järgmisteks asjakohasteks meetmeteks:






  a) | vajaduse korral peaksid EFTA riigid 30. juuniks 2022 muutma oma olemasolevaid riskifinantseerimisabi kavasid, et viia need suunistega kooskõlla; |
| --- | --- | --- |

c)

punkt 197 asendatakse järgmisega:

„Järelevalveamet on seisukohal, et käesolevate suuniste rakendamine toob kaasa teatavad muudatused riskifinantseerimisabi hindamise põhimõtetes EMPs. Sel eesmärgil teeb järelevalveamet vastavalt järelevalve- ja kohtulepingu protokolli nr 3 I osa artikli 1 lõikele 1 EFTA riikidele ettepaneku järgmisteks asjakohasteks meetmeteks:

a)

vajaduse korral peaksid EFTA riigid 30. juuniks 2022 muutma oma olemasolevaid riskifinantseerimisabi kavasid, et viia need suunistega kooskõlla;

| b) | EFTA riikidel palutakse esitada 28. veebruariks 2022 oma sõnaselge tingimusteta nõusolek kavandatud meetmetega. Vastuse puudumise korral eeldab järelevalveamet, et asjaomane EFTA riik ei ole kavandatud meetmetega nõus.“ |
| --- | --- |

b)

EFTA riikidel palutakse esitada 28. veebruariks 2022 oma sõnaselge tingimusteta nõusolek kavandatud meetmetega. Vastuse puudumise korral eeldab järelevalveamet, et asjaomane EFTA riik ei ole kavandatud meetmetega nõus.“

Brüssel, 15. detsember 2021

EFTA järelevalveameti nimel

Eesistuja

vastutav kolleegiumi liige

Bente ANGELL-HANSEN

kolleegiumi liige

Högni S. KRISTJÁNSSON

kolleegiumi liige

Stefan BARRIGA

allkirjastab õigus- ja täitevasjade

osakonna direktorina

Melpo-Menie JOSÉPHIDÈS

---

(1)  Järelevalve- ja kohtulepingu artikli 1 punktis b on sätestatud, et „EFTA riikidena käsitatakse Islandi Vabariiki ja Norra Kuningriiki ning EFTA riikide vahel järelevalveameti ja kohtu asutamise kohta sõlmitud lepingut kohandava protokolli artikli 1 lõikes 2 sätestatud tingimustel Liechtensteini Vürstiriiki“.

1

(2)  
  ELT C 508, 16.12.2021, lk 1.

2

(3)  EFTA järelevalveameti 12. märtsi 2014. aasta otsus nr 117/14/COL, millega muudetakse üheksakümne neljandat korda riigiabi käsitlevaid menetlus- ja sisulisi eeskirju, võttes vastu uued riskifinantseerimisinvesteeringute edendamise suunised ja pikendades kehtivaid suuniseid väikestesse ja keskmise suurusega ettevõtjatesse tehtavatele riskikapitaliinvesteeringutele antava riigiabi kohta (ELT L 354, 11.12.2014, lk 62), ja EMP kaasanne nr 74, 11.12.2014, lk 1, mida on muudetud EFTA järelevalveameti 16. juuli 2014. aasta otsusega nr 302/14/COL, millega üheksakümne üheksandat korda muudetakse riigiabi valdkonna menetlus- ja sisulisi eeskirju, muutes teatavaid riigiabi suuniseid [2015/95] (ELT L 15, 22.1.2015, lk 103), ja EMP kaasanne nr 4, 22.1.2015, lk 1, ja EFTA järelevalveameti 15. juuli 2020. aasta otsusega nr 90/20/COL, millega muudetakse 107. korda riigiabi käsitlevaid menetlus- ja sisulisi eeskirju, muutes ja pikendades teatavaid riigiabi suuniseid [2020/1576] (ELT L 359, 29.10.2020, lk 16), ja EMP kaasanne nr 68, 29.10.2020, lk 4.

3

(4)  EFTA riigid on Island, Liechtenstein ja Norra.

4

(5)  Nõukogu 13. juuli 2015. aasta määrus (EL) 2015/1589, millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 kohaldamiseks (ELT L 248, 24.9.2015, lk 9).

5

(6)  Komisjoni 21. aprilli 2004. aasta määrus (EÜ) nr 794/2004, millega rakendatakse nõukogu määrust (EL) 2015/1589, millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 kohaldamiseks (ELT L 140, 30.4.2004, lk 1).

6

(7)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. mai 2003. aasta määrus (EÜ) nr 1059/2003, millega kehtestatakse ühine statistiliste territoriaalüksuste liigitus (NUTS) (ELT L 154, 21.6.2003, lk 1).

7

---

KOMISJONI TEATIS

Suunised riskifinantseerimisinvesteeringute edendamiseks antava riigiabi kohta

Sisukord

| 1. | Sissejuhatus | 86 |
| --- | --- | --- |

1.

| 2. | Suuniste kohaldamisala ja mõisted | 91 |
| --- | --- | --- |

2.

| 2.1. | Käesolevate suuniste kohaldamisala | 91 |
| --- | --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Riskifinantseerimisabi, millest tuleb teatada | 93 |
| --- | --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Mõisted | 94 |
| --- | --- | --- |

2.3.

| 3. | Riskifinantseerimisabi siseturuga kokkusobivuse hindamine | 97 |
| --- | --- | --- |

3.

| 3.1. | Esimene tingimus: abi soodustab majandustegevuse arengut | 98 |
| --- | --- | --- |

3.1.

| 3.1.1. | Toetatud majandustegevuse kindlakstegemine | 98 |
| --- | --- | --- |

3.1.1.

| 3.1.2. | Ergutav mõju | 98 |
| --- | --- | --- |

3.1.2.

| 3.2. | Teine tingimus: sellise ebasoovitava mõju vältimine, mis avaldub kaubandustingimustele määral, mis oleks vastuolus ühiste huvidega | 99 |
| --- | --- | --- |

3.2.

| 3.2.1. | Eelhindamise põhielemendid, mille asjaomased liikmesriigid peavad komisjonile esitama | 99 |
| --- | --- | --- |

3.2.1.

| 3.2.2. | Vajadus riigi sekkumise järele | 101 |
| --- | --- | --- |

3.2.2.

| 3.2.2.1. | Meetmed, mis on suunatud üldise grupierandi määruse kohaldamisalasse mittekuuluvate ettevõtjate kategooriatele | 102 |
| --- | --- | --- |

3.2.2.1.

| a) | Väikesed keskmise turukapitalisatsiooniga ettevõtjad | 102 |
| --- | --- | --- |

a)

| b) | Innovaatilised keskmise turukapitalisatsiooniga ettevõtjad | 102 |
| --- | --- | --- |

b)

| c) | VKEd, kes saavad esialgse riskifinantseerimisinvesteeringu siis, kui nad on tegutsenud mis tahes turul pikema aja vältel kui üldises grupierandi määruses kehtestatud abikõlblikkuse periood | 103 |
| --- | --- | --- |

c)

| d) | Idufirmad ja VKEd, kes vajavad riskifinantseerimisinvesteeringut summas, mis ületab üldises grupierandi määruses sätestatud ülemmäära | 103 |
| --- | --- | --- |

d)

| e) | Alternatiivsed kauplemisplatvormid, mis ei vasta üldises grupierandi määruses sätestatud tingimustele | 103 |
| --- | --- | --- |

e)

| 3.2.2.2. | Meetmed, mille ülesehituse parameetrid ei ole kooskõlas üldise grupierandi määrusega | 104 |
| --- | --- | --- |

3.2.2.2.

| a) | Finantsinstrumendid, mille puhul on sõltumatu erainvestori osalus väiksem üldises grupierandi määruses ette nähtud määradest | 104 |
| --- | --- | --- |

a)

| b) | Finantsinstrumendid, mille ülesehituse parameetrid ületavad üldises grupierandi määruses sätestatud künniseid | 104 |
| --- | --- | --- |

b)

| c) | Muud finantsinstrumendid peale garantiide, mille puhul valitakse investoreid, finantsvahendajaid ja nende valitsejaid, eelistades langusriski kaitset asümmeetrilisele kasumi jagamisele | 105 |
| --- | --- | --- |

c)

| d) | Fiskaalstiimulid juriidilisest isikust investoritele, sealhulgas kaasinvestoritena tegutsevatele finantsvahendajatele või nende valitsejatele | 105 |
| --- | --- | --- |

d)

| 3.2.3. | Abimeetme asjakohasus | 105 |
| --- | --- | --- |

3.2.3.

| 3.2.3.1. | Asjakohasus võrreldes muude poliitika- ja abivahenditega | 106 |
| --- | --- | --- |

3.2.3.1.

| 3.2.3.2. | Finantsinstrumentide asjakohasuse kindlaksmääramisel kohaldatavad tingimused | 106 |
| --- | --- | --- |

3.2.3.2.

| a) | Omakapitaliinvesteeringud | 108 |
| --- | --- | --- |

a)

| b) | Rahastatud võlainstrumendid: laenud | 109 |
| --- | --- | --- |

b)

| c) | Rahastamata võlainstrumendid: garantiid | 109 |
| --- | --- | --- |

c)

| 3.2.3.3. | Fiskaalstiimulite asjakohasuse kindlaksmääramisel kohaldatavad tingimused | 110 |
| --- | --- | --- |

3.2.3.3.

| 3.2.3.4. | Alternatiivseid kauplemisplatvorme toetavate meetmete puhul kohaldatavad tingimused | 110 |
| --- | --- | --- |

3.2.3.4.

| 3.2.4. | Abi proportsionaalsus | 111 |
| --- | --- | --- |

3.2.4.

| 3.2.4.1. | Finantsinstrumentide puhul kohaldatavad tingimused | 111 |
| --- | --- | --- |

3.2.4.1.

| 3.2.4.2. | Fiskaalstiimulite puhul kohaldatavad tingimused | 112 |
| --- | --- | --- |

3.2.4.2.

| 3.2.4.3. | Alternatiivsete kauplemisplatvormide puhul kohaldatavad tingimused | 113 |
| --- | --- | --- |

3.2.4.3.

| 3.2.4.4. | Kumulatsioon | 113 |
| --- | --- | --- |

3.2.4.4.

| 3.2.5. | Põhjendamatu negatiivse mõju vältimine, mida riskifinantseerimisabi võib konkurentsile ja kaubandusele avaldada | 113 |
| --- | --- | --- |

3.2.5.

| 3.2.5.1. | Arvesse võetav positiivne mõju | 113 |
| --- | --- | --- |

3.2.5.1.

| 3.2.5.2. | Arvesse võetav negatiivne mõju | 114 |
| --- | --- | --- |

3.2.5.2.

| 3.2.5.3. | Abi positiivse ja negatiivse mõju võrdlemine | 116 |
| --- | --- | --- |

3.2.5.3.

| 3.2.6. | Läbipaistvus | 116 |
| --- | --- | --- |

3.2.6.

| 4. | Hindamine | 117 |
| --- | --- | --- |

4.

| 5. | Lõppsätted | 118 |
| --- | --- | --- |

5.

| 5.1. | Kohaldatavus | 118 |
| --- | --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Asjakohased meetmed | 119 |
| --- | --- | --- |

5.2.

| 5.3. | Aruandlus ja järelevalve | 119 |
| --- | --- | --- |

5.3.

| 5.4. | Läbivaatamine | 119 |
| --- | --- | --- |

5.4.

1.   SISSEJUHATUS

SISSEJUHATUS

| 1. | Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti c alusel võib pidada siseturuga kokkusobivaks riigiabi teatava majandustegevuse arengu soodustamiseks, kui niisugune abi ei mõjuta ebasoovitavalt kaubandustingimusi määral, mis oleks vastuolus ühiste huvidega. Komisjon on varem tunnistanud riskifinantseerimisturu tähtsust liikmesriikide majanduse jaoks ja vajadust parandada väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate (edaspidi „VKEd“), väikeste keskmise turukapitalisatsiooniga ettevõtjate ja innovaatiliste keskmise turukapitalisatsiooniga ettevõtjate (1) juurdepääsu riskifinantseerimisele ning sellest tulenevat vajadust suuniste järele, et tagada järjepidev lähenemisviis riskifinantseerimismeetmete hindamisel. Sellega seoses võttis komisjon riigiabi ajakohastamise paketi (2) osana vastu 2006. aasta riskikapitalisuunised, (3) mis asendati seejärel 2014. aasta riskifinantseerimissuunistega (4). 2014. aasta riskifinantseerimissuunised kaotavad kehtivuse 2021. aasta lõpus. Liikmesriigid võivad aga jätkuvalt pidada vajalikuks anda riskifinantseerimisabi ja endiselt on vajalikud suunised selle kohta, kuidas toetada riskifinantseerimist täies kooskõlas riigiabi eeskirjadega. |
| --- | --- |

1.

Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti c alusel võib pidada siseturuga kokkusobivaks riigiabi teatava majandustegevuse arengu soodustamiseks, kui niisugune abi ei mõjuta ebasoovitavalt kaubandustingimusi määral, mis oleks vastuolus ühiste huvidega. Komisjon on varem tunnistanud riskifinantseerimisturu tähtsust liikmesriikide majanduse jaoks ja vajadust parandada väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate (edaspidi „VKEd“), väikeste keskmise turukapitalisatsiooniga ettevõtjate ja innovaatiliste keskmise turukapitalisatsiooniga ettevõtjate (1

2

3

4

| 2. | Sellega seoses on VKEd nii tööhõive kui ka majanduse dünaamilisuse ja kasvu seisukohalt liikmesriikide majanduse tugisammas ning seetõttu on nad ka liidu majandusarengu ja vastupanuvõime kui terviku jaoks keskse tähtsusega. Nagu on märgitud VKEde strateegias kestliku ja digitaalse Euroopa kujundamiseks, (5) annavad liidu 25 miljonit VKEd tööd ligikaudu 100 miljonile inimesele, nende arvel on enam kui pool liidu sisemajanduse koguproduktist (SKP) ja nende tegevus annab olulist lisaväärtust igas majandussektoris. Nad pakuvad uuenduslikke lahendusi sellistele probleemidele nagu kliimamuutused, ebatõhus ressursikasutus ja sotsiaalse ühtekuuluvuse kadumine ning aitavad sellist innovatsiooni levitada, toetades rohe- ja digipööret ning tugevdades liidu vastupanuvõimet või tehnoloogilist sõltumatust. Kuid selleks, et kasvada ja oma potentsiaali täielikult ära kasutada, vajavad VKEd rahalisi vahendeid. See kehtib eelkõige innovatsioonile suunatud, kõrgtehnoloogilistes ja suure riskiga sektorites. Seepärast on tõhus riskifinantseerimisturg VKEde jaoks äärmiselt oluline, et ettevõtlikel äriühingutel oleks võimalik saada vajalikku rahastust oma arengu igas etapis. |
| --- | --- |

2.

Sellega seoses on VKEd nii tööhõive kui ka majanduse dünaamilisuse ja kasvu seisukohalt liikmesriikide majanduse tugisammas ning seetõttu on nad ka liidu majandusarengu ja vastupanuvõime kui terviku jaoks keskse tähtsusega. Nagu on märgitud VKEde strateegias kestliku ja digitaalse Euroopa kujundamiseks, (5

| 3. | Kasvuväljavaadetest olenemata tekib idufirmadel ja VKEdel rahaliste vahendite saamisel sageli raskusi ning seda eelkõige oma arengu algetapis (6) ja kui neil on vaja täiendavat rahastamist laienemiseks. Neid raskusi põhjustab peamiselt asümmeetriline teave: idufirmad ja VKEd – eriti kui tegemist on alustava või uues või kõrgtehnoloogilises sektoris tegutseva ettevõttega – ei suuda sageli tõendada investoritele ja pankadele oma krediidivõimelisust või oma äriplaanide usaldusväärsust. Sellises olukorras ei pruugi seda liiki aktiivne taustakontroll ja uuringud, mida investorid suurematele või kauem tegutsenud äriühingutele rahaliste vahendite andmisel teevad, ennast VKEsid ja idufirmasid hõlmavate tehingute puhul ära tasuda, sest taustakontrolli kulud on investeeringu väärtusega võrreldes liiga suured. Seetõttu on tõenäoline, et olenemata oma projekti kvaliteedist, tehnoloogia uuenduslikkusest ja kasvupotentsiaalist ei saa idufirmad ja VKEd vajalikke rahalisi vahendeid seni, kuni nende varasema tegevuse kohta ei ole tõendatud andmeid ja neil puudub piisav tagatis. See probleem võib olla eriti terav seoses investeeringutega uuenduslikku keskkonnahoidlikusse, kõrgtehnoloogilisse, kosmosepõhisesse või digitehnoloogiasse või sotsiaalsesse innovatsiooni, millega tegelevad sotsiaalsed ettevõtjad (7). Sellise asümmeetrilise teabe tõttu võib juhtuda, et ettevõtjate rahastamise turud ei suuda pakkuda vajalikku omakapitali või laenuraha uutele ning suure innovatsiooni- ja kasvupotentsiaaliga idufirmadele ja VKEdele, mille tulemuseks on jätkuv kapitalituru tõrge, mis ei võimalda pakkumisel vastata nõudlusele mõlemale poolele vastuvõetava hinnaga, ning see mõjutab negatiivselt VKEde kasvuväljavaateid ja kahjustab tootlikkuse suurenemist ühtsel turul ja liidu majanduse üldist vastupanuvõimet. Teatavatel juhtudel puutuvad väikesed keskmise turukapitalisatsiooniga ettevõtjad ja innovaatilised keskmise turukapitalisatsiooniga ettevõtjad kokku samasuguse turutõrkega. |
| --- | --- |

3.

Kasvuväljavaadetest olenemata tekib idufirmadel ja VKEdel rahaliste vahendite saamisel sageli raskusi ning seda eelkõige oma arengu algetapis (6

asümmeetriline teave

7

| 4. | Kui ettevõtja ei saa rahalisi vahendeid, võivad tagajärjed ulatuda sellest konkreetsest äriühingust kaugemale, seda eelkõige kasvule avalduva välismõju tõttu. Paljudes edukates sektorites ei kasva tootlikkus mitte sellepärast, et turul tegutsevate ettevõtjate tootlikkus suureneb, vaid seetõttu, et tõhusamad ja tehnoloogiliselt arenenumad ettevõtjad kasvavad vähem tõhusate ettevõtjate (või vananenud toodetega ettevõtjate) arvel. Peale selle saavad asjaomased majandussektorid ja majandus tervikuna kasu kasvule avalduvast positiivsest välismõjust, mis on seotud äriühingute (organisatsiooniline kapital) või töötajate (inimkapital) teadmiste kogunemisega, ning uute toodete turuletoomisest tarbijate ja/või äriühingute kasu näol. Mida enam mõjutab neid protsesse asjaolu, et potentsiaalselt edukad ettevõtjad ei pruugi rahalisi vahendeid saada, seda suurem on tõenäoliselt tootlikkuse suurenemisele avalduv negatiivne mõju. Rohkemate ettevõtjate turule sisenemise ja seal kasvamise võimaldamine ebavajalike rahastamistakistuste kõrvaldamise teel võib seega kasvu hoogustada. |
| --- | --- |

4.

Kui ettevõtja ei saa rahalisi vahendeid, võivad tagajärjed ulatuda sellest konkreetsest äriühingust kaugemale, seda eelkõige kasvule avalduva välismõju

| 5. | Seepärast võib idufirmasid, VKEsid, väikesi keskmise turukapitalisatsiooniga ettevõtjaid ja innovaatilisi keskmise turukapitalisatsiooniga ettevõtjaid mõjutav puudulik rahastamine õigustada riiklike toetusmeetmete võtmist liikmesriikides, et soodustada riskifinantseerimise arengut nende koduturgudel. Õigesti suunatud riigiabi riskifinantseerimise pakkumise toetamiseks võib olla tõhus vahend, et vähendada kindlakstehtud turutõrget või muud asjakohast rahastamisele juurdepääsu takistust ja võimendada erasektori rahalisi vahendeid. Praeguses olukorras võivad liikmesriigid kasutada seda ka selleks, et kiirendada taastumist COVID-19 pandeemiast tingitud majanduskriisist. |
| --- | --- |

5.

Seepärast võib idufirmasid, VKEsid, väikesi keskmise turukapitalisatsiooniga ettevõtjaid ja innovaatilisi keskmise turukapitalisatsiooniga ettevõtjaid mõjutav puudulik rahastamine õigustada riiklike toetusmeetmete võtmist liikmesriikides, et soodustada riskifinantseerimise arengut nende koduturgudel. Õigesti suunatud riigiabi riskifinantseerimise pakkumise toetamiseks võib olla tõhus vahend, et vähendada kindlakstehtud turutõrget või muud asjakohast rahastamisele juurdepääsu takistust ja võimendada erasektori rahalisi vahendeid. Praeguses olukorras võivad liikmesriigid kasutada seda ka selleks, et kiirendada taastumist COVID-19 pandeemiast tingitud majanduskriisist.

| 6. | Parem juurdepääs rahastamisele on liikmesriikide majanduse jaoks hädavajalik ning võib lisaks edendada liidu mõne keskse poliitikaeesmärgi täitmist. Juurdepääs rahastamisele on võimas vahend, millega toetada rohelist kokkulepet (8) ja muuta Euroopa digiajastule vastavaks, (9) tagada taastumine COVID-19 pandeemia põhjustatud majanduskriisist ja ehitada üles ka tulevastele kriisidele vastupanuvõimelisem liit. |
| --- | --- |

6.

Parem juurdepääs rahastamisele on liikmesriikide majanduse jaoks hädavajalik ning võib lisaks edendada liidu mõne keskse poliitikaeesmärgi täitmist. Juurdepääs rahastamisele on võimas vahend, millega toetada rohelist kokkulepet (8

9

| 7. | Rohepööre on liidu keskne eesmärk. Viimaste prognooside (10) kohaselt võib praeguste, 2030. aastaks püstitatud kliima- ja energiaeesmärkide täitmiseks olla vaja iga-aastaseid lisainvesteeringuid kuni 417 miljardi euro ulatuses ning selleks on väga oluline kaasata suuri erasektori investeeringuid. Kestliku rahanduse toetamiseks on vaja õigeid signaale finants- ja kapitalivoogude suunamiseks keskkonnahoidlikesse investeeringutesse. Sel eesmärgil algatas komisjon 2018. aastal kestliku rahanduse tegevuskava, (11) millele järgnes hiljuti uus kestliku rahanduse pakett (12). Üks keskkonnahoidliku rahastamise soodustamise element on kliima- ja keskkonnaandmete parem avalikustamine, et investorid oleksid täielikult teadlikud oma investeeringute kestlikkusest. Sellega seoses on olnud oluline samm Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2020/852 (13) vastuvõtmine, milles on liigitatud keskkonnahoidlikud tegevusalad (nn ELi taksonoomia). |
| --- | --- |

7.

Rohepööre on liidu keskne eesmärk. Viimaste prognooside (10

11

12

13

| 8. | Seoses digipöördega rõhutatakse teatises „Digikompass 2030“ (14) vajadust toetada esmatähtsa digitehnoloogia arendamist liidus viisil, mis toetab tootlikkuse kasvu ja majandusarengut täielikus kooskõlas liidu sotsiaalsete väärtuste ja eesmärkidega. Selleks et oleks võimalik investeeringuid tunduvalt suurendada ja see eesmärk täita, on peale asjaomaste liidu vahendite ja erasektori investeeringute hädavajalikud ka liikmesriikide riiklikud kulutused. |
| --- | --- |

8.

Seoses digipöördega rõhutatakse teatises „Digikompass 2030“ (14

| 9. | Seoses COVID-19 pandeemia põhjustatud kriisiga on kõige pakilisem ülesanne taastumine, kasutades saadud hoogu digi- ja rohepöörde valdkonnas edusammude tegemiseks, mis muudab majanduse vastupanu- ja konkurentsivõimelisemaks. Esimene ja kõige tähtsam osa kriisi lahendamiseks vastu võetud ELi taastepaketist on taaste- ja vastupidavusrahastu, (15) mille kaudu antakse liikmesriikidele pärast seda, kui nende taaste- ja vastupidavuskavade projektid on heaks kiidetud, laenude ja toetustena 672,5 miljardit eurot finantsabi majanduse taastamise esimesteks otsustavateks aastateks. Sellega seoses on komisjon kindlaks määranud juhtalgatused, (16) mida ta soovitab liikmesriikidel oma taaste- ja vastupidavuskavadesse lisada, võttes arvesse nende tähtsust liikmesriikides, väga suurte investeeringute vajadust ning nende potentsiaali luua töökohti ja suurendada majanduskasvu ning saada kasu rohe- ja digipöördest. |
| --- | --- |

9.

Seoses COVID-19 pandeemia põhjustatud kriisiga on kõige pakilisem ülesanne taastumine, kasutades saadud hoogu digi- ja rohepöörde valdkonnas edusammude tegemiseks, mis muudab majanduse vastupanu- ja konkurentsivõimelisemaks. Esimene ja kõige tähtsam osa kriisi lahendamiseks vastu võetud ELi taastepaketist on taaste- ja vastupidavusrahastu, (15

16

| 10. | Nagu on rõhutatud ajakohastatud tööstusstrateegias, (17) peab liit peale selle õppima COVID-19 pandeemiast ja selle mõjust üleilmsetele väärtusahelatele, tugevdades oma ühtse turu vastupanuvõimet ja vähendades strateegilisi sõltuvusi ning tagades samal ajal, et nende jõupingutuste keskmes on avatud, konkurentsivõimelise ja kaubanduspõhise ELi majanduse kaitsmine. |
| --- | --- |

10.

Nagu on rõhutatud ajakohastatud tööstusstrateegias, (17

| 11. | Võttes arvesse rahastamisele tõhusa juurdepääsu tähtsust liidu põhieesmärkide saavutamiseks, on vaja täiendavalt tõhustada jõupingutusi, mis tuginevad sellise juurdepääsu parandamisele suunatud liidu poliitikale, näiteks kapitaliturgude liidule ja liidu eelarve kasutamisele. |
| --- | --- |

11.

Võttes arvesse rahastamisele tõhusa juurdepääsu tähtsust liidu põhieesmärkide saavutamiseks, on vaja täiendavalt tõhustada jõupingutusi, mis tuginevad sellise juurdepääsu parandamisele suunatud liidu poliitikale, näiteks kapitaliturgude liidule ja liidu eelarve kasutamisele.

| 12. | Sellega seoses võttis komisjon 2015. aastal vastu esimese kapitaliturgude liidu tegevuskava, (18) et kaasata liidus kapitali ja suunata seda kõigisse äriühingutesse. Üks tegevuskava peamisi eesmärke oli parandada VKEde juurdepääsu rahastamisele, eelkõige pangandusvälisele rahastamisele. Sellest ajast alates on liit teinud märkimisväärseid edusamme ning viinud 2015. aasta kapitaliturgude liidu tegevuskavas ja selle 2017. aasta vahekokkuvõttes välja kuulutatud konkreetsed meetmed suures osas ellu. Paljude nende meetmete eesmärk oli parandada kõigi ettevõtjate juurdepääsu rahastamisele, olenemata nende suurusest või vanusest, kuid mõni meede oli rohkem suunatud sellele, et lihtsustada konkreetselt VKEde ja väikeste keskmise turukapitalisatsiooniga ettevõtjate juurdepääsu kapitaliturgudele (19). 2020. aastal algatati kapitaliturgude liidu uus tegevuskava, (20) et süvendada lähiaastatel Euroopa Liidu kapitaliturgude liitu ja jätkata kapitaliturgude arendamist ning tagada eelkõige väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate juurdepääs turupõhisele rahastamisele. Sellega seoses moodustas komisjon vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2014/65/EL (21) artikli 33 lõikele 9 ka VKEsid käsitleva sidusrühmade esindajate tehnilise eksperdirühma, kellele tehti ülesandeks hinnata tõkkeid, mis takistavad VKEde juurdepääsu avalikele turgudele. |
| --- | --- |

12.

Sellega seoses võttis komisjon 2015. aastal vastu esimese kapitaliturgude liidu tegevuskava, (18

19

20

21

| 13. | Kuna VKEde juurdepääsu rahastamisele on oluline parandada, täiendab komisjon liidu õigusakte ja poliitikameetmeid liidu eelarvega, et kõrvaldada idufirmade ja VKEde kasvu piiravad struktuursed turutõrked. Selleks tõhustati mitmeaastases finantsraamistikus 2014–2020 rahastamisvahendite (22) kasutamist. Eelkõige on Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 1287/2013 (ettevõtete konkurentsivõime ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate programm COSME) (23) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 1291/2013 (raamprogramm „Horisont 2020“) (24) loodud liidu rahastamisprogrammid aidanud parandada avaliku sektori rahaliste vahendite kasutamist riskijagamise rahastamismehhanismide kaudu, millest saavad kasu VKEd tegevuse alustamise, kasvu ja ülemineku etapis, samuti väikesed keskmise turukapitalisatsiooniga ettevõtjad ja innovaatilised keskmise turukapitalisatsiooniga ettevõtjad, kusjuures erilist tähelepanu pööratakse meetmetele, mille eesmärk on pakkuda sujuvat toetust uuendustegevusest turustamiseni, sealhulgas teadus- ja arendustegevuse tulemuste kaubanduslikuks rakendamiseks (25). Lisaks sellele on Euroopa Innovatsiooninõukogu alates 2018. aastast toetanud programmi „Horisont 2020“ raames idufirmasid ja VKEsid ning jätkab seda ka väikeste keskmise kapitalisatsiooniga ettevõtjate puhul liidu teadusuuringute ja innovatsiooni rahastamise programmi „Euroopa horisont“ (26) raames, et suurendada liidu riskikapitalituru tulemuslikkust. Euroopa riskikapitali suurendamise meetme (ESCALAR) (27) algatamine komisjoni ja Euroopa Investeerimisfondi katseprogrammina, samuti töö avaliku ja erasektori fondi (28) loomisel, et aidata rahastada VKEde esmaseid avalikke pakkumisi, näitab, kui oluliseks peetakse idufirmade ja VKEde kasvu soodustamist ning vajadust täiendada olemasolevaid riiklikke toetusmeetmeid kõigis rahastamisetappides. Samuti käivitas Euroopa Investeerimisfond 2020. aastal koos algatusega ISEP (InnovFini katseprojekt „Space Equity“) fondifondi, millesse on kaasatud neli riskikapitali pakkuvat erasektori investorit, et suurendada omakapitaliinvesteeringuid Euroopa lennundus- ja kosmosesektori ja kaitsesektori ettevõtjatesse. Seda mudelit järgitakse ka algatuse CASSINI ja eelkõige selle kavandatud kasvufondi puhul. (29) Lisaks on liidu ühtekuuluvuspoliitika alates 2000. aasta algusest üha enam kaasa aidanud VKEde rahastamisele, sealhulgas riskikapitali pakkumise kaudu, ning see ulatus 2013. aasta lõpus 10 miljardi euroni ja 2020. aasta lõpu seisuga olid 23 liikmesriiki võtnud veel 15 miljardi euro ulatuses kulukohustusi. Ühtekuuluvuspoliitika rahastamisvahenditest toetati ainuüksi 2020. aasta jooksul ligikaudu 365 000 VKEd kogu Euroopas. Samuti saab uue programmi „InvestEU“ (30) raames, mis koondab praegu liidus investeeringute toetamiseks olemas olevat 14 rahastamisvahendit ning ka jagatud eelarve täitmisel liikmesriikidele eraldatud rahalisi vahendeid, kasutada spetsiaalset vahendit, mis on ette nähtud väikeettevõtjate rahastamiseks, samal ajal kui VKEsid võidakse rahastada ka programmi „InvestEU“ kolme muu vahendi raames. |
| --- | --- |

13.

Kuna VKEde juurdepääsu rahastamisele on oluline parandada, täiendab komisjon liidu õigusakte ja poliitikameetmeid liidu eelarvega, et kõrvaldada idufirmade ja VKEde kasvu piiravad struktuursed turutõrked. Selleks tõhustati mitmeaastases finantsraamistikus 2014–2020 rahastamisvahendite (22

23

24

25

26

27

28

29

30

| 14. | Nii komisjoni kogemused riskifinantseerimisabi valdkonnas (2014. aasta riskifinantseerimissuuniste ja üldise grupierandi määruse (31) alusel) kui ka eespool nimetatud liidu tasandi algatused (vt punktid 12 ja 13), mille eesmärk on parandada juurdepääsu rahastamisele, näitavad, et juurdepääs rahastamisele on jätkuvalt nii liidu kui ka liikmesriikide jaoks väga oluline. Seda arvesse võttes on seetõttu oluline, et komisjon jätkaks liikmesriikidele suuniste andmist selle kohta, kuidas ta hindab riskifinantseerimismeetmete kokkusobivust siseturuga. Seda näitas ka 2019. ja 2020. aastal toimunud 2014. aasta riskifinantseerimissuuniste hindamine ehk nn toimivuskontroll (32). Toimivuskontrolli tulemused näitavad, et üldjuhul on riskifinantseerimissuunised endiselt asjakohased ja täidavad oma eesmärki. Eeskirju on aga vaja veelgi selgitada ja lihtsustada. Nimetatud läbivaadatud riskifinantseerimissuunised hõlbustavad liikmesriikide poolt asjakohaselt suunatud riigiabi andmist riskifinantseerimiseks, võttes nõuetekohaselt arvesse, et lisaks positiivsele mõjule, mida selline abi avaldab rahastamise kättesaadavuse tagamisele, avaldab see soodsat mõju ka eespool kirjeldatud komisjoni prioriteetide saavutamisele (vt punktid 6–9). |
| --- | --- |

14.

Nii komisjoni kogemused riskifinantseerimisabi valdkonnas (2014. aasta riskifinantseerimissuuniste ja üldise grupierandi määruse (31

32

| 15. | Pärast abi mõistet käsitleva teatise (33) vastuvõtmist 2016. aastal ja võttes arvesse eelkõige teatise punkti 4.2 (34), ei käsitleta käesolevates suunistes enam seda, kas riikliku toetusmeetme puhul on tegemist riigiabiga, vaid keskendutakse tingimustele, mille korral võib leida, et riigiabimeede on siseturuga kokkusobiv. |
| --- | --- |

15.

Pärast abi mõistet käsitleva teatise (33

34

| 16. | Neil põhjustel otsustas komisjon teha 2014. aasta riskifinantseerimissuunistes teatavaid muudatusi eesmärgiga muuta eeskirjad selgemaks ja lihtsustada haldust, et hõlbustada riigiabi rakendamist riskifinantseerimise toetamiseks. |
| --- | --- |

16.

Neil põhjustel otsustas komisjon teha 2014. aasta riskifinantseerimissuunistes teatavaid muudatusi eesmärgiga muuta eeskirjad selgemaks ja lihtsustada haldust, et hõlbustada riigiabi rakendamist riskifinantseerimise toetamiseks.

2.   SUUNISTE KOHALDAMISALA JA MÕISTED

SUUNISTE KOHALDAMISALA JA MÕISTED

2.1.   
  Käesolevate suuniste kohaldamisala

Käesolevate suuniste kohaldamisala

| 17. | Komisjon kohaldab käesolevates suunistes esitatud põhimõtteid nende riskifinantseerimismeetmete suhtes, mis ei vasta kõikidele üldise grupierandi määruse 3. jaos („Abi VKEde juurdepääsuks rahastamisele“) sätestatud tingimustele. Asjaomane liikmesriik peab vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 108 lõikele 3 nendest meetmetest teavitama (vt jagu 2.2) ning komisjon hindab põhjalikult kokkusobivust siseturuga, nagu on ette nähtud käesolevate suuniste 3. jaos. |
| --- | --- |

17.

Komisjon kohaldab käesolevates suunistes esitatud põhimõtteid nende riskifinantseerimismeetmete suhtes, mis ei vasta kõikidele üldise grupierandi määruse 3. jaos („Abi VKEde juurdepääsuks rahastamisele“) sätestatud tingimustele. Asjaomane liikmesriik peab vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 108 lõikele 3 nendest meetmetest teavitama (vt jagu 2.2) ning komisjon hindab põhjalikult kokkusobivust siseturuga, nagu on ette nähtud käesolevate suuniste 3. jaos.

| 18. | Liikmesriigid võivad siiski ka otsustada töötada riskifinantseerimismeetmed välja viisil, mis ei hõlma riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses – näiteks sellepärast, et need meetmed on kooskõlas turumajandusliku investori põhimõttega, (35) või sellepärast, et need meetmed vastavad vähese tähtsusega abi käsitlevas määruses sätestatud tingimustele (36). Sellistest meetmetest ei pea komisjonile teatama. |
| --- | --- |

18.

Liikmesriigid võivad siiski ka otsustada töötada riskifinantseerimismeetmed välja viisil, mis ei hõlma riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses – näiteks sellepärast, et need meetmed on kooskõlas turumajandusliku investori põhimõttega, (35

36

| 19. | Käesolevates suunistes ei käsitleta selliste riigiabimeetmete kokkusobivust siseturuga, mis vastavad mis tahes muudes riigiabi suunistes, raamistikes või määrustes sätestatud kriteeriumidele. Komisjon pöörab erilist tähelepanu vajadusele vältida käesolevate suuniste kasutamist peamiselt muudes riigiabi käsitlevates raamistikes, suunistes ja määrustes seatud poliitikaeesmärkide täitmiseks. |
| --- | --- |

19.

Käesolevates suunistes ei käsitleta selliste riigiabimeetmete kokkusobivust siseturuga, mis vastavad mis tahes muudes riigiabi suunistes, raamistikes või määrustes sätestatud kriteeriumidele. Komisjon pöörab erilist tähelepanu vajadusele vältida käesolevate suuniste kasutamist peamiselt muudes riigiabi käsitlevates raamistikes, suunistes ja määrustes seatud poliitikaeesmärkide täitmiseks.

| 20. | Käesolevad suunised ei piira hindamist riigiabi eeskirjade alusel, mis käsitlevad muud liiki kui käesolevate suunistega hõlmatud finantsinstrumente, nagu instrumente, millega nähakse ette olemasolevate laenude väärtpaberistamine. |
| --- | --- |

20.

Käesolevad suunised ei piira hindamist riigiabi eeskirjade alusel, mis käsitlevad muud liiki kui käesolevate suunistega hõlmatud finantsinstrumente, nagu instrumente, millega nähakse ette olemasolevate laenude väärtpaberistamine.

| 21. | Komisjon kohaldab nendes suunistes esitatud põhimõtteid ainult riskifinantseerimiskavade suhtes. Neid põhimõtteid ei kohaldata ühekordsete meetmete suhtes, millega antakse riskifinantseerimisabi üksikutele ettevõtjatele, välja arvatud juhul, kui tegemist on meetmetega, millega soovitakse toetada konkreetset alternatiivset kauplemisplatvormi. |
| --- | --- |

21.

Komisjon kohaldab nendes suunistes esitatud põhimõtteid ainult riskifinantseerimiskavade suhtes. Neid põhimõtteid ei kohaldata ühekordsete meetmete suhtes, millega antakse riskifinantseerimisabi üksikutele ettevõtjatele, välja arvatud juhul, kui tegemist on meetmetega, millega soovitakse toetada konkreetset alternatiivset kauplemisplatvormi.

| 22. | Tuleb meeles pidada, et riskifinantseerimismeetmed tuleb kasutusele võtta finantsvahendajate või alternatiivsete kauplemisplatvormide kaudu, välja arvatud abikõlblikesse ettevõtjatesse tehtavate otseinvesteeringutega seotud fiskaalstiimulite puhul. Sellepärast ei kuulu meetmed, millega liikmesriik või avaliku sektori asutus teeb otseinvesteeringu ettevõtjatesse finantsvahendajat kaasamata, üldises grupierandi määruses sisalduvate riskifinantseerimist käsitlevate riigiabi eeskirjade ega käesolevate suuniste kohaldamisalasse. |
| --- | --- |

22.

