# Eiropas Savienības L 117/2022

| | ISSN 1977-0715 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 117 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 65. gadagājums2022. gada 19. aprīlis |

ISSN 1977-0715

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 117

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

65. gadagājums2022. gada 19. aprīlis

---

| Saturs | | II   Neleģislatīvi akti | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAS |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2022/630 (2022. gada 8. aprīlis), ar kuru attiecībā uz nosaukumu, kas reģistrēts Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā, apstiprina specifikācijas grozījumu, kurš nav maznozīmīgs (Carne Mertolenga (ACVN)) | 1 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2022/631 (2022. gada 13. aprīlis), ar ko Īstenošanas regulā (ES) 2021/637 noteiktos īstenošanas tehniskos standartus groza attiecībā uz informācijas atklāšanu par tirdzniecības portfelī neiekļautu pozīciju procentu likmju riska darījumiem (
  1
  ) | 3 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2022/632 (2022. gada 13. aprīlis), ar ko attiecībā uz norādītajiem augļiem, kuru izcelsme ir Argentīna, Brazīlija, Dienvidāfrika, Urugvaja un Zimbabve, nosaka pagaidu pasākumus, kas veicami, lai nepieļautu kaitīgā organisma Phyllosticta citricarpa (Mc Alpine) Van der Aa ievešanu un izplatīšanos Savienības teritorijā | 11 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2022/633 (2022. gada 13. aprīlis) par atļauju Lactiplantibacillus plantarum DSM 26571 preparātu lietot par skābbarības piedevu visu sugu dzīvniekiem (
  1
  ) | 26 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2022/634 (2022. gada 13. aprīlis), ar ko attiecībā uz vielas bambermicīns klasifikāciju pēc maksimāli pieļaujamā atlieku daudzuma dzīvnieku izcelsmes pārtikas produktos groza Regulu (ES) Nr. 37/2010 (
  1
  ) | 29 |
| | | LĒMUMI |
| | * | Padomes Lēmums (KĀDP) 2022/635 (2022. gada 13. aprīlis), ar ko groza Lēmumu (KĀDP) 2017/1869 par Eiropas Savienības padomdevēju misiju drošības sektora reformas atbalstam Irākā (EUAM Iraq) | 32 |
| | * | Padomes Lēmums (KĀDP) 2022/636 (2022. gada 13. aprīlis), ar ko groza Lēmumu (KĀDP) 2022/338 par palīdzības pasākumu saskaņā ar Eiropas Miera mehānismu nolūkā Ukrainas bruņotajiem spēkiem piegādāt nāvējoša spēka pielietošanai paredzētu militāro ekipējumu un platformas | 34 |
| | * | Padomes Lēmums (ES) 2022/637 (2022. gada 13. aprīlis), ar ko groza Lēmumu (KĀDP) 2022/339 par palīdzības pasākumu saskaņā ar Eiropas Miera mehānismu nolūkā atbalstīt Ukrainas bruņotos spēkus | 36 |
| | * | Padomes Lēmums (KĀDP) 2022/638 (2022. gada 13. aprīlis), ar ko groza Lēmumu 2014/486/KĀDP par Eiropas Savienības padomdevēju misiju civilās drošības sektora reformai Ukrainā (EUAM Ukraine) | 38 |
| | * | Komisijas Lēmums (ES) 2022/639 (2021. gada 27. augusts) par atbalsta shēmu SA.54915 – 2020/C (ex 2019/N) Beļģija – Jaudas atlīdzības mehānisms
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2021) 6431)

   (
  1
  ) | 40 |
| | * | Komisijas Lēmums (ES) 2022/640 (2022. gada 7. aprīlis) par īstenošanas noteikumiem attiecībā uz galveno drošības jomas dalībnieku uzdevumiem un pienākumiem | 106 |

Saturs

II   Neleģislatīvi akti

Lappuse

REGULAS

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2022/630 (2022. gada 8. aprīlis), ar kuru attiecībā uz nosaukumu, kas reģistrēts Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā, apstiprina specifikācijas grozījumu, kurš nav maznozīmīgs (Carne Mertolenga (ACVN))

1

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2022/631 (2022. gada 13. aprīlis), ar ko Īstenošanas regulā (ES) 2021/637 noteiktos īstenošanas tehniskos standartus groza attiecībā uz informācijas atklāšanu par tirdzniecības portfelī neiekļautu pozīciju procentu likmju riska darījumiem (
  1
  )

1

3

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2022/632 (2022. gada 13. aprīlis), ar ko attiecībā uz norādītajiem augļiem, kuru izcelsme ir Argentīna, Brazīlija, Dienvidāfrika, Urugvaja un Zimbabve, nosaka pagaidu pasākumus, kas veicami, lai nepieļautu kaitīgā organisma Phyllosticta citricarpa (Mc Alpine) Van der Aa ievešanu un izplatīšanos Savienības teritorijā

Phyllosticta citricarpa

11

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2022/633 (2022. gada 13. aprīlis) par atļauju Lactiplantibacillus plantarum DSM 26571 preparātu lietot par skābbarības piedevu visu sugu dzīvniekiem (
  1
  )

Lactiplantibacillus plantarum

1

26

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2022/634 (2022. gada 13. aprīlis), ar ko attiecībā uz vielas bambermicīns klasifikāciju pēc maksimāli pieļaujamā atlieku daudzuma dzīvnieku izcelsmes pārtikas produktos groza Regulu (ES) Nr. 37/2010 (
  1
  )

1

29

LĒMUMI

*

Padomes Lēmums (KĀDP) 2022/635 (2022. gada 13. aprīlis), ar ko groza Lēmumu (KĀDP) 2017/1869 par Eiropas Savienības padomdevēju misiju drošības sektora reformas atbalstam Irākā (EUAM Iraq)

EUAM Iraq

32

*

Padomes Lēmums (KĀDP) 2022/636 (2022. gada 13. aprīlis), ar ko groza Lēmumu (KĀDP) 2022/338 par palīdzības pasākumu saskaņā ar Eiropas Miera mehānismu nolūkā Ukrainas bruņotajiem spēkiem piegādāt nāvējoša spēka pielietošanai paredzētu militāro ekipējumu un platformas

34

*

Padomes Lēmums (ES) 2022/637 (2022. gada 13. aprīlis), ar ko groza Lēmumu (KĀDP) 2022/339 par palīdzības pasākumu saskaņā ar Eiropas Miera mehānismu nolūkā atbalstīt Ukrainas bruņotos spēkus

36

*

Padomes Lēmums (KĀDP) 2022/638 (2022. gada 13. aprīlis), ar ko groza Lēmumu 2014/486/KĀDP par Eiropas Savienības padomdevēju misiju civilās drošības sektora reformai Ukrainā (EUAM Ukraine)

EUAM Ukraine

38

*

Komisijas Lēmums (ES) 2022/639 (2021. gada 27. augusts) par atbalsta shēmu SA.54915 – 2020/C (ex 2019/N) Beļģija – Jaudas atlīdzības mehānisms
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2021) 6431)

   (
  1
  )

(izziņots ar dokumenta numuru C(2021) 6431)

1

40

*

Komisijas Lēmums (ES) 2022/640 (2022. gada 7. aprīlis) par īstenošanas noteikumiem attiecībā uz galveno drošības jomas dalībnieku uzdevumiem un pienākumiem

106

| | | Labojumi |
| --- | --- | --- |
| | * | Labojums Padomes Īstenošanas regulā (ES) 2022/396 (2022. gada 9. marts), ar kuru īsteno Regulu (ES) Nr. 269/2014 par ierobežojošiem pasākumiem attiecībā uz darbībām, ar ko tiek grauta vai apdraudēta Ukrainas teritoriālā integritāte, suverenitāte un neatkarība ( OV L 80, 9.3.2022. ) | 117 |
| | * | Labojums Padomes Lēmumā (KĀDP) 2022/397 (2022. gada 9. marts), ar kuru groza Lēmumu 2014/145/KĀDP par ierobežojošiem pasākumiem attiecībā uz darbībām, ar ko tiek grauta vai apdraudēta Ukrainas teritoriālā integritāte, suverenitāte un neatkarība ( OV L 80, 9.3.2022. ) | 118 |

Labojumi

*

Labojums Padomes Īstenošanas regulā (ES) 2022/396 (2022. gada 9. marts), ar kuru īsteno Regulu (ES) Nr. 269/2014 par ierobežojošiem pasākumiem attiecībā uz darbībām, ar ko tiek grauta vai apdraudēta Ukrainas teritoriālā integritāte, suverenitāte un neatkarība ( OV L 80, 9.3.2022. )

( OV L 80, 9.3.2022. )

117

*

Labojums Padomes Lēmumā (KĀDP) 2022/397 (2022. gada 9. marts), ar kuru groza Lēmumu 2014/145/KĀDP par ierobežojošiem pasākumiem attiecībā uz darbībām, ar ko tiek grauta vai apdraudēta Ukrainas teritoriālā integritāte, suverenitāte un neatkarība ( OV L 80, 9.3.2022. )

( OV L 80, 9.3.2022. )

118

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ. |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ.

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

II Neleģislatīvi akti

REGULAS

| 19.4.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 117/1 |
| --- | --- | --- | --- |

19.4.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 117/1

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2022/630

(2022. gada 8. aprīlis),

ar kuru attiecībā uz nosaukumu, kas reģistrēts Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā, apstiprina specifikācijas grozījumu, kurš nav maznozīmīgs (“Carne Mertolenga” (ACVN))

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1151/2012 (2012. gada 21. novembris) par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām (1) un jo īpaši tās 52. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 53. panta 1. punkta pirmo daļu Komisija ir izskatījusi Portugāles pieteikumu specifikācijas grozījuma apstiprināšanai attiecībā uz aizsargāto cilmes vietas nosaukumu “Carne Mertolenga”, kas reģistrēts saskaņā ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1107/96 (2). |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 53. panta 1. punkta pirmo daļu Komisija ir izskatījusi Portugāles pieteikumu specifikācijas grozījuma apstiprināšanai attiecībā uz aizsargāto cilmes vietas nosaukumu “Carne Mertolenga”, kas reģistrēts saskaņā ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1107/96 (2).

| (2) | Attiecīgais grozījums nav maznozīmīgs Regulas (ES) Nr. 1151/2012 53. panta 2. punkta nozīmē, tāpēc Komisija, piemērojot minētās regulas 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu, grozījuma pieteikumu ir publicējusi Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (3). |
| --- | --- |

(2)

Attiecīgais grozījums nav maznozīmīgs Regulas (ES) Nr. 1151/2012 53. panta 2. punkta nozīmē, tāpēc Komisija, piemērojot minētās regulas 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu, grozījuma pieteikumu ir publicējusi Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (3).

| (3) | Komisijai nav iesniegts neviens paziņojums par iebildumiem saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 51. pantu, tāpēc šis specifikācijas grozījums būtu jāapstiprina, |
| --- | --- |

(3)

Komisijai nav iesniegts neviens paziņojums par iebildumiem saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 51. pantu, tāpēc šis specifikācijas grozījums būtu jāapstiprina,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Ar šo tiek apstiprināts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicētais specifikācijas grozījums attiecībā uz nosaukumu “Carne Mertolenga” (ACVN).

2. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2022. gada 8. aprīlī

Komisijas

un tās priekšsēdētājas vārdā –

Komisijas loceklis

Janusz WOJCIECHOWSKI

---

(1)  
  OV L 343, 14.12.2012., 1. lpp.

1

(2)  Komisijas Regula (EK) Nr. 1107/96 (1996. gada 12. jūnijs) par ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu reģistrāciju saskaņā ar procedūru, kas izklāstīta Padomes Regulas (EEK) Nr. 2081/92 17. pantā (OV L 148, 21.6.1996., 1. lpp.).

2

(3)  
  OV C 514, 21.12.2021., 5. lpp.

3

---

| 19.4.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 117/3 |
| --- | --- | --- | --- |

19.4.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 117/3

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2022/631

(2022. gada 13. aprīlis),

ar ko Īstenošanas regulā (ES) 2021/637 noteiktos īstenošanas tehniskos standartus groza attiecībā uz informācijas atklāšanu par tirdzniecības portfelī neiekļautu pozīciju procentu likmju riska darījumiem

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 575/2013 (2013. gada 26. jūnijs) par prudenciālajām prasībām attiecībā uz kredītiestādēm, un ar ko groza Regulu (ES) Nr. 648/2012 (1) un jo īpaši tās 434.a pantu,

tā kā:

| (1) | Bāzeles Banku uzraudzības komiteja (BCBS) 2019. gada decembrī pārskatīja savu 3. pīlāra regulējumu, tajā skaitā informācijas atklāšanas prasības par procentu likmju risku banku portfelī (IRRBB) (2). Saskaņā ar BCBS saskaņoto starptautisko standartu attīstību IRRBB informācijas atklāšanas prasības, kas piemērojamas no 2021. gada jūnija, ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2019/876 (3) tika ieviestas Regulas (ES) Nr. 575/2013 448. pantā. |
| --- | --- |

(1)

Bāzeles Banku uzraudzības komiteja (BCBS) 2019. gada decembrī pārskatīja savu 3. pīlāra regulējumu, tajā skaitā informācijas atklāšanas prasības par procentu likmju risku banku portfelī (IRRBB) (2). Saskaņā ar BCBS saskaņoto starptautisko standartu attīstību IRRBB informācijas atklāšanas prasības, kas piemērojamas no 2021. gada jūnija, ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2019/876 (3) tika ieviestas Regulas (ES) Nr. 575/2013 448. pantā.

| (2) | Komisijas Īstenošanas regulā (ES) 2021/637 (4) būtu jāiekļauj arī jaunie īstenošanas tehniskie standarti par tādas IRRBB informācijas publiskošanu, kas izklāstīta Regulas (ES) Nr. 575/2013 448. pantā. |
| --- | --- |

(2)

Komisijas Īstenošanas regulā (ES) 2021/637 (4) būtu jāiekļauj arī jaunie īstenošanas tehniskie standarti par tādas IRRBB informācijas publiskošanu, kas izklāstīta Regulas (ES) Nr. 575/2013 448. pantā.

| (3) | Lai nodrošinātu, ka iestādes atklāj visaptverošu un salīdzināmu informāciju par IRRBB, būtu jānosaka tabula, kurā ietverta kvalitatīva informācija par netirdzniecības portfeļa darbību procentu likmju riskiem, un veidne, kurā ietverta kvantitatīva informācija par netirdzniecības portfeļa darbību procentu likmju riskiem. |
| --- | --- |

(3)

Lai nodrošinātu, ka iestādes atklāj visaptverošu un salīdzināmu informāciju par IRRBB, būtu jānosaka tabula, kurā ietverta kvalitatīva informācija par netirdzniecības portfeļa darbību procentu likmju riskiem, un veidne, kurā ietverta kvantitatīva informācija par netirdzniecības portfeļa darbību procentu likmju riskiem.

| (4) | Lai iestādēm dotu pietiekami daudz laika sagatavoties informācijas atklāšanai saskaņā ar šo regulu, būtu jānosaka pienākums iestādēm savā pirmajā atklātajā informācijā sniegt tikai informāciju par kārtējo periodu. |
| --- | --- |

(4)

Lai iestādēm dotu pietiekami daudz laika sagatavoties informācijas atklāšanai saskaņā ar šo regulu, būtu jānosaka pienākums iestādēm savā pirmajā atklātajā informācijā sniegt tikai informāciju par kārtējo periodu.

| (5) | Tāpēc Īstenošanas regula (ES) 2021/637 būtu attiecīgi jāgroza. |
| --- | --- |

(5)

Tāpēc Īstenošanas regula (ES) 2021/637 būtu attiecīgi jāgroza.

| (6) | Šīs regulas pamatā ir īstenošanas tehnisko standartu projekts, ko Komisijai iesniegusi Eiropas Banku iestāde. |
| --- | --- |

(6)

Šīs regulas pamatā ir īstenošanas tehnisko standartu projekts, ko Komisijai iesniegusi Eiropas Banku iestāde.

| (7) | Eiropas Banku iestāde ir veikusi atklātu sabiedrisko apspriešanu par īstenošanas tehnisko standartu projektu, kas ir šīs regulas pamatā, izvērtējusi potenciālās saistītās izmaksas un ieguvumus un pieprasījusi saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1093/2010 (5) 37. pantu izveidotās Banku nozares ieinteresēto personu grupas atzinumu, |
| --- | --- |

(7)

Eiropas Banku iestāde ir veikusi atklātu sabiedrisko apspriešanu par īstenošanas tehnisko standartu projektu, kas ir šīs regulas pamatā, izvērtējusi potenciālās saistītās izmaksas un ieguvumus un pieprasījusi saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1093/2010 (5) 37. pantu izveidotās Banku nozares ieinteresēto personu grupas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Grozījums Īstenošanas regulā (ES) 2021/637

Īstenošanas regulu (ES) 2021/637 groza šādi:

| 1) | iekļauj šādu 16.a pantu:

  “16.a pants
  Informācijas atklāšana par tirdzniecības portfelī neiekļautu pozīciju procentu likmju riska darījumiem

  1.   Iestādes atklāj Regulas (ES) Nr. 575/2013 448. panta 1. punkta a) un b) apakšpunktā minēto informāciju, izmantojot veidni EU IRRBB1, kas ietverta šīs regulas XXXVII pielikumā, un ievērojot norādījumus, kas sniegti šīs regulas XXXVIII pielikumā.