Tuleb meeles pidada, et riskifinantseerimismeetmed tuleb kasutusele võtta finantsvahendajate või alternatiivsete kauplemisplatvormide kaudu, välja arvatud abikõlblikesse ettevõtjatesse tehtavate otseinvesteeringutega seotud fiskaalstiimulite puhul. Sellepärast ei kuulu meetmed, millega liikmesriik või avaliku sektori asutus teeb otseinvesteeringu ettevõtjatesse finantsvahendajat kaasamata, üldises grupierandi määruses sisalduvate riskifinantseerimist käsitlevate riigiabi eeskirjade ega käesolevate suuniste kohaldamisalasse.

| 23. | Kuna suurettevõtjate varasema tegevuse kohta on olemas rohkem andmeid ja neil on suuremad tagatised, leiab komisjon, et suurettevõtjatel ei ole rahastamisele juurdepääsul reeglina samu raskusi kui idufirmadel ja VKEdel ja seega ei peaks käesolevad suunised selliseid ettevõtjaid hõlmama. Erandjuhul võib suurettevõtjaid soodustavat riskifinantseerimismeedet pidada käesolevate suuniste alusel siseturuga kokkusobivaks, kui see on suunatud kooskõlas punkti 3.2.2.1 alapunktiga a väikestele keskmise turukapitalisatsiooniga ettevõtjatele või kooskõlas punkti 3.2.2.1 alapunktiga b innovaatilistele keskmise turukapitalisatsiooniga ettevõtjatele, kes viivad ellu teadus- ja arendustegevuse ning innovatsiooniprojekte. |
| --- | --- |

23.

Kuna suurettevõtjate varasema tegevuse kohta on olemas rohkem andmeid ja neil on suuremad tagatised, leiab komisjon, et suurettevõtjatel ei ole rahastamisele juurdepääsul reeglina samu raskusi kui idufirmadel ja VKEdel ja seega ei peaks käesolevad suunised selliseid ettevõtjaid hõlmama. Erandjuhul võib suurettevõtjaid soodustavat riskifinantseerimismeedet pidada käesolevate suuniste alusel siseturuga kokkusobivaks, kui see on suunatud kooskõlas punkti 3.2.2.1 alapunktiga a väikestele keskmise turukapitalisatsiooniga ettevõtjatele või kooskõlas punkti 3.2.2.1 alapunktiga b innovaatilistele keskmise turukapitalisatsiooniga ettevõtjatele, kes viivad ellu teadus- ja arendustegevuse ning innovatsiooniprojekte.

| 24. | Komisjon ei kohalda käesolevates suunistes esitatud põhimõtteid riskifinantseerimisabi suhtes, mida antakse reguleeritud turgudel ametlikult noteeritud äriühingutele, sest asjaolu, et nad on noteeritud reguleeritud turgudel, näitab nende suutlikkust kaasata erasektori rahalisi vahendeid. |
| --- | --- |

24.

Komisjon ei kohalda käesolevates suunistes esitatud põhimõtteid riskifinantseerimisabi suhtes, mida antakse reguleeritud turgudel ametlikult noteeritud äriühingutele, sest asjaolu, et nad on noteeritud reguleeritud turgudel, näitab nende suutlikkust kaasata erasektori rahalisi vahendeid.

| 25. | Sõltumatute erainvestorite täieliku puudumise korral ei käsitata riskifinantseerimismeetmeid käesolevate suuniste alusel siseturuga kokkusobivatena. Sellisel juhul peab liikmesriik kaaluma alternatiivseid poliitikavariante, mis võivad olla samade eesmärkide ja tulemuste saavutamiseks asjakohasemad, nagu üldise grupierandi määrusega lubatud piirkondlik investeerimisabi või starditoetus. |
| --- | --- |

25.

Sõltumatute erainvestorite täieliku puudumise korral ei käsitata riskifinantseerimismeetmeid käesolevate suuniste alusel siseturuga kokkusobivatena. Sellisel juhul peab liikmesriik kaaluma alternatiivseid poliitikavariante, mis võivad olla samade eesmärkide ja tulemuste saavutamiseks asjakohasemad, nagu üldise grupierandi määrusega lubatud piirkondlik investeerimisabi või starditoetus.

| 26. | Käesolevate suuniste alusel ei tunnistata siseturuga kokkusobivaks selliseid riskifinantseerimismeetmeid, mille puhul sõltumatud erainvestorid ei võta selget riski või kogu saadav kasu läheb täielikult erainvestoritele. Riskide ja tulu jagamine on tingimus, mis peab olema täidetud, et vähendada riigi finantsriski ja tagada riigile õiglane tulu. |
| --- | --- |

26.

Käesolevate suuniste alusel ei tunnistata siseturuga kokkusobivaks selliseid riskifinantseerimismeetmeid, mille puhul sõltumatud erainvestorid ei võta selget riski või kogu saadav kasu läheb täielikult erainvestoritele. Riskide ja tulu jagamine on tingimus, mis peab olema täidetud, et vähendada riigi finantsriski ja tagada riigile õiglane tulu.

| 27. | Käesolevate suuniste kohast riskifinantseerimisabi ei tohi anda väljaostmise toetamiseks, välja arvatud asenduskapitali vormis riskifinantseerimisabi üldise grupierandi määruse artiklis 21 sätestatud tingimustel. |
| --- | --- |

27.

Käesolevate suuniste kohast riskifinantseerimisabi ei tohi anda väljaostmise toetamiseks, välja arvatud asenduskapitali vormis riskifinantseerimisabi üldise grupierandi määruse artiklis 21 sätestatud tingimustel.

| 28. | Riskifinantseerimisabi ei käsitata käesolevate suuniste alusel siseturuga kokkusobivana, kui seda antakse






  a) | raskustes olevatele ettevõtjatele, nagu on määratletud suunistes raskustes olevate mittefinantsettevõtjate päästmiseks ja ümberkorraldamiseks antava riigiabi kohta, (37) käesolevate suuniste kohaldamisel ei käsitata aga raskustes olevate ettevõtjatena VKEsid, kes on tegutsenud mis tahes turul lühema aja vältel kui üldise grupierandi määruse artiklis 21 kehtestatud abikõlblikkuse periood ja kes kvalifitseeruvad valitud finantsvahendaja tehtud hoolsuskohustuse auditi alusel riskifinantseerimisinvesteeringuteks, välja arvatud juhul, kui nende suhtes on algatatud maksejõuetusmenetlus või nad vastavad nende siseriiklikes õigusnormides sätestatud kriteeriumidele, mille kohaselt võib võlausaldajate taotluse alusel algatada kollektiivse maksejõuetusmenetluse; |
| --- | --- | --- |

28.

Riskifinantseerimisabi ei käsitata käesolevate suuniste alusel siseturuga kokkusobivana, kui seda antakse

a)

raskustes olevatele ettevõtjatele, nagu on määratletud suunistes raskustes olevate mittefinantsettevõtjate päästmiseks ja ümberkorraldamiseks antava riigiabi kohta, (37) käesolevate suuniste kohaldamisel ei käsitata aga raskustes olevate ettevõtjatena VKEsid, kes on tegutsenud mis tahes turul lühema aja vältel kui üldise grupierandi määruse artiklis 21 kehtestatud abikõlblikkuse periood ja kes kvalifitseeruvad valitud finantsvahendaja tehtud hoolsuskohustuse auditi alusel riskifinantseerimisinvesteeringuteks, välja arvatud juhul, kui nende suhtes on algatatud maksejõuetusmenetlus või nad vastavad nende siseriiklikes õigusnormides sätestatud kriteeriumidele, mille kohaselt võib võlausaldajate taotluse alusel algatada kollektiivse maksejõuetusmenetluse;

37

| b) | ettevõtjatele, kellele komisjoni eelneva otsuse alusel, millega sama liikmesriigi antud abi on tunnistatud ebaseaduslikuks ja siseturuga kokkusobimatuks, on esitatud täitmata sissenõudekorraldus. |
| --- | --- |

b)

ettevõtjatele, kellele komisjoni eelneva otsuse alusel, millega sama liikmesriigi antud abi on tunnistatud ebaseaduslikuks ja siseturuga kokkusobimatuks, on esitatud täitmata sissenõudekorraldus.

| 29. | Komisjon ei kohalda käesolevates suunistes esitatud põhimõtteid abi suhtes, mida antakse kolmandatesse riikidesse või liikmesriikidesse toimuva ekspordiga seotud tegevuse toetamiseks, täpsemalt abi suhtes, mis on vahetult seotud eksporditavate kogustega, jaotusvõrgu loomise ja toimimisega või muude eksportimisest tulenevate jooksvate kuludega, ega abi suhtes, mille saamise tingimuseks on omamaiste toodete eelistamine importtoodetele. |
| --- | --- |

29.

Komisjon ei kohalda käesolevates suunistes esitatud põhimõtteid abi suhtes, mida antakse kolmandatesse riikidesse või liikmesriikidesse toimuva ekspordiga seotud tegevuse toetamiseks, täpsemalt abi suhtes, mis on vahetult seotud eksporditavate kogustega, jaotusvõrgu loomise ja toimimisega või muude eksportimisest tulenevate jooksvate kuludega, ega abi suhtes, mille saamise tingimuseks on omamaiste toodete eelistamine importtoodetele.

| 30. | Riskifinantseerimismeetmed on sageli keerulise ülesehitusega ja nendega nähakse ette stiimulid ühele ettevõtjate rühmale (investorid), et nad pakuksid riskifinantseerimist teisele ettevõtjate rühmale (abikõlblikud ettevõtjad). Olenevalt meetme ülesehitusest – ja isegi juhul, kui riigiasutuste eesmärk võib olla toetada ainult viimati nimetatud rühma – võivad riigiabi saada ühte või teise või ka mõlemasse rühma kuuluvad ettevõtjad. Peale selle hõlmavad riskifinantseerimismeetmed alati ühte või mitut finantsvahendajat, kelle staatus võib erineda investorite ja nende lõplike abisaajate staatusest, kellesse investeeritakse. Sellisel juhul tuleb kaaluda ka seda, kas finantsvahendaja saab riigiabist kasu. Igasugune finantsvahendajale antav abi peaks olema piiratud eelise edasiandmisega lõplikele abisaajatele, nagu on sätestatud käesolevates suunistes. Leitakse, et asjaolu, et finantsvahendajad võivad suurendada oma varasid ja nende valitsejad võivad saavutada suurema käibe oma vahendustasude kaudu, kujutab endast üksnes abimeetme teisest majanduslikku mõju, mitte aga eelist, mille abi annab finantsvahendajatele või valitsejatele. Kuid kui riskifinantseerimismeede on kavandatud nii, et selle eesmärk on suunata teisene mõju kindlaksmääratud finantsvahendajatele või kindlaksmääratavatele finantsvahendajate rühmadele, siis leitakse, et need finantsvahendajad saavad kaudse eelise. |
| --- | --- |

30.

Riskifinantseerimismeetmed on sageli keerulise ülesehitusega ja nendega nähakse ette stiimulid ühele ettevõtjate rühmale (investorid), et nad pakuksid riskifinantseerimist teisele ettevõtjate rühmale (abikõlblikud ettevõtjad). Olenevalt meetme ülesehitusest – ja isegi juhul, kui riigiasutuste eesmärk võib olla toetada ainult viimati nimetatud rühma – võivad riigiabi saada ühte või teise või ka mõlemasse rühma kuuluvad ettevõtjad. Peale selle hõlmavad riskifinantseerimismeetmed alati ühte või mitut finantsvahendajat, kelle staatus võib erineda investorite ja nende lõplike abisaajate staatusest, kellesse investeeritakse. Sellisel juhul tuleb kaaluda ka seda, kas finantsvahendaja saab riigiabist kasu. Igasugune finantsvahendajale antav abi peaks olema piiratud eelise edasiandmisega lõplikele abisaajatele, nagu on sätestatud käesolevates suunistes. Leitakse, et asjaolu, et finantsvahendajad võivad suurendada oma varasid ja nende valitsejad võivad saavutada suurema käibe oma vahendustasude kaudu, kujutab endast üksnes abimeetme teisest majanduslikku mõju, mitte aga eelist, mille abi annab finantsvahendajatele või valitsejatele. Kuid kui riskifinantseerimismeede on kavandatud nii, et selle eesmärk on suunata teisene mõju kindlaksmääratud finantsvahendajatele või kindlaksmääratavatele finantsvahendajate rühmadele, siis leitakse, et need finantsvahendajad saavad kaudse eelise.

2.2.   
  Riskifinantseerimisabi, millest tuleb teatada

Riskifinantseerimisabi, millest tuleb teatada

| 31. | ELi toimimise lepingu artikli 108 lõike 3 kohaselt peavad liikmesriigid teatama riskifinantseerimismeetmetest, mis i) kujutavad endast riigiabi nimetatud lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses (eelkõige siis, kui meetmed ei vasta turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja kriteeriumile (38) ega kuulu vähese tähtsusega abi määruste (39) kohaldamisalasse) ja ii) ei vasta kõikidele üldise grupierandi määruse 3. jaos („Abi VKEde juurdepääsuks rahastamisele“) sätestatud tingimustele. Komisjon hindab nende meetmete kokkusobivust siseturuga ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti c tähenduses. Käesolevates suunistes keskendutakse neile riskifinantseerimismeetmetele, mis kõige tõenäolisemalt tunnistatakse ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti c alusel siseturuga kokkusobivaks, kui on täidetud mitu tingimust, mida on üksikasjalikumalt selgitatud käesolevate suuniste 3. jaos. Sellised meetmed kuuluvad ühte kahest kategooriast. |
| --- | --- |

31.

ELi toimimise lepingu artikli 108 lõike 3 kohaselt peavad liikmesriigid teatama riskifinantseerimismeetmetest, mis i) kujutavad endast riigiabi nimetatud lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses (eelkõige siis, kui meetmed ei vasta turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja kriteeriumile (38

39

| 32. | Esimene kategooria hõlmab riskifinantseerimismeetmeid, mis on suunatud ettevõtjatele, kes ei vasta kõikidele üldise grupierandi määruse 3. jaos riskifinantseerimisabiga seoses ette nähtud abikõlblikkusnõuetele. See kategooria hõlmab eelkõige meetmeid, mis on suunatud järgmistele ettevõtjatele:






  a) | väikesed keskmise turukapitalisatsiooniga ettevõtjad; |
| --- | --- | --- |

32.

Esimene kategooria hõlmab riskifinantseerimismeetmeid, mis on suunatud ettevõtjatele, kes ei vasta kõikidele üldise grupierandi määruse 3. jaos riskifinantseerimisabiga seoses ette nähtud abikõlblikkusnõuetele

a)

väikesed keskmise turukapitalisatsiooniga ettevõtjad;

| b) | innovaatilised keskmise turukapitalisatsiooniga ettevõtjad; |
| --- | --- |

b)

innovaatilised keskmise turukapitalisatsiooniga ettevõtjad;

| c) | VKEd, kes saavad esialgse riskifinantseerimisinvesteeringu siis, kui nad on tegutsenud mis tahes turul pikema aja vältel kui üldise grupierandi määruse artiklis 21 kehtestatud abikõlblikkuse periood; |
| --- | --- |

c)

VKEd, kes saavad esialgse riskifinantseerimisinvesteeringu siis, kui nad on tegutsenud mis tahes turul pikema aja vältel kui üldise grupierandi määruse artiklis 21 kehtestatud abikõlblikkuse periood;

| d) | idufirmad ja VKEd, kes vajavad riskifinantseerimisinvesteeringut kogusummas, mis ületab üldises grupierandi määruses sätestatud ülemmäära; |
| --- | --- |

d)

idufirmad ja VKEd, kes vajavad riskifinantseerimisinvesteeringut kogusummas, mis ületab üldises grupierandi määruses sätestatud ülemmäära;

| e) | alternatiivsed kauplemisplatvormid, mis ei vasta üldise grupierandi määruse tingimustele. |
| --- | --- |

e)

alternatiivsed kauplemisplatvormid, mis ei vasta üldise grupierandi määruse tingimustele.

| 33. | Teine kategooria koosneb meetmetest, mille ülesehituse parameetrid erinevad üldise grupierandi määruse 3. jaos sätestatud parameetritest. See kategooria hõlmab eelkõige järgmisi meetmeid:






  a) | finantsinstrumendid, mille puhul on sõltumatu erainvestori osalus väiksem üldises grupierandi määruses ette nähtud määradest; |
| --- | --- | --- |

33.

Teine kategooria koosneb meetmetest, mille ülesehituse parameetrid

a)

finantsinstrumendid, mille puhul on sõltumatu erainvestori osalus väiksem üldises grupierandi määruses ette nähtud määradest;

| b) | finantsinstrumendid, mille ülesehituse parameetrid ületavad üldises grupierandi määruses sätestatud ülemmäärasid; |
| --- | --- |

b)

finantsinstrumendid, mille ülesehituse parameetrid ületavad üldises grupierandi määruses sätestatud ülemmäärasid;

| c) | muud finantsinstrumendid peale garantiide, mille puhul finantsvahendajad, investorid või fondivalitsejad valitakse nii, et esmatähtsaks peetakse kaitset võimaliku kahju eest (langusriski kaitse), mitte teenitavat tulu (kasumile suunatud stiimulid); |
| --- | --- |

c)

muud finantsinstrumendid peale garantiide, mille puhul finantsvahendajad, investorid või fondivalitsejad valitakse nii, et esmatähtsaks peetakse kaitset võimaliku kahju eest (langusriski kaitse), mitte teenitavat tulu (kasumile suunatud stiimulid);

| d) | fiskaalstiimulid juriidilisest isikust investoritele, sealhulgas kaasinvestoritena tegutsevatele finantsvahendajatele või nende valitsejatele. |
| --- | --- |

d)

fiskaalstiimulid juriidilisest isikust investoritele, sealhulgas kaasinvestoritena tegutsevatele finantsvahendajatele või nende valitsejatele.

| 34. | Kui käesolevates suunistes ei ole sätestatud teisiti, lähtub komisjon teatamisele kuuluvate meetmete kategooriate hindamisel kõikidest üldise grupierandi määruse 3. jao kohaselt riskifinantseerimisabi suhtes kohaldatavatest siseturuga kokkusobivuse tingimustest. |
| --- | --- |

34.

Kui käesolevates suunistes ei ole sätestatud teisiti, lähtub komisjon teatamisele kuuluvate meetmete kategooriate hindamisel kõikidest üldise grupierandi määruse 3. jao kohaselt riskifinantseerimisabi suhtes kohaldatavatest siseturuga kokkusobivuse tingimustest.

2.3.   
  Mõisted

Mõisted

| 35. | Käesolevates suunistes kasutatakse järgmisi mõisteid:






  1) | „alternatiivne kauplemisplatvorm“ – direktiivi 2014/65/EL artikli 4 lõike 1 punkti 22 kohane mitmepoolne kauplemissüsteem, mille puhul on vähemalt 50 % kaubeldavatest finantsinstrumentidest emiteerinud VKEd; |
| --- | --- | --- |

35.

Käesolevates suunistes kasutatakse järgmisi mõisteid:

1)

„alternatiivne kauplemisplatvorm“ – direktiivi 2014/65/EL artikli 4 lõike 1 punkti 22 kohane mitmepoolne kauplemissüsteem, mille puhul on vähemalt 50 % kaubeldavatest finantsinstrumentidest emiteerinud VKEd;

| 2) | „väljaost“ – ettevõtte omakapitalist vähemalt kontrollosa omandamine senistelt aktsionäridelt või osanikelt eesmärgiga võtta üle ettevõtte varad ja äritegevus; |
| --- | --- |

2)

„väljaost“ – ettevõtte omakapitalist vähemalt kontrollosa omandamine senistelt aktsionäridelt või osanikelt eesmärgiga võtta üle ettevõtte varad ja äritegevus;

| 3) | „langusriski kaitse“ – riikliku investoriga võrreldes väiksem kahjukandmiserisk aluseks oleva tehingu ebaõnnestumise korral; |
| --- | --- |

3)

„langusriski kaitse“ – riikliku investoriga võrreldes väiksem kahjukandmiserisk aluseks oleva tehingu ebaõnnestumise korral;

| 4) | „abikõlblikud ettevõtjad“ – idufirmad, VKEd, väikesed keskmise turukapitalisatsiooniga ettevõtjad ja innovaatilised keskmise turukapitalisatsiooniga ettevõtjad; |
| --- | --- |

4)

„abikõlblikud ettevõtjad“ – idufirmad, VKEd, väikesed keskmise turukapitalisatsiooniga ettevõtjad ja innovaatilised keskmise turukapitalisatsiooniga ettevõtjad;

| 5) | „volitatud üksus“ – Euroopa Investeerimispank, Euroopa Investeerimisfond, rahvusvaheline finantseerimisasutus, mille aktsionär või osanik liikmesriik on, või liikmesriigis asutatud finantseerimisasutus, mille eesmärk on avalikku huvi pakkuva eesmärgi täitmine ja mis tegutseb avaliku sektori asutuse kontrolli all, avaliku teenuse osutamise kohustusega avalik-õiguslik asutus või eraõiguslik asutus; volitatud üksuse võib valida või määrata otse kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2014/24/EL (40) või kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1303/2013 (41) artikli 38 lõike 4 punkti b alapunktiga iii või kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2021/1060 (42) artikli 59 lõike 3 punktiga c; |
| --- | --- |

5)

„volitatud üksus“ – Euroopa Investeerimispank, Euroopa Investeerimisfond, rahvusvaheline finantseerimisasutus, mille aktsionär või osanik liikmesriik on, või liikmesriigis asutatud finantseerimisasutus, mille eesmärk on avalikku huvi pakkuva eesmärgi täitmine ja mis tegutseb avaliku sektori asutuse kontrolli all, avaliku teenuse osutamise kohustusega avalik-õiguslik asutus või eraõiguslik asutus; volitatud üksuse võib valida või määrata otse kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2014/24/EL (40) või kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1303/2013 (41) artikli 38 lõike 4 punkti b alapunktiga iii või kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2021/1060 (42) artikli 59 lõike 3 punktiga c;

40

41

42

| 6) | „omakapitaliinvesteering“ – ettevõtjale sellise kapitali pakkumine, mis investeeritakse otse või kaudselt vastava suurusega osaluse eest selles ettevõtjas; |
| --- | --- |

6)

„omakapitaliinvesteering“ – ettevõtjale sellise kapitali pakkumine, mis investeeritakse otse või kaudselt vastava suurusega osaluse eest selles ettevõtjas;

| 7) | „hindamiskava“ – üht või mitut abikava hõlmav dokument, mis sisaldab vähemalt järgmisi miinimumelemente:






  a) | hinnatavad eesmärgid; |
| --- | --- | --- |

7)

„hindamiskava“ – üht või mitut abikava hõlmav dokument, mis sisaldab vähemalt järgmisi miinimumelemente:

a)

hinnatavad eesmärgid;

| b) | hindamisküsimused; |
| --- | --- |

b)

hindamisküsimused;

| c) | tulemusnäitajad; |
| --- | --- |

c)

tulemusnäitajad;

| d) | kavandatud metoodika hindamise läbiviimiseks; |
| --- | --- |

d)

kavandatud metoodika hindamise läbiviimiseks;

| e) | andmekogumisnõuded; |
| --- | --- |

e)

andmekogumisnõuded;

| f) | hindamise kavandatud ajakava, sealhulgas vahe- ja lõplike hindamisaruannete esitamise kuupäevad; |
| --- | --- |

f)

hindamise kavandatud ajakava, sealhulgas vahe- ja lõplike hindamisaruannete esitamise kuupäevad;

| g) | hindamist läbiviiva sõltumatu asutuse kirjeldus või selle asutuse valimise kriteeriumid; |
| --- | --- |

g)

hindamist läbiviiva sõltumatu asutuse kirjeldus või selle asutuse valimise kriteeriumid;

| h) | hindamise avalikustamise korraldus; |
| --- | --- |

h)

hindamise avalikustamise korraldus;

| 8) | „väljumine“ – olukord, kus finantsvahendaja või investor likvideerib oma osaluse, kaasa arvatud müük teisele ettevõtjale, mahakandmised, aktsiate või laenude tagasimaksmine, müük teisele finantsvahendajale või investorile, müük finantseerimisasutusele ja müük väärtpaberite avaliku pakkumise teel, sealhulgas esmane avalik pakkumine (IPO); |
| --- | --- |

8)

„väljumine“ – olukord, kus finantsvahendaja või investor likvideerib oma osaluse, kaasa arvatud müük teisele ettevõtjale, mahakandmised, aktsiate või laenude tagasimaksmine, müük teisele finantsvahendajale või investorile, müük finantseerimisasutusele ja müük väärtpaberite avaliku pakkumise teel, sealhulgas esmane avalik pakkumine (IPO);

| 9) | „õiglane tulumäär“ – eeldatav sisemine tulumäär, mis on võrdne riskiga korrigeeritud diskontomääraga ning mis kajastab investeeringu riskitaset ning selle kapitali laadi ja mahtu, mille investeerivad erainvestorid; |
| --- | --- |

9)

„õiglane tulumäär“ – eeldatav sisemine tulumäär, mis on võrdne riskiga korrigeeritud diskontomääraga ning mis kajastab investeeringu riskitaset ning selle kapitali laadi ja mahtu, mille investeerivad erainvestorid;

| 10) | „lõplik abisaaja“ – abikõlblik ettevõtja, kes on saanud riigiabimeetme kohase riskifinantseerimise raames tehtud investeeringu; |
| --- | --- |

10)

„lõplik abisaaja“ – abikõlblik ettevõtja, kes on saanud riigiabimeetme kohase riskifinantseerimise raames tehtud investeeringu;

| 11) | „finantsvahendaja“ – mis tahes finantseerimisasutus, olenemata tema juriidilisest ja omandivormist, sealhulgas fondifondid, eraõiguslikud investeerimisfondid, avalik-õiguslikud investeerimisfondid, pangad, mikrofinantseerimisasutused ja garantiiühingud; |
| --- | --- |

11)

„finantsvahendaja“ – mis tahes finantseerimisasutus, olenemata tema juriidilisest ja omandivormist, sealhulgas fondifondid, eraõiguslikud investeerimisfondid, avalik-õiguslikud investeerimisfondid, pangad, mikrofinantseerimisasutused ja garantiiühingud;

| 12) | „esimene äriline müük“ – ettevõtja esimene müük toote- või teenuseturul, välja arvatud piiratud müük turu katsetamiseks; |
| --- | --- |

12)

„esimene äriline müük“ – ettevõtja esimene müük toote- või teenuseturul, välja arvatud piiratud müük turu katsetamiseks;

| 13) | „esimese järjekoha kahju osa“ – kõige madalama nõudeõiguse järguga positsioon, millel on kõige suurem kahjumi teenimise risk ning mis hõlmab sihtportfelli oodatavat kahjumit; |
| --- | --- |

13)

„esimese järjekoha kahju osa“ – kõige madalama nõudeõiguse järguga positsioon, millel on kõige suurem kahjumi teenimise risk ning mis hõlmab sihtportfelli oodatavat kahjumit;

| 14) | „jätkuinvesteering“ – ühele või mitmele varasemale riskifinantseerimisinvesteeringule järgnev täiendav investeering ettevõtjasse; |
| --- | --- |

14)

„jätkuinvesteering“ – ühele või mitmele varasemale riskifinantseerimisinvesteeringule järgnev täiendav investeering ettevõtjasse;

| 15) | „fondifond“ – fond, mis investeerib või suunab rahalised vahendid pigem teistesse fondidesse kui otse ettevõtetesse või finantsvaradesse, nagu aktsiatesse või võlakirjadesse; |
| --- | --- |

15)

„fondifond“ – fond, mis investeerib või suunab rahalised vahendid pigem teistesse fondidesse kui otse ettevõtetesse või finantsvaradesse, nagu aktsiatesse või võlakirjadesse;

| 16) | „garantii“ – kirjalik leping, mis kohustab võtma vastutust kolmanda isiku kõigi või osade riski finantseerimiseks algatatud selliste uute laenutehingute eest nagu laenu- või liisinguinstrumendid ning samuti kvaasiomakapitali investeerimisvahendid; |
| --- | --- |

16)

„garantii“ – kirjalik leping, mis kohustab võtma vastutust kolmanda isiku kõigi või osade riski finantseerimiseks algatatud selliste uute laenutehingute eest nagu laenu- või liisinguinstrumendid ning samuti kvaasiomakapitali investeerimisvahendid;

| 17) | „garantii ülemmäär“ – riikliku investori maksimaalne risk väljendatuna protsendina tagatud portfelli tehtud koguinvesteeringutest; |
| --- | --- |

17)

„garantii ülemmäär“ – riikliku investori maksimaalne risk väljendatuna protsendina tagatud portfelli tehtud koguinvesteeringutest;

| 18) | „garantiimäär“ – riikliku investori riigiabimeetme kohase riskifinantseerimistehingu raames tehtud iga tehingu katmise protsendimäär; |
| --- | --- |

18)

„garantiimäär“ – riikliku investori riigiabimeetme kohase riskifinantseerimistehingu raames tehtud iga tehingu katmise protsendimäär;

| 19) | „sõltumatu erainvestor“ – sõltumatu erainvestor üldise grupierandi määruse artikli 2 tähenduses; |
| --- | --- |

19)

„sõltumatu erainvestor“ – sõltumatu erainvestor üldise grupierandi määruse artikli 2 tähenduses;

| 20) | „innovaatiline keskmise turukapitalisatsiooniga ettevõtja“ – keskmise turukapitalisatsiooniga ettevõtja, kes täidab ühe järgmistest tingimustest: ta vastab kriteeriumidele, mille kohaselt saab teda käsitada „innovaatilise ettevõtjana“ üldise grupierandi määruse artikli 2 tähenduses; Euroopa Innovatsiooninõukogu on talle hiljuti andnud tipptaseme kvaliteedimärgise kooskõlas programmi „Horisont 2020“ 2018.–2020. aasta tööprogrammiga (43) või määruse (EL) 2021/695 artikli 2 lõikega 23 ja artikli 15 lõikega 2 või ta on hiljuti saanud investeeringu Euroopa Innovatsiooninõukogu fondist, näiteks määruse (EL) 2021/695 artiklis 48 osutatud rahastamisvahendi „Accelerator“ raames ning ta on kas osalenud mõnes algatuse CASSINI (44) meetmes (algatuse CASSINI meetmed „Business Accelerator“ või „Matchmaking“), saanud investeeringu algatuse CASSINI stardi- ja kasvukapitali rahastust või talle on antud CASSINI auhind ja ta täidab nende hindamiskünnised või teda on toetatud programmist „Euroopa horisont“ rahastatavate kosmosevaldkonna projektide raames, mille tulemusel on loodud idufirma; |
| --- | --- |

20)

„innovaatiline keskmise turukapitalisatsiooniga ettevõtja“ – keskmise turukapitalisatsiooniga ettevõtja, kes täidab ühe järgmistest tingimustest: ta vastab kriteeriumidele, mille kohaselt saab teda käsitada „innovaatilise ettevõtjana“ üldise grupierandi määruse artikli 2 tähenduses; Euroopa Innovatsiooninõukogu on talle hiljuti andnud tipptaseme kvaliteedimärgise kooskõlas programmi „Horisont 2020“ 2018.–2020. aasta tööprogrammiga (43) või määruse (EL) 2021/695 artikli 2 lõikega 23 ja artikli 15 lõikega 2 või ta on hiljuti saanud investeeringu Euroopa Innovatsiooninõukogu fondist, näiteks määruse (EL) 2021/695 artiklis 48 osutatud rahastamisvahendi „Accelerator“ raames ning ta on kas osalenud mõnes algatuse CASSINI (44) meetmes (algatuse CASSINI meetmed „Business Accelerator“ või „Matchmaking“), saanud investeeringu algatuse CASSINI stardi- ja kasvukapitali rahastust või talle on antud CASSINI auhind ja ta täidab nende hindamiskünnised või teda on toetatud programmist „Euroopa horisont“ rahastatavate kosmosevaldkonna projektide raames, mille tulemusel on loodud idufirma;

43

44

| 21) | „erasektori rahaliste vahendite finantsvõimendus“ – määr, mille ulatuses toovad riiklikud investeeringud juurde täiendavaid investeeringuid eraallikatest; |
| --- | --- |

21)

„erasektori rahaliste vahendite finantsvõimendus“ – määr, mille ulatuses toovad riiklikud investeeringud juurde täiendavaid investeeringuid eraallikatest;

| 22) | „laenuinstrument“ – kokkulepe, mille kohaselt peab laenuandja tegema laenuvõtjale kättesaadavaks kokkulepitud summa kokkulepitud ajaks ning laenuvõtja peab summa tagasi maksma kokkulepitud aja jooksul; see võib esineda laenu või muu rahastamisvahendi, sealhulgas liisingu kujul, millega tagatakse laenuandjale miinimumtootluse põhiosa; |
| --- | --- |

22)

„laenuinstrument“ – kokkulepe, mille kohaselt peab laenuandja tegema laenuvõtjale kättesaadavaks kokkulepitud summa kokkulepitud ajaks ning laenuvõtja peab summa tagasi maksma kokkulepitud aja jooksul; see võib esineda laenu või muu rahastamisvahendi, sealhulgas liisingu kujul, millega tagatakse laenuandjale miinimumtootluse põhiosa;

| 23) | „keskmise turukapitalisatsiooniga ettevõtja“ – ettevõtja, kes ei ole VKE ja kelle töötajate arv ei ole suurem kui 1 500, arvutatuna vastavalt üldise grupierandi määruse I lisa artiklitele 3–6. Selle mõiste kohaldamisel käsitatakse mitut üksust ühe ettevõtjana, kui on täidetud üldise grupierandi määruse I lisa artikli 3 lõikes 3 loetletud mis tahes tingimus; |
| --- | --- |

23)

„keskmise turukapitalisatsiooniga ettevõtja“ – ettevõtja, kes ei ole VKE ja kelle töötajate arv ei ole suurem kui 1 500, arvutatuna vastavalt üldise grupierandi määruse I lisa artiklitele 3–6. Selle mõiste kohaldamisel käsitatakse mitut üksust ühe ettevõtjana, kui on täidetud üldise grupierandi määruse I lisa artikli 3 lõikes 3 loetletud mis tahes tingimus;

| 24) | „füüsiline isik“ – muu kui juriidiline isik, kes ei ole ettevõtja ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses; |
| --- | --- |

24)

„füüsiline isik“ – muu kui juriidiline isik, kes ei ole ettevõtja ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses;

| 25) | „uus laen“ – uus algatatud laenuinstrument, mille abil rahastatakse uusi investeeringuid või käibekapitali, välja arvatud i) olemasolevate laenude või ii) muud liiki rahastamise refinantseerimine; |
| --- | --- |

25)

„uus laen“ – uus algatatud laenuinstrument, mille abil rahastatakse uusi investeeringuid või käibekapitali, välja arvatud i) olemasolevate laenude või ii) muud liiki rahastamise refinantseerimine;

| 26) | „kvaasiomakapitali investeering“ – omakapitali ja võla vahepeale jääv rahastamisliik, mis on suurema riskiga kui kõrgema nõudeõiguse järguga võlad ja väiksema riskiga kui lihtaktsiakapital ning mille tulu omaniku jaoks põhineb peamiselt sihtettevõtja kasumil või kahjumil ning mis ei ole makseviivituse korral tagatud. Kvaasiomakapitali investeeringuid võib struktureerida tagatiseta ja allutatud laenudena, sealhulgas vahefinantseerimislaenudena, ning mõnel juhul omakapitaliks konverteeritava võlakohustusena või eelisaktsiakapitalina; |
| --- | --- |

26)

„kvaasiomakapitali investeering“ – omakapitali ja võla vahepeale jääv rahastamisliik, mis on suurema riskiga kui kõrgema nõudeõiguse järguga võlad ja väiksema riskiga kui lihtaktsiakapital ning mille tulu omaniku jaoks põhineb peamiselt sihtettevõtja kasumil või kahjumil ning mis ei ole makseviivituse korral tagatud. Kvaasiomakapitali investeeringuid võib struktureerida tagatiseta ja allutatud laenudena, sealhulgas vahefinantseerimislaenudena, ning mõnel juhul omakapitaliks konverteeritava võlakohustusena või eelisaktsiakapitalina;

| 27) | „asenduskapital“ – äriühingu olemasolevate aktsiate ostmine varasemalt investorilt või aktsionärilt; |
| --- | --- |

27)

„asenduskapital“ – äriühingu olemasolevate aktsiate ostmine varasemalt investorilt või aktsionärilt;

| 28) | „riskifinantseerimisinvesteering“ – abikõlblikesse ettevõtjatesse uute investeeringute tegemiseks tehtavad omakapitaliinvesteeringud ja kvaasiomakapitali investeeringud, neile antavad laenud (sh liisingud) ja garantiid või nende kombinatsioon, välja arvatud täielikult erasektori investeeringud, mis on tehtud turutingimustel ja väljaspool asjaomase riigiabimeetme kohaldamisala; |
| --- | --- |

28)

„riskifinantseerimisinvesteering“ – abikõlblikesse ettevõtjatesse uute investeeringute tegemiseks tehtavad omakapitaliinvesteeringud ja kvaasiomakapitali investeeringud, neile antavad laenud (sh liisingud) ja garantiid või nende kombinatsioon, välja arvatud täielikult erasektori investeeringud, mis on tehtud turutingimustel ja väljaspool asjaomase riigiabimeetme kohaldamisala;

| 29) | „väike ja keskmise suurusega ettevõtja (VKE)“ – üldise grupierandi määruse I lisas sätestatud kriteeriumidele vastav ettevõtja; |
| --- | --- |

29)

„väike ja keskmise suurusega ettevõtja (VKE)“ – üldise grupierandi määruse I lisas sätestatud kriteeriumidele vastav ettevõtja;

| 30) | „väike keskmise turukapitalisatsiooniga ettevõtja“ – ettevõtja, kes ei ole VKE ja kellel on kuni 499 töötajat, arvutatuna vastavalt üldise grupierandi määruse I lisa artiklitele 3–6, ning kelle aastakäive ei ületa 100 miljonit eurot või kelle aastabilanss ei ületa 86 miljonit eurot. Selle mõiste kohaldamisel käsitatakse mitut üksust ühe ettevõtjana, kui on täidetud üldise grupierandi määruse I lisa artikli 3 lõikes 3 loetletud mis tahes tingimus; |
| --- | --- |

30)

„väike keskmise turukapitalisatsiooniga ettevõtja“ – ettevõtja, kes ei ole VKE ja kellel on kuni 499 töötajat, arvutatuna vastavalt üldise grupierandi määruse I lisa artiklitele 3–6, ning kelle aastakäive ei ületa 100 miljonit eurot või kelle aastabilanss ei ületa 86 miljonit eurot. Selle mõiste kohaldamisel käsitatakse mitut üksust ühe ettevõtjana, kui on täidetud üldise grupierandi määruse I lisa artikli 3 lõikes 3 loetletud mis tahes tingimus;

| 31) | „idufirma“ – börsil noteerimata väikeettevõtja viie aasta jooksul alates tema registreerimisest, kes täidab järgmised tingimused: a) ta ei ole teise ettevõtja tegevust üle võtnud; b) ta ei ole veel kasumit jaotanud; c) ta ei ole moodustatud ühinemise teel (45). Abikõlblike ettevõtjate puhul, kes ei kuulu registreerimisele, hakatakse viieaastast abikõlblikkuse perioodi arvestama hetkest, mil ettevõtja alustab majandustegevust, või hetkest, mil ta on kohustatud maksma oma majandustegevuselt maksu, olenevalt sellest, kumb on varasem; |
| --- | --- |

31)

„idufirma“ – börsil noteerimata väikeettevõtja viie aasta jooksul alates tema registreerimisest, kes täidab järgmised tingimused: a) ta ei ole teise ettevõtja tegevust üle võtnud; b) ta ei ole veel kasumit jaotanud; c) ta ei ole moodustatud ühinemise teel (45). Abikõlblike ettevõtjate puhul, kes ei kuulu registreerimisele, hakatakse viieaastast abikõlblikkuse perioodi arvestama hetkest, mil ettevõtja alustab majandustegevust, või hetkest, mil ta on kohustatud maksma oma majandustegevuselt maksu, olenevalt sellest, kumb on varasem;

45

| 32) | „kogurahastamine“ – koguinvesteering, mis tehakse abikõlblikkusse ettevõtjasse ühe või mitme riskifinantseerimisinvesteeringuna, sealhulgas mis tahes riigiabimeetme kohaselt riskifinantseerimise raames tehtud jätkuinvesteeringu kujul, välja arvatud täielikult erasektori investeeringud, mis tehakse turutingimustel ja mida riigiabimeetme kohane riskifinantseerimismeede ei hõlma; |
| --- | --- |

32)

„kogurahastamine“ – koguinvesteering, mis tehakse abikõlblikkusse ettevõtjasse ühe või mitme riskifinantseerimisinvesteeringuna, sealhulgas mis tahes riigiabimeetme kohaselt riskifinantseerimise raames tehtud jätkuinvesteeringu kujul, välja arvatud täielikult erasektori investeeringud, mis tehakse turutingimustel ja mida riigiabimeetme kohane riskifinantseerimismeede ei hõlma;

| 33) | „kasumile suunatud stiimulid“ – riiklike investoritega võrreldes kasumist soodsamatel tingimustel saadud või prioriseeritud tulu. |
| --- | --- |

33)

„kasumile suunatud stiimulid“ – riiklike investoritega võrreldes kasumist soodsamatel tingimustel saadud või prioriseeritud tulu.

3.   RISKIFINANTSEERIMISABI SISETURUGA KOKKUSOBIVUSE HINDAMINE

RISKIFINANTSEERIMISABI SISETURUGA KOKKUSOBIVUSE HINDAMINE

| 36. | ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti c alusel võib pidada siseturuga kokkusobivaks riigiabi liidus teatava majandustegevuse arengu soodustamiseks, kui niisugune abi ei mõjuta ebasoovitavalt kaubandustingimusi määral, mis oleks vastuolus ühiste huvidega. |
| --- | --- |

36.

ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti c alusel võib pidada siseturuga kokkusobivaks riigiabi liidus teatava majandustegevuse arengu soodustamiseks, kui niisugune abi ei mõjuta ebasoovitavalt kaubandustingimusi määral, mis oleks vastuolus ühiste huvidega.

| 37. | Selles jaos selgitab komisjon, kuidas ta hindab vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 108 lõikele 3 teatamiskohustuse alla kuuluvate riskifinantseerimismeetmete kokkusobivust siseturuga. Selleks et hinnata, kas riskifinantseerimismeedet saab pidada siseturuga kokkusobivaks, teeb komisjon nimelt kindlaks, kas abimeede






  a) | soodustab teatava majandustegevuse arengut (esimene tingimus) ega |
| --- | --- | --- |

37.

Selles jaos selgitab komisjon, kuidas ta hindab vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 108 lõikele 3 teatamiskohustuse alla kuuluvate riskifinantseerimismeetmete kokkusobivust siseturuga. Selleks et hinnata, kas riskifinantseerimismeedet saab pidada siseturuga kokkusobivaks, teeb komisjon nimelt kindlaks, kas abimeede

a)

soodustab teatava majandustegevuse arengut (esimene tingimus) ega

esimene tingimus

| b) | mõjuta ebasoovitavalt kaubandustingimusi määral, mis oleks vastuolus ühiste huvidega (teine tingimus). |
| --- | --- |

b)

mõjuta ebasoovitavalt kaubandustingimusi määral, mis oleks vastuolus ühiste huvidega (teine tingimus).

teine tingimus

| 38. | Selle kindlakstegemisel, kas esimene tingimus on täidetud, nimelt kas abi soodustab majandustegevuse arengut, võtab komisjon arvesse järgmisi aspekte:






  a) | toetatud majandustegevuse kindlakstegemine (vt punkt 3.1.1); |
| --- | --- | --- |

38.

Selle kindlakstegemisel, kas esimene tingimus on täidetud, nimelt kas abi soodustab majandustegevuse arengut, võtab komisjon arvesse järgmisi aspekte:

a)

toetatud majandustegevuse kindlakstegemine (vt punkt 3.1.1);

| b) | ergutav mõju: abi peab muutma asjaomaste ettevõtjate käitumist nii, et nad hakkavad tegelema lisategevusaladega, millega nad ilma abita ei tegeleks või tegeleksid piiratumal või muul viisil või muus kohas (vt punkt 3.1.2). |
| --- | --- |

b)

ergutav mõju: abi peab muutma asjaomaste ettevõtjate käitumist nii, et nad hakkavad tegelema lisategevusaladega, millega nad ilma abita ei tegeleks või tegeleksid piiratumal või muul viisil või muus kohas (vt punkt 3.1.2).

ergutav mõju

| 39. | Kaaludes, kas täidetud on teine tingimus, nimelt kas abi ei mõjuta ebasoovitavalt kaubandustingimusi määral, mis oleks vastuolus ühiste huvidega, võtab komisjon arvesse järgmisi aspekte:






  a) | vajadus riigi sekkumise järele: abimeetmega peab kaasnema olukorra oluline paranemine, mida turg ise ei suuda saavutada, näiteks turutõrke kõrvaldamine või riskifinantseerimise tegemisel muu asjakohase takistuse, sealhulgas näiteks rahastamisele juurdepääsul esineva piirkondliku ebavõrdsuse kõrvaldamine (vt punkt 3.2.2); |
| --- | --- | --- |

39.

Kaaludes, kas täidetud on teine tingimus, nimelt kas abi ei mõjuta ebasoovitavalt kaubandustingimusi määral, mis oleks vastuolus ühiste huvidega, võtab komisjon arvesse järgmisi aspekte:

a)

vajadus riigi sekkumise järele: abimeetmega peab kaasnema olukorra oluline paranemine, mida turg ise ei suuda saavutada, näiteks turutõrke kõrvaldamine või riskifinantseerimise tegemisel muu asjakohase takistuse, sealhulgas näiteks rahastamisele juurdepääsul esineva piirkondliku ebavõrdsuse kõrvaldamine (vt punkt 3.2.2);

vajadus riigi sekkumise järele

| b) | abimeetme asjakohasus: kavandatav abimeede peab olema asjakohane poliitikavahend meetme eesmärgi täitmiseks (vt punkt 3.2.3); |
| --- | --- |

b)

abimeetme asjakohasus: kavandatav abimeede peab olema asjakohane poliitikavahend meetme eesmärgi täitmiseks (vt punkt 3.2.3);

abimeetme asjakohasus

| c) | abi proportsionaalsus (võimalikult minimaalne abi): abi summa ja osatähtsus peavad piirduma miinimumiga, mis on vajalik selleks, et ajendada asjaomaseid ettevõtjaid täiendavalt investeerima või täiendavat tegevust ellu viima (vt punkt 3.2.4); |
| --- | --- |

c)

abi proportsionaalsus (võimalikult minimaalne abi): abi summa ja osatähtsus peavad piirduma miinimumiga, mis on vajalik selleks, et ajendada asjaomaseid ettevõtjaid täiendavalt investeerima või täiendavat tegevust ellu viima (vt punkt 3.2.4);

abi proportsionaalsus (võimalikult minimaalne abi)

| d) | põhjendamatu negatiivse mõju vältimine, mida abi võib konkurentsile ja kaubandusele avaldada: mis tahes negatiivne mõju peab olema piiratud ega tohi üles kaaluda abi positiivset mõju (vt punkt 3.2.5); |
| --- | --- |

d)

põhjendamatu negatiivse mõju vältimine, mida abi võib konkurentsile ja kaubandusele avaldada: mis tahes negatiivne mõju peab olema piiratud ega tohi üles kaaluda abi positiivset mõju (vt punkt 3.2.5);

põhjendamatu negatiivse mõju vältimine, mida abi võib konkurentsile ja kaubandusele avaldada

| e) | abi läbipaistvus: liikmesriikidel, komisjonil, ettevõtjatel ja üldsusel peab olema võimalik hõlpsasti juurde pääseda kõigile asjaomastele dokumentidele ning kogu asjakohasele teabele nende alusel antava abi kohta (vt punkt 3.2.6). |
| --- | --- |

e)

abi läbipaistvus: liikmesriikidel, komisjonil, ettevõtjatel ja üldsusel peab olema võimalik hõlpsasti juurde pääseda kõigile asjaomastele dokumentidele ning kogu asjakohasele teabele nende alusel antava abi kohta (vt punkt 3.2.6).

abi läbipaistvus

| 40. | Teatavat liiki abikavade puhul võidakse täiendavalt kehtestada nende kogumõju (vt punkt 3.2.5.3) järelhindamise nõue, nagu on kirjeldatud 4. jaos. Sellisel juhul võib komisjon kavade kestust piirata, andes võimaluse nende järgnevast pikendamisest uuesti teatada. |
| --- | --- |

40.

Teatavat liiki abikavade puhul võidakse täiendavalt kehtestada nende kogumõju (vt punkt 3.2.5.3) järelhindamise nõue, nagu on kirjeldatud 4. jaos. Sellisel juhul võib komisjon kavade kestust piirata, andes võimaluse nende järgnevast pikendamisest uuesti teatada.

| 41. | Kui riigiabimeede, sellega seotud tingimused (sh selle rahastamismeetod, kui rahastamismeetod on riigiabimeetme lahutamatu osa) või sellega rahastatav tegevus kujutab endast liidu õiguse asjaomase sätte rikkumist, ei saa abi pidada siseturuga kokkusobivaks (46). Sellised rikkumised on muu hulgas järgmised:






  a) | abi antakse tingimusel, et kasutatakse riigisiseselt toodetud kaupu või riigisiseselt osutatavaid teenuseid; |
| --- | --- | --- |

41.

Kui riigiabimeede, sellega seotud tingimused (sh selle rahastamismeetod, kui rahastamismeetod on riigiabimeetme lahutamatu osa) või sellega rahastatav tegevus kujutab endast liidu õiguse asjaomase sätte rikkumist, ei saa abi pidada siseturuga kokkusobivaks (46

a)

abi antakse tingimusel, et kasutatakse riigisiseselt toodetud kaupu või riigisiseselt osutatavaid teenuseid;

| b) | abi antakse tingimusel, et finantsvahendajate, nende valitsejate või lõplike abisaajate peakontor asub asjaomase liikmesriigi territooriumil või et nad viivad oma peakontori kõnealuse liikmesriigi territooriumile üle, millega rikutakse ELi toimimise lepingu artiklit 49 asutamisvabaduse kohta (47); |
| --- | --- |

b)

abi antakse tingimusel, et finantsvahendajate, nende valitsejate või lõplike abisaajate peakontor asub asjaomase liikmesriigi territooriumil või et nad viivad oma peakontori kõnealuse liikmesriigi territooriumile üle, millega rikutakse ELi toimimise lepingu artiklit 49 asutamisvabaduse kohta (47);

47

| c) | tingimuste kehtestamine, millega rikutakse ELi toimimise lepingu artiklit 63 kapitali vaba liikumise kohta. |
| --- | --- |

c)

tingimuste kehtestamine, millega rikutakse ELi toimimise lepingu artiklit 63 kapitali vaba liikumise kohta.

3.1.   
  Esimene tingimus: abi soodustab majandustegevuse arengut

Esimene tingimus: abi soodustab majandustegevuse arengut

3.1.1.   Toetatud majandustegevuse kindlakstegemine

Toetatud majandustegevuse kindlakstegemine

| 42. | Enamasti hõlmavad riskifinantseerimismeetmed ettevõtjaid paljudest majandussektoritest. Need meetmed aitavad tagada, et teatavatel VKEdel ja keskmise turukapitalisatsiooniga ettevõtjatel on juurdepääs sellisele rahastamise summale ja vormile, mis on vajalik nende majandustegevuse elluviimiseks või selle edasiarendamiseks. Seepärast teeb komisjon kindlaks riskifinantseerimismeetmega hõlmatud ettevõtjate liigid (VKEd, väikesed keskmise turukapitalisatsiooniga ettevõtjad või innovaatilised keskmise turukapitalisatsiooniga ettevõtjad) ja sektorid. |
| --- | --- |

42.

Enamasti hõlmavad riskifinantseerimismeetmed ettevõtjaid paljudest majandussektoritest. Need meetmed aitavad tagada, et teatavatel VKEdel ja keskmise turukapitalisatsiooniga ettevõtjatel on juurdepääs sellisele rahastamise summale ja vormile, mis on vajalik nende majandustegevuse elluviimiseks või selle edasiarendamiseks. Seepärast teeb komisjon kindlaks riskifinantseerimismeetmega hõlmatud ettevõtjate liigid (VKEd, väikesed keskmise turukapitalisatsiooniga ettevõtjad või innovaatilised keskmise turukapitalisatsiooniga ettevõtjad) ja sektorid.

3.1.2.   Ergutav mõju

Ergutav mõju

| 43. | Riskifinantseerimisabi saab pidada siseturuga kokkusobivaks üksnes juhul, kui sellel on ergutav mõju. Komisjon leiab, et ilma ergutava mõjuta abi ei soodusta asjaomase majandustegevuse arengut. |
| --- | --- |

43.

Riskifinantseerimisabi saab pidada siseturuga kokkusobivaks üksnes juhul, kui sellel on ergutav mõju. Komisjon leiab, et ilma ergutava mõjuta abi ei soodusta asjaomase majandustegevuse arengut.

| 44. | Ergutav mõju tekib siis, kui abi ajendab abisaajat muutma oma käitumist ja alustama tegevusi, mida ta ilma abita ei teeks või teeks turutõrgete tõttu piiratumalt. Abikõlblike ettevõtjate tasandil ilmneb ergutav mõju siis, kui abi võimaldab lõplikul abisaajal kaasata rahalised vahendid, mis muidu ei oleks sellisel kujul, sellises summas või sellisel ajal tema jaoks kättesaadavad. |
| --- | --- |

44.

Ergutav mõju tekib siis, kui abi ajendab abisaajat muutma oma käitumist ja alustama tegevusi, mida ta ilma abita ei teeks või teeks turutõrgete tõttu piiratumalt. Abikõlblike ettevõtjate tasandil ilmneb ergutav mõju siis, kui abi võimaldab lõplikul abisaajal kaasata rahalised vahendid, mis muidu ei oleks sellisel kujul, sellises summas või sellisel ajal tema jaoks kättesaadavad.

| 45. | Riskifinantseerimismeetmega tuleb stimuleerida turul tegutsevaid investoreid pakkuma rahalisi vahendeid potentsiaalselt elujõulistele ettevõtjatele kõrgemal rahastamise tasemel kui see, mida pakutakse selliste stiimulite puudumise korral, või võtma lisariski või tegema mõlemat. Leitakse, et riskifinantseerimismeetmel on ergutav mõju siis, kui riskifinantseerimismeetmega kaasatakse turul olemasolevatest allikatest investeeringud nii, et abikõlblikele ettevõtjatele antav kogurahastamine ületab meetme eelarvet. Sellest tulenevalt peaks finantsvahendajate ja fondivalitsejate valimisel olema peamine tegur nende suutlikkus kaasata täiendavaid erasektori investeeringuid. |
| --- | --- |

45.

Riskifinantseerimismeetmega tuleb stimuleerida turul tegutsevaid investoreid pakkuma rahalisi vahendeid potentsiaalselt elujõulistele ettevõtjatele kõrgemal rahastamise tasemel kui see, mida pakutakse selliste stiimulite puudumise korral, või võtma lisariski või tegema mõlemat. Leitakse, et riskifinantseerimismeetmel on ergutav mõju siis, kui riskifinantseerimismeetmega kaasatakse turul olemasolevatest allikatest investeeringud nii, et abikõlblikele ettevõtjatele antav kogurahastamine ületab meetme eelarvet. Sellest tulenevalt peaks finantsvahendajate ja fondivalitsejate valimisel olema peamine tegur nende suutlikkus kaasata täiendavaid erasektori investeeringuid.

| 46. | Kui rahastatud võlainstrumente kasutatakse olemasolevate laenude refinantseerimiseks, siis ei leita neil olevat ergutavat mõju ja selliste instrumentide abielemente ei saa pidada käesolevate suuniste kohaselt siseturuga kokkusobivaks. |
| --- | --- |

46.

Kui rahastatud võlainstrumente kasutatakse olemasolevate laenude refinantseerimiseks, siis ei leita neil olevat ergutavat mõju ja selliste instrumentide abielemente ei saa pidada käesolevate suuniste kohaselt siseturuga kokkusobivaks.

| 47. | Ergutava mõju hindamine on tihedalt seotud riigi sekkumise vajaduse hindamisega, mida on käsitletud punktis 3.2.2. Lisaks sõltub meetme sobivus erasektori rahaliste vahendite finantsvõimenduseks lõppkokkuvõttes meetme ülesehitusest, st sellest, kuidas on meetme raames ette nähtud riskide ja tulude jagamine riiklike ja erafinantseerijate vahel, mis on tihedalt seotud ka küsimusega, kas riigiabimeetme kohase riskifinantseeringu ülesehitus on asjakohane (vt punkt 3.2.3). Seega, kui vajadus riigi sekkumise järele on nõuetekohaselt kindlaks tehtud ja meetme ülesehitus on asjakohane, siis võib eeldada, et ergutav mõju on olemas. |
| --- | --- |

47.

Ergutava mõju hindamine on tihedalt seotud riigi sekkumise vajaduse hindamisega, mida on käsitletud punktis 3.2.2. Lisaks sõltub meetme sobivus erasektori rahaliste vahendite finantsvõimenduseks lõppkokkuvõttes meetme ülesehitusest, st sellest, kuidas on meetme raames ette nähtud riskide ja tulude jagamine riiklike ja erafinantseerijate vahel, mis on tihedalt seotud ka küsimusega, kas riigiabimeetme kohase riskifinantseeringu ülesehitus on asjakohane (vt punkt 3.2.3). Seega, kui vajadus riigi sekkumise järele on nõuetekohaselt kindlaks tehtud ja meetme ülesehitus on asjakohane, siis võib eeldada, et ergutav mõju on olemas.

3.2.   
  Teine tingimus: sellise ebasoovitava mõju vältimine, mis avaldub kaubandustingimustele määral, mis oleks vastuolus ühiste huvidega

Teine tingimus: sellise ebasoovitava mõju vältimine, mis avaldub kaubandustingimustele määral, mis oleks vastuolus ühiste huvidega

| 48. | ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkt c võimaldab komisjonil pidada siseturuga kokkusobivaks abi teatud majandustegevuse või teatud majanduspiirkondade arengu soodustamiseks, kuid üksnes siis, „kui niisugune abi ei mõjuta ebasoovitavalt kaubandustingimusi määral, mis oleks vastuolus ühiste huvidega“. |
| --- | --- |

48.

ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkt c võimaldab komisjonil pidada siseturuga kokkusobivaks abi teatud majandustegevuse või teatud majanduspiirkondade arengu soodustamiseks, kuid üksnes siis, „kui niisugune abi ei mõjuta ebasoovitavalt kaubandustingimusi määral, mis oleks vastuolus ühiste huvidega“.

| 49. | Siseturule avalduva negatiivse mõju hindamise käigus tuleb anda keerulisi majanduslikke ja sotsiaalseid hinnanguid. Komisjon selgitab käesolevas jaos, kuidas ta kavatseb sellega seoses oma kaalutlusõigust kasutada. |
| --- | --- |

49.

Siseturule avalduva negatiivse mõju hindamise käigus tuleb anda keerulisi majanduslikke ja sotsiaalseid hinnanguid. Komisjon selgitab käesolevas jaos, kuidas ta kavatseb sellega seoses oma kaalutlusõigust kasutada.

| 50. | Iga riigiabimeede moonutab juba oma olemuse tõttu konkurentsi ja mõjutab liikmesriikidevahelist kaubandust. Selleks et kindlaks teha, kas abi konkurentsi moonutav mõju piirdub vajaliku miinimumiga, kontrollib komisjon, kas abi on vajalik (vt punkt 3.2.2), asjakohane (vt punkt 3.2.3) ja proportsionaalne (vt punkt 3.2.4). Sellise kontrolli tegemise võimaldamiseks nõuab komisjon, et liikmesriigid esitaksid tõendid eelhinnangu vormis, nagu on kirjeldatud punktis 3.2.1. |
| --- | --- |

50.

Iga riigiabimeede moonutab juba oma olemuse tõttu konkurentsi ja mõjutab liikmesriikidevahelist kaubandust. Selleks et kindlaks teha, kas abi konkurentsi moonutav mõju piirdub vajaliku miinimumiga, kontrollib komisjon, kas abi on vajalik (vt punkt 3.2.2), asjakohane (vt punkt 3.2.3) ja proportsionaalne (vt punkt 3.2.4). Sellise kontrolli tegemise võimaldamiseks nõuab komisjon, et liikmesriigid esitaksid tõendid eelhinnangu vormis, nagu on kirjeldatud punktis 3.2.1.

| 51. | Seejärel hindab komisjon kõnealuse riskifinantseerimisabi negatiivset mõju konkurentsile ja kaubandustingimustele. Riskifinantseerimise valdkonnas antav abi võib nimelt põhjustada erainvestorite väljatõrjumist, avaldada moonutavat mõju finantsvahendajate tasandil, põhjustada konkreetse tooteturu moonutusi ja avaldada tegevuse üleviimisega seotud mõju. Komisjon hindab abi negatiivset mõju konkurentsile ja kaubandusele ning võrdleb seda abi positiivse mõjuga (vt punkt 3.2.5). Kui positiivne mõju kaalub üles negatiivse mõju, peab komisjon abi siseturuga kokkusobivaks. |
| --- | --- |

51.

Seejärel hindab komisjon kõnealuse riskifinantseerimisabi negatiivset mõju konkurentsile ja kaubandustingimustele. Riskifinantseerimise valdkonnas antav abi võib nimelt põhjustada erainvestorite väljatõrjumist, avaldada moonutavat mõju finantsvahendajate tasandil, põhjustada konkreetse tooteturu moonutusi ja avaldada tegevuse üleviimisega seotud mõju. Komisjon hindab abi negatiivset mõju konkurentsile ja kaubandusele ning võrdleb seda abi positiivse mõjuga (vt punkt 3.2.5). Kui positiivne mõju kaalub üles negatiivse mõju, peab komisjon abi siseturuga kokkusobivaks.

| 52. | Viimasena teeb komisjon kindlaks, kas abi vastab läbipaistvusnõuetele (vt punkt 3.2.6). |
| --- | --- |

52.

Viimasena teeb komisjon kindlaks, kas abi vastab läbipaistvusnõuetele (vt punkt 3.2.6).

3.2.1.   Eelhindamise põhielemendid, mille asjaomased liikmesriigid peavad komisjonile esitama

Eelhindamise põhielemendid, mille asjaomased liikmesriigid peavad komisjonile esitama

| 53. | Riigiabi võib olla õigustatud üksnes juhul, kui sellega kaasneb oluline muutus, mida turg ise ei suuda saavutada, nagu turutõrke kõrvaldamine või riskifinantseerimise või investeeringu tegemisel esineva muu asjakohase takistuse kõrvaldamine. |
| --- | --- |

53.

Riigiabi võib olla õigustatud üksnes juhul, kui sellega kaasneb oluline muutus, mida turg ise ei suuda saavutada, nagu turutõrke kõrvaldamine või riskifinantseerimise või investeeringu tegemisel esineva muu asjakohase takistuse kõrvaldamine.

| 54. | Riigiabi võib olla vajalik, et suurendada riskifinantseerimise pakkumist olukorras, kus turg üksi ei suuda tõhusat tulemust saavutada või saavutada seda õigeaegselt. Komisjon on seisukohal, et idufirmade, VKEde või keskmise turukapitalisatsiooniga ettevõtjate juurdepääsul rahastamisele ei esine üldist turutõrget, vaid ainult tõrge, mis on seotud teatavate idufirmade või VKEde rühmade ja teatavat liiki keskmise turukapitalisatsiooniga ettevõtjatega, sõltuvalt eelkõige asjaomase liikmesriigi konkreetsest majanduslikust olukorrast ning nende tegevusvaldkonnast (nt võidakse teatavates sektorites riske üle hinnata). |
| --- | --- |

54.

Riigiabi võib olla vajalik

| 55. | Üldise grupierandi määruse 3. jaos on sätestatud tingimused, mille korral eeldatakse, et riskifinantseerimismeetmed aitavad kõrvaldada turutõrkeid asjakohaste ja proportsionaalsete vahenditega, avaldades samal ajal ergutavat mõju ja vähendades konkurentsimoonutused miinimumini. Nendele tingimustele vastavatest meetmetest ei pea teatama ja need arvatakse siseturuga kokkusobivaks. |
| --- | --- |

55.

Üldise grupierandi määruse 3. jaos on sätestatud tingimused, mille korral eeldatakse, et riskifinantseerimismeetmed aitavad kõrvaldada turutõrkeid asjakohaste ja proportsionaalsete vahenditega, avaldades samal ajal ergutavat mõju ja vähendades konkurentsimoonutused miinimumini. Nendele tingimustele vastavatest meetmetest ei pea teatama ja need arvatakse siseturuga kokkusobivaks.

| 56. | Riskifinantseerimismeetmetest, mis ei vasta üldise grupierandi määruse 3. jaos sätestatud tingimustele, tuleb teatada, et komisjon saaks muu hulgas hinnata, kas riskifinantseerimise pakkumisel esineb turutõrkeid või muid asjakohaseid takistusi. Seepärast peavad liikmesriigid tõendama, et esineb konkreetne turutõrge või muu asjakohane takistus, mis läheb kaugemale üldise grupierandi määruse aluseks olevast õiguslikust eeldusest. Lisaks peab kavandatav riskifinantseerimismeede vastama käesolevates suunistes sätestatud siseturuga kokkusobivuse kriteeriumidele. Selleks peaks liikmesriik esitama komisjonile põhjaliku eelhinnangu või vajaduse korral mitu hinnangut. |
| --- | --- |

56.

Riskifinantseerimismeetmetest, mis ei vasta üldise grupierandi määruse 3. jaos sätestatud tingimustele, tuleb teatada, et komisjon saaks muu hulgas hinnata, kas riskifinantseerimise pakkumisel esineb turutõrkeid või muid asjakohaseid takistusi. Seepärast peavad liikmesriigid tõendama, et esineb konkreetne turutõrge või muu asjakohane takistus, mis läheb kaugemale üldise grupierandi määruse aluseks olevast õiguslikust eeldusest. Lisaks peab kavandatav riskifinantseerimismeede vastama käesolevates suunistes sätestatud siseturuga kokkusobivuse kriteeriumidele. Selleks peaks liikmesriik esitama komisjonile põhjaliku eelhinnangu või vajaduse korral mitu hinnangut.

| 57. | Põhjalik eelhinnang peab põhinema objektiivsetel ja ajakohastel tõenditel ning kättesaadavatel parimatel tavadel ja meetoditel (nt dokumentide analüüs, vestlused, veebipõhised küsitlused või asjakohased kvantitatiivsed meetodid). Võimaluse korral tuleks tõendeid sel juhul trianguleerida ja kasutada neid vastastikku tugevdaval viisil, et toetada eelhinnangus esitatud järeldusi. Eelhindamine peab hõlmama vähem kui kolme aastat enne riskifinantseerimismeetmest teatamist ja eelistatavalt peaks seda tegema sõltumatu ekspert. Eelhindamisel tuleks arvesse võtta ka sarnaste vahendite rakendamisest saadud kogemusi ja liikmesriigi tehtud varasemaid eelhindamisi. Eelhinnangu koostamisel võivad liikmesriigid kasutada olemasolevat tõendusmaterjali, kui see on asjakohane, et tõendada eelhindamise käigus turutõrke olemasolu. Eelhindamisel tuleks keskenduda konkreetsele riskifinantseerimise liigile (nt omakapital või allutatud võlg), mille jaoks abimeedet kavandatakse. |
| --- | --- |

57.

Põhjalik eelhinnang peab põhinema objektiivsetel ja ajakohastel tõenditel ning kättesaadavatel parimatel tavadel ja meetoditel (nt dokumentide analüüs, vestlused, veebipõhised küsitlused või asjakohased kvantitatiivsed meetodid). Võimaluse korral tuleks tõendeid sel juhul trianguleerida ja kasutada neid vastastikku tugevdaval viisil, et toetada eelhinnangus esitatud järeldusi. Eelhindamine peab hõlmama vähem kui kolme aastat enne riskifinantseerimismeetmest teatamist ja eelistatavalt peaks seda tegema sõltumatu ekspert. Eelhindamisel tuleks arvesse võtta ka sarnaste vahendite rakendamisest saadud kogemusi ja liikmesriigi tehtud varasemaid eelhindamisi. Eelhinnangu koostamisel võivad liikmesriigid kasutada olemasolevat tõendusmaterjali, kui see on asjakohane, et tõendada eelhindamise käigus turutõrke olemasolu. Eelhindamisel tuleks keskenduda konkreetsele riskifinantseerimise liigile (nt omakapital või allutatud võlg), mille jaoks abimeedet kavandatakse.

| 58. | Kavandatav riskifinantseerimismeede peaks olema abi kavandatud eesmärgi täitmiseks asjakohane. Seetõttu tuleb eelhindamise käigus analüüsida olemasolevaid ja võimaluse korral kavandatavaid meetmeid, mis on suunatud sama tuvastatud turutõrke või riskifinantseerimise pakkumisel esineva muu asjakohase takistuse kõrvaldamisele, võttes arvesse muude poliitikavahendite tulemuslikkust ja tõhusust. Liikmesriik peab tõendama, et tuvastatud turutõrget või muud asjakohast takistust ei ole võimalik piisavalt kõrvaldada muude poliitikavahenditega, mis ei hõlma riigiabi, või üldise grupierandi määruse kohaldamisalasse kuuluvate meetmetega. |
| --- | --- |

58.

Kavandatav riskifinantseerimismeede peaks olema abi kavandatud eesmärgi täitmiseks asjakohane

| 59. | Riigiabi peab olema proportsionaalne turutõrke või muu asjakohase takistusega, mille kõrvaldamiseks see on ette nähtud, et täita asjaomased poliitikaeesmärgid. Seepärast peaks riskifinantseerimise suurendamiseks antav abi piirduma rangelt miinimumiga, mis on vajalik eelhindamise käigus kindlaks tehtud turutõrke või muu asjakohase takistuse kõrvaldamiseks ilma abisaajatele põhjendamatuid eeliseid andmata. Selliste riskifinantseerimisinvesteeringute puhul, mis ületavad abikõlbliku ettevõtja kohta üldise grupierandi määruse artiklis 21 kindlaksmääratud ülemmäära, tuleb abimeetme proportsionaalsust eelhinnangus üksikasjalikumalt tõendada, nagu on kirjeldatud käesolevate suuniste punktides 64 ja 65. |
| --- | --- |

59.

Riigiabi peab olema proportsionaalne

| 60. | Kui riskifinantseerimismeedet rahastatakse osaliselt Euroopa Regionaalarengu Fondist, Euroopa Sotsiaalfondist või Ühtekuuluvusfondist, võib liikmesriik otsustada määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 37 lõike 2 või määruse (EL) 2021/1060 artikli 58 lõike 3 kohaselt koostatud eelhinnangut (või selle osasid) uuesti kasutada. Seejärel hindab komisjon, kas esitatud tõendid vastavad käesolevate suuniste nõuetele. Kui riskifinantseerimismeedet osaliselt või täielikult kasutatakse Euroopa Innovatsiooninõukogu poolt hiljuti kvaliteedimärgise (48) saanud ettevõtjate toetamiseks, et teha Euroopa Innovatsiooninõukogu fondiga kaasinvesteeringuid või programmiga „Accelerator“ (49) seotud jätkuinvesteeringuid, või ettevõtjate toetamiseks, kes on kas osalenud mõnes algatuse CASSINI meetmes (algatuse CASSINI meetmed „Business Accelerator“ või „Matchmaking“), täites selle hindamiskünnised, saanud investeeringu algatuse CASSINI stardi- ja kasvukapitali rahastust või CASSINI auhinna või keda on toetatud programmist „Euroopa horisont“ rahastatavate kosmosevaldkonna projektide raames, mille tulemusel on loodud idufirma, aktsepteerib komisjon vastavalt kvaliteedimärgise ja muude Euroopa Innovatsiooninõukogu läbiviidud hoolsuskohustuse menetluse või algatuse CASSINI meetmetega kaasnevate valikumenetluste käigus saadud tõendite kasutamist eelhinnangu osana. |
| --- | --- |

60.

Kui riskifinantseerimismeedet rahastatakse osaliselt Euroopa Regionaalarengu Fondist, Euroopa Sotsiaalfondist või Ühtekuuluvusfondist, võib liikmesriik otsustada määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 37 lõike 2 või määruse (EL) 2021/1060 artikli 58 lõike 3 kohaselt koostatud eelhinnangut (või selle osasid) uuesti kasutada. Seejärel hindab komisjon, kas esitatud tõendid vastavad käesolevate suuniste nõuetele. Kui riskifinantseerimismeedet osaliselt või täielikult kasutatakse Euroopa Innovatsiooninõukogu poolt hiljuti kvaliteedimärgise (48

49

| 61. | Selliste riskifinantseerimismeetmete puhul, mis ei kuulu üldise grupierandi määruse kohaldamisalasse, tuleb eelhinnangus kirjeldada turutõrke või muu asjaomase takistuse laadi ja tõendada selle olemasolu ulatuses, mis mõjutab ühte või mitut järgnevast:






  a) | konkreetsed sihtettevõtjate kategooriad, kes ei vasta kõikidele üldise grupierandi määruse kohastele abikõlblikkuse nõuetele (vt punkti 32 alapunktid a–d); |
| --- | --- | --- |

61.

Selliste riskifinantseerimismeetmete puhul, mis ei kuulu üldise grupierandi määruse kohaldamisalasse, tuleb eelhinnangus kirjeldada turutõrke või muu asjaomase takistuse laadi ja tõendada selle olemasolu ulatuses, mis mõjutab ühte või mitut järgnevast:

a)

konkreetsed sihtettevõtjate kategooriad, kes ei vasta kõikidele üldise grupierandi määruse kohastele abikõlblikkuse nõuetele (vt punkti 32 alapunktid a–d);

| b) | alternatiivsed kauplemisplatvormid, mis ei vasta üldise grupierandi määruse tingimustele (vt punkti 32 alapunkt e); |
| --- | --- |

b)

alternatiivsed kauplemisplatvormid, mis ei vasta üldise grupierandi määruse tingimustele (vt punkti 32 alapunkt e);

| c) | finantsinstrumendid, mille ülesehituse parameetrid erinevad üldises grupierandi määruses kirjeldatutest (vt punkti 33 alapunktid a, b ja c); |
| --- | --- |

c)

finantsinstrumendid, mille ülesehituse parameetrid erinevad üldises grupierandi määruses kirjeldatutest (vt punkti 33 alapunktid a, b ja c);

| d) | fiskaalstiimulid juriidilisest isikust investoritele, sealhulgas kaasinvestoritena tegutsevatele finantsvahendajatele või nende valitsejatele (vt punkti 33 alapunkt d). |
| --- | --- |

d)

fiskaalstiimulid juriidilisest isikust investoritele, sealhulgas kaasinvestoritena tegutsevatele finantsvahendajatele või nende valitsejatele (vt punkti 33 alapunkt d).

| 62. | Eelhindamise käigus tuleks kindlaks teha mõjutatud ettevõtjate liik, eelkõige nende vanus või arenguetapp, majandussektor ja geograafiline tegevuspiirkond, ning tõendada, et selliseid ettevõtjaid mõjutab konkreetne turutõrge või muu asjakohane takistus. |
| --- | --- |

62.

Eelhindamise käigus tuleks kindlaks teha mõjutatud ettevõtjate liik, eelkõige nende vanus või arenguetapp, majandussektor ja geograafiline tegevuspiirkond, ning tõendada, et selliseid ettevõtjaid mõjutab konkreetne turutõrge või muu asjakohane takistus.

| 63. | Selliste riskifinantseerimismeetmete puhul, mis on seotud finantsinstrumentidega, milles sõltumatute erainvestorite osalus on üldise grupierandi määruse artiklis 21 sätestatud määradest väiksem (vt käesolevate suuniste punkti 33 alapunkt a), tuleks eelhinnangus peale selle piisavalt üksikasjalikult hinnata erasektori rahastamise taset ja struktuuri rahastamiskõlbliku ettevõtja liigi puhul asjaomases geograafilises piirkonnas ning tõendada, et tuvastatud turutõrget või muud asjakohast takistust ei ole võimalik kõrvaldada meetmetega, mis vastavad kõikidele üldises grupierandi määruses sätestatud erasektori osalust käsitlevatele nõuetele. |
| --- | --- |

63.

Selliste riskifinantseerimismeetmete puhul, mis on seotud finantsinstrumentidega, milles sõltumatute erainvestorite osalus on üldise grupierandi määruse artiklis 21 sätestatud määradest väiksem (vt käesolevate suuniste punkti 33 alapunkt a), tuleks eelhinnangus peale selle piisavalt üksikasjalikult hinnata erasektori rahastamise taset ja struktuuri rahastamiskõlbliku ettevõtja liigi puhul asjaomases geograafilises piirkonnas ning tõendada, et tuvastatud turutõrget või muud asjakohast takistust ei ole võimalik kõrvaldada meetmetega, mis vastavad kõikidele üldises grupierandi määruses sätestatud erasektori osalust käsitlevatele nõuetele.

| 64. | Peale selle tuleks riskifinantseerimisinvesteeringute puhul, mille summa ületab üldise grupierandi määruse artiklis 21 (vt käesolevate suuniste punkti 32 alapunkt e) abikõlbliku ettevõtja kohta kehtestatud piirmäära, kvantifitseerida eelhindamisel ka tuvastatud turutõrkest või muust asjakohasest takistusest tulenev rahastamispuudujääk (st abikõlblike ettevõtjate hetkel rahuldamata rahastamisnõudluse tase). Hindamine peab näitama, et rahastamispuudujääk abikõlblike ettevõtjate tasandil ületab üldises grupierandi määruses sätestatud ülemmäära. Selline kvantifitseerimine peaks põhinema kättesaadavatel parimatel tavadel ja meetoditel, mis võimaldavad hinnata sihtrühma kuuluvate ettevõtjate rahuldamata rahastamisnõudluse ulatust. |
| --- | --- |

64.

Peale selle tuleks riskifinantseerimisinvesteeringute puhul, mille summa ületab üldise grupierandi määruse artiklis 21 (vt käesolevate suuniste punkti 32 alapunkt e) abikõlbliku ettevõtja kohta kehtestatud piirmäära, kvantifitseerida eelhindamisel ka tuvastatud turutõrkest või muust asjakohasest takistusest tulenev rahastamispuudujääk (st abikõlblike ettevõtjate hetkel rahuldamata rahastamisnõudluse tase). Hindamine peab näitama, et rahastamispuudujääk abikõlblike ettevõtjate tasandil ületab üldises grupierandi määruses sätestatud ülemmäära. Selline kvantifitseerimine peaks põhinema kättesaadavatel parimatel tavadel ja meetoditel, mis võimaldavad hinnata sihtrühma kuuluvate ettevõtjate rahuldamata rahastamisnõudluse ulatust.

| 65. | Rahastamispuudujäägi kvantifitseerimiseks tuleb analüüsida nii struktuurseid kui ka tsüklilisi (st kriisiga seotud) probleeme, mille tõttu on erasektori vahenditest rahastamise tase optimaalsest tasemest madalam. Eelkõige tuleb eelhinnangus esitada pakkumise poole põhjalik analüüs, hinnates abikõlblikele ettevõtjatele kättesaadavaid rahastamisallikaid ning võttes seejuures arvesse geograafilises sihtpiirkonnas tegutsevate olemasolevate finantsvahendajate arvu – olenemata liikmesriigist, kus vahendaja on asutatud –, nende avalik-õiguslikku või eraõiguslikku vormi ning asjaomasele turusegmendile suunatud investeeringute mahtu. Nõudluse poole hindamisel tuleks arvesse võtta potentsiaalselt abikõlblike ettevõtjate arvu ja vajaliku rahastamise keskmisi väärtusi. See analüüs peaks põhinema andmetel, mis hõlmavad riskifinantseerimismeetmest teatamisele eelnenud viit aastat, ja võimaluse korral tuleks tulemused trianguleerida, võrreldes alternatiivseid andmeallikaid. |
| --- | --- |

65.