  2.   Iestādes atklāj Regulas (ES) Nr. 575/2013 448. panta 1. punkta c) līdz g) apakšpunktā minēto informāciju, izmantojot tabulu EU IRRBBA, kas ietverta šīs regulas XXXVII pielikumā, un ievērojot norādījumus, kas sniegti šīs regulas XXXVIII pielikumā.


  3.   Ja iestādes pirmo reizi atklāj informāciju saskaņā ar 1. vai 2. punktu, minētās informācijas atklāšana attiecībā uz iepriekšējo atsauces datumu nav nepieciešama.”; |
| --- | --- |

1)

iekļauj šādu 16.a pantu:

“16.a pants

Informācijas atklāšana par tirdzniecības portfelī neiekļautu pozīciju procentu likmju riska darījumiem

1.   Iestādes atklāj Regulas (ES) Nr. 575/2013 448. panta 1. punkta a) un b) apakšpunktā minēto informāciju, izmantojot veidni EU IRRBB1, kas ietverta šīs regulas XXXVII pielikumā, un ievērojot norādījumus, kas sniegti šīs regulas XXXVIII pielikumā.

2.   Iestādes atklāj Regulas (ES) Nr. 575/2013 448. panta 1. punkta c) līdz g) apakšpunktā minēto informāciju, izmantojot tabulu EU IRRBBA, kas ietverta šīs regulas XXXVII pielikumā, un ievērojot norādījumus, kas sniegti šīs regulas XXXVIII pielikumā.

3.   Ja iestādes pirmo reizi atklāj informāciju saskaņā ar 1. vai 2. punktu, minētās informācijas atklāšana attiecībā uz iepriekšējo atsauces datumu nav nepieciešama.”;

| 2) | pievieno XXXVII pielikumu, kas noteikts šīs regulas I pielikumā; |
| --- | --- |

2)

pievieno XXXVII pielikumu, kas noteikts šīs regulas I pielikumā;

| 3) | pievieno XXXVIII pielikumu, kas noteikts šīs regulas II pielikumā. |
| --- | --- |

3)

pievieno XXXVIII pielikumu, kas noteikts šīs regulas II pielikumā.

2. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2022. gada 13. aprīlī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētāja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  OV L 176, 27.6.2013., 1. lpp.

1

(2)  
  “Informācijas atklāšanas prasības: DIS70: Procentu likmju risks banku portfelī”. Versija spēkā no 2019. gada 15. decembra. https://www.bis.org/basel_framework/chapter/DIS/70.htm.

2

(3)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2019/876 (2019. gada 20. maijs), ar ko groza Regulu (ES) Nr. 575/2013 attiecībā uz sviras rādītāju, neto stabila finansējuma rādītāju, prasībām pašu kapitālam un atbilstīgajām saistībām, darījuma partnera kredītrisku, tirgus risku, riska darījumiem ar centrālajiem darījumu partneriem, riska darījumiem ar kolektīvo ieguldījumu uzņēmumiem, lieliem riska darījumiem, pārskatu sniegšanas un informācijas atklāšanas prasībām un Regulu (ES) Nr. 648/2012 (OV L 150, 7.6.2019., 1. lpp.).

3

(4)  Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2021/637 (2021. gada 15. marts), ar ko nosaka īstenošanas tehniskos standartus attiecībā uz to, kā iestādes publisko informāciju, kura minēta Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 575/2013 astotās daļas II un III sadaļā, un ar ko atceļ Komisijas Īstenošanas regulu (ES) Nr. 1423/2013, Komisijas Deleģēto regulu (ES) 2015/1555, Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2016/200 un Komisijas Deleģēto regulu (ES) 2017/2295 (OV L 136, 21.4.2021., 1. lpp.).

4

(5)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1093/2010 (2010. gada 24. novembris), ar ko izveido Eiropas Uzraudzības iestādi (Eiropas Banku iestādi), groza Lēmumu Nr. 716/2009/EK un atceļ Komisijas Lēmumu 2009/78/EK (OV L 331, 15.12.2010., 12. lpp.).

5

---

I PIELIKUMS

“XXXVII PIELIKUMS

Tabula EU IRRBBA – Kvalitatīva informācija par netirdzniecības portfeļa darbību procentu likmju riskiem

Brīva formāta tekstlogi kvalitatīvas informācijas atklāšanai

| Rindas numurs | Kvalitatīva informācija brīvā formātā | Juridiskais pamats |
| --- | --- | --- |
| a) | Apraksts par to, kā iestāde definē IRRBB riska kontroles un mērīšanas nolūkā | | 448. panta 1. punkta e) apakšpunkts |
| b) | Apraksts par iestādes vispārējo IRRBB pārvaldības un mazināšanas stratēģiju | | 448. panta 1. punkta f) apakšpunkts |
| c) | Iestādes IRRBB aprēķināšanas pasākumu periodiskums un apraksts par konkrētiem pasākumiem, kurus iestāde izmanto, lai novērtētu tās jutīgumu pret IRRBB | | 448. panta 1. punkta e) apakšpunkta i) un v) punkts; 448. panta 2. punkts |
| d) | Apraksts par procentu likmes satricinājuma un stresa scenārijiem, ko iestāde izmanto, lai aplēstu izmaiņas ekonomiskajā vērtībā un neto procentu ienākumā (attiecīgā gadījumā) | | 448. panta 1. punkta e) apakšpunkta iii) punkts; 448. panta 2. punkts 448. panta 2. punkts |
| e) | Apraksts par galvenajiem modelēšanas un parametru pieņēmumiem, kas atšķiras no tiem, kurus izmanto informācijas atklāšanai veidnē EU IRRBB1 (attiecīgā gadījumā) | | 448. panta 1. punkta e) apakšpunkta ii) punkts; 448. panta 2. punkts 448. panta 2. punkts |
| f) | Augsta līmeņa apraksts par to, kā iestāde ierobežo IRRBB, kā arī ar to saistītā grāmatvedības metode (attiecīgā gadījumā) | | 448. panta 1. punkta e) apakšpunkta iv) punkts; 448. panta 2. punkts 448. panta 2. punkts |
| g) | Apraksts par galvenajiem modelēšanas un parametru pieņēmumiem, kurus izmanto IRRBB pasākumiem veidnē EU IRRBB1 (attiecīgā gadījumā) | | 448. panta 1. punkta c) apakšpunkts; 448. panta 2. punkts 448. panta 2. punkts |
| h) | Skaidrojums par IRRBB pasākumu nozīmību un par to būtiskajām izmaiņām kopš iepriekšējās informācijas atklāšanas | | 448. panta 1. punkta d) apakšpunkts |
| i) | Jebkura cita būtiska informācija par veidnē EU IRRBB1 atklātajiem IRRBB pasākumiem (pēc izvēles) | | |
| (1) (2) | Informācijas atklāšana par vidējo un ilgāko pārcenošanas termiņu, kas noteikts beztermiņa noguldījumiem | | 448. panta 1. punkta g) apakšpunkts |

Rindas numurs

Kvalitatīva informācija brīvā formātā

Juridiskais pamats

a)

Apraksts par to, kā iestāde definē IRRBB riska kontroles un mērīšanas nolūkā

448. panta 1. punkta e) apakšpunkts

b)

Apraksts par iestādes vispārējo IRRBB pārvaldības un mazināšanas stratēģiju

448. panta 1. punkta f) apakšpunkts

c)

Iestādes IRRBB aprēķināšanas pasākumu periodiskums un apraksts par konkrētiem pasākumiem, kurus iestāde izmanto, lai novērtētu tās jutīgumu pret IRRBB

448. panta 1. punkta e) apakšpunkta i) un v) punkts; 448. panta 2. punkts

d)

Apraksts par procentu likmes satricinājuma un stresa scenārijiem, ko iestāde izmanto, lai aplēstu izmaiņas ekonomiskajā vērtībā un neto procentu ienākumā (attiecīgā gadījumā)

448. panta 1. punkta e) apakšpunkta iii) punkts; 448. panta 2. punkts 448. panta 2. punkts

e)

Apraksts par galvenajiem modelēšanas un parametru pieņēmumiem, kas atšķiras no tiem, kurus izmanto informācijas atklāšanai veidnē EU IRRBB1 (attiecīgā gadījumā)

448. panta 1. punkta e) apakšpunkta ii) punkts; 448. panta 2. punkts 448. panta 2. punkts

f)

Augsta līmeņa apraksts par to, kā iestāde ierobežo IRRBB, kā arī ar to saistītā grāmatvedības metode (attiecīgā gadījumā)

448. panta 1. punkta e) apakšpunkta iv) punkts; 448. panta 2. punkts 448. panta 2. punkts

g)

Apraksts par galvenajiem modelēšanas un parametru pieņēmumiem, kurus izmanto IRRBB pasākumiem veidnē EU IRRBB1 (attiecīgā gadījumā)

448. panta 1. punkta c) apakšpunkts; 448. panta 2. punkts 448. panta 2. punkts

h)

Skaidrojums par IRRBB pasākumu nozīmību un par to būtiskajām izmaiņām kopš iepriekšējās informācijas atklāšanas

448. panta 1. punkta d) apakšpunkts

i)

Jebkura cita būtiska informācija par veidnē EU IRRBB1 atklātajiem IRRBB pasākumiem (pēc izvēles)

(1) (2)

Informācijas atklāšana par vidējo un ilgāko pārcenošanas termiņu, kas noteikts beztermiņa noguldījumiem

448. panta 1. punkta g) apakšpunkts

Veidne EU IRRBB1 — Netirdzniecības portfeļa darbību procentu likmju riski

| Uzraudzības satricinājuma scenāriji | a | b | c | d |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Pašu kapitāla ekonomiskās vērtības izmaiņas | Neto procentu ienākuma izmaiņas |
| Kārtējais periods | Pēdējais periods | Kārtējais periods | Pēdējais periods |
| 1 | Paralēls uz augšu | | | | |
| 2 | Paralēls uz leju | | | | |
| 3 | Paaugstinātājs | | | | |
| 4 | Pazeminātājs | | | | |
| 5 | Īso likmju paaugstinājums | | | | |
| 6 | Īso likmju pazeminājums | | | | |

Uzraudzības satricinājuma scenāriji

a

b

c

d

Pašu kapitāla ekonomiskās vērtības izmaiņas

Neto procentu ienākuma izmaiņas

Kārtējais periods

Pēdējais periods

Kārtējais periods

Pēdējais periods

1

Paralēls uz augšu

2

Paralēls uz leju

3

Paaugstinātājs

4

Pazeminātājs

5

Īso likmju paaugstinājums

6

Īso likmju pazeminājums

---

II PIELIKUMS

“XXXVIII PIELIKUMS

Norādījumi par informācijas atklāšanas veidnēm attiecībā uz tirdzniecības portfelī neiekļautu pozīciju procentu likmju risku

Norādījumi par informācijas atklāšanu attiecībā uz veidni EU IRRBBA

Iestādēm jāatklāj turpmāk norādītā kvalitatīvā informācija, pamatojoties uz to iekšējās riska mērījumu sistēmas metodoloģiju, standartizēto metodoloģiju vai attiecīgā gadījumā vienkāršotu standartizēto metodoloģiju saskaņā ar Direktīvas 2013/36/ES 84. pantu.

Šie norādījumi ir izstrādāti, pamatojoties uz Regulas (ES) Nr. 575/2013 448. panta prasībām un saskaņā ar Bāzeles 3. pīlāra informācijas atklāšanas standartu.

| Atsauces uz tiesību aktu noteikumiem un norādījumi |
| --- |
| Rindas numurs | Skaidrojums |
| a) | Apraksts par to, kā iestāde definē IRRBB riska kontroles un mērīšanas nolūkā

  Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 448. panta 1. punkta e) apakšpunktu iestādēm ir jāsniedz vispārīgs apraksts par to, kā definē, mēra, mazina un kontrolē procentu likmes risku, kas izriet no to netirdzniecības portfeļa darbībām, kompetento iestāžu pārskatīšanas vajadzībām saskaņā ar Direktīvas 2013/36/ES 84. pantu. |
| b) | Apraksts par iestādes vispārējo IRRBB pārvaldības un mazināšanas stratēģiju

  Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 448. panta 1. punkta f) apakšpunktu iestādēm jāsniedz vispārīgs apraksts par vispārējo IRRBB pārvaldības un mazināšanas stratēģiju, tajā skaitā: pašu kapitāla ekonomiskās vērtības un neto procentu ienākuma uzraudzība attiecībā uz noteiktajiem limitiem, riska ierobežošanas praksi, stresa testu veikšanu, rezultātu analīzi, neatkarīgas revīzijas lomu, aktīvu un saistību pārvaldības komitejas lomu un praksi, iestādes praksi, lai nodrošinātu pienācīgu modeļu apstiprināšanu, un savlaicīgu modeļu atjaunināšanu, reaģējot uz mainīgajiem tirgus apstākļiem. |
| c) | Iestādes IRRBB aprēķināšanas pasākumu periodiskums un apraksts par konkrētiem pasākumiem, kurus iestāde izmanto, lai novērtētu tās jutīgumu pret IRRBB


  Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 448. panta 1. punkta e) apakšpunkta i) un v) punktu iestādēm jāsniedz vispārīgs apraksts par konkrētajiem riska pasākumiem, ko izmanto, lai aplēstu izmaiņas pašu kapitāla ekonomiskajā vērtībā un neto procentu ienākumā, un jānorāda procentu likmes risku novērtējuma periodiskums.
  Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 448. panta 2. punktu apraksts par konkrētajiem riska pasākumiem, ko izmanto, lai novērtētu jutīgumu pret IRRBB, nav piemērojams iestādēm, kas izmanto Direktīvas 2013/36/ES 84. panta 1. punktā minēto standartizēto metodoloģiju vai vienkāršotu standartizēto metodoloģiju. |
| d) | Apraksts par procentu likmes satricinājuma un stresa scenārijiem, ko iestāde izmanto, lai aplēstu izmaiņas ekonomiskajā vērtībā un neto procentu ienākumā (attiecīgā gadījumā)

  Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 448. panta 1. punkta e) apakšpunkta iii) punktu iestādēm jāsniedz vispārīgs apraksts par procentu likmes satricinājuma scenārijiem, ko izmanto procentu likmes riska aplēsēm.
  Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 448. panta 2. punktu minētās informācijas atklāšanas prasības nav piemērojamas iestādēm, kas izmanto Direktīvas 2013/36/ES 84. panta 1. punktā minēto standartizēto metodoloģiju vai vienkāršotu standartizēto metodoloģiju. |
| e) | Apraksts par galvenajiem modelēšanas un parametru pieņēmumiem, kas atšķiras no tiem, kurus izmanto informācijas atklāšanai veidnē EU IRRBB1 (attiecīgā gadījumā)

  Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 448. panta 1. punkta e) apakšpunkta ii) punktu, ja galvenie modelēšanas un parametru pieņēmumi, kas izmantoti iestādes iekšējās mērījumu sistēmās, atšķiras no Direktīvas 2013/36/ES 98. panta 5.a punktā minētajiem pieņēmumiem, kas izmantoti informācijas atklāšanai veidnē EU IRRBB1, iestādei ir jāsniedz vispārīgs šo pieņēmumu apraksts, tajā skaitā šo atšķirību pamatojums (piemēram, vēsturiskie dati, publicētie pētījumi, vadības vērtējums un analīze utt.).
  Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 448. panta 2. punktu minētās informācijas atklāšanas prasības nav piemērojamas iestādēm, kas izmanto Direktīvas 2013/36/ES 84. panta 1. punktā minēto standartizēto metodoloģiju vai vienkāršotu standartizēto metodoloģiju. |
| f) | Augsta līmeņa apraksts par to, kā iestāde ierobežo IRRBB, kā arī ar to saistītā grāmatvedības metode (attiecīgā gadījumā)

  Konkrētāk, saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 448. panta 1. punkta e) apakšpunkta iv) punktu iestādēm ir jānosaka ietekme, kāda ir procentu likmes risku ierobežošanai, tostarp iekšējai riska ierobežošanai, kas atbilst Regulas (ES) Nr. 575/2013 106. panta 3. punkta prasībām.
  Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 448. panta 2. punktu minētās informācijas atklāšanas prasības nav piemērojamas iestādēm, kas izmanto Direktīvas 2013/36/ES 84. panta 1. punktā minēto standartizēto metodoloģiju vai vienkāršotu standartizēto metodoloģiju. |
| g) | Apraksts par galvenajiem modelēšanas un parametru pieņēmumiem, kurus izmanto IRRBB pasākumiem veidnē EU IRRBB1 (attiecīgā gadījumā)

  Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 448. panta 1. punkta c) apakšpunktu iestādēm ir jāsniedz vispārīgs apraksts par galvenajiem modelēšanas un parametru pieņēmumiem, kas nav Direktīvas 2013/36/ES 98. panta 5.a punkta b) un c) apakšpunktā minētie un kas izmantoti, lai aprēķinātu pašu kapitāla ekonomiskās vērtības un neto procentu ienākuma izmaiņas veidnē EU IRRBB1. Šajā vispārīgajā aprakstā jāiekļauj vismaz:






  a) | tas, kā ir noteikts beztermiņa noguldījumu vidējais pārcenošanas termiņš, tajā skaitā jebkādas unikālas produkta iezīmes, kas ietekmē pieņemto rīcības pārcenošanas datumu; |

Atsauces uz tiesību aktu noteikumiem un norādījumi

Rindas numurs

Skaidrojums

a)

Apraksts par to, kā iestāde definē IRRBB riska kontroles un mērīšanas nolūkā

Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 448. panta 1. punkta e) apakšpunktu iestādēm ir jāsniedz vispārīgs apraksts par to, kā definē, mēra, mazina un kontrolē procentu likmes risku, kas izriet no to netirdzniecības portfeļa darbībām, kompetento iestāžu pārskatīšanas vajadzībām saskaņā ar Direktīvas 2013/36/ES 84. pantu.

b)

Apraksts par iestādes vispārējo IRRBB pārvaldības un mazināšanas stratēģiju

Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 448. panta 1. punkta f) apakšpunktu iestādēm jāsniedz vispārīgs apraksts par vispārējo IRRBB pārvaldības un mazināšanas stratēģiju, tajā skaitā: pašu kapitāla ekonomiskās vērtības un neto procentu ienākuma uzraudzība attiecībā uz noteiktajiem limitiem, riska ierobežošanas praksi, stresa testu veikšanu, rezultātu analīzi, neatkarīgas revīzijas lomu, aktīvu un saistību pārvaldības komitejas lomu un praksi, iestādes praksi, lai nodrošinātu pienācīgu modeļu apstiprināšanu, un savlaicīgu modeļu atjaunināšanu, reaģējot uz mainīgajiem tirgus apstākļiem.

c)

Iestādes IRRBB aprēķināšanas pasākumu periodiskums un apraksts par konkrētiem pasākumiem, kurus iestāde izmanto, lai novērtētu tās jutīgumu pret IRRBB

Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 448. panta 1. punkta e) apakšpunkta i) un v) punktu iestādēm jāsniedz vispārīgs apraksts par konkrētajiem riska pasākumiem, ko izmanto, lai aplēstu izmaiņas pašu kapitāla ekonomiskajā vērtībā un neto procentu ienākumā, un jānorāda procentu likmes risku novērtējuma periodiskums.

Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 448. panta 2. punktu apraksts par konkrētajiem riska pasākumiem, ko izmanto, lai novērtētu jutīgumu pret IRRBB, nav piemērojams iestādēm, kas izmanto Direktīvas 2013/36/ES 84. panta 1. punktā minēto standartizēto metodoloģiju vai vienkāršotu standartizēto metodoloģiju.

d)

Apraksts par procentu likmes satricinājuma un stresa scenārijiem, ko iestāde izmanto, lai aplēstu izmaiņas ekonomiskajā vērtībā un neto procentu ienākumā (attiecīgā gadījumā)

Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 448. panta 1. punkta e) apakšpunkta iii) punktu iestādēm jāsniedz vispārīgs apraksts par procentu likmes satricinājuma scenārijiem, ko izmanto procentu likmes riska aplēsēm.

Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 448. panta 2. punktu minētās informācijas atklāšanas prasības nav piemērojamas iestādēm, kas izmanto Direktīvas 2013/36/ES 84. panta 1. punktā minēto standartizēto metodoloģiju vai vienkāršotu standartizēto metodoloģiju.

e)

Apraksts par galvenajiem modelēšanas un parametru pieņēmumiem, kas atšķiras no tiem, kurus izmanto informācijas atklāšanai veidnē EU IRRBB1 (attiecīgā gadījumā)

Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 448. panta 1. punkta e) apakšpunkta ii) punktu, ja galvenie modelēšanas un parametru pieņēmumi, kas izmantoti iestādes iekšējās mērījumu sistēmās, atšķiras no Direktīvas 2013/36/ES 98. panta 5.a punktā minētajiem pieņēmumiem, kas izmantoti informācijas atklāšanai veidnē EU IRRBB1, iestādei ir jāsniedz vispārīgs šo pieņēmumu apraksts, tajā skaitā šo atšķirību pamatojums (piemēram, vēsturiskie dati, publicētie pētījumi, vadības vērtējums un analīze utt.).

Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 448. panta 2. punktu minētās informācijas atklāšanas prasības nav piemērojamas iestādēm, kas izmanto Direktīvas 2013/36/ES 84. panta 1. punktā minēto standartizēto metodoloģiju vai vienkāršotu standartizēto metodoloģiju.

f)

Augsta līmeņa apraksts par to, kā iestāde ierobežo IRRBB, kā arī ar to saistītā grāmatvedības metode (attiecīgā gadījumā)

Konkrētāk, saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 448. panta 1. punkta e) apakšpunkta iv) punktu iestādēm ir jānosaka ietekme, kāda ir procentu likmes risku ierobežošanai, tostarp iekšējai riska ierobežošanai, kas atbilst Regulas (ES) Nr. 575/2013 106. panta 3. punkta prasībām.

Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 448. panta 2. punktu minētās informācijas atklāšanas prasības nav piemērojamas iestādēm, kas izmanto Direktīvas 2013/36/ES 84. panta 1. punktā minēto standartizēto metodoloģiju vai vienkāršotu standartizēto metodoloģiju.

g)

Apraksts par galvenajiem modelēšanas un parametru pieņēmumiem, kurus izmanto IRRBB pasākumiem veidnē EU IRRBB1 (attiecīgā gadījumā)

Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 448. panta 1. punkta c) apakšpunktu iestādēm ir jāsniedz vispārīgs apraksts par galvenajiem modelēšanas un parametru pieņēmumiem, kas nav Direktīvas 2013/36/ES 98. panta 5.a punkta b) un c) apakšpunktā minētie un kas izmantoti, lai aprēķinātu pašu kapitāla ekonomiskās vērtības un neto procentu ienākuma izmaiņas veidnē EU IRRBB1. Šajā vispārīgajā aprakstā jāiekļauj vismaz:

a)

tas, kā ir noteikts beztermiņa noguldījumu vidējais pārcenošanas termiņš, tajā skaitā jebkādas unikālas produkta iezīmes, kas ietekmē pieņemto rīcības pārcenošanas datumu;

| b) | metodika, kas izmantota, lai aplēstu aizdevuma priekšapmaksas likmes un/vai termiņnoguldījumu priekšlaicīgas izņemšanas likmes, un citus būtiskus pieņēmumus; |
| --- | --- |

b)

metodika, kas izmantota, lai aplēstu aizdevuma priekšapmaksas likmes un/vai termiņnoguldījumu priekšlaicīgas izņemšanas likmes, un citus būtiskus pieņēmumus;

| c) | jebkādi citi pieņēmumi, tajā skaitā attiecībā uz instrumentiem ar rīcības izvēles iespējām, kam ir būtiska ietekme uz veidnē EU IRRBB1 atklātajiem IRRBB pasākumiem, tostarp skaidrojums, kāpēc tie ir būtiski. |
| --- | --- |

c)

jebkādi citi pieņēmumi, tajā skaitā attiecībā uz instrumentiem ar rīcības izvēles iespējām, kam ir būtiska ietekme uz veidnē EU IRRBB1 atklātajiem IRRBB pasākumiem, tostarp skaidrojums, kāpēc tie ir būtiski.

Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 448. panta 2. punktu minētās informācijas atklāšanas prasības nav piemērojamas iestādēm, kas izmanto Direktīvas 2013/36/ES 84. panta 1. punktā minēto standartizēto metodoloģiju vai vienkāršotu standartizēto metodoloģiju.

h)

Skaidrojums par IRRBB pasākumu nozīmību un par to būtiskajām izmaiņām kopš iepriekšējās informācijas atklāšanas

Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 448. panta 1. punkta d) apakšpunktu iestādēm ir jāsniedz vispārīgs skaidrojums par veidnē EU IRRBB1 atklāto IRRBB pasākumu nozīmību un par būtiskām izmaiņām minētajos IRRBB pasākumos kopš iepriekšējā informācijas atklāšanas atsauces datuma.

i)

Jebkura cita būtiska informācija par veidnē EU IRRBB1 atklātajiem IRRBB pasākumiem (pēc izvēles)

Jebkura cita būtiska informācija, ko iestādes vēlas atklāt par veidnē EU IRRBB1 iekļautajiem IRRBB pasākumiem.

Kamēr ir piemērojami Direktīvas 2013/36/ES 84. panta 6. punktā noteiktie pamatnostādņu kritēriji un Direktīvas 2013/36/ES 98. panta 5.a punktā uzskaitītie papildu elementi, iestādēm ir jāatklāj parametri, ko izmanto uzraudzības satricinājuma scenārijiem, neto procentu ienākuma definīcija, ko tās izmanto, un jebkāda cita būtiska informācija, lai izprastu, kā veidnē EU IRRBB1 ir aprēķinātas neto procentu ienākuma izmaiņas.

(1), (2)

Informācijas atklāšana par vidējo un ilgāko pārcenošanas termiņu, kas noteikts beztermiņa noguldījumiem

Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 448. panta 1. punkta g) apakšpunktu iestādēm jāatklāj vidējais un ilgākais pārcenošanas termiņš, kas noteikts privāto un nefinanšu korporatīvo darījumu partneru beztermiņa noguldījumiem. Informācijas atklāšana attiecas atsevišķi uz privāto un nefinanšu korporatīvo darījumu partneru beztermiņa noguldījumu pamatdaļu un pilnu summu.

Norādījumi par informācijas atklāšanu attiecībā uz veidni EU IRRBB1

| 1. | Iestādēm jānovērtē netirdzniecības portfeļa darbību procentu likmes risks, pamatojoties uz iekšējās mērījumu sistēmas metodoloģiju, standartizēto metodoloģiju vai vienkāršotu standartizēto metodoloģiju attiecīgā gadījumā, kas noteikta saskaņā ar Direktīvas 2013/36/ES 84. pantu, ņemot vērā uzraudzības satricinājuma scenārijus un kopējos modelēšanas un parametru pieņēmumus, kas noteikti Direktīvas 2013/36/ES 98. panta 5.a punktā. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Šie norādījumi ir izstrādāti, pamatojoties uz Regulas (ES) Nr. 575/2013 448. panta prasībām un saskaņā ar Bāzeles 3. pīlāra informācijas atklāšanas standartu. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Iestādēm, pirmo reizi atklājot informāciju, nav jāsniedz informācija par iepriekšējo periodu.







  Norādījumi par informācijas atklāšanas veidnes EU IRRBB1 aizpildīšanu |
| --- | --- |
| Sleja | Skaidrojums |
| a, b | Pašu kapitāla ekonomiskās vērtības izmaiņas

  Regulas (ES) Nr. 575/2013 448. panta 1. punkta a) apakšpunkts.
  Iestādes saskaņā ar Direktīvas 2013/36/ES 84. panta un 98. panta 5. punkta prasībām uzrāda pašu kapitāla ekonomiskās vērtības izmaiņas saskaņā ar katru uzraudzības procentu likmju satricinājuma scenāriju par kārtējo un iepriekšējo periodu. |
| c, d | Neto procentu ienākuma izmaiņas

  Regulas (ES) Nr. 575/2013 448. panta 1. punkta b) apakšpunkts.
  Iestādes saskaņā ar Direktīvas 2013/36/ES 84. panta un 98. panta 5. punkta prasībām uzrāda neto procentu ienākuma izmaiņas saskaņā ar veidnē paredzētajiem abiem uzraudzības procentu likmju satricinājuma scenārijiem par kārtējo un iepriekšējo periodu.
  Kamēr ir piemērojami Direktīvas 2013/36/ES 84. panta 6. punktā noteiktie pamatnostādņu kritēriji un Direktīvas 2013/36/ES 98. panta 5.a punktā uzskaitītie papildu elementi, iestādes apraksta to neto procentu ienākuma definīciju un galvenās iezīmes (scenāriji, pieņēmumi un neto procentu ienākuma periodi), ko tās izmanto tabulas EU IRRBBA i) punktā, vai, ja tās atstāj šīs slejas tukšas, tās paskaidro iemeslus tabulas EU IRRBBA i) punktā. |
| Rinda | Skaidrojums |
| 1 | Paralēls uz augšu

  Iestādēm jāatklāj pašu kapitāla ekonomiskās vērtības izmaiņas un neto procentu ienākuma izmaiņas atbilstīgi ienesīguma līknes pastāvīgam paralēlam augšupvērstam satricinājumam.
  Kamēr ir piemērojami Direktīvas 2013/36/ES 84. panta 6. punktā noteiktie pamatnostādņu kritēriji un Direktīvas 2013/36/ES 98. panta 5.a punktā uzskaitītie papildu elementi, šim scenārijam izmantotos parametrus apraksta tabulas EU IRRBBA i) punktā. |
| 2 | Paralēls uz leju