Rahastamispuudujäägi kvantifitseerimiseks tuleb analüüsida nii struktuurseid kui ka tsüklilisi (st kriisiga seotud) probleeme, mille tõttu on erasektori vahenditest rahastamise tase optimaalsest tasemest madalam. Eelkõige tuleb eelhinnangus esitada pakkumise poole põhjalik analüüs, hinnates abikõlblikele ettevõtjatele kättesaadavaid rahastamisallikaid ning võttes seejuures arvesse geograafilises sihtpiirkonnas tegutsevate olemasolevate finantsvahendajate arvu – olenemata liikmesriigist, kus vahendaja on asutatud –, nende avalik-õiguslikku või eraõiguslikku vormi ning asjaomasele turusegmendile suunatud investeeringute mahtu. Nõudluse poole hindamisel tuleks arvesse võtta potentsiaalselt abikõlblike ettevõtjate arvu ja vajaliku rahastamise keskmisi väärtusi. See analüüs peaks põhinema andmetel, mis hõlmavad riskifinantseerimismeetmest teatamisele eelnenud viit aastat, ja võimaluse korral tuleks tulemused trianguleerida, võrreldes alternatiivseid andmeallikaid.

| 66. | Kavade puhul, mis on suunatud üksnes idufirmadele ja VKEdele enne nende esimest ärilist müüki, kohaldab komisjon eelhindamise nõudeid proportsionaalselt, eelkõige seoses nõutavate tõenditega. |
| --- | --- |

66.

Kavade puhul, mis on suunatud üksnes idufirmadele ja VKEdele enne nende esimest ärilist müüki, kohaldab komisjon eelhindamise nõudeid proportsionaalselt, eelkõige seoses nõutavate tõenditega.

3.2.2.   Vajadus riigi sekkumise järele

Vajadus riigi sekkumise järele

| 67. | Riigiabi peaks olema suunatud olukordadele, kus see võib kaasa tuua olulise muutuse, mida turg üksi ei suuda saavutada. Selleks et hinnata, kas riigiabi on kavandatud tulemuse saavutamiseks tõhus, tuleb kõigepealt kindlaks teha lahendamist vajav probleem. Liikmesriigid peaksid selgitama, kuidas on abimeetme abil võimalik tõhusalt vähendada tuvastatud takistust ja eelkõige mis tahes turutõrget, mis takistab turupoolset piisavat riskifinantseerimist. |
| --- | --- |

67.

Riigiabi peaks olema suunatud olukordadele, kus see võib kaasa tuua olulise muutuse, mida turg üksi ei suuda saavutada. Selleks et hinnata, kas riigiabi on kavandatud tulemuse saavutamiseks tõhus, tuleb kõigepealt kindlaks teha lahendamist vajav probleem. Liikmesriigid peaksid selgitama, kuidas on abimeetme abil võimalik tõhusalt vähendada tuvastatud takistust ja eelkõige mis tahes turutõrget, mis takistab turupoolset piisavat riskifinantseerimist.

| 68. | Riskifinantseerimismeede võib olla põhjendatud üksnes juhul, kui see on suunatud konkreetsele turutõrkele või muule asjakohasele takistusele, mida on eelhinnangus kirjeldatud. Komisjon leiab, et sellised turutõrked või takistused võivad esineda eelkõige, kuid mitte ainult nende tegevust alustavate VKEde puhul, kes hoolimata oma kasvuväljavaadetest ei suuda investoritele oma krediidivõimelisust või äriplaanide usaldusväärsust tõendada. Sellise turutõrke või takistuse ulatus võib erineda nii mõjutatud äriühingute kui ka nende kapitalinõuete poolest, sõltuvalt sektorist, kus nad tegutsevad. Need turutõrked ja takistused võivad eriti mõjutada kõrgtehnoloogilist sektorit või uuendusliku keskkonnahoidliku või digitehnoloogia sektorit. Teabe asümmeetria tõttu võib turul olla raske hinnata selliste idufirmade ja VKEde riski/tuluprofiili ja nende suutlikkust teenida riskiga korrigeeritud tulu. Raskustega, mida need VKEd kogevad teabe jagamisel oma projektide kvaliteedi kohta, nende tajutava riskantsusega ja nõrga krediidivõimelisusega kaasnevad suured tehingu- ja esinduskulud ning need võivad suurendada investori soovimatust riske võtta. Väikesed keskmise turukapitalisatsiooniga ettevõtjad ja innovaatilised keskmise turukapitalisatsiooniga ettevõtjad võivad seista silmitsi sarnaste raskustega ja neid võib seetõttu mõjutada sama turutõrge või takistus. |
| --- | --- |

68.

Riskifinantseerimismeede võib olla põhjendatud üksnes juhul, kui see on suunatud konkreetsele turutõrkele või muule asjakohasele takistusele, mida on eelhinnangus kirjeldatud. Komisjon leiab, et sellised turutõrked või takistused võivad esineda eelkõige, kuid mitte ainult nende tegevust alustavate VKEde puhul, kes hoolimata oma kasvuväljavaadetest ei suuda investoritele oma krediidivõimelisust või äriplaanide usaldusväärsust tõendada. Sellise turutõrke või takistuse ulatus võib erineda nii mõjutatud äriühingute kui ka nende kapitalinõuete poolest, sõltuvalt sektorist, kus nad tegutsevad. Need turutõrked ja takistused võivad eriti mõjutada kõrgtehnoloogilist sektorit või uuendusliku keskkonnahoidliku või digitehnoloogia sektorit. Teabe asümmeetria tõttu võib turul olla raske hinnata selliste idufirmade ja VKEde riski/tuluprofiili ja nende suutlikkust teenida riskiga korrigeeritud tulu. Raskustega, mida need VKEd kogevad teabe jagamisel oma projektide kvaliteedi kohta, nende tajutava riskantsusega ja nõrga krediidivõimelisusega kaasnevad suured tehingu- ja esinduskulud ning need võivad suurendada investori soovimatust riske võtta. Väikesed keskmise turukapitalisatsiooniga ettevõtjad ja innovaatilised keskmise turukapitalisatsiooniga ettevõtjad võivad seista silmitsi sarnaste raskustega ja neid võib seetõttu mõjutada sama turutõrge või takistus.

| 69. | Seepärast tuleb riskifinantseerimismeede välja töötada nii, et see kõrvaldaks eelhindamisel kindlaks tehtud konkreetse turutõrke või muu asjakohase takistuse, eelkõige seoses abikõlblike ettevõtjatega asjaomases sihtarenguetapis, geograafilises piirkonnas ja vajaduse korral majandussektoris. |
| --- | --- |

69.

Seepärast tuleb riskifinantseerimismeede välja töötada nii, et see kõrvaldaks eelhindamisel kindlaks tehtud konkreetse turutõrke või muu asjakohase takistuse, eelkõige seoses abikõlblike ettevõtjatega asjaomases sihtarenguetapis, geograafilises piirkonnas ja vajaduse korral majandussektoris.

| 70. | Tagamaks, et meetme rakendamisse kaasatud finantsvahendajad tegelevad kindlakstehtud turutõrgetega, tuleb hoolsuskohustuse alusel kindlustada, et ärilises mõttes usaldusväärne investeerimisstrateegia oleks suunatud seatud poliitikaeesmärgi täitmisele ja järgiks kindlaksmääratud abikõlblikkusnõudeid ja rahastamispiiranguid. Eelkõige peavad liikmesriigid välja valima sellised finantsvahendajad, kes suudavad tõendada, et nende kavandatud investeerimisstrateegia on ärilises mõttes usaldusväärne ja hõlmab asjakohaseid riskide hajutamise põhimõtteid, mille eesmärk on saavutada majanduslik elujõulisus ning tõhus maht nii investeeringu suuruse kui ka territoriaalse ulatuse mõttes. |
| --- | --- |

70.

Tagamaks, et meetme rakendamisse kaasatud finantsvahendajad tegelevad kindlakstehtud turutõrgetega, tuleb hoolsuskohustuse alusel kindlustada, et ärilises mõttes usaldusväärne investeerimisstrateegia oleks suunatud seatud poliitikaeesmärgi täitmisele ja järgiks kindlaksmääratud abikõlblikkusnõudeid ja rahastamispiiranguid. Eelkõige peavad liikmesriigid välja valima sellised finantsvahendajad, kes suudavad tõendada, et nende kavandatud investeerimisstrateegia on ärilises mõttes usaldusväärne ja hõlmab asjakohaseid riskide hajutamise põhimõtteid, mille eesmärk on saavutada majanduslik elujõulisus ning tõhus maht nii investeeringu suuruse kui ka territoriaalse ulatuse mõttes.

3.2.2.1.   Meetmed, mis on suunatud üldise grupierandi määruse kohaldamisalasse mittekuuluvate ettevõtjate kategooriatele

Meetmed, mis on suunatud üldise grupierandi määruse kohaldamisalasse mittekuuluvate ettevõtjate kategooriatele

| 71. | Rahastamisele juurdepääsuks antava abi puhul piirdub üldise grupierandi määruse kohaldamisala VKEdega. Teatavad ettevõtjad, kelle töötajate arv või finantskünnised või mõlemad ületavad VKEde määratluses esitatud piirmäärasid, võivad siiski seista silmitsi samasuguste rahastamispiirangutega. |
| --- | --- |

71.

Rahastamisele juurdepääsuks antava abi puhul piirdub üldise grupierandi määruse kohaldamisala VKEdega. Teatavad ettevõtjad, kelle töötajate arv või finantskünnised või mõlemad ületavad VKEde määratluses esitatud piirmäärasid, võivad siiski seista silmitsi samasuguste rahastamispiirangutega.

a)   Väikesed keskmise turukapitalisatsiooniga ettevõtjad

Väikesed keskmise turukapitalisatsiooniga ettevõtjad

| 72. | Abikõlblike ettevõtjate ringi laiendamine riskifinantseerimismeetme kohaldamisel nii, et sellesse kuuluksid lisaks VKEdele väikesed keskmise turukapitalisatsiooniga ettevõtjad, võib olla põhjendatud, kui see stimuleerib erainvestoreid investeerima mitmekesisemasse portfelli ning pakkuma paremaid sisenemis- ja väljumisvõimalusi. Väikeste keskmise turukapitalisatsiooniga ettevõtjate kaasamine portfelli vähendab tõenäoliselt portfelli riskantsust ja sellest tulenevalt suurendab investeeringutelt saadavat tulu. Sellepärast võib see olla eriti tõhus viis institutsionaalsete investorite ligimeelitamiseks varajases arenguetapis olevate riskantsemate ettevõtete puhul. |
| --- | --- |

72.

Abikõlblike ettevõtjate ringi laiendamine riskifinantseerimismeetme kohaldamisel nii, et sellesse kuuluksid lisaks VKEdele väikesed keskmise turukapitalisatsiooniga ettevõtjad, võib olla põhjendatud, kui see stimuleerib erainvestoreid investeerima mitmekesisemasse portfelli ning pakkuma paremaid sisenemis- ja väljumisvõimalusi. Väikeste keskmise turukapitalisatsiooniga ettevõtjate kaasamine portfelli vähendab tõenäoliselt portfelli riskantsust ja sellest tulenevalt suurendab investeeringutelt saadavat tulu. Sellepärast võib see olla eriti tõhus viis institutsionaalsete investorite ligimeelitamiseks varajases arenguetapis olevate riskantsemate ettevõtete puhul.

| 73. | Nendel põhjustel ja tingimusel, et eelhinnang sisaldab selle kohta asjakohaseid majanduslikke tõendeid, võib väikeste keskmise turukapitalisatsiooniga ettevõtjate toetamine olla põhjendatud. Komisjon võtab oma hinnangus arvesse sihtettevõtjate tööjõu- ja kapitalimahukust ning samuti muid kriteeriume, mis kajastavad väikeseid keskmise turukapitalisatsiooniga ettevõtjaid mõjutavaid konkreetseid rahastamispiiranguid (nt piisav tagatis suure laenu saamiseks või märkimisväärse väliskapitali vajadus arenguks ja juurutamiseks). |
| --- | --- |

73.

Nendel põhjustel ja tingimusel, et eelhinnang sisaldab selle kohta asjakohaseid majanduslikke tõendeid, võib väikeste keskmise turukapitalisatsiooniga ettevõtjate toetamine olla põhjendatud. Komisjon võtab oma hinnangus arvesse sihtettevõtjate tööjõu- ja kapitalimahukust ning samuti muid kriteeriume, mis kajastavad väikeseid keskmise turukapitalisatsiooniga ettevõtjaid mõjutavaid konkreetseid rahastamispiiranguid (nt piisav tagatis suure laenu saamiseks või märkimisväärse väliskapitali vajadus arenguks ja juurutamiseks).

b)   Innovaatilised keskmise turukapitalisatsiooniga ettevõtjad

Innovaatilised keskmise turukapitalisatsiooniga ettevõtjad

| 74. | Teatavatel juhtudel võivad ka keskmise turukapitalisatsiooniga ettevõtjad seista silmitsi rahastamispiirangutega, mis on võrreldavad VKEsid mõjutavate piirangutega. Nii võib juhtuda näiteks selliste keskmise turukapitalisatsiooniga ettevõtjate puhul, kes samaaegselt tootmisrajatistesse tehtavate alginvesteeringutega tegelevad teadus- ja arendustegevuse ja innovatsiooniga (sh turustamisprojektidega) ning kelle varasemat tegevust käsitlevad andmed ei võimalda potentsiaalsetel investoritel teha asjakohaseid järeldusi sellise tegevuse tulemusega seotud tulevaste turuväljavaadete kohta, sest need turud arenevad või hõlmavad kõrgetasemelist tehnoloogilist elementi, millega seotud riski on keeruline hinnata (nt kosmose- ja kaitsevaldkonnad). Sellistel juhtudel võivad innovaatilised keskmise turukapitalisatsiooniga ettevõtjad vajada riigiabi hõlmavat riskifinantseerimist, et viia nende tootmisvõimsus sellisele jätkusuutlikule tasemele, et nad suudavad ise erasektori rahastamist ligi meelitada. Lisaks sellele kehtib punkti 3.2.2.1 alapunktis a tehtud tähelepanek ka innovaatiliste keskmise turukapitalisatsiooniga ettevõtjate suhtes: nende kaasamine finantsvahendaja investeerimisportfelli võib olla tõhus viis, kuidas finantsvahendaja saab pakkuda mitmekesisemaid investeerimisvõimalusi, mis pakuvad huvi laiemale potentsiaalsete investorite ringile. |
| --- | --- |

74.

Teatavatel juhtudel võivad ka keskmise turukapitalisatsiooniga ettevõtjad seista silmitsi rahastamispiirangutega, mis on võrreldavad VKEsid mõjutavate piirangutega. Nii võib juhtuda näiteks selliste keskmise turukapitalisatsiooniga ettevõtjate puhul, kes samaaegselt tootmisrajatistesse tehtavate alginvesteeringutega tegelevad teadus- ja arendustegevuse ja innovatsiooniga (sh turustamisprojektidega) ning kelle varasemat tegevust käsitlevad andmed ei võimalda potentsiaalsetel investoritel teha asjakohaseid järeldusi sellise tegevuse tulemusega seotud tulevaste turuväljavaadete kohta, sest need turud arenevad või hõlmavad kõrgetasemelist tehnoloogilist elementi, millega seotud riski on keeruline hinnata (nt kosmose- ja kaitsevaldkonnad). Sellistel juhtudel võivad innovaatilised keskmise turukapitalisatsiooniga ettevõtjad vajada riigiabi hõlmavat riskifinantseerimist, et viia nende tootmisvõimsus sellisele jätkusuutlikule tasemele, et nad suudavad ise erasektori rahastamist ligi meelitada. Lisaks sellele kehtib punkti 3.2.2.1 alapunktis a tehtud tähelepanek ka innovaatiliste keskmise turukapitalisatsiooniga ettevõtjate suhtes: nende kaasamine finantsvahendaja investeerimisportfelli võib olla tõhus viis, kuidas finantsvahendaja saab pakkuda mitmekesisemaid investeerimisvõimalusi, mis pakuvad huvi laiemale potentsiaalsete investorite ringile.

c)   VKEd, kes saavad esialgse riskifinantseerimisinvesteeringu siis, kui nad on tegutsenud mis tahes turul pikema aja vältel kui üldises grupierandi määruses kehtestatud abikõlblikkuse periood

VKEd, kes saavad esialgse riskifinantseerimisinvesteeringu siis, kui nad on tegutsenud mis tahes turul pikema aja vältel kui üldises grupierandi määruses kehtestatud abikõlblikkuse periood

| 75. | Teatavat liiki ettevõtjaid võib siiski käsitada veel laienemis- või varajases arengujärgus olevate ettevõtjatena, kui nad ei ole isegi oma märkimisväärselt pikaajalisest olemasolust hoolimata piisavalt tõendanud oma potentsiaali teenida tulu või nende varasema tegevuse kohta ei ole piisavalt kindlaid tõendeid ja neil ei ole tagatisi. See võib juhtuda eelkõige suure riskiga sektorites, näiteks biotehnoloogia-, kosmose-, kaitse-, kultuuri- ja loomesektoris, ning võimalik, et üldisemalt innovaatiliste VKEde, sealhulgas keskkonnahoidlikule või digitehnoloogiale keskendunud või sotsiaalse innovatsiooniga tegelevate VKEde puhul (50). Peale selle võivad ettevõtjad, kellel on piisavalt sisemist omakapitali oma esialgse tegevuse rahastamiseks, vajada ettevõttevälist rahastamist alles hilisemas etapis, näiteks selleks, et suurendada oma tootmisvõimsust väikesemahulisest äritegevusest suuremamahuliseks äritegevuseks. See võib nõuda suuremat investeeringut, kui nad suudavad enda vahenditest katta. |
| --- | --- |

75.

Teatavat liiki ettevõtjaid võib siiski käsitada veel laienemis- või varajases arengujärgus olevate ettevõtjatena, kui nad ei ole isegi oma märkimisväärselt pikaajalisest olemasolust hoolimata piisavalt tõendanud oma potentsiaali teenida tulu või nende varasema tegevuse kohta ei ole piisavalt kindlaid tõendeid ja neil ei ole tagatisi. See võib juhtuda eelkõige suure riskiga sektorites, näiteks biotehnoloogia-, kosmose-, kaitse-, kultuuri- ja loomesektoris, ning võimalik, et üldisemalt innovaatiliste VKEde, sealhulgas keskkonnahoidlikule või digitehnoloogiale keskendunud või sotsiaalse innovatsiooniga tegelevate VKEde puhul (50

| 76. | Seepärast võib olla võimalik lubada võtta meetmeid, mille kohaselt alginvesteering tehakse pärast üldise grupierandi määruse artiklis 21 kehtestatud abikõlblikkuse perioodi. Sellisel juhul võib komisjon nõuda, et meetme puhul oleksid selgelt kindlaks määratud abikõlblike ettevõtjate kategooriad, pidades silmas eelhinnangus esitatud tõendeid selliseid ettevõtjaid mõjutava konkreetse turutõrke olemasolu kohta. |
| --- | --- |

76.

Seepärast võib olla võimalik lubada võtta meetmeid, mille kohaselt alginvesteering tehakse pärast üldise grupierandi määruse artiklis 21 kehtestatud abikõlblikkuse perioodi. Sellisel juhul võib komisjon nõuda, et meetme puhul oleksid selgelt kindlaks määratud abikõlblike ettevõtjate kategooriad, pidades silmas eelhinnangus esitatud tõendeid selliseid ettevõtjaid mõjutava konkreetse turutõrke olemasolu kohta.

d)   Idufirmad ja VKEd, kes vajavad riskifinantseerimisinvesteeringut summas, mis ületab üldises grupierandi määruses sätestatud ülemmäära

Idufirmad ja VKEd, kes vajavad riskifinantseerimisinvesteeringut summas, mis ületab üldises grupierandi määruses sätestatud ülemmäära

| 77. | Üldise grupierandi määruse artikliga 21 on ette nähtud riskifinantseerimise maksimaalne kogusumma abikõlbliku ettevõtja kohta ning see hõlmab ka jätkuinvesteeringuid. Kuid teatavates tööstusharudes, kus eelnevate teadusuuringute või investeeringutega kaasnevad kulud on suhteliselt suured (nt kosmose-, kaitse-, bioteaduste või keskkonnahoidliku tehnoloogia või taastuvenergiasektoris), ei pruugi see summa olla piisav kõigi vajalike investeeringute tagamiseks ja idufirma või VKE jätkusuutliku kasvu toetamiseks. Seetõttu võib teatavatel tingimustel olla põhjendatud, et abikõlblikesse ettevõtjatesse lubatakse teha suuremaid koguinvesteeringuid. |
| --- | --- |

77.

Üldise grupierandi määruse artikliga 21 on ette nähtud riskifinantseerimise maksimaalne kogusumma abikõlbliku ettevõtja kohta ning see hõlmab ka jätkuinvesteeringuid. Kuid teatavates tööstusharudes, kus eelnevate teadusuuringute või investeeringutega kaasnevad kulud on suhteliselt suured (nt kosmose-, kaitse-, bioteaduste või keskkonnahoidliku tehnoloogia või taastuvenergiasektoris), ei pruugi see summa olla piisav kõigi vajalike investeeringute tagamiseks ja idufirma või VKE jätkusuutliku kasvu toetamiseks. Seetõttu võib teatavatel tingimustel olla põhjendatud, et abikõlblikesse ettevõtjatesse lubatakse teha suuremaid koguinvesteeringuid.

| 78. | Nimelt võib riskifinantseerimismeetmetega anda üldises grupierandi määruses täpsustatud maksimaalsest kogusummast suuremat toetust, tingimusel et ettenähtud toetussumma kajastab sihtsektorite või -territooriumide eelhindamise käigus kindlaks tehtud ja kvantifitseeritud rahastamispuudujäägi suurust ja laadi. Sellisel juhul võtab komisjon arvesse sihtsektorite kapitalimahukust ja/või teatavatesse geograafilistesse piirkondadesse tehtavate investeeringutega kaasnevaid suuremaid kulusid. |
| --- | --- |

78.

Nimelt võib riskifinantseerimismeetmetega anda üldises grupierandi määruses täpsustatud maksimaalsest kogusummast suuremat toetust, tingimusel et ettenähtud toetussumma kajastab sihtsektorite või -territooriumide eelhindamise käigus kindlaks tehtud ja kvantifitseeritud rahastamispuudujäägi suurust ja laadi. Sellisel juhul võtab komisjon arvesse sihtsektorite kapitalimahukust ja/või teatavatesse geograafilistesse piirkondadesse tehtavate investeeringutega kaasnevaid suuremaid kulusid.

e)   Alternatiivsed kauplemisplatvormid, mis ei vasta üldises grupierandi määruses sätestatud tingimustele

Alternatiivsed kauplemisplatvormid, mis ei vasta üldises grupierandi määruses sätestatud tingimustele

| 79. | Komisjon tunnistab, et alternatiivsed kauplemisplatvormid on VKEde rahastamise turu oluline osa, sest nad meelitavad VKEdesse uut kapitali ja hõlbustavad varasemate investorite väljumist (51). Üldises grupierandi määruses tunnistatakse nende tähtsust, hõlbustades nende tegevust kas rahaliste fiskaalstiimulite kaudu, mis on mõeldud nendel platvormidel noteeritud ettevõtjatesse investeerivatele füüsilistele isikutele, või võimaldades starditoetuse andmist platvormihaldurile, tingimusel et asjaomane kauplemisplatvormi haldur kvalifitseerub väikeettevõtjana ja toetuse summa ei ületa konkreetseid künniseid. |
| --- | --- |

79.

Komisjon tunnistab, et alternatiivsed kauplemisplatvormid on VKEde rahastamise turu oluline osa, sest nad meelitavad VKEdesse uut kapitali ja hõlbustavad varasemate investorite väljumist (51

| 80. | Kuid alternatiivsete kauplemisplatvormide haldurid ei pruugi asutamise ajal tingimata olla väikeettevõtjad. Samuti ei pruugi üldise grupierandi määruse kohaselt lubatava starditoetuse maksimaalne summa olla piisav, et toetada platvormi asutamist. Peale selle võib olla vaja pakkuda fiskaalstiimuleid juriidilisest isikust investoritele, et meelitada ligi piisavalt rahalisi vahendeid uute platvormide asutamiseks ja kasutuselevõtmiseks. Lisaks sellele ei pruugi platvorm noteerida ainult VKEsid, vaid ka ettevõtjaid, kelle puhul on VKEde määratluse kohased künnised ületatud. |
| --- | --- |

80.

Kuid alternatiivsete kauplemisplatvormide haldurid ei pruugi asutamise ajal tingimata olla väikeettevõtjad. Samuti ei pruugi üldise grupierandi määruse kohaselt lubatava starditoetuse maksimaalne summa olla piisav, et toetada platvormi asutamist. Peale selle võib olla vaja pakkuda fiskaalstiimuleid juriidilisest isikust investoritele, et meelitada ligi piisavalt rahalisi vahendeid uute platvormide asutamiseks ja kasutuselevõtmiseks. Lisaks sellele ei pruugi platvorm noteerida ainult VKEsid, vaid ka ettevõtjaid, kelle puhul on VKEde määratluse kohased künnised ületatud.

| 81. | Seetõttu võib teatavatel tingimustel olla põhjendatud, et lubatakse anda fiskaalstiimuleid juriidilisest isikust investoritele eesmärgiga toetada kauplemisplatvormide haldureid, kes ei ole väikeettevõtjad, teha alternatiivsete kauplemisplatvormide loomisesse investeeringuid, mis on suuremad üldises grupierandi määruses starditoetusele ette nähtud piirmääradest, või anda abi sellistele alternatiivsetele kauplemisplatvormidele, mille puhul on enamiku kaubeldavaid finantsinstrumente emiteerinud VKEd. Sellisel juhul peab eelhindamine näitama konkreetse turutõrke või muu asjakohase takistuse olemasolu, mis mõjutab selliseid platvorme asjaomasel geograafilisel turul. |
| --- | --- |

81.

Seetõttu võib teatavatel tingimustel olla põhjendatud, et lubatakse anda fiskaalstiimuleid juriidilisest isikust investoritele eesmärgiga toetada kauplemisplatvormide haldureid, kes ei ole väikeettevõtjad, teha alternatiivsete kauplemisplatvormide loomisesse investeeringuid, mis on suuremad üldises grupierandi määruses starditoetusele ette nähtud piirmääradest, või anda abi sellistele alternatiivsetele kauplemisplatvormidele, mille puhul on enamiku kaubeldavaid finantsinstrumente emiteerinud VKEd. Sellisel juhul peab eelhindamine näitama konkreetse turutõrke või muu asjakohase takistuse olemasolu, mis mõjutab selliseid platvorme asjaomasel geograafilisel turul.

3.2.2.2.   Meetmed, mille ülesehituse parameetrid ei ole kooskõlas üldise grupierandi määrusega

Meetmed, mille ülesehituse parameetrid ei ole kooskõlas üldise grupierandi määrusega

a)   Finantsinstrumendid, mille puhul on sõltumatu erainvestori osalus väiksem üldises grupierandi määruses ette nähtud määradest

Finantsinstrumendid, mille puhul on sõltumatu erainvestori osalus väiksem üldises grupierandi määruses ette nähtud määradest

| 82. | Konkreetsetes piirkondades või liikmesriikides ettevõtjaid mõjutavad turutõrked või muud asjakohased takistused võivad olla tuntavamad VKEde rahastamise turu suhtelise mahajäämuse tõttu neis piirkondades võrreldes muude piirkondadega samas liikmesriigis, teistes liikmesriikides või mujal maailmas. Nii võib see olla eelkõige liikmesriikides, kus puuduvad tunnustatud ametlikud riskikapitali pakkuvad investorid, erakapitalifondid või äriinglid. Selliste meetmete puhul, mille eesmärk on need struktuursed takistused kõrvaldada, võib komisjon nõustuda üldise grupierandi määruse artikliga 21 ette nähtud määradest väiksema sõltumatute erainvestorite osalusega, kui on täidetud käesolevate suuniste punktis 25 sätestatud tingimus. |
| --- | --- |

82.

Konkreetsetes piirkondades või liikmesriikides ettevõtjaid mõjutavad turutõrked või muud asjakohased takistused võivad olla tuntavamad VKEde rahastamise turu suhtelise mahajäämuse tõttu neis piirkondades võrreldes muude piirkondadega samas liikmesriigis, teistes liikmesriikides või mujal maailmas. Nii võib see olla eelkõige liikmesriikides, kus puuduvad tunnustatud ametlikud riskikapitali pakkuvad investorid, erakapitalifondid või äriinglid. Selliste meetmete puhul, mille eesmärk on need struktuursed takistused kõrvaldada, võib komisjon nõustuda üldise grupierandi määruse artikliga 21 ette nähtud määradest väiksema sõltumatute erainvestorite osalusega, kui on täidetud käesolevate suuniste punktis 25 sätestatud tingimus.

| 83. | Samuti võib komisjon aktsepteerida riskifinantseerimismeetmeid, millega võimaldatakse sõltumatute erainvestorite osalemist üldise grupierandi määruse artiklis 21 sätestatust väiksemas mahus, kui liikmesriik on tõendanud, et esineb suurem turutõrge või muu asjakohane takistus, ning eelkõige juhul, kui need meetmed on suunatud spetsiaalselt VKEdele enne nende esimest ärilist müüki või idee teostatavuse tõendamise etapis, tingimusel et osalevad erainvestorid kannavad tegelikult märkimisväärse osa investeeringuga kaasnevatest riskidest. |
| --- | --- |

83.

Samuti võib komisjon aktsepteerida riskifinantseerimismeetmeid, millega võimaldatakse sõltumatute erainvestorite osalemist üldise grupierandi määruse artiklis 21 sätestatust väiksemas mahus, kui liikmesriik on tõendanud, et esineb suurem turutõrge või muu asjakohane takistus, ning eelkõige juhul, kui need meetmed on suunatud spetsiaalselt VKEdele enne nende esimest ärilist müüki või idee teostatavuse tõendamise etapis, tingimusel et osalevad erainvestorid kannavad tegelikult märkimisväärse osa investeeringuga kaasnevatest riskidest.

b)   Finantsinstrumendid, mille ülesehituse parameetrid ületavad üldises grupierandi määruses sätestatud künniseid

Finantsinstrumendid, mille ülesehituse parameetrid ületavad üldises grupierandi määruses sätestatud künniseid

| 84. | Üldist grupierandi määrust võib kohaldada meetmete puhul, mille kohaselt on võrdse kohtlemise põhimõtet mittejärgiv kahjumi jagamine riiklike ja erainvestorite vahel korraldatud nii, et piiratakse riiklike investorite esimese järjekoha kahju. Samamoodi piiratakse garantiide puhul grupierandiga garantiimäära ja riikliku investori kantavat kogukahju. |
| --- | --- |

84.

Üldist grupierandi määrust võib kohaldada meetmete puhul, mille kohaselt on võrdse kohtlemise põhimõtet mittejärgiv kahjumi jagamine riiklike ja erainvestorite vahel korraldatud nii, et piiratakse riiklike investorite esimese järjekoha kahju. Samamoodi piiratakse garantiide puhul grupierandiga garantiimäära ja riikliku investori kantavat kogukahju.

| 85. | Teatavatel juhtudel võib aga riiklik rahastamine riskantsemaid finantseerimispositsioone võttes võimaldada erainvestoritel või erasektori laenuandjatel pakkuda täiendavat rahastamist. Hinnates meetmeid, mille ülesehituse finantsparameetrid ületavad üldises grupierandi määruses sätestatud ülemmäärasid, võtab komisjon arvesse mitut tegurit, mis on esitatud käesolevate suuniste punktis 3.2.3.2. |
| --- | --- |

85.

Teatavatel juhtudel võib aga riiklik rahastamine riskantsemaid finantseerimispositsioone võttes võimaldada erainvestoritel või erasektori laenuandjatel pakkuda täiendavat rahastamist. Hinnates meetmeid, mille ülesehituse finantsparameetrid ületavad üldises grupierandi määruses sätestatud ülemmäärasid, võtab komisjon arvesse mitut tegurit, mis on esitatud käesolevate suuniste punktis 3.2.3.2.

c)   Muud finantsinstrumendid peale garantiide, mille puhul valitakse investoreid, finantsvahendajaid ja nende valitsejaid, eelistades langusriski kaitset asümmeetrilisele kasumi jagamisele

Muud finantsinstrumendid peale garantiide, mille puhul valitakse investoreid, finantsvahendajaid ja nende valitsejaid, eelistades langusriski kaitset asümmeetrilisele kasumi jagamisele

| 86. | Üldise grupierandi määruse artikli 21 kohaselt peab finantsvahendajate, samuti investorite või fondivalitsejate valik toimuma avatud, läbipaistva ja mittediskrimineeriva menetluse alusel, millega nähakse ette sõnaselged poliitikaeesmärgid, mida meetmega täita soovitakse, ning selliste eesmärkide täitmiseks välja töötatud finantsparameetrite liik. See tähendab, et finantsvahendajad või nende valitsejad tuleb valida menetluse teel, mis on kooskõlas direktiiviga 2014/24/EL. Kui kõnealune direktiiv ei ole kohaldatav, tuleb valikumenetlusega tagada suurim võimalik valik kvalifitseeritud finantsvahendajaid või fondivalitsejaid. Eelkõige peab selline menetlus võimaldama asjaomasel liikmesriigil võrrelda finantsvahendajate või fondivalitsejate ja võimalike erainvestorite vahel läbiräägitavaid tingimusi tagamaks, et riskifinantseerimismeetmega meelitatakse erainvestoreid ligi võimalikult väikese riigiabiga või et kõrvalekaldumine võrdse kohtlemise põhimõtte kohastest tingimustest oleks minimaalne, lähtudes realistlikust investeerimisstrateegiast. |
| --- | --- |

86.

Üldise grupierandi määruse artikli 21 kohaselt peab finantsvahendajate, samuti investorite või fondivalitsejate valik toimuma avatud, läbipaistva ja mittediskrimineeriva menetluse alusel, millega nähakse ette sõnaselged poliitikaeesmärgid, mida meetmega täita soovitakse, ning selliste eesmärkide täitmiseks välja töötatud finantsparameetrite liik. See tähendab, et finantsvahendajad või nende valitsejad tuleb valida menetluse teel, mis on kooskõlas direktiiviga 2014/24/EL. Kui kõnealune direktiiv ei ole kohaldatav, tuleb valikumenetlusega tagada suurim võimalik valik kvalifitseeritud finantsvahendajaid või fondivalitsejaid. Eelkõige peab selline menetlus võimaldama asjaomasel liikmesriigil võrrelda finantsvahendajate või fondivalitsejate ja võimalike erainvestorite vahel läbiräägitavaid tingimusi tagamaks, et riskifinantseerimismeetmega meelitatakse erainvestoreid ligi võimalikult väikese riigiabiga või et kõrvalekaldumine võrdse kohtlemise põhimõtte kohastest tingimustest oleks minimaalne, lähtudes realistlikust investeerimisstrateegiast.

| 87. | Üldise grupierandi määruse artikli 21 kohaselt peavad valitsejate valimise puhul kohaldatavad kriteeriumid hõlmama nõuet, mille kohaselt eelistatakse muude instrumentide puhul peale garantiide langusriski kaitsele kasumijagamist, et piirata valitseja kallutatust ülemäärase riskivõtmise suunas, kui ta valib ettevõtjaid, kellesse investeerida. Sellega soovitakse tagada, et olenemata sellest, milline finantsinstrumendi vorm meetmega valitakse, tuleb erainvestorite või erasektori laenuandjate mis tahes sooduskohtlemise hindamise puhul võtta arvesse avalikke huvisid, mis seisnevad kaasatud riikliku kapitali taaskasutamises ja meetme pikaajalises finantsilises jätkusuutlikkuses. |
| --- | --- |

87.

Üldise grupierandi määruse artikli 21 kohaselt peavad valitsejate valimise puhul kohaldatavad kriteeriumid hõlmama nõuet, mille kohaselt eelistatakse muude instrumentide puhul peale garantiide langusriski kaitsele kasumijagamist, et piirata valitseja kallutatust ülemäärase riskivõtmise suunas, kui ta valib ettevõtjaid, kellesse investeerida. Sellega soovitakse tagada, et olenemata sellest, milline finantsinstrumendi vorm meetmega valitakse, tuleb erainvestorite või erasektori laenuandjate mis tahes sooduskohtlemise hindamise puhul võtta arvesse avalikke huvisid, mis seisnevad kaasatud riikliku kapitali taaskasutamises ja meetme pikaajalises finantsilises jätkusuutlikkuses.

| 88. | Teatavatel juhtudel võib siiski olla vajalik eelistada langusriski kaitset, nimelt juhul, kui meede on suunatud idufirmadele või teatavatele sektoritele, kus VKEde makseviivituse määr on kõrge. Nii võib olla meetmete puhul, mis on suunatud oluliste tehnoloogiliste tõketega silmitsi seisvatele sektoritele või sellistele sektoritele, kus ettevõtjad sõltuvad suurel määral ühest projektist, mis vajab suuri eelnevaid investeeringuid ja millega kaasneb suur risk (nt kosmose- ja kaitsevaldkonna ökosüsteem ning kultuuri- ja loomesektorid). Langusriski kaitsemehhanismide eelistamine võib olla põhjendatud ka meetmete puhul, mida rakendatakse fondifondide kaudu ja mille eesmärk on meelitada ligi erainvestoreid sellel tasandil, või meetmete puhul, mis on suunatud VKEdele enne nende esimest ärilist müüki või idee teostatavuse tõendamise etapis. |
| --- | --- |

88.

Teatavatel juhtudel võib siiski olla vajalik eelistada langusriski kaitset, nimelt juhul, kui meede on suunatud idufirmadele või teatavatele sektoritele, kus VKEde makseviivituse määr on kõrge. Nii võib olla meetmete puhul, mis on suunatud oluliste tehnoloogiliste tõketega silmitsi seisvatele sektoritele või sellistele sektoritele, kus ettevõtjad sõltuvad suurel määral ühest projektist, mis vajab suuri eelnevaid investeeringuid ja millega kaasneb suur risk (nt kosmose- ja kaitsevaldkonna ökosüsteem ning kultuuri- ja loomesektorid). Langusriski kaitsemehhanismide eelistamine võib olla põhjendatud ka meetmete puhul, mida rakendatakse fondifondide kaudu ja mille eesmärk on meelitada ligi erainvestoreid sellel tasandil, või meetmete puhul, mis on suunatud VKEdele enne nende esimest ärilist müüki või idee teostatavuse tõendamise etapis.

d)   Fiskaalstiimulid juriidilisest isikust investoritele, sealhulgas kaasinvestoritena tegutsevatele finantsvahendajatele või nende valitsejatele

Fiskaalstiimulid juriidilisest isikust investoritele, sealhulgas kaasinvestoritena tegutsevatele finantsvahendajatele või nende valitsejatele

| 89. | Kuigi üldise grupierandi määrusega on hõlmatud fiskaalstiimulid, mida võimaldatakse sõltumatutele erainvestoritele, kes on füüsilised isikud määruse artikli 2 tähenduses ning pakuvad abikõlblikele idufirmadele ja VKEdele riskifinantseerimist otse või kaudselt, võivad liikmesriigid pidada asjakohaseks kehtestada meetmed, millega nähakse ette samalaadsed stiimulid juriidilisest isikust sõltumatutele erainvestoritele. Erinevus seisneb asjaolus, et juriidilisest isikust investorid on ettevõtjad ELi toimimise lepingu artikli 107 tähenduses. Seepärast peab meetme suhtes kohaldama teatavaid piiranguid (nagu on sätestatud punktides 3.2.3.3 ja 3.2.4.2) eesmärgiga tagada, et juriidilisest isikust investorite tasandil püsiks abi proportsionaalne ja et sellel oleks tegelik ergutav mõju. |
| --- | --- |

89.

Kuigi üldise grupierandi määrusega on hõlmatud fiskaalstiimulid, mida võimaldatakse sõltumatutele erainvestoritele, kes on füüsilised isikud määruse artikli 2 tähenduses ning pakuvad abikõlblikele idufirmadele ja VKEdele riskifinantseerimist otse või kaudselt, võivad liikmesriigid pidada asjakohaseks kehtestada meetmed, millega nähakse ette samalaadsed stiimulid juriidilisest isikust sõltumatutele erainvestoritele. Erinevus seisneb asjaolus, et juriidilisest isikust investorid on ettevõtjad ELi toimimise lepingu artikli 107 tähenduses. Seepärast peab meetme suhtes kohaldama teatavaid piiranguid (nagu on sätestatud punktides 3.2.3.3 ja 3.2.4.2) eesmärgiga tagada, et juriidilisest isikust investorite tasandil püsiks abi proportsionaalne ja et sellel oleks tegelik ergutav mõju.

| 90. | Finantsvahendajad ja nende valitsejad võivad fiskaalstiimulist kasu saada ainult sel määral, mil nad tegutsevad kaasinvestorite või kaaslaenuandjatena. Fiskaalstiimuleid ei tohi võimaldada seoses teenustega, mida finantsvahendaja või selle valitsejad osutavad meetme rakendamiseks. |
| --- | --- |

90.

Finantsvahendajad ja nende valitsejad võivad fiskaalstiimulist kasu saada ainult sel määral, mil nad tegutsevad kaasinvestorite või kaaslaenuandjatena. Fiskaalstiimuleid ei tohi võimaldada seoses teenustega, mida finantsvahendaja või selle valitsejad osutavad meetme rakendamiseks.

3.2.3.   Abimeetme asjakohasus

Abimeetme asjakohasus

| 91. | Kavandatav abimeede peab olema asjakohane poliitikavahend abi kavandatud eesmärgi täitmiseks, mis tähendab, et ei tohi olla sobivamat ja vähem moonutavat poliitika- või abivahendit, millega saaks saavutada sama tulemuse. |
| --- | --- |

91.

Kavandatav abimeede peab olema asjakohane poliitikavahend abi kavandatud eesmärgi täitmiseks, mis tähendab, et ei tohi olla sobivamat ja vähem moonutavat poliitika- või abivahendit, millega saaks saavutada sama tulemuse.

3.2.3.1.   Asjakohasus võrreldes muude poliitika- ja abivahenditega

Asjakohasus võrreldes muude poliitika- ja abivahenditega

| 92. | Selleks et kõrvaldada kindlakstehtud turutõrge või muu asjakohane takistus ja aidata täita meetmega taotletavad poliitikaeesmärgid, peab kavandatav riskifinantseerimismeede olema asjakohane vahend. Riskifinantseerimismeetme konkreetse vormi valik peab olema liikmesriigi poolt eelhindamise raames esitatud tõenditega nõuetekohaselt põhjendatud. |
| --- | --- |

92.

Selleks et kõrvaldada kindlakstehtud turutõrge või muu asjakohane takistus ja aidata täita meetmega taotletavad poliitikaeesmärgid, peab kavandatav riskifinantseerimismeede olema asjakohane vahend. Riskifinantseerimismeetme konkreetse vormi valik peab olema liikmesriigi poolt eelhindamise raames esitatud tõenditega nõuetekohaselt põhjendatud.

| 93. | Esimese sammuna kaalub komisjon, kas ja mil määral võib riskifinantseerimismeedet pidada asjakohaseks vahendiks võrreldes muude poliitikavahenditega, mille eesmärk on soodustada riskifinantseerimise pakkumist abikõlblikele ettevõtjatele. Riigiabi ei ole ainus liikmesriikide käsutuses olev poliitikavahend, millega hõlbustada riskifinantseerimise pakkumist abikõlblikele ettevõtjatele. Liikmesriigid võivad kasutada muid, täiendavaid poliitikavahendeid nii pakkumise kui ka nõudluse poolel, näiteks regulatiivseid meetmeid finantsturgude toimimise hõlbustamiseks, ärikeskkonna parandamise meetmeid, nõustamisteenuseid investeerimisvalmiduseks või riiklikke investeeringuid, mis vastavad turumajandusliku investori põhimõttele. |
| --- | --- |

93.

Esimese sammuna kaalub komisjon, kas ja mil määral võib riskifinantseerimismeedet pidada asjakohaseks vahendiks võrreldes muude poliitikavahenditega, mille eesmärk on soodustada riskifinantseerimise pakkumist abikõlblikele ettevõtjatele. Riigiabi ei ole ainus liikmesriikide käsutuses olev poliitikavahend, millega hõlbustada riskifinantseerimise pakkumist abikõlblikele ettevõtjatele. Liikmesriigid võivad kasutada muid, täiendavaid poliitikavahendeid nii pakkumise kui ka nõudluse poolel, näiteks regulatiivseid meetmeid finantsturgude toimimise hõlbustamiseks, ärikeskkonna parandamise meetmeid, nõustamisteenuseid investeerimisvalmiduseks või riiklikke investeeringuid, mis vastavad turumajandusliku investori põhimõttele.

| 94. | Teise sammuna kaalub komisjon, kas kavandatud meede on asjakohasem kui sama turutõrget või muud asjakohast takistust käsitlevad alternatiivsed riigiabiinstrumendid. Sellega seoses leitakse üldiselt, et finantsinstrumendid moonutavad konkurentsi vähem kui otsetoetused ning on seetõttu asjakohasemad instrumendid. Kuid riigiabi võib riskifinantseerimise pakkumise hõlbustamiseks anda eri kujul, näiteks valikuliste fiskaalinstrumentidena või soodustingimustel võimaldatavate finantsinstrumentidena, sealhulgas mitmesuguste omakapitali-, laenu- või garantii-instrumentidena, millel on erinevad riski-tulu omadused, samuti mitmesuguste pakkumisviiside ja rahastamisstruktuuride kaudu, mille asjakohasus sõltub sihtettevõtjate ja rahastamispuudujäägi laadist. Seepärast hindab komisjon, kas meetme ülesehitusega nähakse ette tõhus rahastamisstruktuur, võttes arvesse fondi investeerimisstrateegiat, et tagada jätkusuutlik toimimine. |
| --- | --- |

94.

Teise sammuna kaalub komisjon, kas kavandatud meede on asjakohasem kui sama turutõrget või muud asjakohast takistust käsitlevad alternatiivsed riigiabiinstrumendid. Sellega seoses leitakse üldiselt, et finantsinstrumendid moonutavad konkurentsi vähem kui otsetoetused ning on seetõttu asjakohasemad instrumendid. Kuid riigiabi võib riskifinantseerimise pakkumise hõlbustamiseks anda eri kujul, näiteks valikuliste fiskaalinstrumentidena või soodustingimustel võimaldatavate finantsinstrumentidena, sealhulgas mitmesuguste omakapitali-, laenu- või garantii-instrumentidena, millel on erinevad riski-tulu omadused, samuti mitmesuguste pakkumisviiside ja rahastamisstruktuuride kaudu, mille asjakohasus sõltub sihtettevõtjate ja rahastamispuudujäägi laadist. Seepärast hindab komisjon, kas meetme ülesehitusega nähakse ette tõhus rahastamisstruktuur, võttes arvesse fondi investeerimisstrateegiat, et tagada jätkusuutlik toimimine.

| 95. | Sellega seoses peab komisjon positiivseks meetmeid, mis hõlmavad piisavalt suuri fonde portfelli suuruse, geograafilise katvuse (eelkõige kui fondid tegutsevad mitmes liikmesriigis) ja mitmekesistamise mõttes, kuna sellised fondid võivad olla tõhusamad ja seega ka erainvestorite jaoks atraktiivsemad võrreldes väiksemate fondidega. Neile tingimustele võivad vastata teatavad fondifondide struktuurid, kui saavutatav oluline tõhususe suurenemine tasakaalustab erinevatest vahendustasemetest tulenevad koguhalduskulud. |
| --- | --- |

95.

Sellega seoses peab komisjon positiivseks meetmeid, mis hõlmavad piisavalt suuri fonde portfelli suuruse, geograafilise katvuse (eelkõige kui fondid tegutsevad mitmes liikmesriigis) ja mitmekesistamise mõttes, kuna sellised fondid võivad olla tõhusamad ja seega ka erainvestorite jaoks atraktiivsemad võrreldes väiksemate fondidega. Neile tingimustele võivad vastata teatavad fondifondide struktuurid, kui saavutatav oluline tõhususe suurenemine tasakaalustab erinevatest vahendustasemetest tulenevad koguhalduskulud.

3.2.3.2.   Finantsinstrumentide asjakohasuse kindlaksmääramisel kohaldatavad tingimused

Finantsinstrumentide asjakohasuse kindlaksmääramisel kohaldatavad tingimused

| 96. | Nende finantsinstrumentide asjakohasuse kindlaksmääramiseks, mille ülesehituse parameetrid ei kuulu üldise grupierandi määruse kohaldamisalasse, kaalub komisjon käesolevate suuniste punktides 97–121 sätestatud tingimusi. |
| --- | --- |

96.

Nende finantsinstrumentide asjakohasuse kindlaksmääramiseks, mille ülesehituse parameetrid ei kuulu üldise grupierandi määruse kohaldamisalasse, kaalub komisjon käesolevate suuniste punktides 97–121 sätestatud tingimusi.

| 97. | Esiteks tuleb meetmega kaasata turuosalistelt täiendavat rahastamist. Üldise grupierandi määruse artiklis 21 sätestatust väiksemad sõltumatute erainvestorite investeeringu miinimummäärad võivad olla põhjendatud ainult juhul, kui eelhinnangu kohaselt on tegemist tuntavama turutõrkega või muu eelhindamise käigus kindlaks tehtud asjakohase takistusega (vt punkt 3.2.1). Sellega seoses tuleks eelhinnangus lisaks hinnata piisavalt üksikasjalikult erasektori vahendite pakkumise ulatust ja struktuuri abikõlbliku ettevõtja liigi puhul asjaomases geograafilises piirkonnas (vt punkt 63). Lisaks tuleb näidata, et meetmega võimendatakse täiendavaid erasektori rahalisi vahendeid, mida ei oleks vastasel juhul pakutud või mida oleks pakutud erineval kujul, muus summas või teistsugustel tingimustel. |
| --- | --- |

97.

Esiteks tuleb meetmega kaasata turuosalistelt täiendavat rahastamist. Üldise grupierandi määruse artiklis 21 sätestatust väiksemad sõltumatute erainvestorite investeeringu miinimummäärad võivad olla põhjendatud ainult juhul, kui eelhinnangu kohaselt on tegemist tuntavama turutõrkega või muu eelhindamise käigus kindlaks tehtud asjakohase takistusega (vt punkt 3.2.1). Sellega seoses tuleks eelhinnangus lisaks hinnata piisavalt üksikasjalikult erasektori vahendite pakkumise ulatust ja struktuuri abikõlbliku ettevõtja liigi puhul asjaomases geograafilises piirkonnas (vt punkt 63). Lisaks tuleb näidata, et meetmega võimendatakse täiendavaid erasektori rahalisi vahendeid, mida ei oleks vastasel juhul pakutud või mida oleks pakutud erineval kujul, muus summas või teistsugustel tingimustel.

| 98. | Riskifinantseerimismeetmete puhul, mis on suunatud konkreetselt neile idufirmadele ja VKEdele, kes ei ole tegutsenud ühelgi turul, (52) võib komisjon nõustuda olukorraga, kus sõltumatute erainvestorite osaluse määr on nõutavatest määradest madalam. Teise võimalusena võib komisjon selliste investeerimissihtide puhul nõustuda olukorraga, kus erasektori osalus ei ole sõltumatut laadi, st et erasektori vahenditest rahastamist pakub näiteks abi saava ettevõtja omanik. Nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel võib komisjon nõustuda erasektori osalusega, mille määr on üldises grupierandi määruses sätestatust madalam, ka abikõlblike ettevõtjate puhul, kes on turul tegutsenud lühema aja vältel kui üldise grupierandi määruse artiklis 21 kehtestatud abikõlblikkuse periood, võttes arvesse eelhinnangus esitatud majanduslikke tõendeid asjaomase turutõrke või muu asjakohase takistuse kohta. |
| --- | --- |

98.

Riskifinantseerimismeetmete puhul, mis on suunatud konkreetselt neile idufirmadele ja VKEdele, kes ei ole tegutsenud ühelgi turul, (52

| 99. | Riskifinantseerimismeede, mis on suunatud abikõlblikele ettevõtjatele, kes on tegutsenud mis tahes turul pikema aja vältel kui üldise grupierandi määruse artiklis 21 kehtestatud abikõlblikkuse periood, peab esimese riskifinantseerimisinvesteeringu tegemise ajal hõlmama asjakohaseid ajalisi piiranguid või muid sihtettevõtjate arenguetapiga seotud objektiivseid kvalitatiivseid kriteeriume. Selliste investeerimissihtide puhul nõuab komisjon tavaliselt, et erasektori osaluse määr oleks vähemalt 60 %. |
| --- | --- |

99.

Riskifinantseerimismeede, mis on suunatud abikõlblikele ettevõtjatele, kes on tegutsenud mis tahes turul pikema aja vältel kui üldise grupierandi määruse artiklis 21 kehtestatud abikõlblikkuse periood, peab esimese riskifinantseerimisinvesteeringu tegemise ajal hõlmama asjakohaseid ajalisi piiranguid või muid sihtettevõtjate arenguetapiga seotud objektiivseid kvalitatiivseid kriteeriume. Selliste investeerimissihtide puhul nõuab komisjon tavaliselt, et erasektori osaluse määr oleks vähemalt 60 %.

| 100. | Teiseks võtab komisjon kavandatud erasektori osaluse määra kõrval arvesse ka riskide ja tulude jagamist riiklike ja erainvestorite vahel. Sellega seoses peab komisjon positiivseks meetmeid, millega kahju jagatakse investorite vahel võrdse kohtlemise põhimõtte alusel ja erainvestorid saavad üksnes kasumile suunatud stiimuleid. Komisjon võtab nõuetekohaselt arvesse, et suuremate turutõrgete korral võib siiski olla vajalik kahju jagamine muu kui võrdse kohtlemise põhimõtte alusel. Lähtutakse põhimõttest, et mida rohkem sarnaneb riskide ja tulude jagamine tegelikele äritavadele, seda tõenäolisem on, et komisjon nõustub erasektori madalama osaluse määraga. |
| --- | --- |

100.

Teiseks võtab komisjon kavandatud erasektori osaluse määra kõrval arvesse ka riskide ja tulude jagamist riiklike ja erainvestorite vahel. Sellega seoses peab komisjon positiivseks meetmeid, millega kahju jagatakse investorite vahel võrdse kohtlemise põhimõtte alusel ja erainvestorid saavad üksnes kasumile suunatud stiimuleid. Komisjon võtab nõuetekohaselt arvesse, et suuremate turutõrgete korral võib siiski olla vajalik kahju jagamine muu kui võrdse kohtlemise põhimõtte alusel. Lähtutakse põhimõttest, et mida rohkem sarnaneb riskide ja tulude jagamine tegelikele äritavadele, seda tõenäolisem on, et komisjon nõustub erasektori madalama osaluse määraga.

| 101. | Kolmandaks kaalub komisjon, millisel rahastamisstruktuuri tasandil soovitakse meetmega erasektori investeeringut võimendada. Fondifondide tasandil võib suutlikkus erasektori vahenditest rahastamist ligi meelitada sõltuda langusriski kaitse mehhanismide laialdasemast kasutamisest. Samas võib liigne toetumine sellistele mehhanismidele moonutada abikõlblike ettevõtjate valimist ja tulemused ei pruugi olla tõhusad, kui erainvestorid sekkuvad ettevõtetesse tehtavate investeeringute tasandil ja tehingupõhiselt. |
| --- | --- |

101.

Kolmandaks kaalub komisjon, millisel rahastamisstruktuuri tasandil soovitakse meetmega erasektori investeeringut võimendada. Fondifondide tasandil võib suutlikkus erasektori vahenditest rahastamist ligi meelitada sõltuda langusriski kaitse mehhanismide laialdasemast kasutamisest. Samas võib liigne toetumine sellistele mehhanismidele moonutada abikõlblike ettevõtjate valimist ja tulemused ei pruugi olla tõhusad, kui erainvestorid sekkuvad ettevõtetesse tehtavate investeeringute tasandil ja tehingupõhiselt.

| 102. | Hinnates meetme konkreetse ülesehituse asjakohasust, võib komisjon võtta arvesse valitud erainvestorite kantava jääkriski osatähtsust võrreldes riikliku investori kantava oodatava ja ootamatu kahjuga ning samuti oodatava tulu tasakaalu riikliku ja erainvestori vahel. Seega võib teistsugune riski- ja tuluprofiil olla aktsepteeritav, kui see suurendab erainvesteeringut maksimumini, kahjustamata samas investeerimisotsuste tõelist kasumile orienteeritud laadi. |
| --- | --- |

102.

Hinnates meetme konkreetse ülesehituse asjakohasust, võib komisjon võtta arvesse valitud erainvestorite kantava jääkriski osatähtsust võrreldes riikliku investori kantava oodatava ja ootamatu kahjuga ning samuti oodatava tulu tasakaalu riikliku ja erainvestori vahel. Seega võib teistsugune riski- ja tuluprofiil olla aktsepteeritav, kui see suurendab erainvesteeringut maksimumini, kahjustamata samas investeerimisotsuste tõelist kasumile orienteeritud laadi.

| 103. | Neljandaks tuleb stiimulite konkreetne laad kindlaks määrata finantsvahendajate ja samuti fondivalitsejate või investorite avatud, läbipaistva ja mittediskrimineeriva valikumenetluse käigus. Ühtlasi tuleks nõuda, et fondifondide valitsejad võtaksid oma investeerimisvolituse osana õigusliku kohustuse määrata abikõlblike finantsvahendajate, fondivalitsejate või investorite valimise konkureeriva menetluse raames kindlaks eelistingimused, mida võidakse kohaldada allfondide tasandil. |
| --- | --- |

103.

Neljandaks tuleb stiimulite konkreetne laad kindlaks määrata finantsvahendajate ja samuti fondivalitsejate või investorite avatud, läbipaistva ja mittediskrimineeriva valikumenetluse käigus. Ühtlasi tuleks nõuda, et fondifondide valitsejad võtaksid oma investeerimisvolituse osana õigusliku kohustuse määrata abikõlblike finantsvahendajate, fondivalitsejate või investorite valimise konkureeriva menetluse raames kindlaks eelistingimused, mida võidakse kohaldada allfondide tasandil.

| 104. | Meetme ülesehituse aluseks olevate konkreetsete finantstingimuste vajalikkuse tõendamiseks võidakse liikmesriikidelt nõuda tõendite esitamist selle kohta, et erainvestorite valimise menetluses taotlesid kõik menetluse osalised üldise grupierandi määrusega reguleerimata tingimuste kohaldamist, või selle kohta, et konkurss ebaõnnestus. |
| --- | --- |

104.

Meetme ülesehituse aluseks olevate konkreetsete finantstingimuste vajalikkuse tõendamiseks võidakse liikmesriikidelt nõuda tõendite esitamist selle kohta, et erainvestorite valimise menetluses taotlesid kõik menetluse osalised üldise grupierandi määrusega reguleerimata tingimuste kohaldamist, või selle kohta, et konkurss ebaõnnestus.

| 105. | Viiendaks võib finantsvahendaja või fondivalitseja kaasinvesteerida koos liikmesriigiga, kui sellise kaasinvesteerimise tingimustega on välistatud mis tahes potentsiaalne huvide konflikt. Finantsvahendaja peab investeerima vähemalt 10 % ulatuses esimese järjekoha kahju osasse. Selline kaasinvesteering võib aidata tagada, et investeerimisotsused on asjakohaste poliitikaeesmärkidega kooskõlas. Üks valikukriteerium võib olla valitseja suutlikkus investeerida enda vahenditest. |
| --- | --- |

105.

Viiendaks võib finantsvahendaja või fondivalitseja kaasinvesteerida koos liikmesriigiga, kui sellise kaasinvesteerimise tingimustega on välistatud mis tahes potentsiaalne huvide konflikt. Finantsvahendaja peab investeerima vähemalt 10 % ulatuses esimese järjekoha kahju osasse. Selline kaasinvesteering võib aidata tagada, et investeerimisotsused on asjakohaste poliitikaeesmärkidega kooskõlas. Üks valikukriteerium võib olla valitseja suutlikkus investeerida enda vahenditest.

| 106. | Kuuendaks tuleb võlainstrumente kasutavate riskifinantseerimismeetmetega näha ette mehhanism, millega tagatakse, et finantsvahendaja kannab kõik riigilt saadud eelised üle lõplikule abisaajale, näiteks madalamate intressimäärade ja leevendatud tagatisnõuete kujul või nende kahe kombineerimise kaudu. Finantsvahendaja võib eelise üle kanda ka sellistesse ettevõtjatesse investeerides, kes finantsvahendaja sisemiste hindamiskriteeriumide kohaselt on küll potentsiaalselt elujõulised, kuid kes kuuluksid riskiklassi, kuhu vahendaja riskifinantseerimismeetme puudumise korral ei investeeriks. Eelise edasikandmise mehhanism peab hõlmama asjakohaseid järelevalvemeetmeid, samuti tagasinõudemehhanismi (53) või samaväärset lepingulist mehhanismi. |
| --- | --- |

106.

Kuuendaks tuleb võlainstrumente kasutavate riskifinantseerimismeetmetega näha ette mehhanism, millega tagatakse, et finantsvahendaja kannab kõik riigilt saadud eelised üle lõplikule abisaajale, näiteks madalamate intressimäärade ja leevendatud tagatisnõuete kujul või nende kahe kombineerimise kaudu. Finantsvahendaja võib eelise üle kanda ka sellistesse ettevõtjatesse investeerides, kes finantsvahendaja sisemiste hindamiskriteeriumide kohaselt on küll potentsiaalselt elujõulised, kuid kes kuuluksid riskiklassi, kuhu vahendaja riskifinantseerimismeetme puudumise korral ei investeeriks. Eelise edasikandmise mehhanism peab hõlmama asjakohaseid järelevalvemeetmeid, samuti tagasinõudemehhanismi (53

| 107. | Tagamaks, et riskifinantseerimismeetmes osalevad finantsvahendajad täidavad asjakohased eesmärgid, peab finantsvahendaja investeerimisstrateegia olema kooskõlas meetme eesmärkidega. Valikumenetluse käigus peavad finantsvahendajad näitama, kuidas nende kavandatud investeerimisstrateegia võib aidata eesmärke ja sihte saavutada. Lisaks sellele peab liikmesriik tagama, et vahendajate investeerimisstrateegia on alati kooskõlas kokkulepitud eesmärkidega, kasutades selleks näiteks asjakohaseid järelevalve- ja aruandlusmehhanisme ning riiklike investorite esindajate osalemist finantsvahendaja esindusorganites, näiteks järelevalvenõukogus või nõuandekogus. Asjakohase juhtimisstruktuuriga tuleb tagada, et investeerimisstrateegia oluliseks muutmiseks on vaja liikmesriigi eelnevat nõusolekut. Kahtluse vältimiseks ei tohi liikmesriik otseselt osaleda konkreetsete investeerimisotsuste ja investeeringust väljumise otsuste tegemisel. |
| --- | --- |

107.

Tagamaks, et riskifinantseerimismeetmes osalevad finantsvahendajad täidavad asjakohased eesmärgid, peab finantsvahendaja investeerimisstrateegia olema kooskõlas meetme eesmärkidega. Valikumenetluse käigus peavad finantsvahendajad näitama, kuidas nende kavandatud investeerimisstrateegia võib aidata eesmärke ja sihte saavutada. Lisaks sellele peab liikmesriik tagama, et vahendajate investeerimisstrateegia on alati kooskõlas kokkulepitud eesmärkidega, kasutades selleks näiteks asjakohaseid järelevalve- ja aruandlusmehhanisme ning riiklike investorite esindajate osalemist finantsvahendaja esindusorganites, näiteks järelevalvenõukogus või nõuandekogus. Asjakohase juhtimisstruktuuriga tuleb tagada, et investeerimisstrateegia oluliseks muutmiseks on vaja liikmesriigi eelnevat nõusolekut. Kahtluse vältimiseks ei tohi liikmesriik otseselt osaleda konkreetsete investeerimisotsuste ja investeeringust väljumise otsuste tegemisel.

| 108. | Liikmesriigid võivad riskifinantseerimismeetme osana kasutada erinevaid finantsinstrumente, näiteks omakapitali- ja kvaasiomakapitali investeeringuid, laenuinstrumente või võrdse kohtlemise põhimõttest mittelähtuvaid garantiisid. Punktides 109–121 on esitatud elemendid, mida komisjon võtab selliste konkreetsete finantsinstrumentide hindamisel arvesse. |
| --- | --- |

108.

Liikmesriigid võivad riskifinantseerimismeetme osana kasutada erinevaid finantsinstrumente, näiteks omakapitali- ja kvaasiomakapitali investeeringuid, laenuinstrumente või võrdse kohtlemise põhimõttest mittelähtuvaid garantiisid. Punktides 109–121 on esitatud elemendid, mida komisjon võtab selliste konkreetsete finantsinstrumentide hindamisel arvesse.

a)   Omakapitaliinvesteeringud

Omakapitaliinvesteeringud

| 109. | Omakapitaliinvesteeringu instrumendid võivad esineda ettevõttesse tehtavate omakapitaliinvesteeringute või kvaasiomakapitali investeeringute kujul, millega investor ostab (osa) asjaomase ettevõtja omandiõigusest. (54) |
| --- | --- |

109.

Omakapitaliinvesteeringu instrumendid võivad esineda ettevõttesse tehtavate omakapitaliinvesteeringute või kvaasiomakapitali investeeringute kujul, millega investor ostab (osa) asjaomase ettevõtja omandiõigusest. (54

| 110. | Omakapitaliinstrumentidel võib olla erinevaid asümmeetrilisi tunnusjooni, mille alusel koheldakse investoreid erinevalt, sest mõned võivad osaleda riskide ja tulude jagamises suuremal määral kui teised. Selleks et maandada erainvestorite riske, võib meetmega pakkuda kasumile suunatud kaitset (riiklik investor loobub osast tulust) või osalist kaitset kahjumi eest (piirates erainvestori kahjumit) või kasutada nende kahe kombinatsiooni. |
| --- | --- |

110.

Omakapitaliinstrumentidel võib olla erinevaid asümmeetrilisi tunnusjooni, mille alusel koheldakse investoreid erinevalt, sest mõned võivad osaleda riskide ja tulude jagamises suuremal määral kui teised. Selleks et maandada erainvestorite riske, võib meetmega pakkuda kasumile suunatud kaitset (riiklik investor loobub osast tulust) või osalist kaitset kahjumi eest (piirates erainvestori kahjumit) või kasutada nende kahe kombinatsiooni.

| 111. | Komisjoni arvates aitavad kasumile suunatud stiimulid riiklike ja erainvestorite huve paremini tasakaalus hoida. Seevastu langusriski kaitse korral, mille puhul riiklikku investorit võib ohustada kehvade tulemuste risk, ei pruugi huvid olla tasakaalus ning sellega võib kaasneda sobimatute finantsvahendajate või investorite valimine. |
| --- | --- |

111.

Komisjoni arvates aitavad kasumile suunatud stiimulid riiklike ja erainvestorite huve paremini tasakaalus hoida. Seevastu langusriski kaitse korral, mille puhul riiklikku investorit võib ohustada kehvade tulemuste risk, ei pruugi huvid olla tasakaalus ning sellega võib kaasneda sobimatute finantsvahendajate või investorite valimine.

| 112. | Komisjon leiab, et tululaega, (55) ostuoptsiooniga (56) ja asümmeetrilise tulujagamisega omakapitaliinstrumendid (57) kujutavad endast head stiimulit eelkõige olukordades, mida iseloomustab leebem turutõrge. |
| --- | --- |

112.

Komisjon leiab, et tululaega, (55

56

57

| 113. | Omakapitaliinstrumendid, mille puhul ei järgita kahjumi jagamisel võrdse kohtlemise põhimõtet ja mis ületavad üldises grupierandi määruses sätestatud piirmäärasid, võivad olla õigustatud vaid meetmete puhul, mis käsitlevad eelhinnangus kindlaks määratud suuri turutõrkeid, näiteks kõrgtehnoloogilistes sektorites, või muid asjakohaseid takistusi, näiteks meetmete puhul, mis on suunatud peamiselt idufirmadele ja VKEdele enne nende esimest ärilist müüki või idee teostatavuse tõendamise etapis. Selleks et vältida ülemäärast kaitset langusriski eest, peab riikliku investori esimese järjekoha kahju positsioon olema piiratud. |
| --- | --- |

113.

Omakapitaliinstrumendid, mille puhul ei järgita kahjumi jagamisel võrdse kohtlemise põhimõtet ja mis ületavad üldises grupierandi määruses sätestatud piirmäärasid, võivad olla õigustatud vaid meetmete puhul, mis käsitlevad eelhinnangus kindlaks määratud suuri turutõrkeid, näiteks kõrgtehnoloogilistes sektorites, või muid asjakohaseid takistusi, näiteks meetmete puhul, mis on suunatud peamiselt idufirmadele ja VKEdele enne nende esimest ärilist müüki või idee teostatavuse tõendamise etapis. Selleks et vältida ülemäärast kaitset langusriski eest, peab riikliku investori esimese järjekoha kahju positsioon olema piiratud.

b)   Rahastatud võlainstrumendid: laenud

Rahastatud võlainstrumendid: laenud

| 114. | Riskifinantseerimismeede võib hõlmata laenude andmist kas finantsvahendajate või lõplike abisaajate tasandil. |
| --- | --- |

114.

Riskifinantseerimismeede võib hõlmata laenude andmist kas finantsvahendajate või lõplike abisaajate tasandil.

| 115. | Rahastatud võlainstrumendid võivad esineda eri kujul, sealhulgas allutatud laenudena ja portfelli riskijagamislaenudena. Allutatud laene võib anda finantsvahendajatele nende kapitalistruktuuri tugevdamiseks, et pakkuda abikõlblikele ettevõtjatele täiendavat rahastamist. Portfelli riskijagamislaenud on mõeldud laenu andmiseks sellistele finantsvahendajatele, kes kohustuvad kaasrahastama abikõlblikele ettevõtjatele antavate uute laenude või liisingute portfelli teatava kaasrahastamismäärani koos portfelli krediidiriski laenu- või liisingupõhise jagamisega. Mõlemad juhul tegutseb finantsvahendaja abikõlblikesse ettevõtjatesse investeerimisel kaasinvestorina, kuid talle saab osaks eeliskohtlemine võrreldes riikliku investori või laenuandjaga, sest instrumendiga vähendatakse tema riskipositsiooni seoses aluseks olevast laenuportfellist tuleneva krediidiriskiga. |
| --- | --- |

115.

Rahastatud võlainstrumendid võivad esineda eri kujul, sealhulgas allutatud laenudena ja portfelli riskijagamislaenudena. Allutatud laene võib anda finantsvahendajatele nende kapitalistruktuuri tugevdamiseks, et pakkuda abikõlblikele ettevõtjatele täiendavat rahastamist. Portfelli riskijagamislaenud on mõeldud laenu andmiseks sellistele finantsvahendajatele, kes kohustuvad kaasrahastama abikõlblikele ettevõtjatele antavate uute laenude või liisingute portfelli teatava kaasrahastamismäärani koos portfelli krediidiriski laenu- või liisingupõhise jagamisega. Mõlemad juhul tegutseb finantsvahendaja abikõlblikesse ettevõtjatesse investeerimisel kaasinvestorina, kuid talle saab osaks eeliskohtlemine võrreldes riikliku investori või laenuandjaga, sest instrumendiga vähendatakse tema riskipositsiooni seoses aluseks olevast laenuportfellist tuleneva krediidiriskiga.

| 116. | Üldiselt võib öelda, et kui instrumendi riskimaandamise omadused lubavad riiklikul investoril või laenuandjal asjaomase laenuportfelli puhul võtta esimese järjekoha kahju positsioon, mis ületab üldises grupierandi määruses sätestatud ülemmäära, võib meetme võtmine olla õigustatud üksnes juhul, kui meede on suunatud eranditult idufirmadele ja VKEdele enne nende esimest ärilist müüki või idee teostatavuse tõendamise etapis, või väga suure turutõrke või muu asjakohase takistuse korral, mis tuleb eelhinnangus selgelt kindlaks teha. Komisjon suhtub soosivalt meetmetesse, millega nähakse ette riikliku investori esimese järjekoha kahju sõnaselge ülemmäär, eelkõige juhul, kui selline ülemmäär ei ole suurem kui 35 %. |
| --- | --- |

116.

Üldiselt võib öelda, et kui instrumendi riskimaandamise omadused lubavad riiklikul investoril või laenuandjal asjaomase laenuportfelli puhul võtta esimese järjekoha kahju positsioon, mis ületab üldises grupierandi määruses sätestatud ülemmäära, võib meetme võtmine olla õigustatud üksnes juhul, kui meede on suunatud eranditult idufirmadele ja VKEdele enne nende esimest ärilist müüki või idee teostatavuse tõendamise etapis, või väga suure turutõrke või muu asjakohase takistuse korral, mis tuleb eelhinnangus selgelt kindlaks teha. Komisjon suhtub soosivalt meetmetesse, millega nähakse ette riikliku investori esimese järjekoha kahju sõnaselge ülemmäär, eelkõige juhul, kui selline ülemmäär ei ole suurem kui 35 %.

| 117. | Portfelli riskijagamise laenuinstrumentidega tuleks tagada, et valitud finantsvahendaja suhtes kehtib märkimisväärne kaasinvesteerimise määr. See nõue loetakse täidetuks juhul, kui asjaomane määr on vähemalt 30 % aluseks oleva laenuportfelli väärtusest. |
| --- | --- |

117.

Portfelli riskijagamise laenuinstrumentidega tuleks tagada, et valitud finantsvahendaja suhtes kehtib märkimisväärne kaasinvesteerimise määr. See nõue loetakse täidetuks juhul, kui asjaomane määr on vähemalt 30 % aluseks oleva laenuportfelli väärtusest.

c)   Rahastamata võlainstrumendid: garantiid

Rahastamata võlainstrumendid: garantiid

| 118. | Riskifinantseerimismeede võib hõlmata garantiide või edasigarantiide andmist finantsvahendajatele või garantiide andmist lõplikele abisaajatele või nende mõlema kombinatsiooni. Garantiiga hõlmatud abikõlblikud tehingud peavad olema riskifinantseerimiseks algatatud uued abikõlblikud laenutehingud, sealhulgas liisinguinstrumendid, samuti kvaasiomakapitali investeerimisinstrumendid, kuid mitte omakapitaliinstrumendid. |
| --- | --- |

118.

Riskifinantseerimismeede võib hõlmata garantiide või edasigarantiide andmist finantsvahendajatele või garantiide andmist lõplikele abisaajatele või nende mõlema kombinatsiooni. Garantiiga hõlmatud abikõlblikud tehingud peavad olema riskifinantseerimiseks algatatud uued abikõlblikud laenutehingud, sealhulgas liisinguinstrumendid, samuti kvaasiomakapitali investeerimisinstrumendid, kuid mitte omakapitaliinstrumendid.

| 119. | Garantiisid tuleks anda portfellipõhiselt. Finantsvahendajad võivad välja valida tehingud, mida nad soovivad lisada garantiiga kaetud portfelli, tingimusel et portfelli lisatud tehingud vastavad riskifinantseerimismeetmes kindlaks määratud abikõlblikkuse kriteeriumidele. Garantiisid tuleks pakkuda sellise määraga, millega on tagatud asjakohane finantsvahendajatega riski ja tulu jagamise tase. Garantiimäär võib olla üldise grupierandi määruse artiklis 21 sätestatud ülemmäärast kõrgem eelkõige nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel ja eelhinnangu järeldustest tulenevalt, kuid see ei tohi ületada 90 %. See võib olla nii näiteks garantiide puhul, mis on antud laenudele või kvaasiomakapitali investeeringutele, mis on mõeldud idufirmadele või VKEdele enne nende esimest ärilist müüki või idee teostatavuse tõendamise etapis. |
| --- | --- |

119.

Garantiisid tuleks anda portfellipõhiselt. Finantsvahendajad võivad välja valida tehingud, mida nad soovivad lisada garantiiga kaetud portfelli, tingimusel et portfelli lisatud tehingud vastavad riskifinantseerimismeetmes kindlaks määratud abikõlblikkuse kriteeriumidele. Garantiisid tuleks pakkuda sellise määraga, millega on tagatud asjakohane finantsvahendajatega riski ja tulu jagamise tase. Garantiimäär võib olla üldise grupierandi määruse artiklis 21 sätestatud ülemmäärast kõrgem eelkõige nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel ja eelhinnangu järeldustest tulenevalt, kuid see ei tohi ületada 90 %. See võib olla nii näiteks garantiide puhul, mis on antud laenudele või kvaasiomakapitali investeeringutele, mis on mõeldud idufirmadele või VKEdele enne nende esimest ärilist müüki või idee teostatavuse tõendamise etapis.

| 120. | Ülemmääraga garantiide puhul peaks piirmäär põhimõtteliselt katma ainult oodatavat kahjumit. Juhul kui piirmäär katab ka ootamatut kahjumit, peaks viimane olema hinnastatud sellisel tasemel, mis kajastab täiendavat riskikatet. Piirmäär ei tohiks üldjuhul olla suurem kui 35 %. Ülemmäärata garantiisid (garantiid, mille puhul on kindlaks määratud garantiimäär, kuid mitte piirmäär) võib pakkuda nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel ning need peavad olema hinnastatud nii, et need kajastaksid garantiiga pakutud täiendavat riskikatet. |
| --- | --- |

120.

Ülemmääraga garantiide puhul peaks piirmäär põhimõtteliselt katma ainult oodatavat kahjumit. Juhul kui piirmäär katab ka ootamatut kahjumit, peaks viimane olema hinnastatud sellisel tasemel, mis kajastab täiendavat riskikatet. Piirmäär ei tohiks üldjuhul olla suurem kui 35 %. Ülemmäärata garantiisid (garantiid, mille puhul on kindlaks määratud garantiimäär, kuid mitte piirmäär) võib pakkuda nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel ning need peavad olema hinnastatud nii, et need kajastaksid garantiiga pakutud täiendavat riskikatet.

| 121. | Garantii kestus peaks olema ajaliselt piiratud, tavaliselt kuni kümme aastat, ilma et see mõjutaks garantiiga hõlmatud üksikute võlainstrumentide tähtaega, mis võib olla pikem. Garantiid peab vähendama, kui finantsvahendaja ei lisa konkreetse perioodi jooksul portfelli minimaalset investeeringusummat. Kasutamata summadelt peab nõudma kohustistasu. Selleks et motiveerida vahendajaid kokkulepitud mahte saavutama, võib kasutada selliseid meetodeid nagu kohustistasud, päästiksündmused või vahe-eesmärgid. |
| --- | --- |

121.

Garantii kestus peaks olema ajaliselt piiratud, tavaliselt kuni kümme aastat, ilma et see mõjutaks garantiiga hõlmatud üksikute võlainstrumentide tähtaega, mis võib olla pikem. Garantiid peab vähendama, kui finantsvahendaja ei lisa konkreetse perioodi jooksul portfelli minimaalset investeeringusummat. Kasutamata summadelt peab nõudma kohustistasu. Selleks et motiveerida vahendajaid kokkulepitud mahte saavutama, võib kasutada selliseid meetodeid nagu kohustistasud, päästiksündmused või vahe-eesmärgid.