  Iestādēm jāatklāj pašu kapitāla ekonomiskās vērtības izmaiņas un neto procentu ienākuma izmaiņas atbilstīgi ienesīguma līknes pastāvīgam paralēlam lejupvērstam satricinājumam.
  Kamēr ir piemērojami Direktīvas 2013/36/ES 84. panta 6. punktā noteiktie pamatnostādņu kritēriji un Direktīvas 2013/36/ES 98. panta 5.a punktā uzskaitītie papildu elementi, šim scenārijam izmantotos parametrus apraksta tabulas EU IRRBBA i) punktā. |
| 3 | Paaugstinātājs

  Iestādēm jāatklāj pašu kapitāla ekonomiskās vērtības izmaiņas atbilstīgi ienesīguma līknes scenārijam ar īso likmju pazeminājumu un garo likmju paaugstinājumu.
  Kamēr ir piemērojami Direktīvas 2013/36/ES 84. panta 6. punktā noteiktie pamatnostādņu kritēriji un Direktīvas 2013/36/ES 98. panta 5.a punktā uzskaitītie papildu elementi, šim scenārijam izmantotos parametrus apraksta tabulas EU IRRBBA i) punktā. |
| 4 | Pazeminātājs

  Iestādēm jāatklāj pašu kapitāla ekonomiskās vērtības izmaiņas atbilstīgi ienesīguma līknes scenārijam ar īso likmju paaugstinājumu un garo likmju pazeminājumu.
  Kamēr ir piemērojami Direktīvas 2013/36/ES 84. panta 6. punktā noteiktie pamatnostādņu kritēriji un Direktīvas 2013/36/ES 98. panta 5.a punktā uzskaitītie papildu elementi, šim scenārijam izmantotos parametrus apraksta tabulas EU IRRBBA i) punktā. |
| 5 | Īso likmju paaugstinājums

  Iestādēm jāatklāj pašu kapitāla ekonomiskās vērtības izmaiņas atbilstīgi ienesīguma līknes scenārijam ar īso likmju paaugstinājumu.
  Kamēr ir piemērojami Direktīvas 2013/36/ES 84. panta 6. punktā noteiktie pamatnostādņu kritēriji un Direktīvas 2013/36/ES 98. panta 5.a punktā uzskaitītie papildu elementi, šim scenārijam izmantotos parametrus apraksta tabulas EU IRRBBA i) punktā. |
| 6 | Īso likmju pazeminājums

  Iestādēm jāatklāj pašu kapitāla ekonomiskās vērtības izmaiņas atbilstīgi ienesīguma līknes scenārijam ar īso likmju pazeminājumu.
  Kamēr ir piemērojami Direktīvas 2013/36/ES 84. panta 6. punktā noteiktie pamatnostādņu kritēriji un Direktīvas 2013/36/ES 98. panta 5.a punktā uzskaitītie papildu elementi, šim scenārijam izmantotos parametrus apraksta tabulas EU IRRBBA i) punktā. |

3.

Norādījumi par informācijas atklāšanas veidnes EU IRRBB1 aizpildīšanu

Sleja

Skaidrojums

a, b

Pašu kapitāla ekonomiskās vērtības izmaiņas

Regulas (ES) Nr. 575/2013 448. panta 1. punkta a) apakšpunkts.

Iestādes saskaņā ar Direktīvas 2013/36/ES 84. panta un 98. panta 5. punkta prasībām uzrāda pašu kapitāla ekonomiskās vērtības izmaiņas saskaņā ar katru uzraudzības procentu likmju satricinājuma scenāriju par kārtējo un iepriekšējo periodu.

c, d

Neto procentu ienākuma izmaiņas

Regulas (ES) Nr. 575/2013 448. panta 1. punkta b) apakšpunkts.

Iestādes saskaņā ar Direktīvas 2013/36/ES 84. panta un 98. panta 5. punkta prasībām uzrāda neto procentu ienākuma izmaiņas saskaņā ar veidnē paredzētajiem abiem uzraudzības procentu likmju satricinājuma scenārijiem par kārtējo un iepriekšējo periodu.

Kamēr ir piemērojami Direktīvas 2013/36/ES 84. panta 6. punktā noteiktie pamatnostādņu kritēriji un Direktīvas 2013/36/ES 98. panta 5.a punktā uzskaitītie papildu elementi, iestādes apraksta to neto procentu ienākuma definīciju un galvenās iezīmes (scenāriji, pieņēmumi un neto procentu ienākuma periodi), ko tās izmanto tabulas EU IRRBBA i) punktā, vai, ja tās atstāj šīs slejas tukšas, tās paskaidro iemeslus tabulas EU IRRBBA i) punktā.

Rinda

Skaidrojums

1

Paralēls uz augšu

Iestādēm jāatklāj pašu kapitāla ekonomiskās vērtības izmaiņas un neto procentu ienākuma izmaiņas atbilstīgi ienesīguma līknes pastāvīgam paralēlam augšupvērstam satricinājumam.

Kamēr ir piemērojami Direktīvas 2013/36/ES 84. panta 6. punktā noteiktie pamatnostādņu kritēriji un Direktīvas 2013/36/ES 98. panta 5.a punktā uzskaitītie papildu elementi, šim scenārijam izmantotos parametrus apraksta tabulas EU IRRBBA i) punktā.

2

Paralēls uz leju

Iestādēm jāatklāj pašu kapitāla ekonomiskās vērtības izmaiņas un neto procentu ienākuma izmaiņas atbilstīgi ienesīguma līknes pastāvīgam paralēlam lejupvērstam satricinājumam.

Kamēr ir piemērojami Direktīvas 2013/36/ES 84. panta 6. punktā noteiktie pamatnostādņu kritēriji un Direktīvas 2013/36/ES 98. panta 5.a punktā uzskaitītie papildu elementi, šim scenārijam izmantotos parametrus apraksta tabulas EU IRRBBA i) punktā.

3

Paaugstinātājs

Iestādēm jāatklāj pašu kapitāla ekonomiskās vērtības izmaiņas atbilstīgi ienesīguma līknes scenārijam ar īso likmju pazeminājumu un garo likmju paaugstinājumu.

Kamēr ir piemērojami Direktīvas 2013/36/ES 84. panta 6. punktā noteiktie pamatnostādņu kritēriji un Direktīvas 2013/36/ES 98. panta 5.a punktā uzskaitītie papildu elementi, šim scenārijam izmantotos parametrus apraksta tabulas EU IRRBBA i) punktā.

4

Pazeminātājs

Iestādēm jāatklāj pašu kapitāla ekonomiskās vērtības izmaiņas atbilstīgi ienesīguma līknes scenārijam ar īso likmju paaugstinājumu un garo likmju pazeminājumu.

Kamēr ir piemērojami Direktīvas 2013/36/ES 84. panta 6. punktā noteiktie pamatnostādņu kritēriji un Direktīvas 2013/36/ES 98. panta 5.a punktā uzskaitītie papildu elementi, šim scenārijam izmantotos parametrus apraksta tabulas EU IRRBBA i) punktā.

5

Īso likmju paaugstinājums

Iestādēm jāatklāj pašu kapitāla ekonomiskās vērtības izmaiņas atbilstīgi ienesīguma līknes scenārijam ar īso likmju paaugstinājumu.

Kamēr ir piemērojami Direktīvas 2013/36/ES 84. panta 6. punktā noteiktie pamatnostādņu kritēriji un Direktīvas 2013/36/ES 98. panta 5.a punktā uzskaitītie papildu elementi, šim scenārijam izmantotos parametrus apraksta tabulas EU IRRBBA i) punktā.

6

Īso likmju pazeminājums

Iestādēm jāatklāj pašu kapitāla ekonomiskās vērtības izmaiņas atbilstīgi ienesīguma līknes scenārijam ar īso likmju pazeminājumu.

Kamēr ir piemērojami Direktīvas 2013/36/ES 84. panta 6. punktā noteiktie pamatnostādņu kritēriji un Direktīvas 2013/36/ES 98. panta 5.a punktā uzskaitītie papildu elementi, šim scenārijam izmantotos parametrus apraksta tabulas EU IRRBBA i) punktā.

---

| 19.4.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 117/11 |
| --- | --- | --- | --- |

19.4.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 117/11

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2022/632

(2022. gada 13. aprīlis),

ar ko attiecībā uz norādītajiem augļiem, kuru izcelsme ir Argentīna, Brazīlija, Dienvidāfrika, Urugvaja un Zimbabve, nosaka pagaidu pasākumus, kas veicami, lai nepieļautu kaitīgā organisma Phyllosticta citricarpa (Mc Alpine) Van der Aa ievešanu un izplatīšanos Savienības teritorijā

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2016/2031 (2016. gada 26. oktobris) par aizsardzības pasākumiem pret augiem kaitīgajiem organismiem, ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 228/2013, (ES) Nr. 652/2014 un (ES) Nr. 1143/2014 un atceļ Padomes Direktīvas 69/464/EEK, 74/647/EEK, 93/85/EEK, 98/57/EK, 2000/29/EK, 2006/91/EK un 2007/33/EK (1), un jo īpaši tās 41. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Lai nepieļautu Phyllosticta citricarpa (Mc Alpine) Van der Aa (“norādītā kaitīgā organisma”) ievešanu un izplatīšanos Savienības teritorijā, ar Komisijas Īstenošanas lēmumu (ES) 2016/715 (2) ir noteikti pasākumi, kas veicami attiecībā uz Argentīnas, Brazīlijas, Dienvidāfrikas un Urugvajas izcelsmes Citrus L., Fortunella Swingle, Poncirus Raf. un to hibrīdu augļiem, izņemot Citrus aurantium L. un Citrus latifolia Tanaka augļus (“norādītie augļi”). Minētais īstenošanas lēmums 2022. gada 31. martā zaudē spēku. |
| --- | --- |

(1)

Lai nepieļautu Phyllosticta citricarpa (Mc Alpine) Van der Aa (“norādītā kaitīgā organisma”) ievešanu un izplatīšanos Savienības teritorijā, ar Komisijas Īstenošanas lēmumu (ES) 2016/715 (2) ir noteikti pasākumi, kas veicami attiecībā uz Argentīnas, Brazīlijas, Dienvidāfrikas un Urugvajas izcelsmes Citrus L., Fortunella Swingle, Poncirus Raf. un to hibrīdu augļiem, izņemot Citrus aurantium L. un Citrus latifolia Tanaka augļus (“norādītie augļi”). Minētais īstenošanas lēmums 2022. gada 31. martā zaudē spēku.

| (2) | Komisijas Īstenošanas regulas (ES) 2019/2072 (3) II pielikuma A daļā ir uzskaitīti Savienības karantīnas kaitīgie organismi, par kuriem nav zināms, vai tie ir sastopami Savienības teritorijā. Īstenošanas regulas (ES) 2019/2072 mērķis ir novērst minēto kaitīgo organismu ievešanu, ieviešanos un izplatīšanos Savienības teritorijā. |
| --- | --- |

(2)

Komisijas Īstenošanas regulas (ES) 2019/2072 (3) II pielikuma A daļā ir uzskaitīti Savienības karantīnas kaitīgie organismi, par kuriem nav zināms, vai tie ir sastopami Savienības teritorijā. Īstenošanas regulas (ES) 2019/2072 mērķis ir novērst minēto kaitīgo organismu ievešanu, ieviešanos un izplatīšanos Savienības teritorijā.

| (3) | Norādītais kaitīgais organisms ir norādīts Īstenošanas regulas (ES) 2019/2072 II pielikuma sarakstā kā Savienības karantīnas organisms. Tas ir arī iekļauts Komisijas Deleģētās regulas (ES) 2019/1702 (4) prioritāro kaitīgo organismu sarakstā. |
| --- | --- |

(3)

Norādītais kaitīgais organisms ir norādīts Īstenošanas regulas (ES) 2019/2072 II pielikuma sarakstā kā Savienības karantīnas organisms. Tas ir arī iekļauts Komisijas Deleģētās regulas (ES) 2019/1702 (4) prioritāro kaitīgo organismu sarakstā.

| (4) | Kopš 2016. gada dalībvalstis ir ziņojušas par vairākām neatbilstībām sakarā ar norādītā kaitīgā organisma klātbūtni Argentīnas, Brazīlijas, Dienvidāfrikas un Urugvajas izcelsmes norādītajos augļos, kuri importēti Savienībā. Tāpēc Īstenošanas lēmumā (ES) 2016/715 noteiktie pasākumi attiecībā uz katru no minētajām valstīm ir jāsaglabā un jāatjaunina, un skaidrības labad tie ir jānosaka regulā. |
| --- | --- |

(4)

Kopš 2016. gada dalībvalstis ir ziņojušas par vairākām neatbilstībām sakarā ar norādītā kaitīgā organisma klātbūtni Argentīnas, Brazīlijas, Dienvidāfrikas un Urugvajas izcelsmes norādītajos augļos, kuri importēti Savienībā. Tāpēc Īstenošanas lēmumā (ES) 2016/715 noteiktie pasākumi attiecībā uz katru no minētajām valstīm ir jāsaglabā un jāatjaunina, un skaidrības labad tie ir jānosaka regulā.

| (5) | Turklāt 2021. gadā tika novērots liels skaits neatbilstību sakarā ar norādītā kaitīgā organisma klātbūtni uz norādītajiem augļiem, kuru izcelsme ir Zimbabve. Šis lielais neatbilstību skaits augļos no Zimbabves liecina, ka Īstenošanas regulas (ES) 2019/2072 VII pielikuma 60. punktā noteiktie pasākumi nav pietiekami, lai nodrošinātu, ka norādītie augļi no Zimbabves ir brīvi no norādītā kaitīgā organisma, un tāpēc šajā regulā noteikto pagaidu pasākumu pret norādīto kaitīgo organismu darbības jomā ir jāiekļauj Zimbabves izcelsmes norādītie augļi. |
| --- | --- |

(5)

Turklāt 2021. gadā tika novērots liels skaits neatbilstību sakarā ar norādītā kaitīgā organisma klātbūtni uz norādītajiem augļiem, kuru izcelsme ir Zimbabve. Šis lielais neatbilstību skaits augļos no Zimbabves liecina, ka Īstenošanas regulas (ES) 2019/2072 VII pielikuma 60. punktā noteiktie pasākumi nav pietiekami, lai nodrošinātu, ka norādītie augļi no Zimbabves ir brīvi no norādītā kaitīgā organisma, un tāpēc šajā regulā noteikto pagaidu pasākumu pret norādīto kaitīgo organismu darbības jomā ir jāiekļauj Zimbabves izcelsmes norādītie augļi.

| (6) | Lai sekmīgāk cīnītos pret norādītā kaitīgā organisma ievešanu Savienības teritorijā un ņemot vērā Īstenošanas lēmuma (ES) 2016/715 piemērošanā gūto pieredzi, attiecībā uz norādītajiem augļiem, kuru izcelsme ir Argentīna, Brazīlija, Dienvidāfrika, Urugvaja un Zimbabve, ir jānosaka papildu pasākumi. |
| --- | --- |

(6)

Lai sekmīgāk cīnītos pret norādītā kaitīgā organisma ievešanu Savienības teritorijā un ņemot vērā Īstenošanas lēmuma (ES) 2016/715 piemērošanā gūto pieredzi, attiecībā uz norādītajiem augļiem, kuru izcelsme ir Argentīna, Brazīlija, Dienvidāfrika, Urugvaja un Zimbabve, ir jānosaka papildu pasākumi.

| (7) | Minētie pasākumi ir vajadzīgi, lai nodrošinātu, ka norādīto augļu izcelsme ir tādas audzēšanas vietas un audzēšanas vietu daļas, ko reģistrējušas un apstiprinājušas Argentīnas, Brazīlijas, Dienvidāfrikas, Urugvajas vai Zimbabves nacionālās augu aizsardzības organizācijas (“NAAO”). Tie ir arī vajadzīgi, lai nodrošinātu, ka minētajiem augļiem ir pievienots izsekojamības kods, kas vajadzības gadījumā, ja tiktu atklāts norādītais kaitīgais organisms, ļautu noskaidrot audzēšanas vietas daļu. Minētie pasākumi ir vajadzīgi arī tāpēc, lai nodrošinātu, ka norādīto augļu izcelsme ir tās audzēšanas vietas daļas, kurās norādītais kaitīgais organisms iepriekšējā un pašreizējā tirdzniecības sezonā nav konstatēts. |
| --- | --- |