3.2.3.3.   Fiskaalstiimulite asjakohasuse kindlaksmääramisel kohaldatavad tingimused

Fiskaalstiimulite asjakohasuse kindlaksmääramisel kohaldatavad tingimused

| 122. | Nagu on märgitud punkti 3.2.2.2 alapunktis d, piirdub üldise grupierandi määruse 3. jagu fiskaalstiimulitega, mis on suunatud füüsilisest isikust investoritele. Seetõttu tuleb komisjonile teatada meetmetest, mille puhul kasutatakse fiskaalstiimuleid, et julgustada juriidilisest isikust investoreid pakkuma rahastamist abikõlblikele ettevõtjatele kas otse või kaudselt aktsiate soetamise näol sellises sihtfondis või muud liiki investeerimisvahendites, mis investeerivad sellistesse ettevõtjatesse. |
| --- | --- |

122.

Nagu on märgitud punkti 3.2.2.2 alapunktis d, piirdub üldise grupierandi määruse 3. jagu fiskaalstiimulitega, mis on suunatud füüsilisest isikust investoritele. Seetõttu tuleb komisjonile teatada meetmetest, mille puhul kasutatakse fiskaalstiimuleid, et julgustada juriidilisest isikust investoreid pakkuma rahastamist abikõlblikele ettevõtjatele kas otse või kaudselt aktsiate soetamise näol sellises sihtfondis või muud liiki investeerimisvahendites, mis investeerivad sellistesse ettevõtjatesse.

| 123. | Üldjuhul peavad liikmesriikide fiskaalabimeetmed tuginema eelhinnangus turutõrke või muu asjakohase takistuse kohta esitatud järeldustele ning seega peavad liikmesriigid suunama oma instrumendi selgelt kindlaksmääratud abikõlblike ettevõtjate kategooriale. |
| --- | --- |

123.

Üldjuhul peavad liikmesriikide fiskaalabimeetmed tuginema eelhinnangus turutõrke või muu asjakohase takistuse kohta esitatud järeldustele ning seega peavad liikmesriigid suunama oma instrumendi selgelt kindlaksmääratud abikõlblike ettevõtjate kategooriale.

| 124. | Juriidilisest isikust investoritele võidakse fiskaalstiimuleid pakkuda tulumaksusoodustuste ja/või kapitali kasvutulu ja dividendidega seotud maksusoodustuste, sealhulgas maksukrediitide ja maksetähtaja edasilükkamise kujul. Komisjon on oma juhtumipraktikas pidanud üldiselt asjakohaseks tulumaksusoodustusi, mis hõlmavad konkreetseid ülemmäärasid seoses sellega, kui suurelt osalt investeeritud summast võib investor maksusoodustust taotleda, ning samuti maksusoodustuse summat, mille võib investori maksukohustustest maha arvata. Peale selle võib kapitali kasvutuluga seotud maksukohustuse, mis tekib aktsiate müümisel, edasi lükata, kui see summa reinvesteeritakse abikõlblikesse investeeringutesse teatava perioodi jooksul, samas võib selliste aktsiate müügiga kaasneva kahjumi maha arvata muudest aktsiatest saadavast kasumist, mida maksustatakse sama maksuga. |
| --- | --- |

124.

Juriidilisest isikust investoritele võidakse fiskaalstiimuleid pakkuda tulumaksusoodustuste ja/või kapitali kasvutulu ja dividendidega seotud maksusoodustuste, sealhulgas maksukrediitide ja maksetähtaja edasilükkamise kujul. Komisjon on oma juhtumipraktikas pidanud üldiselt asjakohaseks tulumaksusoodustusi, mis hõlmavad konkreetseid ülemmäärasid seoses sellega, kui suurelt osalt investeeritud summast võib investor maksusoodustust taotleda, ning samuti maksusoodustuse summat, mille võib investori maksukohustustest maha arvata. Peale selle võib kapitali kasvutuluga seotud maksukohustuse, mis tekib aktsiate müümisel, edasi lükata, kui see summa reinvesteeritakse abikõlblikesse investeeringutesse teatava perioodi jooksul, samas võib selliste aktsiate müügiga kaasneva kahjumi maha arvata muudest aktsiatest saadavast kasumist, mida maksustatakse sama maksuga.

| 125. | Üldiselt leiab komisjon, et fiskaalstiimulid juriidilisest isikust investoritele on asjakohased, kui liikmesriik suudab tõendada, et abikõlblike ettevõtjate valimine toimub hästi struktureeritud investeerimisnõuete kogumi alusel, mis on asjakohase kanali kaudu avaldatud ning milles esitatakse selliste abikõlblike ettevõtjate omadused, kes seisavad silmitsi turutõrkega või muu asjakohase takistusega. |
| --- | --- |

125.

Üldiselt leiab komisjon, et fiskaalstiimulid juriidilisest isikust investoritele on asjakohased, kui liikmesriik suudab tõendada, et abikõlblike ettevõtjate valimine toimub hästi struktureeritud investeerimisnõuete kogumi alusel, mis on asjakohase kanali kaudu avaldatud ning milles esitatakse selliste abikõlblike ettevõtjate omadused, kes seisavad silmitsi turutõrkega või muu asjakohase takistusega.

| 126. | Fiskaalmeetmete kavade maksimaalne kehtivusaeg võib olla kümme aastat, ilma et see mõjutaks meetme pikendamise võimalust. Kui liikmesriik teeb ettepaneku pikendada meetme kogukestvust üle kümne aasta (sh varasemad kavad, kui neid on), peab ta tegema uue eelhindamise, hinnates ka kava tõhusust kogu selle rakendamisperioodil. |
| --- | --- |

126.

Fiskaalmeetmete kavade maksimaalne kehtivusaeg võib olla kümme aastat, ilma et see mõjutaks meetme pikendamise võimalust. Kui liikmesriik teeb ettepaneku pikendada meetme kogukestvust üle kümne aasta (sh varasemad kavad, kui neid on), peab ta tegema uue eelhindamise, hinnates ka kava tõhusust kogu selle rakendamisperioodil.

| 127. | Komisjon võtab oma analüüsis arvesse asjaomase riikliku maksusüsteemi konkreetseid omadusi ja liikmesriigis juba kehtestatud fiskaalstiimuleid, samuti nende stiimulite vastasmõju. |
| --- | --- |

127.

Komisjon võtab oma analüüsis arvesse asjaomase riikliku maksusüsteemi konkreetseid omadusi ja liikmesriigis juba kehtestatud fiskaalstiimuleid, samuti nende stiimulite vastasmõju.

| 128. | Maksueelist peab olema võimalik kasutada kõigil kohaldatavatele kriteeriumidele vastavatel investoritel, diskrimineerimata neid asutamiskoha tõttu. Sellepärast peaksid liikmesriigid tagama asjakohase avalikustamise seoses meetme ulatuse ja tehniliste parameetritega. Need parameetrid peaksid hõlmama asjakohaseid ülempiire ja piirmäärasid, mis määravad kindlaks maksimaalse eelise, mida iga investor võib meetme tulemusel saada, ning samuti maksimaalse investeeringusumma, mille võib konkreetsetesse abikõlblikesse ettevõtjatesse teha. |
| --- | --- |

128.

Maksueelist peab olema võimalik kasutada kõigil kohaldatavatele kriteeriumidele vastavatel investoritel, diskrimineerimata neid asutamiskoha tõttu. Sellepärast peaksid liikmesriigid tagama asjakohase avalikustamise seoses meetme ulatuse ja tehniliste parameetritega. Need parameetrid peaksid hõlmama asjakohaseid ülempiire ja piirmäärasid, mis määravad kindlaks maksimaalse eelise, mida iga investor võib meetme tulemusel saada, ning samuti maksimaalse investeeringusumma, mille võib konkreetsetesse abikõlblikesse ettevõtjatesse teha.

3.2.3.4.   Alternatiivseid kauplemisplatvorme toetavate meetmete puhul kohaldatavad tingimused

Alternatiivseid kauplemisplatvorme toetavate meetmete puhul kohaldatavad tingimused

| 129. | Seoses alternatiivseid kauplemisplatvorme toetavate abimeetmetega, mis ulatuvad kaugemale üldises grupierandi määruses sätestatud piiridest, peab platvormihaldur esitama äriplaani, milles näidatakse, et abi saav platvorm suudab muutuda isemajandavaks vähem kui kümne aastaga. Peale selle tuleb teates esitada usutavad stsenaariumid, milles võrreldakse olukordi, millega kaubeldavad ettevõtjad seisaksid silmitsi platvormi puudumisel, et saada juurdepääs vajalikule rahastamisele. |
| --- | --- |

129.

Seoses alternatiivseid kauplemisplatvorme toetavate abimeetmetega, mis ulatuvad kaugemale üldises grupierandi määruses sätestatud piiridest, peab platvormihaldur esitama äriplaani, milles näidatakse, et abi saav platvorm suudab muutuda isemajandavaks vähem kui kümne aastaga. Peale selle tuleb teates esitada usutavad stsenaariumid, milles võrreldakse olukordi, millega kaubeldavad ettevõtjad seisaksid silmitsi platvormi puudumisel, et saada juurdepääs vajalikule rahastamisele.

| 130. | Komisjon suhtub soosivalt mitme liikmesriigi loodud ja mitmes liikmesriigis tegutsevatesse alternatiivsetesse kauplemisplatvormidesse, sest need võivad olla eriti tõhusad ja atraktiivsed erainvestorite, eelkõige institutsionaalsete investorite jaoks. |
| --- | --- |

130.

Komisjon suhtub soosivalt mitme liikmesriigi loodud ja mitmes liikmesriigis tegutsevatesse alternatiivsetesse kauplemisplatvormidesse, sest need võivad olla eriti tõhusad ja atraktiivsed erainvestorite, eelkõige institutsionaalsete investorite jaoks.

| 131. | Olemasolevate platvormide puhul tuleb platvormi kavandatud äristrateegias näidata, et kuna noteeringuid tehakse stabiilselt vähe ja sellest tulenevalt on puudu likviidsusest, tuleb asjaomast platvormi lühiajaliselt toetada, olenemata selle pikaajalisest elujõulisusest. Komisjon suhtub soosivalt abisse, mida antakse alternatiivse kauplemisplatvormi loomiseks liikmesriigis, kus ühtegi sellist platvormi ei eksisteeri. Kui toetatava alternatiivse kauplemisplatvormi näol on tegemist olemasoleva börsi allplatvormi või tütarettevõtjaga, hindab komisjon eriti tähelepanelikult rahastamispuudujääki, millega selline allplatvorm silmitsi seisaks. |
| --- | --- |

131.

Olemasolevate platvormide puhul tuleb platvormi kavandatud äristrateegias näidata, et kuna noteeringuid tehakse stabiilselt vähe ja sellest tulenevalt on puudu likviidsusest, tuleb asjaomast platvormi lühiajaliselt toetada, olenemata selle pikaajalisest elujõulisusest. Komisjon suhtub soosivalt abisse, mida antakse alternatiivse kauplemisplatvormi loomiseks liikmesriigis, kus ühtegi sellist platvormi ei eksisteeri. Kui toetatava alternatiivse kauplemisplatvormi näol on tegemist olemasoleva börsi allplatvormi või tütarettevõtjaga, hindab komisjon eriti tähelepanelikult rahastamispuudujääki, millega selline allplatvorm silmitsi seisaks.

3.2.4.   Abi proportsionaalsus

Abi proportsionaalsus

| 132. | Riigiabi peab olema proportsionaalne turutõrke või muu asjakohase takistusega, mille kõrvaldamiseks see on ette nähtud, et täita asjaomased poliitikaeesmärgid. See peab olema üles ehitatud kulutõhusal viisil kooskõlas usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtetega. Selleks et riskifinantseerimismeedet saaks pidada proportsionaalseks, peab abi seega piirduma rangelt miinimumiga, mis on vajalik turult rahastamise saamiseks, et kõrvaldada turutõrge või muu asjakohane takistus põhjendamatuid eeliseid andmata. |
| --- | --- |

132.

Riigiabi peab olema proportsionaalne turutõrke või muu asjakohase takistusega, mille kõrvaldamiseks see on ette nähtud, et täita asjaomased poliitikaeesmärgid. See peab olema üles ehitatud kulutõhusal viisil kooskõlas usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtetega. Selleks et riskifinantseerimismeedet saaks pidada proportsionaalseks, peab abi seega piirduma rangelt miinimumiga, mis on vajalik turult rahastamise saamiseks, et kõrvaldada turutõrge või muu asjakohane takistus põhjendamatuid eeliseid andmata.

| 133. | Üldjuhul peetakse riskifinantseerimisabi lõplike abisaajate tasandil proportsionaalseks, kui riskifinantseerimisinvesteering abikõlbliku abisaaja kohta ei ületa üldise grupierandi määruse artiklis 21 sätestatud ülemmäära ja vastab käesolevas jaos sätestatud tingimustele. Kui riskifinantseerimismeetmete puhul ületab riskifinantseerimisinvesteering abikõlbliku abisaaja kohta üldises grupierandi määruses sätestatud ülemmäära, peab suurem riskifinantseerimisinvesteering abisaaja kohta olema lisaks proportsionaalne eelhinnangus kvantifitseeritud rahastamispuudujäägiga (vt punkt 64). |
| --- | --- |

133.

Üldjuhul peetakse riskifinantseerimisabi lõplike abisaajate tasandil proportsionaalseks, kui riskifinantseerimisinvesteering abikõlbliku abisaaja kohta ei ületa üldise grupierandi määruse artiklis 21 sätestatud ülemmäära ja vastab käesolevas jaos sätestatud tingimustele. Kui riskifinantseerimismeetmete puhul ületab riskifinantseerimisinvesteering abikõlbliku abisaaja kohta üldises grupierandi määruses sätestatud ülemmäära, peab suurem riskifinantseerimisinvesteering abisaaja kohta olema lisaks proportsionaalne eelhinnangus kvantifitseeritud rahastamispuudujäägiga (vt punkt 64).

| 134. | Investorite tasandil peab abi piirduma miinimumsummaga, mis on vajalik erakapitali ligimeelitamiseks, et saavutada minimaalne nõutav erasektori rahaliste vahendite finantsvõimendus ja kõrvaldada turutõrge või muu asjakohane takistus. |
| --- | --- |

134.

Investorite tasandil peab abi piirduma miinimumsummaga, mis on vajalik erakapitali ligimeelitamiseks, et saavutada minimaalne nõutav erasektori rahaliste vahendite finantsvõimendus ja kõrvaldada turutõrge või muu asjakohane takistus.

3.2.4.1.   Finantsinstrumentide puhul kohaldatavad tingimused

Finantsinstrumentide puhul kohaldatavad tingimused

| 135. | Finantsvahendajad peavad valima abikõlblikud lõplikud abisaajad äriliselt usaldusväärse investeerimisstrateegia (vt punkt 70) ja elujõulise äriplaani alusel, mis õigustavad pakutava riskifinantseerimise summat. Need elemendid on täiendavad kaitsemeetmed, millega tagada abi vajalikkus ja proportsionaalsus. |
| --- | --- |

135.

Finantsvahendajad peavad valima abikõlblikud lõplikud abisaajad äriliselt usaldusväärse investeerimisstrateegia (vt punkt 70) ja elujõulise äriplaani alusel, mis õigustavad pakutava riskifinantseerimise summat. Need elemendid on täiendavad kaitsemeetmed, millega tagada abi vajalikkus ja proportsionaalsus.

| 136. | Meetmega tuleb tagada tasakaal eelistingimuste – mida finantsinstrumendiga pakutakse erasektori rahaliste vahendite finantsvõimenduse maksimeerimiseks ja kindlakstehtud turutõrke või muu asjakohase takistuse kõrvaldamiseks – ning vajaduse vahel tagada, et instrumendiga oleks võimalik teenida piisavalt finantstulu, et säiliks meetme elujõuline toimimine. |
| --- | --- |

136.

Meetmega tuleb tagada tasakaal eelistingimuste – mida finantsinstrumendiga pakutakse erasektori rahaliste vahendite finantsvõimenduse maksimeerimiseks ja kindlakstehtud turutõrke või muu asjakohase takistuse kõrvaldamiseks – ning vajaduse vahel tagada, et instrumendiga oleks võimalik teenida piisavalt finantstulu, et säiliks meetme elujõuline toimimine.

| 137. | Stiimulite konkreetne laad ja maht tuleb kindlaks määrata avatud, läbipaistva ja mittediskrimineeriva valikumenetluse käigus, mille raames kutsutakse finantsvahendajaid ning fondivalitsejaid ja investoreid üles esitama konkureerivaid pakkumusi. |
| --- | --- |

137.

Stiimulite konkreetne laad ja maht tuleb kindlaks määrata avatud, läbipaistva ja mittediskrimineeriva valikumenetluse käigus, mille raames kutsutakse finantsvahendajaid ning fondivalitsejaid ja investoreid üles esitama konkureerivaid pakkumusi.

Õiglane tulumäär

Õiglane tulumäär

| 138. | Komisjon leiab, et kui mis tahes asümmeetrilised riskiga kohandatud tulud või kahjumi jagamise kord määratakse kindlaks sellise menetluse tulemusena, siis tuleb finantsinstrumenti pidada proportsionaalseks ja õiglast tulumäära peegeldavaks. Kui fondivalitsejad valitakse avatud, läbipaistva ja mittediskrimineeriva menetlusega, mille raames peavad taotlejad valikumenetluse osana tutvustama oma investoribaasi, siis leitakse, et erainvestorite valimine toimub nõuetekohaselt. |
| --- | --- |

138.

Komisjon leiab, et kui mis tahes asümmeetrilised riskiga kohandatud tulud või kahjumi jagamise kord määratakse kindlaks sellise menetluse tulemusena, siis tuleb finantsinstrumenti pidada proportsionaalseks ja õiglast tulumäära peegeldavaks. Kui fondivalitsejad valitakse avatud, läbipaistva ja mittediskrimineeriva menetlusega, mille raames peavad taotlejad valikumenetluse osana tutvustama oma investoribaasi, siis leitakse, et erainvestorite valimine toimub nõuetekohaselt.

| 139. | Juhul kui riiklik fond kaasinvesteerib koos tehingupõhiselt osalevate erainvestoritega, tuleks iga tehinguga seoses valida erainvestorid eraldi konkureeriva menetluse raames, mis on ka eelistatud viis õiglase tulumäära väljaselgitamiseks. |
| --- | --- |

139.

Juhul kui riiklik fond kaasinvesteerib koos tehingupõhiselt osalevate erainvestoritega, tuleks iga tehinguga seoses valida erainvestorid eraldi konkureeriva menetluse raames, mis on ka eelistatud viis õiglase tulumäära väljaselgitamiseks.

| 140. | Juhul kui erainvestoreid ei valita nõuetekohase valikumenetluse raames (nt kuna valikumenetlus on osutunud ebatõhusaks või ebaõnnestunuks), siis investoritele ülemäärase hüvitise pakkumise vältimiseks peab õiglase tulumäära kindlaks määrama sõltumatu ekspert, lähtudes turu võrdlusnäitajate ja tururiski analüüsist, mis põhineb sellisel üldtunnustatud standardmeetodil nagu diskonteeritud rahavoogude väärtuse hindamise meetod. Sõltumatu ekspert peab selle põhjal arvutama õiglase tulumäära miinimumtaseme ja lisama sellele asjakohase riskimarginaali. |
| --- | --- |

140.

Juhul kui erainvestoreid ei valita nõuetekohase valikumenetluse raames (nt kuna valikumenetlus on osutunud ebatõhusaks või ebaõnnestunuks), siis investoritele ülemäärase hüvitise pakkumise vältimiseks peab õiglase tulumäära kindlaks määrama sõltumatu ekspert, lähtudes turu võrdlusnäitajate ja tururiski analüüsist, mis põhineb sellisel üldtunnustatud standardmeetodil nagu diskonteeritud rahavoogude väärtuse hindamise meetod. Sõltumatu ekspert peab selle põhjal arvutama õiglase tulumäära miinimumtaseme ja lisama sellele asjakohase riskimarginaali.

| 141. | Punktis 140 kirjeldatud olukorras peavad sõltumatu eksperdi ametisse nimetamiseks olema kehtestatud asjakohased eeskirjad. Eksperdil peab olema vähemalt litsents sellise nõu andmiseks ning ta peab olema registreeritud asjakohastes kutseühendustes, järgima selliste ühenduste väljastatud deontoloogilisi ja kutsealaseid eeskirju, olema sõltumatu ja vastutama oma eksperdiarvamuse õigsuse eest. Põhimõtteliselt tuleb sõltumatud eksperdid valida avatud, läbipaistva ja mittediskrimineeriva valikumenetluse abil. Sama abi andev asutus ei tohi õiglase tulumäära väljaselgitamiseks seoses riskifinantseerimisabi meetmetega kasutada sama sõltumatu eksperdi teenuseid teist korda kolme aasta jooksul. |
| --- | --- |

141.

Punktis 140 kirjeldatud olukorras peavad sõltumatu eksperdi ametisse nimetamiseks olema kehtestatud asjakohased eeskirjad. Eksperdil peab olema vähemalt litsents sellise nõu andmiseks ning ta peab olema registreeritud asjakohastes kutseühendustes, järgima selliste ühenduste väljastatud deontoloogilisi ja kutsealaseid eeskirju, olema sõltumatu ja vastutama oma eksperdiarvamuse õigsuse eest. Põhimõtteliselt tuleb sõltumatud eksperdid valida avatud, läbipaistva ja mittediskrimineeriva valikumenetluse abil. Sama abi andev asutus ei tohi õiglase tulumäära väljaselgitamiseks seoses riskifinantseerimisabi meetmetega kasutada sama sõltumatu eksperdi teenuseid teist korda kolme aasta jooksul.

| 142. | Eeltoodut silmas pidades võib meede sisaldada erinevaid asümmeetrilist kasumijagamist hõlmavaid ja asümmeetriliselt ajastatud riiklikke või erasektori investeeringuid, kui oodatav riskiga kohandatud tulu on erainvestori puhul piiratud õiglase tulumääraga. |
| --- | --- |

142.

Eeltoodut silmas pidades võib meede sisaldada erinevaid asümmeetrilist kasumijagamist hõlmavaid ja asümmeetriliselt ajastatud riiklikke või erasektori investeeringuid, kui oodatav riskiga kohandatud tulu on erainvestori puhul piiratud õiglase tulumääraga.

Finantsvahendajate või nende valitsejate valimine ja tasu

Finantsvahendajate või nende valitsejate valimine ja tasu

| 143. | Üldjuhul leiab komisjon, et liikmesriigi ning finantsvahendajate või vajaduse korral nende valitsejate huvide majanduslik tasakaalustamine võib abi vähendada. Huvid peavad olema kooskõlas nii konkreetsete poliitikaeesmärkide täitmiseks kui ka instrumenti tehtud riikliku investeeringu finantsedukuse tagamiseks. |
| --- | --- |

143.

Üldjuhul leiab komisjon, et liikmesriigi ning finantsvahendajate või vajaduse korral nende valitsejate huvide majanduslik tasakaalustamine võib abi vähendada. Huvid peavad olema kooskõlas nii konkreetsete poliitikaeesmärkide täitmiseks kui ka instrumenti tehtud riikliku investeeringu finantsedukuse tagamiseks.

| 144. | Finantsvahendaja või fondivalitseja võib kaasinvesteerida koos liikmesriigiga, tingimusel et sellise kaasinvesteerimise tingimustega on välistatud mis tahes potentsiaalne huvide konflikt. Selline kaasinvesteering võib stimuleerida valitsejat kooskõlastama oma investeerimisotsuseid kindlaksmääratud poliitikaeesmärkidega. Üks valikukriteerium võib olla fondivalitseja suutlikkus investeerida enda vahenditest. |
| --- | --- |

144.

Finantsvahendaja või fondivalitseja võib kaasinvesteerida koos liikmesriigiga, tingimusel et sellise kaasinvesteerimise tingimustega on välistatud mis tahes potentsiaalne huvide konflikt. Selline kaasinvesteering võib stimuleerida valitsejat kooskõlastama oma investeerimisotsuseid kindlaksmääratud poliitikaeesmärkidega. Üks valikukriteerium võib olla fondivalitseja suutlikkus investeerida enda vahenditest.

| 145. | Finantsvahendajate või fondivalitsejate – olenevalt riskifinantseerimismeetme liigist – tasu peab hõlmama iga-aastast valitsemistasu, samuti tulemuspõhiseid stiimuleid, näiteks teenitud intressi. |
| --- | --- |

145.

Finantsvahendajate või fondivalitsejate – olenevalt riskifinantseerimismeetme liigist – tasu peab hõlmama iga-aastast valitsemistasu, samuti tulemuspõhiseid stiimuleid, näiteks teenitud intressi.

| 146. | Tasu tulemuspõhine komponent peab olema olulise suurusega ja kujutama endast preemiat finantstulemuste eest, samuti eelnevalt kindlaks määratud konkreetsete poliitikaeesmärkide täitmise eest. Poliitikaga seotud stiimuleid tuleb tasakaalustada finantstulemustega seotud stiimulitega, millega peab olema võimalik tagada nende abikõlblike ettevõtjate tõhus valimine, kellesse investeerida. Peale selle võtab komisjon arvesse võimalikke karistusi, mis on ette nähtud liikmesriigi ja finantsvahendaja vahelise rahastamiskokkuleppega ning mida kohaldatakse juhul, kui seatud poliitikaeesmärke ei täideta. |
| --- | --- |

146.

Tasu tulemuspõhine komponent peab olema olulise suurusega ja kujutama endast preemiat finantstulemuste eest, samuti eelnevalt kindlaks määratud konkreetsete poliitikaeesmärkide täitmise eest. Poliitikaga seotud stiimuleid tuleb tasakaalustada finantstulemustega seotud stiimulitega, millega peab olema võimalik tagada nende abikõlblike ettevõtjate tõhus valimine, kellesse investeerida. Peale selle võtab komisjon arvesse võimalikke karistusi, mis on ette nähtud liikmesriigi ja finantsvahendaja vahelise rahastamiskokkuleppega ning mida kohaldatakse juhul, kui seatud poliitikaeesmärke ei täideta.

| 147. | Tulemuspõhiste tasude tase peaks olema põhjendatud asjakohastest turutavadest lähtuvalt. Valitsejatele ei tuleks tasu maksta mitte ainult edukate väljamaksete ja kaasatud erakapitali eest, vaid ka investeeringult suure tulu teenimise eest, näiteks kui tulu või kapitali laekub üle teatava minimaalse tulumäära või taseme ehk tasuvusläve. |
| --- | --- |

147.

Tulemuspõhiste tasude tase peaks olema põhjendatud asjakohastest turutavadest lähtuvalt. Valitsejatele ei tuleks tasu maksta mitte ainult edukate väljamaksete ja kaasatud erakapitali eest, vaid ka investeeringult suure tulu teenimise eest, näiteks kui tulu või kapitali laekub üle teatava minimaalse tulumäära või taseme ehk tasuvusläve.

| 148. | Koguhaldustasud ei tohi ületada asjaomase finantsinstrumendi rakendamiseks vajalikke tegevus- ja halduskulusid, millele on lisatud mõistlik kasum kooskõlas turutavadega. Tasud ei tohi hõlmata investeerimiskulusid. |
| --- | --- |

148.

Koguhaldustasud ei tohi ületada asjaomase finantsinstrumendi rakendamiseks vajalikke tegevus- ja halduskulusid, millele on lisatud mõistlik kasum kooskõlas turutavadega. Tasud ei tohi hõlmata investeerimiskulusid.

| 149. | Kuna finantsvahendajad või vajaduse korral nende valitsejad tuleb valida avatud, läbipaistva ja mittediskrimineeriva menetluse kaudu, võib üldist tasustruktuuri hinnata selle valikumenetluse kohase punktiarvestuse osana ning maksimaalse tasu summa võib kindlaks määrata sellise valiku tulemusel. |
| --- | --- |

149.

Kuna finantsvahendajad või vajaduse korral nende valitsejad tuleb valida avatud, läbipaistva ja mittediskrimineeriva menetluse kaudu, võib üldist tasustruktuuri hinnata selle valikumenetluse kohase punktiarvestuse osana ning maksimaalse tasu summa võib kindlaks määrata sellise valiku tulemusel.

| 150. | Volitatud üksuse otsemääramise puhul leiab komisjon, et iga-aastane valitsemistasu peaks alati kajastama võrreldavaid turutavasid ja põhimõtteliselt ei tohiks see moodustada üle 3 % asjaomasesse üksusesse kaasatavast kapitalist, välja arvatud tulemuspõhiste stiimulite puhul. |
| --- | --- |

150.

Volitatud üksuse otsemääramise puhul leiab komisjon, et iga-aastane valitsemistasu peaks alati kajastama võrreldavaid turutavasid ja põhimõtteliselt ei tohiks see moodustada üle 3 % asjaomasesse üksusesse kaasatavast kapitalist, välja arvatud tulemuspõhiste stiimulite puhul.

3.2.4.2.   Fiskaalstiimulite puhul kohaldatavad tingimused

Fiskaalstiimulite puhul kohaldatavad tingimused

| 151. | Koguinvesteering igasse abi saavasse ettevõtjasse ei tohi olla suurem kui üldise grupierandi määruse artiklis 21 kindlaks määratud maksimumsumma, välja arvatud juhul, kui suuremat summat saab põhjendada eelhindamise käigus kindlaks tehtud turutõrkega ja fiskaalinstrument on kõige asjakohasem vahend (vt punkt 3.2.3.3). |
| --- | --- |

151.

Koguinvesteering igasse abi saavasse ettevõtjasse ei tohi olla suurem kui üldise grupierandi määruse artiklis 21 kindlaks määratud maksimumsumma, välja arvatud juhul, kui suuremat summat saab põhjendada eelhindamise käigus kindlaks tehtud turutõrkega ja fiskaalinstrument on kõige asjakohasem vahend (vt punkt 3.2.3.3).

| 152. | Maksusoodustuse liigist olenemata peavad abikõlblikud aktsiad olema eelhinnangus kindlaks määratud abikõlbliku ettevõtja emiteeritud täisriskiga uued lihtaktsiad ning neid peab hoidma vähemalt kolm aastat. Maksusoodustust tohib anda ainult neile investoritele, kes on sõltumatud ettevõtjast, kellesse investeeritakse. |
| --- | --- |

152.

Maksusoodustuse liigist olenemata peavad abikõlblikud aktsiad olema eelhinnangus kindlaks määratud abikõlbliku ettevõtja emiteeritud täisriskiga uued lihtaktsiad ning neid peab hoidma vähemalt kolm aastat. Maksusoodustust tohib anda ainult neile investoritele, kes on sõltumatud ettevõtjast, kellesse investeeritakse.

| 153. | Tulumaksusoodustuse puhul võib abikõlblikele ettevõtjatele rahalisi vahendeid pakkuv investor saada maksusoodustust kuni mõistliku protsendini investeeritud summast tingimusel, et ei ületata investori kohta enne fiskaalmeedet välja selgitatud maksimaalset tulumaksukohustust. Komisjon leiab, et mõistlik on seada maksusoodustuse ülemmääraks 30 % investeeritud summast. Aktsiate müügist tuleneva kahju võib tulumaksuga tasaarveldada. |
| --- | --- |

153.

Tulumaksusoodustuse puhul võib abikõlblikele ettevõtjatele rahalisi vahendeid pakkuv investor saada maksusoodustust kuni mõistliku protsendini investeeritud summast tingimusel, et ei ületata investori kohta enne fiskaalmeedet välja selgitatud maksimaalset tulumaksukohustust. Komisjon leiab, et mõistlik on seada maksusoodustuse ülemmääraks 30 % investeeritud summast. Aktsiate müügist tuleneva kahju võib tulumaksuga tasaarveldada.

| 154. | Dividendidega seotud maksusoodustuse puhul võib kvalifitseeruvate aktsiatega seotud mis tahes dividendi täiel määral tulumaksuga maksustatavast tulust maha arvata. |
| --- | --- |

154.

Dividendidega seotud maksusoodustuse puhul võib kvalifitseeruvate aktsiatega seotud mis tahes dividendi täiel määral tulumaksuga maksustatavast tulust maha arvata.

| 155. | Samamoodi võib kapitali kasvutuluga seotud maksusoodustuse puhul maksustatavast kapitali kasvutulust täielikult maha arvata mis tahes tulu, mis on saadud kvalifitseeruvate aktsiate müügist. Lisaks sellele võib kapitali kasvutuluga seotud maksukohustuse kvalifitseeruvate aktsiate müügi korral edasi lükata, kui see summa reinvesteeritakse uutesse kvalifitseeruvatesse aktsiatesse ühe aasta jooksul. |
| --- | --- |

155.

Samamoodi võib kapitali kasvutuluga seotud maksusoodustuse puhul maksustatavast kapitali kasvutulust täielikult maha arvata mis tahes tulu, mis on saadud kvalifitseeruvate aktsiate müügist. Lisaks sellele võib kapitali kasvutuluga seotud maksukohustuse kvalifitseeruvate aktsiate müügi korral edasi lükata, kui see summa reinvesteeritakse uutesse kvalifitseeruvatesse aktsiatesse ühe aasta jooksul.

3.2.4.3.   Alternatiivsete kauplemisplatvormide puhul kohaldatavad tingimused

Alternatiivsete kauplemisplatvormide puhul kohaldatavad tingimused

| 156. | Selleks et oleks võimalik nõuetekohaselt analüüsida alternatiivse kauplemisplatvormi haldurile antava abi proportsionaalsust, võib riigiabist katta kuni 50 % sellise platvormi loomisega seotud investeerimiskuludest. |
| --- | --- |

156.

Selleks et oleks võimalik nõuetekohaselt analüüsida alternatiivse kauplemisplatvormi haldurile antava abi proportsionaalsust, võib riigiabist katta kuni 50 % sellise platvormi loomisega seotud investeerimiskuludest.

| 157. | Juriidilisest isikust investoritele antavate fiskaalstiimulitega seoses hindab komisjon meetme proportsionaalsust lähtuvalt tingimustest, mis on punktis 3.2.4.2 fiskaalstiimulite jaoks ette nähtud. |
| --- | --- |

157.

Juriidilisest isikust investoritele antavate fiskaalstiimulitega seoses hindab komisjon meetme proportsionaalsust lähtuvalt tingimustest, mis on punktis 3.2.4.2 fiskaalstiimulite jaoks ette nähtud.

3.2.4.4.   Kumulatsioon

Kumulatsioon

| 158. | Riskifinantseerimisabi võib kumuleerida mis tahes muu riigiabimeetmega, mille puhul on abikõlblikud kulud võimalik kindlaks teha. |
| --- | --- |

158.

Riskifinantseerimisabi võib kumuleerida mis tahes muu riigiabimeetmega, mille puhul on abikõlblikud kulud võimalik kindlaks teha.

| 159. | Riskifinantseerimisabi võib kumuleerida muude riigiabimeetmetega, mille puhul ei ole abikõlblikke kulusid võimalik kindlaks teha, või vähese tähtsusega abiga kuni kogufinantseerimise kõrgeima asjakohase ülemmäärani, mis on iga juhtumi konkreetseid asjaolusid arvesse võttes kindlaks määratud grupierandi määrusega või komisjoni vastu võetud otsusega. |
| --- | --- |

159.

Riskifinantseerimisabi võib kumuleerida muude riigiabimeetmetega, mille puhul ei ole abikõlblikke kulusid võimalik kindlaks teha, või vähese tähtsusega abiga kuni kogufinantseerimise kõrgeima asjakohase ülemmäärani, mis on iga juhtumi konkreetseid asjaolusid arvesse võttes kindlaks määratud grupierandi määrusega või komisjoni vastu võetud otsusega.

| 160. | Liidu rahalised vahendid, mida keskselt haldavad liidu institutsioonid, asutused, ühisettevõtted või muud organid ja mis ei ole otseselt või kaudselt liikmesriikide kontrolli all, ei kujuta endast riigiabi. Selliste liidu rahaliste vahendite kombineerimisel riigiabiga ei tohi sama investeeringuga seoses antud riikliku rahastamise kogusumma ületada kohaldatavates liidu õigusnormides sätestatud soodsaimat rahastamismäära. |
| --- | --- |

160.

Liidu rahalised vahendid, mida keskselt haldavad liidu institutsioonid, asutused, ühisettevõtted või muud organid ja mis ei ole otseselt või kaudselt liikmesriikide kontrolli all, ei kujuta endast riigiabi. Selliste liidu rahaliste vahendite kombineerimisel riigiabiga ei tohi sama investeeringuga seoses antud riikliku rahastamise kogusumma ületada kohaldatavates liidu õigusnormides sätestatud soodsaimat rahastamismäära.

3.2.5.   Põhjendamatu negatiivse mõju vältimine, mida riskifinantseerimisabi võib konkurentsile ja kaubandusele avaldada

Põhjendamatu negatiivse mõju vältimine, mida riskifinantseerimisabi võib konkurentsile ja kaubandusele avaldada

| 161. | Selleks et abi oleks siseturuga kokkusobiv, peab abimeetme negatiivne mõju, st selle konkurentsi moonutav mõju ja mõju liikmesriikidevahelisele kaubandusele olema piiratud ning ei tohi abi positiivset mõju üles kaaluda määral, mis oleks vastuolus ühiste huvidega. |
| --- | --- |

161.

Selleks et abi oleks siseturuga kokkusobiv, peab abimeetme negatiivne mõju, st selle konkurentsi moonutav mõju ja mõju liikmesriikidevahelisele kaubandusele olema piiratud ning ei tohi abi positiivset mõju üles kaaluda määral, mis oleks vastuolus ühiste huvidega.

3.2.5.1.   Arvesse võetav positiivne mõju

Arvesse võetav positiivne mõju

| 162. | Nagu 1. jaos on selgitatud, on idufirmadel ja VKEdel liikmesriikide majanduses jätkuvalt oluline roll nii töökohtade loomise kui ka majanduse dünaamilisuse ja kasvu stimuleerimise seisukohalt. VKEd annavad liidus tööd ligikaudu 100 miljonile inimesele ja nende arvel on üle poole liidu SKPst. Nad on ka liidu konkurentsivõime ja jõukuse ning majandusliku ja tehnoloogilise sõltumatuse pant ning aitavad tugevdada Euroopa Liidu vastupanuvõimet välistele vapustustele. Kuid selleks, et VKEd saaksid oma rolli täita ja sellist positiivset mõju avaldada, vajavad nad rahalisi vahendeid. Seepärast on tõhus riskifinantseerimisturg VKEde jaoks äärmiselt oluline, et ettevõtlikel äriühingutel oleks võimalik saada vajalikku rahastust oma arengu igas etapis. Turutõrke või sellise finantseerimise tõhusat toimimist takistava muu asjakohase takistuse esinemisel võib riskifinantseerimisabi olla vajalik, et parandada riskifinantseerimise pakkumist elujõulistele VKEdele alates nende varasest arengujärgust kuni kasvuetapini (ning teatavatel tingimustel väikestele keskmise turukapitalisatsiooniga ettevõtjatele ja innovaatilistele keskmise turukapitalisatsiooniga ettevõtjatele) ja arendada pikemas perspektiivis välja konkurentsivõimeline riskifinatseerimisturg. Seda arvesse võttes on peamine positiivne mõju, mille saavutamiseks riskifinantseerimisabi antakse, asjaomaste ettevõtjate parem juurdepääs rahastamisele. |
| --- | --- |

162.