(7)

Minētie pasākumi ir vajadzīgi, lai nodrošinātu, ka norādīto augļu izcelsme ir tādas audzēšanas vietas un audzēšanas vietu daļas, ko reģistrējušas un apstiprinājušas Argentīnas, Brazīlijas, Dienvidāfrikas, Urugvajas vai Zimbabves nacionālās augu aizsardzības organizācijas (“NAAO”). Tie ir arī vajadzīgi, lai nodrošinātu, ka minētajiem augļiem ir pievienots izsekojamības kods, kas vajadzības gadījumā, ja tiktu atklāts norādītais kaitīgais organisms, ļautu noskaidrot audzēšanas vietas daļu. Minētie pasākumi ir vajadzīgi arī tāpēc, lai nodrošinātu, ka norādīto augļu izcelsme ir tās audzēšanas vietas daļas, kurās norādītais kaitīgais organisms iepriekšējā un pašreizējā tirdzniecības sezonā nav konstatēts.

| (8) | Tāpat Argentīnas, Brazīlijas, Dienvidāfrikas, Urugvajas vai Zimbabves NAAO būtu jāpārliecinās, ka apstrāde uz lauka tiek veikta pareizi, jo tas ir izrādījies visiedarbīgākais veids, kā nodrošināt norādītā kaitīgā organisma neesību norādītajos augļos. |
| --- | --- |

(8)

Tāpat Argentīnas, Brazīlijas, Dienvidāfrikas, Urugvajas vai Zimbabves NAAO būtu jāpārliecinās, ka apstrāde uz lauka tiek veikta pareizi, jo tas ir izrādījies visiedarbīgākais veids, kā nodrošināt norādītā kaitīgā organisma neesību norādītajos augļos.

| (9) | Norādītajiem augļiem būtu jāpievieno arī fitosanitārais sertifikāts, kurā norāda pārbaudes datumu, iepakojumu skaitu no katras audzēšanas vietas daļas un izsekojamības kodus. Paziņojot par neatbilstībām elektroniskajā paziņošanas sistēmā, dalībvalstīm būtu jānorāda izsekojamības kodi. |
| --- | --- |

(9)

Norādītajiem augļiem būtu jāpievieno arī fitosanitārais sertifikāts, kurā norāda pārbaudes datumu, iepakojumu skaitu no katras audzēšanas vietas daļas un izsekojamības kodus. Paziņojot par neatbilstībām elektroniskajā paziņošanas sistēmā, dalībvalstīm būtu jānorāda izsekojamības kodi.

| (10) | Pēc Argentīnas izcelsmes norādīto augļu importa prasību pārskatīšanas 2021. gadā, kā rezultātā ar Komisijas Īstenošanas lēmumu (ES) 2021/682 (5) tika grozīts Īstenošanas lēmums (ES) 2016/715, paraugu ņemšanai, kuru veic, lai pārliecinātos, ka augu aizsardzības līdzekļi uz lauka lietoti pareizi, būtu jābalstās uz neatbilstībām, kas konstatētas pārbaudēs uz lauka vai iepakošanas kompleksos pirms eksportēšanas vai sūtījumu kontrolpārbaudēs Savienības robežkontroles punktos. Tas ir nepieciešams, lai nodrošinātu, ka paraugu ņemšana ir riskos balstīta. |
| --- | --- |

(10)

Pēc Argentīnas izcelsmes norādīto augļu importa prasību pārskatīšanas 2021. gadā, kā rezultātā ar Komisijas Īstenošanas lēmumu (ES) 2021/682 (5) tika grozīts Īstenošanas lēmums (ES) 2016/715, paraugu ņemšanai, kuru veic, lai pārliecinātos, ka augu aizsardzības līdzekļi uz lauka lietoti pareizi, būtu jābalstās uz neatbilstībām, kas konstatētas pārbaudēs uz lauka vai iepakošanas kompleksos pirms eksportēšanas vai sūtījumu kontrolpārbaudēs Savienības robežkontroles punktos. Tas ir nepieciešams, lai nodrošinātu, ka paraugu ņemšana ir riskos balstīta.

| (11) | Ņemot vērā, ka attiecībā uz norādītajiem augļiem, kuru izcelsme ir Dienvidāfrika, 2021. gadā dalībvalstis paziņoja lielu skaitu neatbilstību, paraugu ņemšanas prasības ir jāpadara stingrākas salīdzinājumā ar attiecīgajām Īstenošanas lēmumā (ES) 2016/715 noteiktajām prasībām, lai uz norādītajiem augļiem dažādos posmos iepakošanas objektā atklātu norādīto kaitīgo organismu, līdz tie ir gatavi eksportam. |
| --- | --- |

(11)

Ņemot vērā, ka attiecībā uz norādītajiem augļiem, kuru izcelsme ir Dienvidāfrika, 2021. gadā dalībvalstis paziņoja lielu skaitu neatbilstību, paraugu ņemšanas prasības ir jāpadara stingrākas salīdzinājumā ar attiecīgajām Īstenošanas lēmumā (ES) 2016/715 noteiktajām prasībām, lai uz norādītajiem augļiem dažādos posmos iepakošanas objektā atklātu norādīto kaitīgo organismu, līdz tie ir gatavi eksportam.

| (12) | Kopš 2019. gada dalībvalstis attiecībā uz norādītajiem augļiem, kuru izcelsme ir Brazīlija un Urugvaja, paziņojušas tikai par nedaudziem neatbilstības gadījumiem, un tas nozīmē, ka Īstenošanas lēmumā (ES) 2016/715 paredzēto pasākumu piemērošana šajās valstīs ir novērsusi Phyllosticta citricarpa ievešanu un izplatīšanos Savienībā. Tāpēc minētie pasākumi abām minētajām valstīm būtu jāpiemēro arī turpmāk. Tomēr vairs nav nepieciešams saglabāt Urugvajas pienākumu veikt latentuma testēšanu attiecībā uz Valensijas apelsīniem, jo norādītā kaitīgā organisma neatbilstību skaits uz minētajiem norādītajiem augļiem kopš 2016. gada ir ievērojami sarucis. |
| --- | --- |

(12)

Kopš 2019. gada dalībvalstis attiecībā uz norādītajiem augļiem, kuru izcelsme ir Brazīlija un Urugvaja, paziņojušas tikai par nedaudziem neatbilstības gadījumiem, un tas nozīmē, ka Īstenošanas lēmumā (ES) 2016/715 paredzēto pasākumu piemērošana šajās valstīs ir novērsusi Phyllosticta citricarpa ievešanu un izplatīšanos Savienībā. Tāpēc minētie pasākumi abām minētajām valstīm būtu jāpiemēro arī turpmāk. Tomēr vairs nav nepieciešams saglabāt Urugvajas pienākumu veikt latentuma testēšanu attiecībā uz Valensijas apelsīniem, jo norādītā kaitīgā organisma neatbilstību skaits uz minētajiem norādītajiem augļiem kopš 2016. gada ir ievērojami sarucis.

| (13) | Ņemot vērā Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādes sagatavoto kaitīgo organismu riska novērtējumu (6), tikai pārstrādei paredzēto norādīto augļu imports rada mazāku norādītā kaitīgā organisma pārnešanas risku uz piemērotu saimniekaugu, jo Savienībā tie ir pakļauti oficiālai kontrolei un tiem jāatbilst specifiskām prasībām par pārvietošanu, pārstrādi, glabāšanu, konteineriem, iepakojumiem un marķējumu. Tāpēc ir iespējams atļaut šādu importu ar mazāk stingrām prasībām. |
| --- | --- |

(13)

Ņemot vērā Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādes sagatavoto kaitīgo organismu riska novērtējumu (6), tikai pārstrādei paredzēto norādīto augļu imports rada mazāku norādītā kaitīgā organisma pārnešanas risku uz piemērotu saimniekaugu, jo Savienībā tie ir pakļauti oficiālai kontrolei un tiem jāatbilst specifiskām prasībām par pārvietošanu, pārstrādi, glabāšanu, konteineriem, iepakojumiem un marķējumu. Tāpēc ir iespējams atļaut šādu importu ar mazāk stingrām prasībām.

| (14) | Pēc tam, kad ir veiktas Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2017/625 (7) 49. pantā minētās fiziskās kontrolpārbaudes, norādītie augļi, kas paredzēti vienīgi pārstrādei, būtu tieši un nekavējoties jātransportē uz pārstrādes telpām vai uzglabāšanas kompleksu, lai nodrošinātu pēc iespējas mazāku fitosanitāro risku. |
| --- | --- |

(14)

Pēc tam, kad ir veiktas Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2017/625 (7) 49. pantā minētās fiziskās kontrolpārbaudes, norādītie augļi, kas paredzēti vienīgi pārstrādei, būtu tieši un nekavējoties jātransportē uz pārstrādes telpām vai uzglabāšanas kompleksu, lai nodrošinātu pēc iespējas mazāku fitosanitāro risku.

| (15) | Lai attiecīgajām NAAO, kompetentajām iestādēm un profesionālajiem operatoriem dotu pietiekami daudz laika pielāgoties šajā regulā noteiktajām prasībām un nodrošinātu, ka minētās prasības tiek piemērotas tūlīt pēc tam, kad Īstenošanas lēmums (ES) 2016/715 zaudēs spēku, šī regula būtu jāpiemēro no 2022. gada 1. aprīļa. |
| --- | --- |

(15)

Lai attiecīgajām NAAO, kompetentajām iestādēm un profesionālajiem operatoriem dotu pietiekami daudz laika pielāgoties šajā regulā noteiktajām prasībām un nodrošinātu, ka minētās prasības tiek piemērotas tūlīt pēc tam, kad Īstenošanas lēmums (ES) 2016/715 zaudēs spēku, šī regula būtu jāpiemēro no 2022. gada 1. aprīļa.

| (16) | Lai operatoriem Brazīlijā, Urugvajā un Zimbabvē dotu pietiekami daudz laika pielāgoties jaunajiem noteikumiem, prasība, ka norādītajiem augļiem jābūt ražotiem tādā audzēšanas vietas daļā, kurā norādītais kaitīgais organisms iepriekšējā veģetācijas un eksporta sezonā vai oficiālajās pārbaudēs minētajās valstīs, vai kontrolpārbaudēs, kas veiktas sūtījumiem, kurus Savienībā ieved minētajā veģetācijas un eksporta sezonā, uz norādītajiem augļiem nav konstatēts, būtu jāpiemēro tikai no 2023. gada 1. aprīļa attiecībā uz norādītajiem augļiem, kuru izcelsme ir minētās valstis. Argentīna un Dienvidāfrika ir apstiprinājušas, ka tās šādu prasību jau piemēro, tāpēc tām šāda atlikta piemērošana nav nepieciešama. |
| --- | --- |

(16)

Lai operatoriem Brazīlijā, Urugvajā un Zimbabvē dotu pietiekami daudz laika pielāgoties jaunajiem noteikumiem, prasība, ka norādītajiem augļiem jābūt ražotiem tādā audzēšanas vietas daļā, kurā norādītais kaitīgais organisms iepriekšējā veģetācijas un eksporta sezonā vai oficiālajās pārbaudēs minētajās valstīs, vai kontrolpārbaudēs, kas veiktas sūtījumiem, kurus Savienībā ieved minētajā veģetācijas un eksporta sezonā, uz norādītajiem augļiem nav konstatēts, būtu jāpiemēro tikai no 2023. gada 1. aprīļa attiecībā uz norādītajiem augļiem, kuru izcelsme ir minētās valstis. Argentīna un Dienvidāfrika ir apstiprinājušas, ka tās šādu prasību jau piemēro, tāpēc tām šāda atlikta piemērošana nav nepieciešama.

| (17) | Fitosanitārais risks, ko rada norādītā kaitīgā organisma klātbūtne Argentīnā, Brazīlijā, Dienvidāfrikā, Urugvajā un Zimbabvē un ko rada norādīto augļu imports no minētajām trešām valstīm Savienībā, katru gadu katrā trešā valstī, kas ir norādīto augļu izcelsmes valsts, joprojām atšķiras. Tāpēc tas būtu jānovērtē sīkāk, balstoties uz jaunākajiem tehniskajiem un zinātniskajiem sasniegumiem norādītā kaitīgā organisma profilakses un kontroles jomā. Tāpēc šī regula būtu jāpiemēro pagaidu kārtā, un tai vajadzētu zaudēt spēku 2025. gada 31. martā, lai to varētu izskatīt. |
| --- | --- |

(17)

Fitosanitārais risks, ko rada norādītā kaitīgā organisma klātbūtne Argentīnā, Brazīlijā, Dienvidāfrikā, Urugvajā un Zimbabvē un ko rada norādīto augļu imports no minētajām trešām valstīm Savienībā, katru gadu katrā trešā valstī, kas ir norādīto augļu izcelsmes valsts, joprojām atšķiras. Tāpēc tas būtu jānovērtē sīkāk, balstoties uz jaunākajiem tehniskajiem un zinātniskajiem sasniegumiem norādītā kaitīgā organisma profilakses un kontroles jomā. Tāpēc šī regula būtu jāpiemēro pagaidu kārtā, un tai vajadzētu zaudēt spēku 2025. gada 31. martā, lai to varētu izskatīt.

| (18) | Ņemot vērā to, ka Īstenošanas lēmums (ES) 2016/715 zaudē spēku 2022. gada 31. martā, un lai norādīto augļu tirdzniecība saskaņā ar šīs regulas noteikumiem notiktu tūlīt pēc minētā spēkā esības termiņa beigām, šai regulai būtu jāstājas spēkā trešajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. |
| --- | --- |

(18)

Ņemot vērā to, ka Īstenošanas lēmums (ES) 2016/715 zaudē spēku 2022. gada 31. martā, un lai norādīto augļu tirdzniecība saskaņā ar šīs regulas noteikumiem notiktu tūlīt pēc minētā spēkā esības termiņa beigām, šai regulai būtu jāstājas spēkā trešajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

| (19) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(19)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

I NODAĻA

VISPĀRĪGI NOTEIKUMI

1. pants

Priekšmets

Šī regula nosaka pasākumus attiecībā uz norādītajiem augļiem, kuru izcelsme ir Argentīna, Brazīlija, Dienvidāfrika, Urugvaja un Zimbabve, kas veicami, lai nepieļautu kaitīgā organisma Phyllosticta citricarpa (Mc Alpine) Van der Aa ievešanu un izplatīšanos Savienības teritorijā.

Phyllosticta citricarpa

2. pants

Definīcijas

Šajā regulā piemēro šādas definīcijas:

| 1) | “norādītais kaitīgais organisms” ir Phyllosticta citricarpa (McAlpine) Van der Aa; |
| --- | --- |

1)

“norādītais kaitīgais organisms” ir Phyllosticta citricarpa (McAlpine) Van der Aa;

Phyllosticta citricarpa

| 2) | “norādītie augļi” ir augļi, kas pieder pie Citrus L., Fortunella Swingle, Poncirus Raf., un to hibrīdi (izņemot Citrus aurantium L. un Citrus latifolia Tanaka augļus). |
| --- | --- |

2)

“norādītie augļi” ir augļi, kas pieder pie Citrus L., Fortunella Swingle, Poncirus Raf., un to hibrīdi (izņemot Citrus aurantium L. un Citrus latifolia Tanaka augļus).

Citrus

Fortunella

Poncirus

Citrus aurantium

Citrus latifolia

II NODAĻA

NORĀDĪTO AUGĻU, IZŅEMOT AUGĻUS, KAS PAREDZĒTI TIKAI RŪPNIECISKAI PĀRSTRĀDEI, IEVEŠANA SAVIENĪBAS TERITORIJĀ

3. pants

Norādīto augļu, izņemot augļus, kas paredzēti tikai rūpnieciskai pārstrādei, ievešana Savienības teritorijā

Atkāpjoties no Īstenošanas regulas (ES) 2019/2072 VII pielikuma 60. punkta c) un d) apakšpunkta, norādītos augļus, kuru izcelsme ir Argentīna, Brazīlija, Dienvidāfrika, Urugvaja vai Zimbabve, izņemot augļus, kas paredzēti tikai rūpnieciskai pārstrādei, Savienības teritorijā drīkst ievest tikai saskaņā ar šīs regulas 4. un 5. pantu un ja ir izpildīti visi nosacījumi, kas attiecībā uz attiecīgo valsti noteikti šīs regulas I līdz V pielikumā.

4. pants

Iepriekšējs paziņojums par importam Savienībā paredzētu norādīto augļu sūtījumiem

Profesionālie operatori vienoto sanitāro ievešanas dokumentu iesniedz tikai par norādīto augļu sūtījumiem ar to audzēšanas vietu daļu izsekojamības kodiem, kas iekļautas atjauninātajos sarakstos, kuri minēti I pielikuma 9. punktā, II pielikuma 7. punktā, III pielikuma 9. punktā, IV pielikuma 7. punktā un V pielikuma 8. punktā.

5. pants

Norādīto augļu, izņemot augļus, kas paredzēti tikai rūpnieciskai pārstrādei, pārbaude Savienībā

1.   Dalībvalstis nodrošina, ka to oficiālā uzraudzībā un izmantojot atjauninātos sarakstus, kas minēti I pielikuma 9. punktā, II pielikuma 7. punktā, III pielikuma 9. punktā, IV pielikuma 7. punktā un V pielikuma 8. punktā, profesionālie operatori importam prezentē tikai tādus sūtījumus, kuru izcelsme ir I pielikuma 11. punkta a), b) un c) un d) apakšpunktā un 12. punktā, II pielikuma 9. punkta a), b), c) un d) apakšpunktā, III pielikuma 11. punkta a), b), c) un d) apakšpunktā, IV pielikuma 9. punkta a), b), c) un d) apakšpunktā un V pielikuma 10. punkta a), b), c) un d) apakšpunktā minētās audzēšanas vietu daļas.

2.   Fiziskas kontrolpārbaudes veic, no katras norādīto augļu sugas uz katrām 30 tonnām vai to daļu ņemot paraugu ar vismaz 200 augļiem, un to atlasa pēc visiem iespējamajiem norādītā kaitīgā organisma simptomiem.

3.   Ja 2. punktā minēto fizisko kontrolpārbaužu laikā tiek atklāti norādītā kaitīgā organisma simptomi, minētā kaitīgā organisma klātbūtni apstiprina vai noraida, testējot norādītos augļus, kuri uzrāda simptomus.

III NODAĻA

TĀDU NORĀDĪTO AUGĻU IEVEŠANA UN PĀRVIETOŠANA SAVIENĪBĀ, KAS PAREDZĒTI TIKAI RŪPNIECISKAI PĀRSTRĀDEI

6. pants

Tādu norādīto augļu ievešana un pārvietošana Savienības teritorijā, kas paredzēti tikai rūpnieciskai pārstrādei

Atkāpjoties no Īstenošanas regulas (ES) 2019/2072 VII pielikuma 60. punkta e) apakšpunkta, norādītos augļus, kuru izcelsme ir Argentīna, Brazīlija, Dienvidāfrika, Urugvaja vai Zimbabve un kuri paredzēti vienīgi rūpnieciskai pārstrādei, Savienības teritorijā ieved un pārvieto, pārstrādā un uzglabā tikai saskaņā ar 6. līdz 10. pantu un ja ir izpildītas visas turpmāk noteiktās prasības:

| a) | norādītie augļi ir audzēti apstiprinātā audzēšanas vietas daļā kādā no minētajām valstīm, un šajā audzēšanas vietas daļā pienācīgā laikā kopš pēdējā veģetācijas cikla sākuma ir veikta apstrāde un kultivēšanas pasākumi, kas ir iedarbīgi pret norādīto kaitīgo organismu, un to piemērošana ir verificēta minētās valsts nacionālās augu aizsardzības organizācijas (NAAO) oficiālā uzraudzībā; |
| --- | --- |

a)

norādītie augļi ir audzēti apstiprinātā audzēšanas vietas daļā kādā no minētajām valstīm, un šajā audzēšanas vietas daļā pienācīgā laikā kopš pēdējā veģetācijas cikla sākuma ir veikta apstrāde un kultivēšanas pasākumi, kas ir iedarbīgi pret norādīto kaitīgo organismu, un to piemērošana ir verificēta minētās valsts nacionālās augu aizsardzības organizācijas (NAAO) oficiālā uzraudzībā;

| b) | norādītie augļi ir novākti apstiprinātās audzēšanas vietas daļās un iepakošanas laikā veiktas piemērotas fiziskās kontrolpārbaudes laikā norādītā kaitīgā organisma simptomi nav konstatēti; |
| --- | --- |

b)

norādītie augļi ir novākti apstiprinātās audzēšanas vietas daļās un iepakošanas laikā veiktas piemērotas fiziskās kontrolpārbaudes laikā norādītā kaitīgā organisma simptomi nav konstatēti;

| c) | norādītajiem augļiem ir pievienots fitosanitārais sertifikāts, kurā ir visi šie elementi:






  i) | no katras audzēšanas vietas daļas nākušo iepakojumu skaits, |
| --- | --- | --- |

c)

norādītajiem augļiem ir pievienots fitosanitārais sertifikāts, kurā ir visi šie elementi:

i)

no katras audzēšanas vietas daļas nākušo iepakojumu skaits,

| ii) | konteineru identifikācijas numuri, |
| --- | --- |

ii)

konteineru identifikācijas numuri,

| iii) | relevantie audzēšanas vietas daļu izsekojamības kodi, kas norādīti uz individuālajiem iepakojumiem, un zem virsraksta “Papildu deklarācija” norāda apliecinājumus “Sūtījums atbilst Komisijas Īstenošanas regulas (ES) 2022/632 6. pantam” un “Augļi paredzēti tikai rūpnieciskai pārstrādei”; |
| --- | --- |

iii)

relevantie audzēšanas vietas daļu izsekojamības kodi, kas norādīti uz individuālajiem iepakojumiem, un zem virsraksta “Papildu deklarācija” norāda apliecinājumus “Sūtījums atbilst Komisijas Īstenošanas regulas (ES) 2022/632 6. pantam” un “Augļi paredzēti tikai rūpnieciskai pārstrādei”;

| d) | tos transportē atsevišķos iepakojumos vienā konteinerā; |
| --- | --- |

d)

tos transportē atsevišķos iepakojumos vienā konteinerā;

| e) | katram d) punktā minētajam atsevišķajam iepakojumam ir piestiprināts marķējums, kurā norādīta šāda informācija:






  i) | audzēšanas vietas daļas izsekojamības kods uz katra atsevišķā iepakojuma, |
| --- | --- | --- |

e)

katram d) punktā minētajam atsevišķajam iepakojumam ir piestiprināts marķējums, kurā norādīta šāda informācija:

i)

audzēšanas vietas daļas izsekojamības kods uz katra atsevišķā iepakojuma,

| ii) | deklarētais norādīto augļu neto svars, |
| --- | --- |

ii)

deklarētais norādīto augļu neto svars,

| iii) | apliecinājums “Augļi paredzēti tikai rūpnieciskai pārstrādei”. |
| --- | --- |

iii)

apliecinājums “Augļi paredzēti tikai rūpnieciskai pārstrādei”.

7. pants

Norādīto augļu pārvietošana Savienības teritorijā

1.   Norādītos augļus nedrīkst pārvietot uz dalībvalsti, kas nav dalībvalsts, caur kuru tie ievesti Savienības teritorijā, ja vien par šādu pārvietošanu nevienojas attiecīgo dalībvalstu kompetentās iestādes.

2.   Pēc tam, kad ir veiktas Regulas (ES) 2017/625 49. pantā minētās fiziskās kontrolpārbaudes, norādītos augļus nekavējoties un nepastarpināti transportē uz 8. panta 1. punktā minētajām pārstrādes telpām vai uz glabāšanas kompleksu. Jebkādu norādīto augļu pārvietošanu uzrauga tās dalībvalsts kompetentā iestāde, kurā atrodas šī ievešanas vieta, un attiecīgā gadījumā tās dalībvalsts kompetentā iestāde, kurā tiks veikta pārstrāde.

8. pants

Norādīto augļu pārstrāde

1.   Norādītos augļus pārstrādā telpās, kas atrodas apgabalā, kurā netiek audzēti nekādi citrusaugļi. Telpas ir tādas, ko oficiāli reģistrējusi un šim nolūkam apstiprinājusi tās dalībvalsts kompetentā iestāde, kurā telpas atrodas.

2.   Norādīto augļu atkritumus un blakusproduktus izmanto vai iznīcina tās dalībvalsts teritorijā, kurā šie augļi ir pārstrādāti, apgabalā, kurā netiek audzēti nekādi citrusaugļi.

3.   Norādīto augļu atkritumus un blakusproduktus iznīcina, tos dziļi apglabājot, vai izmanto pēc metodes, ko apstiprinājusi tās dalībvalsts kompetentā iestāde, kurā norādītie augļi pārstrādāti, un to dara minētās kompetentās iestādes uzraudzībā un tā, lai netiktu pieļauts norādītā kaitīgā organisma izplatīšanās risks.

4.   Pārstrādātājs par norādītajiem augļiem, kuri ir pārstrādāti, veic uzskaiti un dara to pieejamu tās dalībvalsts kompetentajai iestādei, kurā norādītie augļi pārstrādāti. Minētie ieraksti ietver konteineru numurus un atšķirības zīmes, importēto norādīto augļu apjomus, izmantoto vai iznīcināto atkritumu un blakusproduktu apjomus, kā arī sīku informāciju par to izmantošanu vai iznīcināšanu.

9. pants

Norādīto augļu glabāšana

1.   Ja norādītie augļi netiek pārstrādāti nekavējoties, tos glabā kompleksā, ko reģistrējusi un šim nolūkam apstiprinājusi tās dalībvalsts kompetentā iestāde, kurā reģistrētais komplekss atrodas.

2.   Norādīto augļu partijām joprojām jābūt atsevišķi identificējamām.

3.   Norādītos augļus glabā tā, lai netiktu pieļauts norādītā kaitīgā organisma izplatīšanās risks.

IV NODAĻA

NOBEIGUMA NOTEIKUMI

10. pants

Paziņojumi

Paziņojot elektroniskajā paziņošanas sistēmā par neatbilstībām, kas radušās sakarā ar norādītā kaitīgā organisma klātbūtni uz norādītajiem augļiem, dalībvalstis norāda attiecīgās audzēšanas vietas daļas izsekojamības kodu, kā paredzēts I pielikuma 10. punktā, II pielikuma 8. punktā, III pielikuma 10. punktā, IV pielikuma 8. punktā un V pielikuma 9. punktā.

11. pants

Spēkā esības beigu datums

Šī regula zaudē spēku 2025. gada 31. martā.

12. pants

Stāšanās spēkā un piemērošana

Šī regula stājas spēkā trešajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

To piemēro no 2022. gada 1. aprīļa. Tomēr regulas II pielikuma 9. punkta d) apakšpunktu, IV pielikuma 9. punkta d) apakšpunktu un V pielikuma 10. punkta d) apakšpunktu piemēro no 2023. gada 1. aprīļa.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2022. gada 13. aprīlī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētāja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  OV L 317, 23.11.2016., 4. lpp.

1

(2)  Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2016/715 (2016. gada 11. maijs), ar ko attiecībā uz noteiktiem augļiem, kuru izcelsme ir konkrētās trešās valstīs, nosaka pasākumus, kas veicami, lai nepieļautu kaitīgā organisma Phyllosticta citricarpa (McAlpine) Van der Aa ievešanu un izplatīšanos Savienībā (OV L 125, 13.5.2016., 16. lpp.).

2

Phyllosticta citricarpa

(3)  Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2019/2072 (2019. gada 28. novembris), ar ko paredz vienotus nosacījumus Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2016/2031 par aizsardzības pasākumiem pret augiem kaitīgajiem organismiem īstenošanai, atceļ Komisijas Regulu (EK) Nr. 690/2008 un groza Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2018/2019 (OV L 319, 10.12.2019., 1. lpp.).

3

(4)  Komisijas Deleģētā regula (ES) 2019/1702 (2019. gada 1. augusts), ar ko papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2016/2031, izveidojot prioritāro kaitīgo organismu sarakstu (OV L 260, 11.10.2019., 8. lpp.).

4

(5)  Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2021/682 (2021. gada 26. aprīlis), ar ko attiecībā uz Argentīnas izcelsmes norādītajiem augļiem groza Īstenošanas lēmumu (ES) 2016/715 (OV L 144, 27.4.2021., 31. lpp.).

5

(6)  
  EFSA PLH ekspertu grupa (Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādes ekspertu grupa augu veselības jautājumos), 2014. Zinātniskais atzinums par Phyllosticta citricarpa (Guignardia citricarpa) risku ES teritorijā, kurā apzināti un izvērtēti riska samazināšanas varianti. EFSA Journal 2014;12(2):3557, 243. lpp. doi:10.2903/j.efsa.2014.3557.

6

EFSA PLH

Phyllosticta citricarpa

Guignardia citricarpa

EFSA Journal

(7)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2017/625 (2017. gada 15. marts) par oficiālajām kontrolēm un citām oficiālajām darbībām, kuras veic, lai nodrošinātu, ka tiek piemēroti pārtikas un barības aprites tiesību akti, noteikumi par dzīvnieku veselību un labturību, augu veselību un augu aizsardzības līdzekļiem, un ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 999/2001, (EK) Nr. 396/2005, (EK) Nr. 1069/2009, (EK) Nr. 1107/2009, (ES) Nr. 1151/2012, (ES) Nr. 652/2014, (ES) 2016/429 un (ES) 2016/2031, Padomes Regulas (EK) Nr. 1/2005 un (EK) Nr. 1099/2009 un Padomes Direktīvas 98/58/EK, 1999/74/EK, 2007/43/EK, 2008/119/EK un 2008/120/EK un atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 854/2004 un (EK) Nr. 882/2004, Padomes Direktīvas 89/608/EEK, 89/662/EEK, 90/425/EEK, 91/496/EEK, 96/23/EK, 96/93/EK un 97/78/EK un Padomes Lēmumu 92/438/EEK (Oficiālo kontroļu regula) (OV L 95, 7.4.2017., 1. lpp.).

7

---

I PIELIKUMS

3. pantā paredzētie nosacījumi Argentīnas izcelsmes norādīto augļu ievešanai Savienības teritorijā

1.

Norādītie augļi ir audzēti audzēšanas vietās, ko veido viena vai vairākas audzēšanas vietu daļas, kuras ir identificētas kā unikālas un fiziski nošķirtas audzēšanas vietas daļas, un gan audzēšanas vietu, gan audzēšanas vietas daļas eksportam uz Savienību ir apstiprinājusi Argentīnas NAAO.

2.

Apstiprinātās audzēšanas vietas un audzēšanas vietu daļas ir reģistrētas Argentīnas NAAO ar attiecīgajiem izsekojamības kodiem.

3.