Nagu 1. jaos on selgitatud, on idufirmadel ja VKEdel liikmesriikide majanduses jätkuvalt oluline roll nii töökohtade loomise kui ka majanduse dünaamilisuse ja kasvu stimuleerimise seisukohalt. VKEd annavad liidus tööd ligikaudu 100 miljonile inimesele ja nende arvel on üle poole liidu SKPst. Nad on ka liidu konkurentsivõime ja jõukuse ning majandusliku ja tehnoloogilise sõltumatuse pant ning aitavad tugevdada Euroopa Liidu vastupanuvõimet välistele vapustustele. Kuid selleks, et VKEd saaksid oma rolli täita ja sellist positiivset mõju avaldada, vajavad nad rahalisi vahendeid. Seepärast on tõhus riskifinantseerimisturg VKEde jaoks äärmiselt oluline, et ettevõtlikel äriühingutel oleks võimalik saada vajalikku rahastust oma arengu igas etapis. Turutõrke või sellise finantseerimise tõhusat toimimist takistava muu asjakohase takistuse esinemisel võib riskifinantseerimisabi olla vajalik, et parandada riskifinantseerimise pakkumist elujõulistele VKEdele alates nende varasest arengujärgust kuni kasvuetapini (ning teatavatel tingimustel väikestele keskmise turukapitalisatsiooniga ettevõtjatele ja innovaatilistele keskmise turukapitalisatsiooniga ettevõtjatele) ja arendada pikemas perspektiivis välja konkurentsivõimeline riskifinatseerimisturg. Seda arvesse võttes on peamine positiivne mõju, mille saavutamiseks riskifinantseerimisabi antakse, asjaomaste ettevõtjate parem juurdepääs rahastamisele.

| 163. | Lisaks võib komisjon riskifinantseerimisabi positiivset mõju hinnates ning seda konkurentsile ja kaubandusele avalduva negatiivse mõjuga võrreldes võtta vajaduse korral arvesse asjaolu, et abil on ka muu positiivne mõju peale panuse andmise riskifinantseerimise pakkumisse. Nii võib see olla juhul, kui tehakse kindlaks, et riskifinantseerimisinvesteering aitab lisaks sellele, et see võimaldab ettevõtjatel kasvada või arendada uusi tegevusalasid ning soodustab majanduskasvu, oluliselt kaasa eelkõige digipöördele või üleminekule keskkonnasäästlikule tegevusele, sealhulgas vähese CO2-heitega, kliimaneutraalsele või kliimamuutuste suhtes vastupanuvõimelisele tegevusele, vastupidavatele väärtusahelatele või abisaavate piirkondade arengule. Arvessevõetava positiivse mõju hindamisel pöörab komisjon vajadusel erilist tähelepanu keskkonnasäästliku majandustegevuse kriteeriumidele, mis on sätestatud määruse (EL) 2020/852 artiklis 3, sealhulgas põhimõttele „ei kahjusta oluliselt“ või muudele võrreldavatele meetoditele (58). |
| --- | --- |

163.

Lisaks võib komisjon riskifinantseerimisabi positiivset mõju hinnates ning seda konkurentsile ja kaubandusele avalduva negatiivse mõjuga võrreldes võtta vajaduse korral arvesse asjaolu, et abil on ka muu positiivne mõju peale panuse andmise riskifinantseerimise pakkumisse. Nii võib see olla juhul, kui tehakse kindlaks, et riskifinantseerimisinvesteering aitab lisaks sellele, et see võimaldab ettevõtjatel kasvada või arendada uusi tegevusalasid ning soodustab majanduskasvu, oluliselt kaasa eelkõige digipöördele või üleminekule keskkonnasäästlikule tegevusele, sealhulgas vähese CO2

58

| 164. | Selleks et komisjon saaks nõuetekohaselt hinnata abi eeldatavat positiivset mõju asjaomase tegevuse arengule, peaks liikmesriik seadma selge ja konkreetse eesmärgi (või mitu eesmärki), mis on suunatud turutõrke või eelhindamise käigus kindlaks tehtud muu asjakohase takistuse kõrvaldamisele. Meetme ulatus ja kestus peaksid olema nende eesmärkide täitmiseks piisavad. Peale selle peab liikmesriik kindlaks määrama ka asjakohased tulemusnäitajad, mis põhinevad eelhindamise tulemustel, et komisjon saaks hinnata abi eeldatavat mõju seatud eesmärkide täitmisele. Tulemusnäitajad võivad hõlmata järgmist:






  a) | vajalik või kavandatud erasektori investeering; |
| --- | --- | --- |

164.

Selleks et komisjon saaks nõuetekohaselt hinnata abi eeldatavat positiivset mõju asjaomase tegevuse arengule, peaks liikmesriik seadma selge ja konkreetse eesmärgi (või mitu eesmärki), mis on suunatud turutõrke või eelhindamise käigus kindlaks tehtud muu asjakohase takistuse kõrvaldamisele. Meetme ulatus ja kestus peaksid olema nende eesmärkide täitmiseks piisavad. Peale selle peab liikmesriik kindlaks määrama ka asjakohased tulemusnäitajad, mis põhinevad eelhindamise tulemustel, et komisjon saaks hinnata abi eeldatavat mõju seatud eesmärkide täitmisele. Tulemusnäitajad võivad hõlmata järgmist:

a)

vajalik või kavandatud erasektori investeering;

| b) | eeldatav lõplike abisaajate arv, kellesse investeeritakse, sealhulgas idufirmade ja uute VKEde arv; |
| --- | --- |

b)

eeldatav lõplike abisaajate arv, kellesse investeeritakse, sealhulgas idufirmade ja uute VKEde arv;

| c) | riskifinantseerimismeetme rakendamise ajal ja riskifinantseerimisinvesteeringute tulemusel asutatavate uute ettevõtjate prognoositav arv; |
| --- | --- |

c)

riskifinantseerimismeetme rakendamise ajal ja riskifinantseerimisinvesteeringute tulemusel asutatavate uute ettevõtjate prognoositav arv;

| d) | lõplikest abisaajatest ettevõtjates riskifinantseerimismeetme alusel tehtud esimese riskifinantseerimisinvesteeringu kuupäeva ja sellest investeeringust väljumise vahepeal loodavate töökohtade arv; |
| --- | --- |

d)

lõplikest abisaajatest ettevõtjates riskifinantseerimismeetme alusel tehtud esimese riskifinantseerimisinvesteeringu kuupäeva ja sellest investeeringust väljumise vahepeal loodavate töökohtade arv;

| e) | vajaduse korral kooskõlas turumajandusliku investori põhimõttega tehtavate investeeringute osakaal; |
| --- | --- |

e)

vajaduse korral kooskõlas turumajandusliku investori põhimõttega tehtavate investeeringute osakaal;

| f) | vahe-eesmärgid ja tähtajad, mille jooksul teatavad eelnevalt kindlaks määratud summad või teatav eelnevalt kindlaks määratud protsendiline osa eelarvest tuleb investeerida; |
| --- | --- |

f)

vahe-eesmärgid ja tähtajad, mille jooksul teatavad eelnevalt kindlaks määratud summad või teatav eelnevalt kindlaks määratud protsendiline osa eelarvest tuleb investeerida;

| g) | tulu või tootlus, mille teenimist investeeringult oodatakse; |
| --- | --- |

g)

tulu või tootlus, mille teenimist investeeringult oodatakse;

| h) | vajaduse korral patenditaotlused, mille lõplikud abisaajad esitavad riskifinantseerimismeetme rakendamise ajal; |
| --- | --- |

h)

vajaduse korral patenditaotlused, mille lõplikud abisaajad esitavad riskifinantseerimismeetme rakendamise ajal;

| i) | vajaduse korral kriitilise tähtsuse tarneahelate (nt tervishoiu-, elektroonika-, kosmose-, kahesuguse kasutusega kaupade ja kaitsesektori) vastupanuvõime tugevdamine ning tehnoloogia arengu edendamine. |
| --- | --- |

i)

vajaduse korral kriitilise tähtsuse tarneahelate (nt tervishoiu-, elektroonika-, kosmose-, kahesuguse kasutusega kaupade ja kaitsesektori) vastupanuvõime tugevdamine ning tehnoloogia arengu edendamine.

| 165. | Punktis 164 nimetatud näitajad on asjakohased tõendamaks, et riskifinantseerimisabil on eeldatavalt positiivne mõju kooskõlas seatud eesmärkidega. Eelkõige võimaldavad need näitajad hinnata meetme tõhusust ja finantsvahendaja poolt valikumenetluse raames koostatud investeerimisstrateegiate paikapidavust. |
| --- | --- |

165.

Punktis 164 nimetatud näitajad on asjakohased tõendamaks, et riskifinantseerimisabil on eeldatavalt positiivne mõju kooskõlas seatud eesmärkidega. Eelkõige võimaldavad need näitajad hinnata meetme tõhusust ja finantsvahendaja poolt valikumenetluse raames koostatud investeerimisstrateegiate paikapidavust.

| 166. | Kui riskifinantseerimismeedet kasutatakse osaliselt või täielikult selliste ettevõtjate toetamiseks, keda on hiljuti tunnustatud/auhinnatud kooskõlas algatuse CASSINI meetmetes kehtestatud kriteeriumidega või kellele Euroopa Innovatsiooninõukogu on hiljuti andnud kvaliteedimärgise, või Euroopa Innovatsiooninõukogu fondiga kaasinvesteeringute tegemiseks või programmiga „Accelerator“ (59) seotud jätkuinvesteeringute tegemiseks, võib komisjon aktsepteerida, et liikmesriik kasutab samu tulemusnäitajaid, mida kasutab vastavalt CASSINI või Euroopa Innovatsiooninõukogu. |
| --- | --- |

166.

Kui riskifinantseerimismeedet kasutatakse osaliselt või täielikult selliste ettevõtjate toetamiseks, keda on hiljuti tunnustatud/auhinnatud kooskõlas algatuse CASSINI meetmetes kehtestatud kriteeriumidega või kellele Euroopa Innovatsiooninõukogu on hiljuti andnud kvaliteedimärgise, või Euroopa Innovatsiooninõukogu fondiga kaasinvesteeringute tegemiseks või programmiga „Accelerator“ (59

3.2.5.2.   Arvesse võetav negatiivne mõju

Arvesse võetav negatiivne mõju

| 167. | Riigiabimeede peab olema kavandatud selliselt, et sellega piiratakse konkurentsi ja kaubanduse moonutamist siseturul. Riskifinantseerimismeetmete puhul tuleb potentsiaalset negatiivset mõju hinnata igal tasandil, kus abi olemasolu on võimalik: investorite, finantsvahendajate ja nende valitsejate ning lõplike abisaajate tasandil. |
| --- | --- |

167.

Riigiabimeede peab olema kavandatud selliselt, et sellega piiratakse konkurentsi ja kaubanduse moonutamist siseturul. Riskifinantseerimismeetmete puhul tuleb potentsiaalset negatiivset mõju hinnata igal tasandil, kus abi olemasolu on võimalik: investorite, finantsvahendajate ja nende valitsejate ning lõplike abisaajate tasandil.

| 168. | Selleks et komisjonil oleks võimalik hinnata meetme tõenäolist negatiivset mõju konkurentsile ja kaubandusele, võib liikmesriik esitada mis tahes tema käsutuses oleva uuringu ning muud asjakohased tõendid, näiteks järelhinnangud, mis on koostatud samalaadsete kavade jaoks seoses abikõlblike ettevõtjate, rahastamisstruktuuride või ülesehitusparameetrite ja geograafilise piirkonnaga. |
| --- | --- |

168.

Selleks et komisjonil oleks võimalik hinnata meetme tõenäolist negatiivset mõju konkurentsile ja kaubandusele, võib liikmesriik esitada mis tahes tema käsutuses oleva uuringu ning muud asjakohased tõendid, näiteks järelhinnangud, mis on koostatud samalaadsete kavade jaoks seoses abikõlblike ettevõtjate, rahastamisstruktuuride või ülesehitusparameetrite ja geograafilise piirkonnaga.

| 169. | Riskifinantseerimisturu tasandil võib riigiabi pakkumine põhjustada erainvestorite väljatõrjumise. See võib vähendada erainvestorite motivatsiooni rahastada abikõlblikke ettevõtjaid ja mõjutada neid ootama, kuni riik annab abi asjaomaste investeeringute tegemiseks. Selline risk muutub seda asjakohasemaks, mida suurem on lõplikele abisaajatele pakutav kogurahastamine, mida suuremad on need abi saavad ettevõtjad ning mida hilisemas arenguetapis nad on, sest erasektori rahalised vahendid muutuvad nende asjaolude süvenedes aina rohkem kättesaadavaks. Peale selle ei tohiks riigiabiga asendada investeeringutega kaasnevat tavapärast äririski, mille investorid oleksid võtnud isegi riigiabi puudumise korral. Kui aga turutõrge või muu asjakohane takistus on nõuetekohaselt kindlaks määratud, on vähem tõenäoline, et riskifinantseerimismeede toob kaasa sellise väljatõrjumise. |
| --- | --- |

169.

Riskifinantseerimisturu tasandil võib riigiabi pakkumine põhjustada erainvestorite väljatõrjumise. See võib vähendada erainvestorite motivatsiooni rahastada abikõlblikke ettevõtjaid ja mõjutada neid ootama, kuni riik annab abi asjaomaste investeeringute tegemiseks. Selline risk muutub seda asjakohasemaks, mida suurem on lõplikele abisaajatele pakutav kogurahastamine, mida suuremad on need abi saavad ettevõtjad ning mida hilisemas arenguetapis nad on, sest erasektori rahalised vahendid muutuvad nende asjaolude süvenedes aina rohkem kättesaadavaks. Peale selle ei tohiks riigiabiga asendada investeeringutega kaasnevat tavapärast äririski, mille investorid oleksid võtnud isegi riigiabi puudumise korral. Kui aga turutõrge või muu asjakohane takistus on nõuetekohaselt kindlaks määratud, on vähem tõenäoline, et riskifinantseerimismeede toob kaasa sellise väljatõrjumise.

| 170. | Finantsvahendajate tasandil võib abil olla konkurentsi moonutav mõju, sest sellega suurendatakse vahendaja turujõudu või aidatakse seda säilitada, näiteks konkreetse piirkonna turul. Isegi kui abi finantsvahendaja turujõudu otseselt ei suurenda, võib see teha seda kaudselt, heidutades olemasolevaid konkurente laienemast, ajendades neid väljuma või hoides ära uute konkurentide sisenemise. |
| --- | --- |

170.

Finantsvahendajate tasandil võib abil olla konkurentsi moonutav mõju, sest sellega suurendatakse vahendaja turujõudu või aidatakse seda säilitada, näiteks konkreetse piirkonna turul. Isegi kui abi finantsvahendaja turujõudu otseselt ei suurenda, võib see teha seda kaudselt, heidutades olemasolevaid konkurente laienemast, ajendades neid väljuma või hoides ära uute konkurentide sisenemise.

| 171. | Riskifinantseerimismeetmed peavad olema suunatud kasvule orienteeritud ettevõtjatele, kes ei suuda erasektorist saada piisaval hulgal rahastamist, kuid kes riigiabimeetme kohast riskifinantseerimist saades võivad muutuda elujõulisteks. Kui aga meetmega nähakse ette riikliku fondi loomine, ent selle fondi investeerimisstrateegia ei tõenda piisavalt abikõlblike ettevõtjate potentsiaalset elujõulisust, ei vasta see meede tõenäoliselt tasakaalustatuse kriteeriumile (vt punkt 3.2.5.3), sest sellisel juhul võib riskifinantseerimisinvesteeringu näol olla pigem tegemist toetusega. |
| --- | --- |

171.

Riskifinantseerimismeetmed peavad olema suunatud kasvule orienteeritud ettevõtjatele, kes ei suuda erasektorist saada piisaval hulgal rahastamist, kuid kes riigiabimeetme kohast riskifinantseerimist saades võivad muutuda elujõulisteks. Kui aga meetmega nähakse ette riikliku fondi loomine, ent selle fondi investeerimisstrateegia ei tõenda piisavalt abikõlblike ettevõtjate potentsiaalset elujõulisust, ei vasta see meede tõenäoliselt tasakaalustatuse kriteeriumile (vt punkt 3.2.5.3), sest sellisel juhul võib riskifinantseerimisinvesteeringu näol olla pigem tegemist toetusega.

| 172. | Üldise grupierandi määruse artiklis 21 esitatud tingimused, mis käsitlevad ärijuhtimist ja kasumi teenimisele orienteeritud otsustusprotsessi, on väga olulised selle tagamiseks, et lõplikest abisaajatest ettevõtjate valimine põhineb äriloogikal. Seetõttu võtab komisjon neid tingimusi arvesse, kui ta hindab riskifinantseerimismeetmeid vastavalt käesolevatele suunistele, sealhulgas juhul, kui meede on seotud avalik-õiguslike finantsvahendajatega. |
| --- | --- |

172.

Üldise grupierandi määruse artiklis 21 esitatud tingimused, mis käsitlevad ärijuhtimist ja kasumi teenimisele orienteeritud otsustusprotsessi, on väga olulised selle tagamiseks, et lõplikest abisaajatest ettevõtjate valimine põhineb äriloogikal. Seetõttu võtab komisjon neid tingimusi arvesse, kui ta hindab riskifinantseerimismeetmeid vastavalt käesolevatele suunistele, sealhulgas juhul, kui meede on seotud avalik-õiguslike finantsvahendajatega.

| 173. | Selleks et vältida ebatõhusate turustruktuuride säilitamise ohtu, analüüsitakse väikesemahulisi investeerimisfonde, millel on piiratud piirkondlik mõju ja millel puudub asjakohane juhtimiskord. Piirkondlikud riskifinantseerimiskavad ei pruugi alati olla piisava ulatuse ja mahuga tulenevalt mitmekesistamise puudumisest, mis on seotud asjaoluga, et selliste abikõlblike ettevõtjate arv, kellesse investeerida, võib olla väike; see võib vähendada kõnealuste fondide tõhusust ning tulemuseks võib olla abi andmine vähem elujõulistele ettevõtjatele. Sellistel juhtudel võivad investeeringud moonutada konkurentsi ja anda põhjendamatu eelise teatavatele ettevõtjatele. |
| --- | --- |

173.

Selleks et vältida ebatõhusate turustruktuuride säilitamise ohtu, analüüsitakse väikesemahulisi investeerimisfonde, millel on piiratud piirkondlik mõju ja millel puudub asjakohane juhtimiskord. Piirkondlikud riskifinantseerimiskavad ei pruugi alati olla piisava ulatuse ja mahuga tulenevalt mitmekesistamise puudumisest, mis on seotud asjaoluga, et selliste abikõlblike ettevõtjate arv, kellesse investeerida, võib olla väike; see võib vähendada kõnealuste fondide tõhusust ning tulemuseks võib olla abi andmine vähem elujõulistele ettevõtjatele. Sellistel juhtudel võivad investeeringud moonutada konkurentsi ja anda põhjendamatu eelise teatavatele ettevõtjatele.

| 174. | Lõplike abisaajate tasandil võib meetmel olla konkurentsi moonutav mõju tooteturgudel, kus need ettevõtjad konkureerivad. Näiteks võib meede moonutada konkurentsi, kui see on suunatud kehvade tulemustega sektorites tegutsevatele ettevõtjatele. Riigiabist ajendatud märkimisväärne tootmisvõimsuse laiendamine kehvade tulemustega turul võib eelkõige põhjendamatult moonutada konkurentsi, sest liigse tootmisvõimsuse loomise või säilitamisega võib kaasneda surve kasumimarginaalile ja konkurentide investeeringute vähendamine või isegi konkurentide turult lahkumine. See võib ka takistada ettevõtjate turuletulekut. Selle tulemuseks on ebatõhusad turustruktuurid, mis on pikas perspektiivis kahjulikud ka tarbijatele. Kui turg sihtsektorites kasvab, on tavaliselt vähem põhjust karta, et abi mõjutab negatiivselt dünaamilisi stiimuleid või takistab põhjendamatult turule sisenemist või sealt väljumist. Komisjoni arvates on selliste moonutuste oht märkimisväärne siis, kui riskifinantseerimismeede on sektorispetsiifiline või kui sellega antakse teatavatele sektoritele eelis muude sektorite ees. Sellisel juhul analüüsib komisjon asjaomase sektori tootmisvõimsuse taset, võttes arvesse potentsiaalset nõudlust. Selleks et komisjon saaks sellist hindamist teha, peab liikmesriik oma teates märkima, kas riskifinantseerimismeede on sektorispetsiifiline või antakse sellega teatavatele sektoritele eelis muude sektorite ees. |
| --- | --- |

174.

Lõplike abisaajate tasandil võib meetmel olla konkurentsi moonutav mõju tooteturgudel, kus need ettevõtjad konkureerivad. Näiteks võib meede moonutada konkurentsi, kui see on suunatud kehvade tulemustega sektorites tegutsevatele ettevõtjatele. Riigiabist ajendatud märkimisväärne tootmisvõimsuse laiendamine kehvade tulemustega turul võib eelkõige põhjendamatult moonutada konkurentsi, sest liigse tootmisvõimsuse loomise või säilitamisega võib kaasneda surve kasumimarginaalile ja konkurentide investeeringute vähendamine või isegi konkurentide turult lahkumine. See võib ka takistada ettevõtjate turuletulekut. Selle tulemuseks on ebatõhusad turustruktuurid, mis on pikas perspektiivis kahjulikud ka tarbijatele. Kui turg sihtsektorites kasvab, on tavaliselt vähem põhjust karta, et abi mõjutab negatiivselt dünaamilisi stiimuleid või takistab põhjendamatult turule sisenemist või sealt väljumist. Komisjoni arvates on selliste moonutuste oht märkimisväärne siis, kui riskifinantseerimismeede on sektorispetsiifiline või kui sellega antakse teatavatele sektoritele eelis muude sektorite ees. Sellisel juhul analüüsib komisjon asjaomase sektori tootmisvõimsuse taset, võttes arvesse potentsiaalset nõudlust. Selleks et komisjon saaks sellist hindamist teha, peab liikmesriik oma teates märkima, kas riskifinantseerimismeede on sektorispetsiifiline või antakse sellega teatavatele sektoritele eelis muude sektorite ees.

| 175. | Komisjon hindab ka tegevuse üleviimise mis tahes võimalikku negatiivset mõju, kuna see võib mõjutada konkurentsi ja liikmesriikidevahelist kaubandust. Sellega seoses analüüsib komisjon, kas piirkondlikud fondid võivad soodustada tegevuse üleviimist siseturul. Kui finantsvahendaja tegevus on suunatud abi mittesaanud piirkonnale, mis piirneb abi saanud piirkonnaga, või sellisele piirkonnale, kus piirkondliku abi osakaal on suurem võrreldes sihtpiirkonnaga, on sellise konkurentsimoonutuse oht suurem. Piirkondlikul riskifinantseerimismeetmel, mis on suunatud ainult teatavatele sektoritele, võib samuti olla negatiivne tegevuse üleviimisega seotud mõju. |
| --- | --- |

175.

Komisjon hindab ka tegevuse üleviimise mis tahes võimalikku negatiivset mõju, kuna see võib mõjutada konkurentsi ja liikmesriikidevahelist kaubandust. Sellega seoses analüüsib komisjon, kas piirkondlikud fondid võivad soodustada tegevuse üleviimist siseturul. Kui finantsvahendaja tegevus on suunatud abi mittesaanud piirkonnale, mis piirneb abi saanud piirkonnaga, või sellisele piirkonnale, kus piirkondliku abi osakaal on suurem võrreldes sihtpiirkonnaga, on sellise konkurentsimoonutuse oht suurem. Piirkondlikul riskifinantseerimismeetmel, mis on suunatud ainult teatavatele sektoritele, võib samuti olla negatiivne tegevuse üleviimisega seotud mõju.

| 176. | Lisaks võib komisjon konkurentsile ja kaubandusele avalduva negatiivse mõju hindamisel võtta vajaduse korral arvesse toetatava tegevuse negatiivset välismõju, kui selline välismõju kahjustab konkurentsi ja liikmesriikidevahelist kaubandust määral, mis on vastuolus ühiste huvidega, tekitades või süvendades turu ebatõhusust (60). |
| --- | --- |

176.

Lisaks võib komisjon konkurentsile ja kaubandusele avalduva negatiivse mõju hindamisel võtta vajaduse korral arvesse toetatava tegevuse negatiivset välismõju, kui selline välismõju kahjustab konkurentsi ja liikmesriikidevahelist kaubandust määral, mis on vastuolus ühiste huvidega, tekitades või süvendades turu ebatõhusust (60

3.2.5.3.   Abi positiivse ja negatiivse mõju võrdlemine

Abi positiivse ja negatiivse mõju võrdlemine

| 177. | Oma analüüsi viimase etapina võrdleb komisjon abimeetme kindlakstehtud negatiivset mõju, mis seisneb konkurentsi moonutamises ja liikmesriikidevahelise kaubanduse mõjutamises, abi positiivse mõjuga ning teeb järelduse, et abimeede on siseturuga kokkusobiv, ainult juhul, kui positiivne mõju kaalub üles negatiivse mõju. |
| --- | --- |

177.

Oma analüüsi viimase etapina võrdleb komisjon abimeetme kindlakstehtud negatiivset mõju, mis seisneb konkurentsi moonutamises ja liikmesriikidevahelise kaubanduse mõjutamises, abi positiivse mõjuga ning teeb järelduse, et abimeede on siseturuga kokkusobiv, ainult juhul, kui positiivne mõju kaalub üles negatiivse mõju.

| 178. | Nagu on kirjeldatud 4. jaos, võib teatavat liiki abikavade suhtes kehtestada täiendavalt nende kogumõju järelhindamise nõude. Sellisel juhul võib komisjon kavade kestust piirata, andes võimaluse nende pikendamisest hiljem uuesti teatada. |
| --- | --- |

178.

Nagu on kirjeldatud 4. jaos, võib teatavat liiki abikavade suhtes kehtestada täiendavalt nende kogumõju järelhindamise nõude. Sellisel juhul võib komisjon kavade kestust piirata, andes võimaluse nende pikendamisest hiljem uuesti teatada.

3.2.6.   Läbipaistvus

Läbipaistvus

| 179. | Täiendava kaitsemeetmena põhjendamatute konkurentsimoonutuste vastu peab liikmesriikidel, komisjonil, ettevõtjatel ja üldsusel olema võimalik hõlpsasti juurde pääseda kõigile asjakohastele dokumentidele ja kogu asjakohasele teabele nende dokumentide alusel antud abi kohta. |
| --- | --- |

179.

Täiendava kaitsemeetmena põhjendamatute konkurentsimoonutuste vastu peab liikmesriikidel, komisjonil, ettevõtjatel ja üldsusel olema võimalik hõlpsasti juurde pääseda kõigile asjakohastele dokumentidele ja kogu asjakohasele teabele nende dokumentide alusel antud abi kohta.

| 180. | Liikmesriigid peavad avaldama komisjoni läbipaistvusmoodulis (61) või ülevaatlikul riigiabi veebisaidil riiklikul või piirkondlikul tasandil järgmise teabe:






  a) | üksikabi andmiseks vastu võetud otsuse või heakskiidetud abikava ja selle rakendussätete täistekst või link sellele; |
| --- | --- | --- |

180.

Liikmesriigid peavad avaldama komisjoni läbipaistvusmoodulis (61

a)

üksikabi andmiseks vastu võetud otsuse või heakskiidetud abikava ja selle rakendussätete täistekst või link sellele;

| b) | teave iga suurema kui 100 000 euro suuruse üksikabi andmise kohta, nagu on sätestatud käesolevate suuniste lisas. |
| --- | --- |

b)

teave iga suurema kui 100 000 euro suuruse üksikabi andmise kohta, nagu on sätestatud käesolevate suuniste lisas.

| 181. | Liikmesriigid peavad looma ülevaatliku riigiabi veebisaidi, nagu on osutatud punktis 180, ning neil tuleb esitada teave sellisel viisil, et sellele oleks lihtne juurde pääseda. Teave tuleb avaldada omandiõiguseta (näiteks CSV- või XML-vormingus) tabeli vormis, mis võimaldab tõhusalt andmeid otsida, neist väljavõtteid teha, neid alla laadida ja hõlpsalt internetis avaldada. Üldsusel peab olema võimalik pääseda veebisaidile ligi ilma igasuguste piiranguteta, sh eelneva kasutajana registreerumise nõudeta. |
| --- | --- |

181.

Liikmesriigid peavad looma ülevaatliku riigiabi veebisaidi, nagu on osutatud punktis 180, ning neil tuleb esitada teave sellisel viisil, et sellele oleks lihtne juurde pääseda. Teave tuleb avaldada omandiõiguseta (näiteks CSV- või XML-vormingus) tabeli vormis, mis võimaldab tõhusalt andmeid otsida, neist väljavõtteid teha, neid alla laadida ja hõlpsalt internetis avaldada. Üldsusel peab olema võimalik pääseda veebisaidile ligi ilma igasuguste piiranguteta, sh eelneva kasutajana registreerumise nõudeta.

| 182. | Fiskaalstiimulite vormis kavade puhul loetakse punkti 180 alapunktis b sätestatud tingimused täidetuks, kui liikmesriik avaldab nõutava teabe üksikabi summade kohta järgmistes vahemikes (miljonites eurodes): | 0,1–0,5; |
| --- | --- | --- |

182.

Fiskaalstiimulite vormis kavade puhul loetakse punkti 180 alapunktis b sätestatud tingimused täidetuks, kui liikmesriik avaldab nõutava teabe üksikabi summade kohta järgmistes vahemikes (miljonites eurodes):

0,1–0,5;

| | 0,5–1; |
| --- | --- |

0,5–1;

| | 1–2; |
| --- | --- |

1–2;

| | 2–5; |
| --- | --- |

2–5;

| | 5–10; |
| --- | --- |

5–10;

| | 10–30; |
| --- | --- |

10–30;

| | 30–60; |
| --- | --- |

30–60;

| | 60–100; |
| --- | --- |

60–100;

| | 100–250; |
| --- | --- |

100–250;

| | 250 ja rohkem. |
| --- | --- |

250 ja rohkem.

| 183. | Punkti 180 alapunktis b osutatud teave tuleb avaldada kuue kuu jooksul pärast abi andmise kuupäeva või fiskaalstiimuli vormis antava abi puhul ühe aasta jooksul pärast maksudeklaratsiooni esitamise kuupäeva (62). Ebaseadusliku, kuid hiljem siseturuga kokkusobivaks tunnistatud abi puhul peavad liikmesriigid selle teabe avaldama kuue kuu jooksul pärast kuupäeva, mil komisjon tegi otsuse, millega abi tunnistati siseturuga kokkusobivaks. ELi toimimise lepingus sätestatud riigiabi eeskirjade täitmise tagamise võimaldamiseks tuleb teavet hoida kättesaadavana vähemalt kümme aastat pärast abi andmise kuupäeva. |
| --- | --- |

183.

Punkti 180 alapunktis b osutatud teave tuleb avaldada kuue kuu jooksul pärast abi andmise kuupäeva või fiskaalstiimuli vormis antava abi puhul ühe aasta jooksul pärast maksudeklaratsiooni esitamise kuupäeva (62

| 184. | Komisjon avaldab oma veebisaidil lingi punktis 180 osutatud riigiabi veebisaitidele. |
| --- | --- |

184.

Komisjon avaldab oma veebisaidil lingi punktis 180 osutatud riigiabi veebisaitidele.

4.   HINDAMINE

HINDAMINE

| 185. | Selleks et täiendavalt tagada, et konkurentsi ja kaubanduse moonutamine on piiratud, võib komisjon nõuda teatavate abikavade järelhindamist. Hinnata tuleb kavasid, mille puhul konkurentsi ja kaubanduse moonutamise oht on eriti suur, mis tähendab, et nendega võib kaasneda konkurentsi olulise piiramise või moonutamise oht, kui nende rakendamist õigel ajal läbi ei vaadata. |
| --- | --- |

185.

Selleks et täiendavalt tagada, et konkurentsi ja kaubanduse moonutamine on piiratud, võib komisjon nõuda teatavate abikavade järelhindamist. Hinnata tuleb kavasid, mille puhul konkurentsi ja kaubanduse moonutamise oht on eriti suur, mis tähendab, et nendega võib kaasneda konkurentsi olulise piiramise või moonutamise oht, kui nende rakendamist õigel ajal läbi ei vaadata.

| 186. | Järelhindamist võib nõuda järgmiste abikavade puhul:






  a) | suure eelarvega abikavad; |
| --- | --- | --- |

186.

Järelhindamist võib nõuda järgmiste abikavade puhul:

a)

suure eelarvega abikavad;

| b) | piirkondliku mõjuga abikavad; |
| --- | --- |

b)

piirkondliku mõjuga abikavad;

| c) | kitsa sektoripõhise mõjuga abikavad; |
| --- | --- |

c)

kitsa sektoripõhise mõjuga abikavad;

| d) | muudetud abikavad, kui muudatus mõjutab abikõlblikkuse kriteeriume, investeeringu summat või ülesehituse finantsparameetreid; |
| --- | --- |

d)

muudetud abikavad, kui muudatus mõjutab abikõlblikkuse kriteeriume, investeeringu summat või ülesehituse finantsparameetreid;

| e) | abikavad, mis sisaldavad uudseid omadusi; |
| --- | --- |

e)

abikavad, mis sisaldavad uudseid omadusi;

| f) | abikavad, mille puhul komisjon hindamist nõuab, võttes arvesse abikava võimalikku negatiivset mõju konkurentsile ja kaubandusele. |
| --- | --- |

f)

abikavad, mille puhul komisjon hindamist nõuab, võttes arvesse abikava võimalikku negatiivset mõju konkurentsile ja kaubandusele.

| 187. | Igal juhul on alates 1. jaanuarist 2022 nõutav nende kavade järelhindamine, mille puhul riigiabi eelarve või arvestuslik kulu on suurem kui 150 miljonit eurot aastas või 750 miljonit eurot kava kogukestuse jooksul, st asjaomase kava ja sellele eelnenud, sarnast eesmärki ja geograafilist piirkonda hõlmanud kava kestuse jooksul. Võttes arvesse hindamise eesmärke ja selleks, et vältida liikmesriikide ebaproportsionaalset koormamist, nõutakse alates 1. jaanuarist 2022 ainult selliste abikavade järelhindamist, mille kogukestus on pikem kui kolm aastat. |
| --- | --- |

187.

Igal juhul on alates 1. jaanuarist 2022 nõutav nende kavade järelhindamine, mille puhul riigiabi eelarve või arvestuslik kulu on suurem kui 150 miljonit eurot aastas või 750 miljonit eurot kava kogukestuse jooksul, st asjaomase kava ja sellele eelnenud, sarnast eesmärki ja geograafilist piirkonda hõlmanud kava kestuse jooksul. Võttes arvesse hindamise eesmärke ja selleks, et vältida liikmesriikide ebaproportsionaalset koormamist, nõutakse alates 1. jaanuarist 2022 ainult selliste abikavade järelhindamist, mille kogukestus on pikem kui kolm aastat.

| 188. | Järelhindamise nõudest võib loobuda abikavade puhul, mis vahetult järgnevad sarnast eesmärki ja geograafilist piirkonda hõlmavale kavale, mida on hinnatud ja mille kohta on esitatud komisjoni heakskiidetud hindamiskavale vastav lõplik hindamisaruanne ning mille kohta ei ole tehtud mingeid negatiivseid järeldusi. Kavad, mille lõplik hindamisaruanne ei ole kooskõlas heakskiidetud hindamiskavaga, tuleb viivitamata peatada. |
| --- | --- |

188.

Järelhindamise nõudest võib loobuda abikavade puhul, mis vahetult järgnevad sarnast eesmärki ja geograafilist piirkonda hõlmavale kavale, mida on hinnatud ja mille kohta on esitatud komisjoni heakskiidetud hindamiskavale vastav lõplik hindamisaruanne ning mille kohta ei ole tehtud mingeid negatiivseid järeldusi. Kavad, mille lõplik hindamisaruanne ei ole kooskõlas heakskiidetud hindamiskavaga, tuleb viivitamata peatada.

| 189. | Hindamise eesmärk peaks olema kontrollida, kas on täidetud abikava siseturuga kokkusobivuse aluseks olevad eeldused ja tingimused, eelkõige abimeetme vajalikkus ja tõhusus, pidades silmas selle eesmärke. Samuti tuleks selle raames hinnata riskifinantseerimismeetme mõju konkurentsile ja kaubandusele. |
| --- | --- |

189.

Hindamise eesmärk peaks olema kontrollida, kas on täidetud abikava siseturuga kokkusobivuse aluseks olevad eeldused ja tingimused, eelkõige abimeetme vajalikkus ja tõhusus, pidades silmas selle eesmärke. Samuti tuleks selle raames hinnata riskifinantseerimismeetme mõju konkurentsile ja kaubandusele.

| 190. | Abikavade puhul, mida tuleb hinnata (vt punktid 186 ja 187) ja mille kogukestus on üle kolme aasta, peavad liikmesriigid alates 1. jaanuarist 2022 esitama hindamiskava projekti, mis moodustab komisjoni poolt kavale antava hinnangu lahutamatu osa, järgmiselt:






  a) | koos abikavaga, kui selle kava alusel antava riigiabi eelarve ületab asjaomasel aastal 150 miljonit eurot või kogu selle kestuse jooksul 750 miljonit eurot; |
| --- | --- | --- |

190.

Abikavade puhul, mida tuleb hinnata (vt punktid 186 ja 187) ja mille kogukestus on üle kolme aasta, peavad liikmesriigid alates 1. jaanuarist 2022 esitama hindamiskava projekti, mis moodustab komisjoni poolt kavale antava hinnangu lahutamatu osa, järgmiselt:

a)

koos abikavaga, kui selle kava alusel antava riigiabi eelarve ületab asjaomasel aastal 150 miljonit eurot või kogu selle kestuse jooksul 750 miljonit eurot;

| b) | 30 tööpäeva jooksul pärast olulist muudatust, mis suurendab kava eelarvet üle 150 miljoni euro mis tahes aastal või üle 750 miljoni euro kava kogukestuse jooksul; |
| --- | --- |

b)

30 tööpäeva jooksul pärast olulist muudatust, mis suurendab kava eelarvet üle 150 miljoni euro mis tahes aastal või üle 750 miljoni euro kava kogukestuse jooksul;

| c) | 30 tööpäeva jooksul pärast mis tahes aasta kohta 150 miljonit eurot ületavate kulutuste kandmist ametlikesse raamatupidamisaruannetesse; |
| --- | --- |

c)

30 tööpäeva jooksul pärast mis tahes aasta kohta 150 miljonit eurot ületavate kulutuste kandmist ametlikesse raamatupidamisaruannetesse;

| d) | komisjoni taotluse alusel ja igal juhul enne abikava heakskiitmist, kui kava kuulub mõnda punktis 186 loetletud kategooriasse, olenemata kava raames antava riigiabi eelarvest. |
| --- | --- |

d)

komisjoni taotluse alusel ja igal juhul enne abikava heakskiitmist, kui kava kuulub mõnda punktis 186 loetletud kategooriasse, olenemata kava raames antava riigiabi eelarvest.

| 191. | Hindamiskava projekt peab olema kooskõlas komisjoni esitatud ühiste metoodiliste põhimõtetega (63). Liikmesriigid peavad komisjoni heakskiidetud hindamiskava avaldama. |
| --- | --- |

191.

Hindamiskava projekt peab olema kooskõlas komisjoni esitatud ühiste metoodiliste põhimõtetega (63

| 192. | Järelhindamise peab tegema abi andvast asutusest sõltumatu ekspert hindamiskava alusel. Iga hindamise kohta tuleb koostada vähemalt üks vahehindamisaruanne ja üks lõplik hindamisaruanne. Liikmesriigid peavad mõlemad aruanded avaldama. |
| --- | --- |

192.

Järelhindamise peab tegema abi andvast asutusest sõltumatu ekspert hindamiskava alusel. Iga hindamise kohta tuleb koostada vähemalt üks vahehindamisaruanne ja üks lõplik hindamisaruanne. Liikmesriigid peavad mõlemad aruanded avaldama.

| 193. | Lõplik hindamisaruanne tuleb esitada komisjonile aegsasti, et hinnata abikava võimalikku pikendamist, ja hiljemalt üheksa kuud enne abikava lõppemist. Seda ajavahemikku võib lühendada kavade puhul, mille suhtes kehtib hindamisnõue kahe viimase rakendamisaasta jooksul. Iga hindamise täpne ulatus ja kord sätestatakse abikava heakskiitmise otsuses. Igast hilisemast samalaadse eesmärgiga abimeetmest teatamisel tuleb kirjeldada, kuidas on hindamise tulemusi arvesse võetud. |
| --- | --- |

193.