Norādītie augļi ir audzēti apstiprinātā audzēšanas vietas daļā, un šajā audzēšanas vietas daļā pienācīgā laikā kopš pēdējā veģetācijas cikla sākuma ir veikti apstrādes un kultivēšanas pasākumi, kas ir iedarbīgi pret norādīto kaitīgo organismu, un to izmantošana ir verificēta Argentīnas NAAO oficiālā uzraudzībā.

4.

| a) | pārbaudēs uz lauka vai iepakošanas kompleksos pirms eksportēšanas vai |
| --- | --- |

a)

pārbaudēs uz lauka vai iepakošanas kompleksos pirms eksportēšanas vai

| b) | sūtījumu kontrolpārbaudēs, kas veiktas Savienības robežkontroles punktos. |
| --- | --- |

b)

sūtījumu kontrolpārbaudēs, kas veiktas Savienības robežkontroles punktos.

5.

Apstiprinātajās audzēšanas vietas daļās kopš pēdējā veģetācijas cikla sākuma ir veiktas oficiālas pārbaudes, kas sastāv no fiziskām kontrolpārbaudēm un, ja ir konstatēti simptomi, paraugu ņemšanas, kuru izmanto, lai testētu norādītā kaitīgā organisma klātbūtni, un norādītais kaitīgais organisms uz norādītajiem augļiem nav konstatēts.

6.

| a) | uzreiz pēc atvešanas uz iepakošanas kompleksiem un pirms pārstrādes – 200–400 augļu no katras norādīto augļu partijas, kuras nosaka uzreiz pēc atvešanas uz iepakošanas kompleksu; |
| --- | --- |

a)

uzreiz pēc atvešanas uz iepakošanas kompleksiem un pirms pārstrādes – 200–400 augļu no katras norādīto augļu partijas, kuras nosaka uzreiz pēc atvešanas uz iepakošanas kompleksu;

| b) | no augļu atvešanas līdz iepakošanai, ko veic iepakošanas kompleksos, – vismaz 1 % no katras norādīto augļu partijas, kuras nosaka iepakošanas līnijā; |
| --- | --- |

b)

no augļu atvešanas līdz iepakošanai, ko veic iepakošanas kompleksos, – vismaz 1 % no katras norādīto augļu partijas, kuras nosaka iepakošanas līnijā;

| c) | pirms izvešanas no iepakošanas kompleksa – vismaz 1 % no katras norādīto augļu partijas, kuras nosaka pēc iepakošanas; |
| --- | --- |

c)

pirms izvešanas no iepakošanas kompleksa – vismaz 1 % no katras norādīto augļu partijas, kuras nosaka pēc iepakošanas;

| d) | pirms eksporta, galīgās oficiālās pārbaudes ietvaros, kuru veic, lai izdotu fitosanitāro sertifikātu, – vismaz 1 % no katras eksportam sagatavoto norādīto augļu partijas. |
| --- | --- |

d)

pirms eksporta, galīgās oficiālās pārbaudes ietvaros, kuru veic, lai izdotu fitosanitāro sertifikātu, – vismaz 1 % no katras eksportam sagatavoto norādīto augļu partijas.

7.

Visi 6. punktā minētie norādītie augļi, cik vien iespējams, paraugā tikuši iekļauti uz jebkādu norādītā kaitīgā organisma simptomu pamata, un visi 6. punkta a) apakšpunktā minētie paraugā iekļautie augļi uz vizuālo novērojumu pamata ir atzīti par brīviem no minētā kaitīgā organisma, savukārt visiem 6. punkta b), c) un d) apakšpunktā minētajiem paraugā iekļautajiem augļiem, kuri uzrādīja norādītā kaitīgā organisma simptomus, ir veikti testi, un tie atzīti par brīviem no minētā kaitīgā organisma.

8.

Norādītie augļi ir transportēti iepakojumos, uz katra no kuriem ir marķējums ar to izcelsmes audzēšanas vietas daļas izsekojamības kodu.

9.

Pirms norādīto augļu eksporta sezonas sākuma Argentīnas NAAO relevantajiem profesionālajiem operatoriem un Komisijai ir paziņojusi visu apstiprināto audzēšanas vietas daļu izsekojamības kodu sarakstu, iedalot pēc audzēšanas vietas, un visi minētā saraksta atjauninājumi ir nekavējoties paziņoti Komisijai un relevantajiem profesionālajiem operatoriem.

10.

Norādītajiem augļiem ir pievienots fitosanitārais sertifikāts, kurā norādīts pēdējās pārbaudes datums un iepakojumu skaits no katras audzēšanas vietas, relevantie izsekojamības kodi un iedaļā “Papildu deklarācija” šāds apliecinājums: “Sūtījums atbilst Komisijas Īstenošanas regulas (ES) 2022/632 I pielikumam.”

11.

| a) | kurā oficiālajās pārbaudēs, kas minētas 5. punktā, norādītais kaitīgais organisms uz norādītajiem augļiem nav konstatēts; |
| --- | --- |

a)

kurā oficiālajās pārbaudēs, kas minētas 5. punktā, norādītais kaitīgais organisms uz norādītajiem augļiem nav konstatēts;

| b) | kas ir 6. punktā minēto norādīto augļu, uz kuriem norādītais kaitīgais organisms nav konstatēts, izcelsmes vieta; |
| --- | --- |

b)

kas ir 6. punktā minēto norādīto augļu, uz kuriem norādītais kaitīgais organisms nav konstatēts, izcelsmes vieta;

| c) | kas ir tādu norādīto augļu sūtījumu izcelsmes vieta, uz kuriem norādītais kaitīgais organisms nav konstatēts oficiālajās kontrolpārbaudēs, ko veic, kad tos ieved Savienībā tajā pašā veģetācijas un eksporta sezonā; kā arī, |
| --- | --- |

c)

kas ir tādu norādīto augļu sūtījumu izcelsmes vieta, uz kuriem norādītais kaitīgais organisms nav konstatēts oficiālajās kontrolpārbaudēs, ko veic, kad tos ieved Savienībā tajā pašā veģetācijas un eksporta sezonā; kā arī,

| d) | kas ir tādu norādīto augļu izcelsmes vieta, uz kuriem norādītais kaitīgais organisms nav konstatēts iepriekšējā veģetācijas un eksporta sezonā oficiālās pārbaudēs Argentīnā vai kontrolpārbaudēs, ko veic sūtījumiem, kurus ieved Savienībā. |
| --- | --- |

d)

kas ir tādu norādīto augļu izcelsmes vieta, uz kuriem norādītais kaitīgais organisms nav konstatēts iepriekšējā veģetācijas un eksporta sezonā oficiālās pārbaudēs Argentīnā vai kontrolpārbaudēs, ko veic sūtījumiem, kurus ieved Savienībā.

12.

Ja norādīto augļu izcelsme ir audzēšanas vietas daļā, kas atrodas tajā pašā audzēšanas vietā, kur atrodas audzēšanas vietas daļa, kurā norādītā kaitīgā organisma klātbūtne tajā pašā veģetācijas un eksporta sezonā ir apstiprināta 6. punktā minētajos paraugos vai kontrolpārbaudēs, ko veic attiecībā uz sūtījumiem, kad tos ieved Savienībā, minētie norādītie augļi ir eksportēti tikai pēc tam, kad apstiprināts, ka minētā audzēšanas vieta ir brīva no norādītā kaitīgā organisma.

---

II PIELIKUMS

3. pantā paredzētie nosacījumi Brazīlijas izcelsmes norādīto augļu ievešanai Savienības teritorijā

1.

Norādītie augļi ir audzēti audzēšanas vietā, ko veido viena vai vairākas audzēšanas vietu daļas, kuras ir identificētas kā unikālas un fiziski nošķirtas audzēšanas vietas daļas, un gan audzēšanas vietu, gan audzēšanas vietas daļas eksportam uz Savienību ir oficiāli apstiprinājusi Brazīlijas NAAO.

2.

Apstiprinātās audzēšanas vietas un audzēšanas vietu daļas ir reģistrētas Brazīlijas NAAO ar attiecīgajiem izsekojamības kodiem.

3.

Norādītie augļi ir audzēti apstiprinātā audzēšanas vietas daļā, un šajā audzēšanas vietas daļā pienācīgā laikā kopš pēdējā veģetācijas cikla sākuma ir veikti apstrādes un kultivēšanas pasākumi, kas ir iedarbīgi pret norādīto kaitīgo organismu, un to izmantošana ir verificēta Brazīlijas NAAO oficiālā uzraudzībā.

4.

Apstiprinātajās audzēšanas vietas daļās kopš pēdējā veģetācijas cikla sākuma ir veiktas oficiālas pārbaudes, kas sastāv no fiziskām kontrolpārbaudēm un, ja ir konstatēti simptomi, paraugu ņemšanas, kuru izmanto, lai testētu norādītā kaitīgā organisma klātbūtni, un norādītais kaitīgais organisms norādītajos augļos nav konstatēts.

5.

No augļu atvešanas līdz iepakošanai, ko veic iepakošanas kompleksos, no katras 30 tonnu partijas vai tās daļas ir paņemts paraugs, kurā ir vismaz 600 katras sugas augļu, un paraugs ir pēc iespējas atlasīts pēc jebkādiem norādītā kaitīgā organisma simptomiem, un visi paraugā iekļautie augļi, kuri uzrādījuši šādus simptomus, ir testēti un atzīti par brīviem no minētā kaitīgā organisma.

6.

Norādītie augļi ir transportēti iepakojumos, uz katra no kuriem ir marķējums ar to izcelsmes audzēšanas vietas daļas izsekojamības kodu.

7.

Pirms norādīto augļu eksporta sezonas sākuma Brazīlijas NAAO relevantajiem profesionālajiem operatoriem un Komisijai ir paziņojusi visu apstiprināto audzēšanas vietas daļu izsekojamības kodu sarakstu, iedalot pēc audzēšanas vietas, un visi minētā saraksta atjauninājumi ir nekavējoties paziņoti Komisijai un relevantajiem profesionālajiem operatoriem.

8.

Norādītajiem augļiem ir pievienots fitosanitārais sertifikāts, kurā norādīts pēdējās pārbaudes datums un iepakojumu skaits no katras audzēšanas vietas, relevantie izsekojamības kodi un iedaļā “Papildu deklarācija” šāds apliecinājums: “Sūtījums atbilst Komisijas Īstenošanas regulas (ES) 2022/632 II pielikumam.”

9.

| a) | kurā oficiālajās pārbaudēs, kas minētas 4. punktā, norādītais kaitīgais organisms uz norādītajiem augļiem nav konstatēts; |
| --- | --- |

a)

kurā oficiālajās pārbaudēs, kas minētas 4. punktā, norādītais kaitīgais organisms uz norādītajiem augļiem nav konstatēts;

| b) | kas ir 5. punktā minēto norādīto augļu, uz kuriem norādītais kaitīgais organisms nav konstatēts, izcelsmes vieta; |
| --- | --- |

b)

kas ir 5. punktā minēto norādīto augļu, uz kuriem norādītais kaitīgais organisms nav konstatēts, izcelsmes vieta;

| c) | kas ir tādu norādīto augļu sūtījumu izcelsmes vieta, uz kuriem norādītais kaitīgais organisms nav konstatēts oficiālajās kontrolpārbaudēs, ko veic, kad tos ieved Savienībā tajā pašā veģetācijas un eksporta sezonā; kā arī, |
| --- | --- |

c)

kas ir tādu norādīto augļu sūtījumu izcelsmes vieta, uz kuriem norādītais kaitīgais organisms nav konstatēts oficiālajās kontrolpārbaudēs, ko veic, kad tos ieved Savienībā tajā pašā veģetācijas un eksporta sezonā; kā arī,

| d) | kas ir tādu norādīto augļu izcelsmes vieta, uz kuriem norādītais kaitīgais organisms nav konstatēts iepriekšējā veģetācijas un eksporta sezonā oficiālās pārbaudēs Brazīlijā vai kontrolpārbaudēs, ko veic sūtījumiem, kurus ieved Savienībā. |
| --- | --- |

d)

kas ir tādu norādīto augļu izcelsmes vieta, uz kuriem norādītais kaitīgais organisms nav konstatēts iepriekšējā veģetācijas un eksporta sezonā oficiālās pārbaudēs Brazīlijā vai kontrolpārbaudēs, ko veic sūtījumiem, kurus ieved Savienībā.

---

III PIELIKUMS

3. pantā paredzētie nosacījumi Dienvidāfrikas izcelsmes norādīto augļu ievešanai Savienības teritorijā

1.

Norādītie augļi ir audzēti audzēšanas vietā, ko veido viena vai vairākas audzēšanas vietu daļas, kuras ir identificētas kā unikālas un fiziski nošķirtas audzēšanas vietas daļas, un gan audzēšanas vietu, gan audzēšanas vietas daļas eksportam uz Savienību ir apstiprinājusi Dienvidāfrikas NAAO.

2.

Apstiprinātās audzēšanas vietas un audzēšanas vietu daļas ir reģistrētas Dienvidāfrikas NAAO ar attiecīgajiem izsekojamības kodiem.

3.

Norādītie augļi ir audzēti apstiprinātā audzēšanas vietas daļā, un šajā audzēšanas vietas daļā pienācīgā laikā kopš pēdējā veģetācijas cikla sākuma ir veikti apstrādes un kultivēšanas pasākumi, kas ir iedarbīgi pret norādīto kaitīgo organismu, un to izmantošana ir verificēta Dienvidāfrikas NAAO oficiālā uzraudzībā.

4.

Apstiprinātajās audzēšanas vietas daļās kopš pēdējā veģetācijas cikla sākuma NAAO akreditēti inspektori ir veikuši oficiālas pārbaudes un šaubu gadījumā arī testēšanu, lai atklātu norādītā kaitīgā organisma klātbūtni, un norādītais kaitīgais organisms norādītajos augļos nav konstatēts.

5.

| a) | uzreiz pēc atvešanas uz iepakošanas kompleksiem un pirms pārstrādes – vismaz 200–400 augļu no katras norādīto augļu partijas; |
| --- | --- |

a)

uzreiz pēc atvešanas uz iepakošanas kompleksiem un pirms pārstrādes – vismaz 200–400 augļu no katras norādīto augļu partijas;

| b) | no augļu atvešanas līdz iepakošanai, ko veic iepakošanas kompleksos, – vismaz 1 % norādīto augļu; |
| --- | --- |

b)

no augļu atvešanas līdz iepakošanai, ko veic iepakošanas kompleksos, – vismaz 1 % norādīto augļu;

| c) | pirms izvešanas no iepakošanas kompleksa, kad tiek veikta pēdējā oficiālā pārbaude fitosanitārā sertifikāta izdošanai, – vismaz 2 % norādīto augļu. |
| --- | --- |

c)

pirms izvešanas no iepakošanas kompleksa, kad tiek veikta pēdējā oficiālā pārbaude fitosanitārā sertifikāta izdošanai, – vismaz 2 % norādīto augļu.

6.

Visi 5. punktā minētie norādītie augļi ir atzīti par brīviem no norādītā kaitīgā organisma, pamatojoties uz pārbaudēm, ko veikuši akreditēti inspektori, un gadījumos, kad radušās šaubas par norādītā kaitīgā organisma klātbūtni, – testējot.

7.

Citrus sinensis (L.) Osbeck “Valencia” gadījumā – papildus 5. un 6. punktā minētajiem paraugiem – no katras 30 tonnu partijas vai tās daļas ir paņemts reprezentatīvs paraugs, kam ir veikts latentās infekcijas noteikšanas tests, un tas ir atzīts par brīvu no norādītā kaitīgā organisma.

8.

Norādītie augļi ir transportēti iepakojumos, uz katra no kuriem ir marķējums ar to izcelsmes audzēšanas vietas daļas izsekojamības kodu.

9.