Lõplik hindamisaruanne tuleb esitada komisjonile aegsasti, et hinnata abikava võimalikku pikendamist, ja hiljemalt üheksa kuud enne abikava lõppemist. Seda ajavahemikku võib lühendada kavade puhul, mille suhtes kehtib hindamisnõue kahe viimase rakendamisaasta jooksul. Iga hindamise täpne ulatus ja kord sätestatakse abikava heakskiitmise otsuses. Igast hilisemast samalaadse eesmärgiga abimeetmest teatamisel tuleb kirjeldada, kuidas on hindamise tulemusi arvesse võetud.

5.   LÕPPSÄTTED

LÕPPSÄTTED

5.1.   
  Kohaldatavus

Kohaldatavus

| 194. | Komisjon kohaldab käesolevates suunistes sätestatud põhimõtteid, et hinnata sellise riskifinantseerimisabi kokkusobivust siseturuga, millest tuleb teatada ja mida antakse või kavatsetakse anda alates 1. jaanuarist 2022. |
| --- | --- |

194.

Komisjon kohaldab käesolevates suunistes sätestatud põhimõtteid, et hinnata sellise riskifinantseerimisabi kokkusobivust siseturuga, millest tuleb teatada ja mida antakse või kavatsetakse anda alates 1. jaanuarist 2022.

| 195. | Enne 1. jaanuari 2022 ebaseaduslikult antud riskifinantseerimisabi hinnatakse vastavalt abi andmise kuupäeval kehtinud eeskirjadele. |
| --- | --- |

195.

Enne 1. jaanuari 2022 ebaseaduslikult antud riskifinantseerimisabi hinnatakse vastavalt abi andmise kuupäeval kehtinud eeskirjadele.

| 196. | Kui riskifinantseerimiskavaga nähakse ette riiklik rahastamine riskifinantseerimise toetamiseks, siis selleks et kaitsta erainvestorite õiguspäraseid ootusi, määratakse eeskirjade kohaldatavus riskifinantseerimismeetme suhtes kindlaks kuupäeva alusel, mil riiklikud rahalised vahendid finantsvahendajatele eraldati, st rahastamiskokkuleppe allkirjastamise kuupäeva alusel. |
| --- | --- |

196.

Kui riskifinantseerimiskavaga nähakse ette riiklik rahastamine riskifinantseerimise toetamiseks, siis selleks et kaitsta erainvestorite õiguspäraseid ootusi, määratakse eeskirjade kohaldatavus riskifinantseerimismeetme suhtes kindlaks kuupäeva alusel, mil riiklikud rahalised vahendid finantsvahendajatele eraldati, st rahastamiskokkuleppe allkirjastamise kuupäeva alusel.

5.2.   
  Asjakohased meetmed

Asjakohased meetmed

| 197. | Komisjon on seisukohal, et käesolevate suuniste rakendamine toob kaasa teatavad muudatused riskifinantseerimisabi hindamise põhimõtetes liidus. Neil põhjustel teeb komisjon liikmesriikidele ettepaneku võtta vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 108 lõikele 1 järgmised asjakohased meetmed:






  a) | vajaduse korral peaksid liikmesriigid kuue kuu jooksul pärast käesolevate suuniste avaldamist muutma oma olemasolevaid riskifinantseerimisabi kavasid, et viia need suunistega kooskõlla; |
| --- | --- | --- |

197.

Komisjon on seisukohal, et käesolevate suuniste rakendamine toob kaasa teatavad muudatused riskifinantseerimisabi hindamise põhimõtetes liidus. Neil põhjustel teeb komisjon liikmesriikidele ettepaneku võtta vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 108 lõikele 1 järgmised asjakohased meetmed:

a)

vajaduse korral peaksid liikmesriigid kuue kuu jooksul pärast käesolevate suuniste avaldamist muutma oma olemasolevaid riskifinantseerimisabi kavasid, et viia need suunistega kooskõlla;

| b) | liikmesriikidel palutakse esitada kahe kuu jooksul pärast käesolevate suuniste avaldamist oma sõnaselge tingimusteta nõusolek kavandatud meetmetega. Kui liikmesriik ei vasta, siis eeldab komisjon, et asjaomane liikmesriik ei ole kavandatud meetmetega nõus. |
| --- | --- |

b)

liikmesriikidel palutakse esitada kahe kuu jooksul pärast käesolevate suuniste avaldamist oma sõnaselge tingimusteta nõusolek kavandatud meetmetega. Kui liikmesriik ei vasta, siis eeldab komisjon, et asjaomane liikmesriik ei ole kavandatud meetmetega nõus.

| 198. | Erainvestorite õiguspäraste ootuste kaitsmiseks ei pea liikmesriigid võtma asjakohaseid meetmeid seoses VKEdele antava riskifinantseerimisabi kavadega, kui riiklikud rahalised vahendid eraldati finantsvahendajatele, st rahastamiskokkuleppe allkirjastati enne käesolevate suuniste avaldamise kuupäeva ja kõik rahastamiskokkuleppes sätestatud tingimused jäävad samaks. Need finantsvahendajad võivad jätkata oma tegevust ja investeerimist vastavalt oma esialgsele investeerimisstrateegiale kuni rahastamiskokkuleppes sätestatud kehtivusaja lõpuni. |
| --- | --- |

198.

Erainvestorite õiguspäraste ootuste kaitsmiseks ei pea liikmesriigid võtma asjakohaseid meetmeid seoses VKEdele antava riskifinantseerimisabi kavadega, kui riiklikud rahalised vahendid eraldati finantsvahendajatele, st rahastamiskokkuleppe allkirjastati enne käesolevate suuniste avaldamise kuupäeva ja kõik rahastamiskokkuleppes sätestatud tingimused jäävad samaks. Need finantsvahendajad võivad jätkata oma tegevust ja investeerimist vastavalt oma esialgsele investeerimisstrateegiale kuni rahastamiskokkuleppes sätestatud kehtivusaja lõpuni.

5.3.   
  Aruandlus ja järelevalve

Aruandlus ja järelevalve

| 199. | Kooskõlas nõukogu määrusega (EL) 2015/1589 (64) ja komisjoni määrusega (EÜ) nr 794/2004 (65) peavad liikmesriigid esitama komisjonile igal aastal aruanded. |
| --- | --- |

199.

Kooskõlas nõukogu määrusega (EL) 2015/1589 (64

65

| 200. | Liikmesriigid peavad säilitama üksikasjalikud dokumendid kõigi abimeetmete kohta. Need dokumendid peavad sisaldama kogu teavet, mis on vajalik selleks, et kindlaks teha, kas abikõlblikkust ja maksimaalset investeeringut käsitlevad tingimused on täidetud. Neid dokumente tuleb säilitada kümme aastat alates abi andmise kuupäevast ning need tuleb esitada nõudmise korral komisjonile. Fiskaalstiimuleid pakkuvate abimeetmete korral, mille raames antakse maksualast abi automaatselt, näiteks abisaajate deklaratsioonide alusel, ning mille puhul eelnevalt ei kontrollita, et kõik siseturuga kokkusobivuse tingimused on iga abisaaja puhul täidetud, peavad liikmesriigid regulaarselt vähemalt tagantjärele ja valimi põhjal kontrollima, et kõik siseturuga kokkusobivuse tingimused on täidetud, ja tegema vajalikud järeldused. Liikmesriigid peavad säilitama kontrollide üksikasjalikke protokolle vähemalt kümme aastat alates kontrolli toimumise kuupäevast. |
| --- | --- |

200.

Liikmesriigid peavad säilitama üksikasjalikud dokumendid kõigi abimeetmete kohta. Need dokumendid peavad sisaldama kogu teavet, mis on vajalik selleks, et kindlaks teha, kas abikõlblikkust ja maksimaalset investeeringut käsitlevad tingimused on täidetud. Neid dokumente tuleb säilitada kümme aastat alates abi andmise kuupäevast ning need tuleb esitada nõudmise korral komisjonile. Fiskaalstiimuleid pakkuvate abimeetmete korral, mille raames antakse maksualast abi automaatselt, näiteks abisaajate deklaratsioonide alusel, ning mille puhul eelnevalt ei kontrollita, et kõik siseturuga kokkusobivuse tingimused on iga abisaaja puhul täidetud, peavad liikmesriigid regulaarselt vähemalt tagantjärele ja valimi põhjal kontrollima, et kõik siseturuga kokkusobivuse tingimused on täidetud, ja tegema vajalikud järeldused. Liikmesriigid peavad säilitama kontrollide üksikasjalikke protokolle vähemalt kümme aastat alates kontrolli toimumise kuupäevast.

5.4.   
  Läbivaatamine

Läbivaatamine

| 201. | Komisjon võib käesolevad suunised igal ajal läbi vaadata või neid muuta, kui see peaks osutuma vajalikuks seoses liidu konkurentsipoliitikaga või vajadusega võtta arvesse liidu poliitikat, rahvusvahelisi kohustusi ja turumuutusi või mis tahes muudel põhjendatud juhtudel. |
| --- | --- |

201.

Komisjon võib käesolevad suunised igal ajal läbi vaadata või neid muuta, kui see peaks osutuma vajalikuks seoses liidu konkurentsipoliitikaga või vajadusega võtta arvesse liidu poliitikat, rahvusvahelisi kohustusi ja turumuutusi või mis tahes muudel põhjendatud juhtudel.

---

(1)  Käesolevates suunistes kasutatud VKE, väikese keskmise turukapitalisatsiooniga ettevõtja ja innovaatilise keskmise turukapitalisatsiooniga ettevõtja täpsed määratlused on esitatud jao 2.3 punktis 35.

1

(2)  Ühenduse suunised väikestesse ja keskmise suurusega ettevõtetesse tehtavatele riskikapitaliinvesteeringutele antava riigiabi kohta (ELT C 194, 18.8.2006, lk 2).

2

(3)  Komisjoni teatis „Suunised riskifinantseerimisinvesteeringute edendamiseks antava riigiabi kohta“ (ELT C 19, 22.1.2014, lk 4).

3

(4)  Aastatel 2012–2014 viis komisjon ellu riigiabi ajakohastamise ambitsioonika programmi, mis lähtus järgmisest kolmest peamisest eesmärgist (üksikasjalikum teave on esitatud komisjoni teatises Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „ELi riigiabi ajakohastamine“ (COM(2012) 209 final, 8. mai 2012):

4

| a) | edendada jätkusuutlikku, arukat ja kaasavat majanduskasvu konkurentsivõimelisel siseturul; |
| --- | --- |

a)

edendada jätkusuutlikku, arukat ja kaasavat majanduskasvu konkurentsivõimelisel siseturul;

| b) | keskendada komisjoni eelkontroll nendele juhtumitele, millel on suurim mõju siseturule, tugevdades samal ajal liikmesriikide koostööd riigiabi eeskirjade täitmise tagamisel, ning |
| --- | --- |

b)

keskendada komisjoni eelkontroll nendele juhtumitele, millel on suurim mõju siseturule, tugevdades samal ajal liikmesriikide koostööd riigiabi eeskirjade täitmise tagamisel, ning

| c) | ühtlustada eeskirju eesmärgiga tagada kiirem otsustamine. |
| --- | --- |

c)

ühtlustada eeskirju eesmärgiga tagada kiirem otsustamine.

(5)  Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „VKEde strateegia kestliku ja digitaalse Euroopa kujundamiseks“ (COM(2020) 103 final, 10. märts 2020).

5

(6)  Vt „Evaluation support study on the EU rules on State aid for access to finance for SMEs“ (Hindamist toetav uuring VKEde rahastamisele juurdepääsu käsitlevate ELi riigiabi eeskirjade kohta), Euroopa Liit, 2020, kättesaadav aadressil

6

https://ec.europa.eu/competition/state_aid/modernisation/risk_finance_study.zip.

(7)  Selline innovatsioon hõlmab näiteks sotsiaalsete tavade muutmist, et toetada rohe- või digipööret või muuta IKT-karjäär naiste jaoks kättesaadavamaks.

7

(8)  Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, Euroopa Ülemkogule, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Euroopa roheline kokkulepe“ (COM(2019) 640 final, 11. detsember 2019).

8

(9)  Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Euroopa digituleviku kujundamine“ (COM(2020) 67 final, 19. veebruar 2020).

9

(10)  Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2018/2001, Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2018/1999 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 98/70/EÜ seoses taastuvatest energiaallikatest toodetud energia kasutamise edendamisega ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv (EL) 2015/652 (COM(2021) 557 final, 14. juuli 2021).

10

(11)  Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, Euroopa Ülemkogule, nõukogule, Euroopa Keskpangale, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Tegevuskava: Jätkusuutliku majanduskasvu rahastamine“ (COM(2018) 97 final, 8. märts 2018).

11

(12)  Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „ELi taksonoomia, äriühingute kestlikkusaruandlus, kestlikkuseelistused ja usaldussuhtest tulenevad kohustused: rahandus ja Euroopa roheline kokkulepe“ (COM(2021) 188 final, 21. aprill 2021).

12

(13)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuni 2020. aasta määrus (EL) 2020/852, millega kehtestatakse kestlike investeeringute hõlbustamise raamistik ja muudetakse määrust (EL) 2019/2088 (ELT L 198, 22.6.2020, lk 13).

13

(14)  Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Digikompass 2030: Euroopa tee digikümnendil“ (COM(2021) 118 final, 9. märts 2021).

14

(15)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. veebruari 2021. aasta määrus (EL) 2021/241, millega luuakse taaste- ja vastupidavusrahastu (ELT L 57, 18.2.2021, lk 17).

15

(16)  Komisjoni teatises Euroopa Parlamendile, Euroopa Ülemkogule, nõukogule, Euroopa Keskpangale, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele, Euroopa Regioonide Komiteele ja Euroopa Investeerimispangale „2021. aasta kestliku majanduskasvu strateegia“ (COM(2020) 575 final, 17. september 2020) on nimetatud seitse juhtalgatust: energiatootmine – tulevikukindla puhta tehnoloogia juurutamine ning taastuvate energiaallikate arendamise ja kasutamise kiirendamine; renoveerimine – avaliku ja erasektori hoonete energiatõhususe parandamine; laadimine ja tankimine – tulevikukindla puhta tehnoloogia edendamine, et kiirendada säästvate, juurdepääsetavate ja arukate transpordivahendite, laadimisjaamade ja tanklate kasutamist ning ühistranspordi laiendamist; ühendumine – kiirete lairibateenuste (sh kiudoptilised ja 5G-võrgud) kiire kasutuselevõtt kõigis piirkondades ja kodumajapidamistes; moderniseerimine – avaliku halduse ja avalike teenuste, sealhulgas õigus- ja tervishoiusüsteemi digiteerimine; laiendamine – Euroopa tööstusandmepilvede suutlikkuse suurendamine ning kõige võimsamate ja kestlikumate tipptasemel protsessorite väljatöötamine; ümberõpe ja oskuste täiendamine – haridussüsteemide kohandamine, et toetada igas vanuses inimeste digioskuste omandamist ning haridus- ja kutseõpet.

16

(17)  Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „2020. aasta uue tööstusstrateegia ajakohastamine: ehitame üles tugevama ühtse turu, et Euroopa saaks taastuda“ (COM(2021) 350 final, 5. mai 2021).

17

(18)  Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Kapitaliturgude liidu loomise tegevuskava“ (COM(2015) 468 final, 30. september 2015).

18

(19)  Näiteks Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. aprilli 2013. aasta määrus (EL) nr 345/2013 Euroopa riskikapitalifondide kohta (ELT L 115, 25.4.2013, lk 1); Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. juuni 2017. aasta määrus (EL) 2017/1129, mis käsitleb väärtpaberite avalikul pakkumisel või reguleeritud turul kauplemisele võtmisel avaldatavat prospekti ning millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2003/71/EÜ (ELT L 168, 30.6.2017, lk 12); Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. mai 2014. aasta direktiiv 2014/65/EL finantsinstrumentide turgude kohta ning millega muudetakse direktiive 2002/92/EÜ ja 2011/61/EL (ELT L 173, 12.6.2014, lk 349) seoses VKEde kasvuturgude arendamisega; Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2011. aasta direktiiv 2011/61/EL alternatiivsete investeerimisfondide valitsejate kohta, millega muudetakse direktiive 2003/41/EÜ ja 2009/65/EÜ ning määruseid (EÜ) nr 1060/2009 ja (EL) nr 1095/2010 (ELT L 174, 1.7.2011, lk 1).

19

(20)  Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Inimeste ja ettevõtete hüvanguks toimiv kapitaliturgude liit – uus tegevuskava“ (COM(2020) 590 final, 24. september 2020).

20

(21)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. mai 2014. aasta direktiiv 2014/65/EL finantsinstrumentide turgude kohta ning millega muudetakse direktiive 2002/92/EÜ ja 2011/61/EL (ELT L 173, 12.6.2014, lk 349).

21

(22)  Finantsinstrumentide hulka kuuluvad toetust mittehõlmavad finantsinstrumendid, mis võivad esineda võlainstrumentide (laenud, garantiid) või kapitaliinstrumentide (puhas omakapital, kvaasiomakapitali investeeringud ja muud riskijagamisvahendid) kujul.

22

(23)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013. aasta määrus (EL) nr 1287/2013, millega kehtestatakse ettevõtete konkurentsivõime ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate programm (COSME) (2014–2020) ning millega tunnistatakse kehtetuks otsus nr 1639/2006/EÜ (ELT L 347, 20.12.2013, lk 33).

23

(24)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013. aasta määrus (EL) nr 1291/2013, millega luuakse teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogramm „Horisont 2020“ aastateks 2014–2020 ning tunnistatakse kehtetuks otsus nr 1982/2006/EÜ (ELT L 347, 20.12.2013, lk 104).

24

(25)  Lisaks lõid komisjon, Euroopa Investeerimisfond ja Euroopa Investeerimispank laenurahastamisele parema juurdepääsu pakkumiseks teadusuuringute seitsmenda raamprogrammi raames ühiselt spetsiaalse riskijagamisvahendi, vt http://www.eif.org/what_we_do/guarantees/RSI/index.htm. Riskijagamisvahendiga anti riskijagamismehhanismi kaudu osalisi garantiisid finantsvahendajatele, vähendades sellega nende finantsriske ja julgustades neid andma laene teadus-, arendus- ja uuendustegevusega tegelevatele VKEdele.

25

(26)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 28. aprilli 2021. aasta määrus (EL) 2021/695, millega luuakse teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogramm „Euroopa horisont“ ja kehtestatakse selle osalemis- ja levitamisreeglid ning tunnistatakse kehtetuks määrused (EL) nr 1290/2013 ja (EL) nr 1291/2013 (ELT L 170, 12.5.2021, lk 1).

26

(27)  Euroopa riskikapitali suurendamise meede (ESCALAR) on Euroopa Komisjoni algatatud ja Euroopa Investeerimisfondi hallatav katseprogramm, milles kasutatakse Euroopa investeerimiskava vahendeid, et kõrvaldada kiiresti kasvavate Euroopa ettevõtete (kasvufirmade) rahastamispuudujäägid. ESCALAR algatati 4. aprillil 2020 ja selle eesmärk on oluliselt suurendada fondi vahendeid, võimaldades seega teha suuremaid investeeringuid ja suurendades kasvufirmadesse tehtavate investeeringute mahtu.

27

(28)  Oma poliitilistes suunistes järgmisele Euroopa Komisjonile (2019–2024) teatas toonane presidendikandidaat von der Leyen VKEde esmastele avalikele pakkumistele spetsialiseerunud avaliku ja erasektori fondi loomisest, mis pakub avaliku sektori toetust rahastamise vormis, et lihtsustada suure potentsiaaliga VKEde juurdepääsu avalikele turgudele.

28

(29)  Algatus CASSINI, millest esmakordselt teavitati teatises „VKEde strateegia kestliku ja digitaalse Euroopa kujundamiseks“ (COM(2020) 103 final, 10. märts 2020), on konkreetsete meetmete kogum, mille eesmärk on muu hulgas hõlbustada kosmosevaldkonnas tegutsevate VKEde juurdepääsu riskikapitalile, et rahastada oma laienemist. Sarnaselt ISEPiga toimib algatuse CASSINI kasvufond fondifondina, investeerides riskikapitalifondidesse, mis on võtnud kohustuse tegutseda nn temaatilise fondina, see tähendab investeerima kosmosevaldkonda, otsustades seejuures sõltumatult selle üle, millistesse konkreetsetesse äriühingutesse nad soovivad investeerida. Algatuse CASSINI kasvufondiga aidatakse lahendada laienemisetapis esinevat kapitalipuudujääki, mis liidus kosmosevaldkonnas tegutsevaid uusi VKEsid teadaolevalt negatiivselt mõjutab.

29

(30)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. märtsi 2021. aasta määrus (EL) 2021/523, millega luuakse programm „InvestEU“ ja millega muudetakse määrust (EL) 2015/1017 (ELT L 107, 26.3.2021, lk 30). Programmi „InvestEU“ eesmärk on ergutada riiklikke ja erainvestoreid osalema rahastamis- ja investeerimistegevuses, pakkudes liidu eelarvest tagatisi ebaõnnestumiste ning mitte just parimate investeerimisolukordade lahendamiseks. See põhineb 2015. aastal liidus finants- ja majanduskriisijärgse investeeringute puudujäägi kõrvaldamise eesmärgil loodud Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondi (EFSI) edul.

30

(31)  Komisjoni 17. juuni 2014. aasta määrus (EL) nr 651/2014 ELi aluslepingu artiklite 107 ja 108 kohaldamise kohta, millega teatavat liiki abi tunnistatakse siseturuga kokkusobivaks (ELT L 187, 26.6.2014, lk 1).

31

(32)  Kättesaadav veebis aadressil https://ec.europa.eu/competition/state_aid/modernisation/fitness_check_en.html.

32

(33)  Komisjoni teatis riigiabi mõiste kohta ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses (ELT C 262, 19.7.2016, lk 1).

33

(34)  Selles teatises selgitab komisjon oma arusaamist sellest, kuidas tuleks ELi toimimise lepingu artikli 107 lõikes 1 sätestatud riigiabi mõistet tõlgendada. Teatise punktis 4.2 („Turumajanduse tingimustes tegutseva turuosalise test“) on esitatud suuniseid selle kohta, millal ei ole riikliku toetusmeetme näol tegemist riigiabiga, sest see viiakse ellu tavalistes turutingimustes.

34

(35)  Vt joonealune märkus nr 34.

35

(36)  Komisjoni 18. detsembri 2013. aasta määrus (EL) nr 1407/2013, milles käsitletakse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklite 107 ja 108 kohaldamist vähese tähtsusega abi suhtes (ELT L 352, 24.12.2013, lk 1); komisjoni 18. detsembri 2013. aasta määrus (EL) nr 1408/2013, milles käsitletakse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklite 107 ja 108 kohaldamist vähese tähtsusega abi suhtes põllumajandussektoris (ELT L 352, 24.12.2013, lk 9); komisjoni 27. juuni 2014. aasta määrus (EL) nr 717/2014, milles käsitletakse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklite 107 ja 108 kohaldamist vähese tähtsusega abi suhtes kalandus- ja vesiviljelussektoris (ELT L 190, 28.6.2014, lk 45).

36

(37)  Komisjoni teatis „Suunised raskustes olevate mittefinantsettevõtjate päästmiseks ja ümberkorraldamiseks antava riigiabi kohta“ (ELT C 249, 31.7.2014, lk 1).

37

(38)  Vt joonealune märkus nr 34.

38

(39)  Vt joonealune märkus nr 36.

39

(40)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. veebruari 2014. aasta direktiiv 2014/24/EL riigihangete kohta ja direktiivi 2004/18/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta (ELT L 94, 28.3.2014, lk 65).

40

(41)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1303/2013, 17. detsember 2013, millega kehtestatakse ühissätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi, Euroopa Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondi ning Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta, nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi ja Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1083/2006 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 320).

41

(42)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. juuni 2021. aasta määrus (EL) 2021/1060, millega kehtestatakse ühissätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfond+, Ühtekuuluvusfondi, Õiglase Ülemineku Fondi ja Euroopa Merendus-, Kalandus- ja Vesiviljelusfondi kohta ning nende ja Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifondi, Sisejulgeolekufondi ning piirihalduse ja viisapoliitika rahastu suhtes kohaldatavad finantsreeglid (ELT L 231, 30.6.2021, lk 159).

42

(43)  Komisjoni 27. oktoobri 2017. aasta rakendusotsus C(2017) 7124 teadusuuringute ja innovatsiooni 2014.–2020. aasta raamprogrammi „Horisont 2020“ rakendamise eriprogrammi raames aastate 2018–2020 tööprogrammi vastuvõtmise ja 2018. aasta tööprogrammi rahastamise kohta.

43

(44)  Algatuse CASSINI eesmärgid on muu hulgas 1) suurendada selliste kosmosevaldkonna idufirmade arvu, kes töötavad liidu kosmosetehnoloogiat kasutades välja uuenduslikke lahendusi, 2) tagada edukus äriühingute loomisel ja 3) hõlbustada kosmosevaldkonna VKEde juurdepääsu riskikapitalile. Algatuse CASSINI meetmed hõlmavad kogu ettevõtlustsüklit ja need on üles ehitatud suunitlusega valida välja kõige uuenduslikumad ja konkurentsivõimelisemad äriideed (st välised töövõtjad kohaldavad turupõhiseid kriteeriume mentorluse pakkumiseks ja kasvu kiirendamiseks ning temaatilisi fonde haldavad riskikapitali pakkujad valivad sõltumatult ettevõtted, millesse nad soovivad investeerida). Vt ka joonealune märkus nr 29.

44

(45)  Erandina punktist c loetakse käesolevate suuniste alusel abikõlblike ettevõtjate ühinemisel moodustatud ettevõtjad samuti abikõlblikuks kuni viie aasta jooksul alates kõige vanema ühinemises osaleva ettevõtja registreerimisest.

45

(46)  Vt kohtuotsused, Euroopa Kohus, 19.9.2000, Saksamaa vs. komisjon, C-156/98, ECLI:EU:C:2000:467, punkt 78; 22.12.2008, Régie Networks vs. Rhone Alpes Bourgogne, C-333/07, ECLI:EU:C:2008:764, punktid 94–116; 15.4.2008, Nuova Agricast, C-390/06, ECLI:EU:C:2008:224, punktid 50 ja 51, ning 22.9.2020, Austria vs. komisjon, C-594/18 P, ECLI:EU:C:2020:742, punkt 44.

46

vs.

vs.

vs.

(47)  See ei piira nõuet, et finantsvahendajatel või nende valitsejatel peab olema asjaomases liikmesriigis vajalik investeerimis- ja haldustegevuse litsents või et lõplikud abisaajad peavad olema asutatud ja nende majandustegevus peab toimuma selle liikmesriigi territooriumil.

47

(48)  Kooskõlas raamprogrammi „Horisont 2020“ 2018.–2020. aasta tööprogrammiga (vt joonealune märkus nr 24) või määruse (EL) 2021/695 artikli 2 punktiga 23 ja artikli 15 lõikega 2 (vt joonealune märkus nr 26).

48

(49)  Kooskõlas määruse (EL) 2021/695 artikliga 48 (vt joonealune märkus nr 26).

49

(50)  Sotsiaalse innovatsiooni näiteid on esitatud joonealuses märkuses nr 7. VKEde innovaatilisust hinnatakse üldise grupierandi määruse artiklis 2 esitatud määratluse alusel.

50

(51)  Komisjon tunnistab, et idufirmadele mõeldud rahastamise ligimeelitamisel suureneb ühisrahastamisplatvormide tähtsus. Seega, kui turutõrke olemasolu on kindlaks tehtud ning ühisrahastamisplatvormil on eraldiseisvast juriidilisest isikust haldur, võib komisjon analoogia põhjal kohaldada alternatiivsete kauplemisplatvormide suhtes kohaldatavaid eeskirju. See kehtib samamoodi ka fiskaalstiimulite suhtes, mille abil soodustatakse investeerimist selliste ühisrahastamisplatvormide kaudu. 10. novembril 2020 jõustus Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. oktoobri 2020. aasta määrus (EL) 2020/1503, mis käsitleb ettevõtjatele Euroopa ühisrahastusteenuse osutajaid ning millega muudetakse määrust (EL) 2017/1129 ja direktiivi (EL) 2019/1937 (ELT L 347, 20.10.2020, lk 1). Eeldatakse, et see suurendab ühisrahastuse kui uuendusliku rahastamisvormi kättesaadavust.

51

(52)  See hõlmab kõiki idufirmasid ja VKEsid, kes ei ole veel teinud oma esimest ärilist müüki (nagu on määratletud käesolevate suuniste punkti 35 alapunktis 12).

52

(53)  Tagasinõudemehhanism või samaväärne lepinguline mehhanism on kokkulepe, mille kohaselt peab vahendaja tagastama riigilt saadud eelise, mida ta ei ole nõuetekohaselt edasi andnud lõplikule abisaajale.

53

(54)  Kahtluste vältimiseks ja kooskõlas üldise grupierandi määruse artikliga 21 ei tohi omakapitaliinvesteeringute ja kvaasiomakapitali investeeringute puhul kasutada likviidsuse juhtimise eesmärgil rohkem kui 30 % finantsvahendaja kapitali sissemaksete ja sissenõudmata märgitud kapitali koondsummast.

54

(55)  Riikliku investori tululagi teataval eelnevalt kindlaks määratud tasemel: kui eelnevalt kindlaks määratud tulumäär ületatakse, jagatakse seda määra ületav tulu ainult erainvestorite vahel.

55

(56)  Riigi valduses olevate aktsiate ostuoptsioon: erainvestoritele antakse õigus kasutada ostuoptsiooni, et osta välja riigi investeeringuosa eelnevalt kindlaks määratud täitmishinnaga.

56

(57)  Asümmeetriline tulujagamine: raha saadakse võrdsetel tingimustel nii riiklikelt kui ka erainvestoritelt, kuid tulu jagatakse selle tekkimisel asümmeetriliselt. Erainvestorid saavad jaotatavast tulust suurema osa kui see, mille nad peaksid saama proportsionaalselt oma vastava osalusega, ning seda eelnevalt kindlaks määratud tasemeni.

57

(58)  Nõukogu heakskiidetud taaste- ja vastupidavuskavades sisalduvate meetmetega identsete meetmete puhul loetakse see tingimus täidetuks, sest nende kooskõla olulise kahju ärahoidmise põhimõttega on juba kontrollitud.

58

(59)  Kooskõlas määruse (EL) 2021/695 artikliga 48 (vt joonealune märkus nr 26).

59

(60)  Nii võib see olla ka juhul, kui abi moonutab selliste majandusinstrumentide toimimist, mis on võetud kasutusele kõnealuse negatiivse välismõju arvessevõtmiseks (nt mõjutades liidu heitkogustega kauplemise süsteemi või muu sarnase instrumendi kaudu edastatud hinnasignaale).

60

(61)  Riigiabi läbipaistvusmooduli avalik otsing, mis on kättesaadav järgmisel veebisaidil: https://webgate.ec.europa.eu/competition/transparency/public?lang=et.

61

(62)  Kui puudub ametlik nõue esitada igal aastal deklaratsioon, arvatakse abi andmise kuupäevaks kodeerimise eesmärgil selle aasta 31. detsember, mille jaoks abi anti.

62

(63)  Komisjoni talituste töödokument „Riigiabi hindamise ühine metoodika“ (SWD(2014) 179 final, 28. mai 2014).

63

(64)  Nõukogu 13. juuli 2015. aasta määrus (EL) 2015/1589, millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 kohaldamiseks (ELT L 248, 24.9.2015, lk 9).

64

(65)  Komisjoni 21. aprilli 2004. aasta määrus (EÜ) nr 794/2004, millega rakendatakse nõukogu määrust (EL) 2015/1589, millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 kohaldamiseks (ELT L 140, 30.4.2004, lk 1).

65

---

LISA

Läbipaistvusteave

Punkti 180 alapunktis b nimetatud teave üksikabi kohta on järgmine:

| — | abisaaja isik (1):






  — | nimi; |
| --- | --- | --- |

—

abisaaja isik (1):

—

nimi;

| — | abisaaja tunnus; |
| --- | --- |

—

abisaaja tunnus;

| — | abi saava ettevõtja liik taotluse esitamise ajal:






  — | VKE; |
| --- | --- | --- |

—

abi saava ettevõtja liik taotluse esitamise ajal:

—

VKE;

| — | suurettevõtja; |
| --- | --- |

—

suurettevõtja;

| — | piirkond, kus abisaaja asub (NUTS 2. tasand või madalam); |
| --- | --- |

—

piirkond, kus abisaaja asub (NUTS 2. tasand või madalam);

| — | asjaomase abi puhul abisaaja peamine tegevussektor või -ala, mis on kindlaks määratud NACE rühma alusel (kolmest numbrist koosnev kood) (2); |
| --- | --- |

—

asjaomase abi puhul abisaaja peamine tegevussektor või -ala, mis on kindlaks määratud NACE rühma alusel (kolmest numbrist koosnev kood) (2);

| — | abi element (täissumma omavääringus); |
| --- | --- |

—

abi element (täissumma omavääringus);

| — | kui see erineb abi elemendist, siis abi nominaalsumma, väljendatuna omavääringus täissummana (3); |
| --- | --- |

—

kui see erineb abi elemendist, siis abi nominaalsumma, väljendatuna omavääringus täissummana (3);

| — | abimeede (4):






  — | toetus / intressitoetus / võla mahakandmine; |
| --- | --- | --- |

—

abimeede (4):

—

toetus / intressitoetus / võla mahakandmine;

| — | laen / tagasimakstavad ettemaksed / tagasimakstav toetus; |
| --- | --- |

—

laen / tagasimakstavad ettemaksed / tagasimakstav toetus;

| — | garantii; |
| --- | --- |

—

garantii;

| — | maksusoodustus või -vabastus; |
| --- | --- |

—

maksusoodustus või -vabastus;

| — | riskifinantseerimine; |
| --- | --- |

—

riskifinantseerimine;

| — | muu (täpsustada); |
| --- | --- |

—

muu (täpsustada);

| — | abi andmise kuupäev ja avaldamiskuupäev; |
| --- | --- |

—

abi andmise kuupäev ja avaldamiskuupäev;

| — | abi eesmärk; |
| --- | --- |

—

abi eesmärk;

| — | abi andev ametiasutus (andvad ametiasutused); |
| --- | --- |

—

abi andev ametiasutus (andvad ametiasutused);

| — | vajaduse korral volitatud üksuse nimi ja valitud finantsvahendajate nimed; |
| --- | --- |

—

vajaduse korral volitatud üksuse nimi ja valitud finantsvahendajate nimed;

| — | abimeetme viide (5). |
| --- | --- |

—

abimeetme viide (5).

---

(1)  Välja arvatud ärisaladused ja muu konfidentsiaalne teave nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel ja komisjoni nõusoleku korral (komisjoni 1. detsembri 2003. aasta teatis ametisaladuste kohta riigiabi otsustes (K(2003) 4582), ELT C 297, 9.12.2003, lk 6).

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1893/2006, millega kehtestatakse majanduse tegevusalade statistiline klassifikaator NACE Revision 2 ning muudetakse nõukogu määrust (EMÜ) nr 3037/90 ja teatavaid EÜ määrusi, mis käsitlevad konkreetseid statistikavaldkondi (ELT L 393, 30.12.2006, lk 1).

(3)  Brutotoetusekvivalent või vajaduse korral investeeringu summa. Tegevusabi puhul võib esitada aastase abisumma abisaaja kohta. Maksustamiskavade puhul võib selle summa esitada punktis 182 kindlaksmääratud vahemikena. Avaldada tuleb maksimaalselt lubatav maksusoodustus, mitte igal aastal mahaarvatav summa (nt maksukrediidi puhul avaldatakse pigem maksimaalselt lubatav maksukrediit, mitte tegelik summa, mis võib sõltuda maksustatavast tulust ja olla igal aastal erinev).

(4)  Kui abi antakse mitme abimeetme kaudu, tuleb esitada abisumma iga meetme kohta eraldi.

(5)  Selle annab komisjon punktis 2.2 osutatud teavitamismenetluse alusel.

---

Parandused

| 16.6.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 161/121 |
| --- | --- | --- | --- |

16.6.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 161/121

---

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. juuni 2019. aasta määruse (EL) 2019/1009 (millega kehtestatakse ELi väetisetoodete turul kättesaadavaks tegemise nõuded ning muudetakse määrusi (EÜ) nr 1069/2009 ja (EÜ) nr 1107/2009 ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 2003/2003) parandus

(
  Euroopa Liidu Teataja L 170, 25. juuni 2019
  )

Leheküljel 87 IV lisa I osa punktis 1 (TOOTMISE SISEKONTROLLI (MOODUL A) KOHALDATAVUS)

jäetakse välja punkti 1.1 alapunkt d.

---

| 16.6.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 161/122 |
| --- | --- | --- | --- |

16.6.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 161/122

---

Nõukogu 21. aprilli 2022. aasta rakendusmääruse (EL) 2022/658 (millega rakendatakse määrust (EL) nr 269/2014, mis käsitleb piiravaid meetmeid seoses Ukraina territoriaalset terviklikkust, suveräänsust ja sõltumatust kahjustava või ohustava tegevusega) parandus

(
  Euroopa Liidu Teataja L 120, 21. aprill 2022
  )

Leheküljel 4 lisa jaotise „Isikud“ tabeli kande 234 eelviimases tulbas „Põhjendused“

Asendatakse:

„Ta on Venemaal baseeruva juriidilise isiku õigusteta sõjalise üksuse Wagner Group rahastaja ja mitteametlik juht, kes vastutab Wagneri Groupi palgasõdurite lähetamise eest Ukrainasse.“

järgmisega:

„Ta on Venemaal baseeruva juriidilise isiku õigusteta sõjalise üksuse Wagner Group, mis vastutab Wagneri Groupi palgasõdurite lähetamise eest Ukrainasse, rahastaja ja mitteametlik juht.“

---

| 16.6.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 161/123 |
| --- | --- | --- | --- |

16.6.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 161/123

---

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. juuli 2020. aasta määruse (EL) 2020/1056 (elektroonilise kaubaveoteabe kohta) parandus

(
  Euroopa Liidu Teataja L 249, 31. juuli 2020
  )

Kogu tekstis asendatakse läbivalt sõna „keskkond“ sõnaga „platvorm“ sobivas käändes, välja arvatud põhjendustes 3 ja 7 ning liitsõnades.

---

| 16.6.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 161/124 |
| --- | --- | --- | --- |

16.6.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 161/124

---

Komisjoni 10. augusti 2021. aasta määruse (EL) 2021/1323 (millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1881/2006 seoses teatavates toiduainetes sisalduva kaadmiumi piirnormidega) parandus

(
  Euroopa Liidu Teataja L 288, 11. august 2021
  )

Leheküljel 16 lisas (millega muudetakse määruse (EÜ) nr 1881/2006 lisa 3. jao punkti 3.2 (Kaadmium)) tabeli punkti 3.2.13.2 kõrval teises veerus

Asendatakse:

| „— | šokolaad, milles kakaokuivaine üldkogus on < 50 %; piimašokolaad, milles kakaokuivaine üldkogus on < 30 %“ |
| --- | --- |

„—

šokolaad, milles kakaokuivaine üldkogus on < 50 %; piimašokolaad, milles kakaokuivaine üldkogus on < 30 %“

järgmisega:

| „— | šokolaad, milles kakaokuivaine üldkogus on < 50 %; piimašokolaad, milles kakaokuivaine üldkogus on ≥ 30 %“. |
| --- | --- |

„—

šokolaad, milles kakaokuivaine üldkogus on < 50 %; piimašokolaad, milles kakaokuivaine üldkogus on ≥ 30 %“.

---