Pirms norādīto augļu eksporta sezonas sākuma Dienvidāfrikas NAAO relevantajiem profesionālajiem operatoriem un Komisijai ir paziņojusi visu apstiprināto audzēšanas vietas daļu izsekojamības kodu sarakstu, iedalot pēc audzēšanas vietas, un visi minētā saraksta atjauninājumi ir nekavējoties paziņoti Komisijai un relevantajiem profesionālajiem operatoriem.

10.

Norādītajiem augļiem ir pievienots fitosanitārais sertifikāts, kurā norādīts pēdējās pārbaudes datums un iepakojumu skaits no katras audzēšanas vietas, relevantie izsekojamības kodi un iedaļā “Papildu deklarācija” šāds apliecinājums: “Sūtījums atbilst Komisijas Īstenošanas regulas (ES) 2022/632 III pielikumam.”

11.

| a) | kurā oficiālajās pārbaudēs, kas minētas 4. punktā, norādītais kaitīgais organisms uz norādītajiem augļiem nav konstatēts; |
| --- | --- |

a)

kurā oficiālajās pārbaudēs, kas minētas 4. punktā, norādītais kaitīgais organisms uz norādītajiem augļiem nav konstatēts;

| b) | kas ir 5. punktā minēto norādīto augļu, uz kuriem norādītais kaitīgais organisms nav konstatēts, izcelsmes vieta; |
| --- | --- |

b)

kas ir 5. punktā minēto norādīto augļu, uz kuriem norādītais kaitīgais organisms nav konstatēts, izcelsmes vieta;

| c) | kas ir tādu norādīto augļu sūtījumu izcelsmes vieta, uz kuriem norādītais kaitīgais organisms nav konstatēts oficiālajās kontrolpārbaudēs, ko veic, kad tos ieved Savienībā tajā pašā veģetācijas un eksporta sezonā; kā arī, |
| --- | --- |

c)

kas ir tādu norādīto augļu sūtījumu izcelsmes vieta, uz kuriem norādītais kaitīgais organisms nav konstatēts oficiālajās kontrolpārbaudēs, ko veic, kad tos ieved Savienībā tajā pašā veģetācijas un eksporta sezonā; kā arī,

| d) | kas ir tādu norādīto augļu izcelsmes vieta, uz kuriem norādītais kaitīgais organisms nav konstatēts iepriekšējā veģetācijas un eksporta sezonā oficiālās pārbaudēs Dienvidāfrikā vai kontrolpārbaudēs, ko veic sūtījumiem, kurus ieved Savienībā. |
| --- | --- |

d)

kas ir tādu norādīto augļu izcelsmes vieta, uz kuriem norādītais kaitīgais organisms nav konstatēts iepriekšējā veģetācijas un eksporta sezonā oficiālās pārbaudēs Dienvidāfrikā vai kontrolpārbaudēs, ko veic sūtījumiem, kurus ieved Savienībā.

---

IV PIELIKUMS

3. pantā paredzētie nosacījumi Urugvajas izcelsmes norādīto augļu ievešanai Savienībā

1.

Norādīto augļu izcelsme ir audzēšanas vieta, ko veido viena vai vairākas audzēšanas vietu daļas, kuras ir identificētas kā unikālas un fiziski nošķirtas audzēšanas vietas daļas, un gan audzēšanas vietu, gan audzēšanas vietas daļas eksportam uz Savienību ir apstiprinājusi Urugvajas NAAO.

2.

Apstiprinātās audzēšanas vietas un audzēšanas vietu daļas ir reģistrētas Urugvajas NAAO ar attiecīgajiem izsekojamības kodiem.

3.

Norādītie augļi ir audzēti apstiprinātā audzēšanas vietas daļā, un šajā audzēšanas vietas daļā pienācīgā laikā kopš pēdējā veģetācijas cikla sākuma ir veikti apstrādes un kultivēšanas pasākumi, kas ir iedarbīgi pret norādīto kaitīgo organismu, un to izmantošana ir verificēta Urugvajas NAAO oficiālā uzraudzībā.

4.

Apstiprinātajās audzēšanas vietas daļās kopš pēdējā veģetācijas cikla sākuma ir veiktas oficiālas pārbaudes, kas sastāv no fiziskām kontrolpārbaudēm un, ja ir konstatēti simptomi, paraugu ņemšanas, kuru izmanto, lai testētu norādītā kaitīgā organisma klātbūtni, un norādītais kaitīgais organisms norādītajos augļos nav konstatēts.

5.

No augļu atvešanas līdz iepakošanai, ko veic iepakošanas kompleksos, no katras 30 tonnu partijas vai tās daļas ir paņemts paraugs, kurā ir vismaz 600 katras sugas augļu, un paraugs ir pēc iespējas atlasīts pēc jebkādiem norādītā kaitīgā organisma simptomiem, un visi paraugā iekļautie augļi, kuri uzrādījuši šādus simptomus, ir testēti un atzīti par brīviem no minētā kaitīgā organisma.

6.

Norādītie augļi ir transportēti iepakojumos, uz katra no kuriem ir marķējums ar to izcelsmes audzēšanas vietas daļas izsekojamības kodu.

7.

Pirms norādīto augļu eksporta sezonas sākuma Urugvajas NAAO relevantajiem profesionālajiem operatoriem un Komisijai ir paziņojusi visu apstiprināto audzēšanas vietas daļu izsekojamības kodu sarakstu, iedalot pēc audzēšanas vietas, un visi minētā saraksta atjauninājumi ir nekavējoties paziņoti Komisijai un relevantajiem profesionālajiem operatoriem.

8.

Norādītajiem augļiem ir pievienots fitosanitārais sertifikāts, kurā norādīts pēdējās pārbaudes datums un iepakojumu skaits no katras audzēšanas vietas, relevantie izsekojamības kodi un iedaļā “Papildu deklarācija” šāds apliecinājums: “Sūtījums atbilst Komisijas Īstenošanas regulas (ES) 2022/632 IV pielikumam.”

9.

| a) | kurā oficiālajās pārbaudēs, kas minētas 4. punktā, norādītais kaitīgais organisms uz norādītajiem augļiem nav konstatēts; |
| --- | --- |

a)

kurā oficiālajās pārbaudēs, kas minētas 4. punktā, norādītais kaitīgais organisms uz norādītajiem augļiem nav konstatēts;

| b) | kas ir 5. punktā minēto norādīto augļu, uz kuriem norādītais kaitīgais organisms nav konstatēts, izcelsmes vieta; |
| --- | --- |

b)

kas ir 5. punktā minēto norādīto augļu, uz kuriem norādītais kaitīgais organisms nav konstatēts, izcelsmes vieta;

| c) | kas ir tādu norādīto augļu sūtījumu izcelsmes vieta, uz kuriem norādītais kaitīgais organisms nav konstatēts oficiālajās kontrolpārbaudēs, ko veic, kad tos ieved Savienībā tajā pašā veģetācijas un eksporta sezonā; kā arī, |
| --- | --- |

c)

kas ir tādu norādīto augļu sūtījumu izcelsmes vieta, uz kuriem norādītais kaitīgais organisms nav konstatēts oficiālajās kontrolpārbaudēs, ko veic, kad tos ieved Savienībā tajā pašā veģetācijas un eksporta sezonā; kā arī,

| d) | kas ir tādu norādīto augļu izcelsmes vieta, uz kuriem norādītais kaitīgais organisms nav konstatēts iepriekšējā veģetācijas un eksporta sezonā oficiālās pārbaudēs Urugvajā vai kontrolpārbaudēs, ko veic sūtījumiem, kurus ieved Savienībā. |
| --- | --- |

d)

kas ir tādu norādīto augļu izcelsmes vieta, uz kuriem norādītais kaitīgais organisms nav konstatēts iepriekšējā veģetācijas un eksporta sezonā oficiālās pārbaudēs Urugvajā vai kontrolpārbaudēs, ko veic sūtījumiem, kurus ieved Savienībā.

---

V PIELIKUMS

3. pantā paredzētie nosacījumi Zimbabves izcelsmes norādīto augļu ievešanai Savienības teritorijā

1.

Norādītie augļi ir audzēti audzēšanas vietā, ko veido viena vai vairākas audzēšanas vietu daļas, kuras ir identificētas kā unikālas un fiziski nošķirtas audzēšanas vietas daļas, un gan audzēšanas vietu, gan audzēšanas vietas daļas eksportam uz Savienību ir apstiprinājusi Zimbabves NAAO.

2.

Apstiprinātās audzēšanas vietas un audzēšanas vietu daļas ir reģistrētas Zimbabves NAAO ar attiecīgajiem izsekojamības kodiem.

3.

Norādītie augļi ir audzēti apstiprinātā audzēšanas vietas daļā, un šajā audzēšanas vietas daļā pienācīgā laikā kopš pēdējā veģetācijas cikla sākuma ir veikti apstrādes un kultivēšanas pasākumi, kas ir iedarbīgi pret norādīto kaitīgo organismu, un to izmantošana ir verificēta Zimbabves NAAO oficiālā uzraudzībā.

4.

Apstiprinātajās audzēšanas vietas daļās kopš pēdējā veģetācijas cikla sākuma ir veiktas oficiālas pārbaudes, kas sastāv no fiziskām kontrolpārbaudēm un, ja ir konstatēti simptomi, paraugu ņemšanas, kuru izmanto, lai testētu norādītā kaitīgā organisma klātbūtni, un norādītais kaitīgais organisms norādītajos augļos nav konstatēts.

5.

| a) | uzreiz pēc atvešanas uz iepakošanas kompleksiem un pirms pārstrādes – vismaz 200–400 augļu no katras norādīto augļu partijas; |
| --- | --- |

a)

uzreiz pēc atvešanas uz iepakošanas kompleksiem un pirms pārstrādes – vismaz 200–400 augļu no katras norādīto augļu partijas;

| b) | no augļu atvešanas līdz iepakošanai, ko veic iepakošanas kompleksos, – vismaz 1 % norādīto augļu; |
| --- | --- |

b)

no augļu atvešanas līdz iepakošanai, ko veic iepakošanas kompleksos, – vismaz 1 % norādīto augļu;

| c) | pirms izvešanas no iepakošanas kompleksa – vismaz 1 % norādīto augļu; |
| --- | --- |

c)

pirms izvešanas no iepakošanas kompleksa – vismaz 1 % norādīto augļu;

| d) | pirms eksporta, galīgās oficiālās pārbaudes ietvaros, kuru veic, lai izdotu fitosanitāro sertifikātu, – vismaz 1 % eksportam sagatavoto norādīto augļu. |
| --- | --- |

d)

pirms eksporta, galīgās oficiālās pārbaudes ietvaros, kuru veic, lai izdotu fitosanitāro sertifikātu, – vismaz 1 % eksportam sagatavoto norādīto augļu.

6.

Visi 5. punktā minētie norādītie augļi, cik vien iespējams, paraugā tikuši iekļauti uz jebkādu norādītā kaitīgā organisma simptomu pamata, un visi 5. punkta a) apakšpunktā minētie paraugā iekļautie augļi uz vizuālo novērojumu pamata ir atzīti par brīviem no minētā kaitīgā organisma, savukārt visiem 5. punkta b), c) un d) apakšpunktā minētajiem paraugā iekļautajiem augļiem, kuri uzrādīja norādītā kaitīgā organisma simptomus, ir veikti testi, un tie atzīti par brīviem no minētā kaitīgā organisma.

7.

Norādītie augļi ir transportēti iepakojumos, uz katra no kuriem ir marķējums ar to izcelsmes audzēšanas vietas daļas izsekojamības kodu.

8.

Pirms norādīto augļu eksporta sezonas sākuma Zimbabves NAAO relevantajiem profesionālajiem operatoriem un Komisijai ir paziņojusi visu apstiprināto audzēšanas vietas daļu izsekojamības kodu sarakstu, iedalot pēc audzēšanas vietas, un visi minētā saraksta atjauninājumi ir nekavējoties paziņoti Komisijai un relevantajiem profesionālajiem operatoriem.

9.

Norādītajiem augļiem ir pievienots fitosanitārais sertifikāts, kurā norādīts pēdējās pārbaudes datums un iepakojumu skaits no katras audzēšanas vietas, relevantie izsekojamības kodi un iedaļā “Papildu deklarācija” šāds apliecinājums: “Sūtījums atbilst Komisijas Īstenošanas regulas (ES) 2022/632 V pielikumam.”

10.

| a) | kurā oficiālajās pārbaudēs, kas minētas 4. punktā, norādītais kaitīgais organisms uz norādītajiem augļiem nav konstatēts; |
| --- | --- |

a)

kurā oficiālajās pārbaudēs, kas minētas 4. punktā, norādītais kaitīgais organisms uz norādītajiem augļiem nav konstatēts;

| b) | kas ir 5. punktā minēto norādīto augļu, uz kuriem norādītais kaitīgais organisms nav konstatēts, izcelsmes vieta; |
| --- | --- |

b)

kas ir 5. punktā minēto norādīto augļu, uz kuriem norādītais kaitīgais organisms nav konstatēts, izcelsmes vieta;

| c) | kas ir tādu norādīto augļu sūtījumu izcelsmes vieta, uz kuriem norādītais kaitīgais organisms nav konstatēts oficiālajās kontrolpārbaudēs, ko veic, kad tos ieved Savienībā tajā pašā veģetācijas un eksporta sezonā; kā arī, |
| --- | --- |

c)

kas ir tādu norādīto augļu sūtījumu izcelsmes vieta, uz kuriem norādītais kaitīgais organisms nav konstatēts oficiālajās kontrolpārbaudēs, ko veic, kad tos ieved Savienībā tajā pašā veģetācijas un eksporta sezonā; kā arī,

| d) | kas ir tādu norādīto augļu sūtījumu izcelsmes vieta, uz kuriem norādītais kaitīgais organisms nav konstatēts iepriekšējā veģetācijas un eksporta sezonā oficiālās pārbaudēs Zimbabvē vai kontrolpārbaudēs, ko veic sūtījumiem, kurus ieved Savienībā. |
| --- | --- |

d)

kas ir tādu norādīto augļu sūtījumu izcelsmes vieta, uz kuriem norādītais kaitīgais organisms nav konstatēts iepriekšējā veģetācijas un eksporta sezonā oficiālās pārbaudēs Zimbabvē vai kontrolpārbaudēs, ko veic sūtījumiem, kurus ieved Savienībā.

---

| 19.4.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 117/26 |
| --- | --- | --- | --- |

19.4.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 117/26

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2022/633

(2022. gada 13. aprīlis)

par atļauju Lactiplantibacillus plantarum DSM 26571 preparātu lietot par skābbarības piedevu visu sugu dzīvniekiem

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1831/2003 (2003. gada 22. septembris) par dzīvnieku ēdināšanā lietotām piedevām (1) un jo īpaši tās 9. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Regulā (EK) Nr. 1831/2003 noteikts, ka piedevu lietošanai dzīvnieku ēdināšanā ir vajadzīga atļauja, un paredzēts šādas atļaujas piešķiršanas pamatojums un kārtība. |
| --- | --- |

(1)

Regulā (EK) Nr. 1831/2003 noteikts, ka piedevu lietošanai dzīvnieku ēdināšanā ir vajadzīga atļauja, un paredzēts šādas atļaujas piešķiršanas pamatojums un kārtība.

| (2) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1831/2003 7. pantu ir iesniegts pieteikums uz atļauju lietot Lactiplantibacillus plantarum DSM 26571 preparātu. Minētajam pieteikumam ir pievienotas Regulas (EK) Nr. 1831/2003 7. panta 3. punktā prasītās ziņas un dokumenti. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1831/2003 7. pantu ir iesniegts pieteikums uz atļauju lietot Lactiplantibacillus plantarum DSM 26571 preparātu. Minētajam pieteikumam ir pievienotas Regulas (EK) Nr. 1831/2003 7. panta 3. punktā prasītās ziņas un dokumenti.

| (3) | Pieteikums attiecas uz atļauju Lactiplantibacillus plantarum DSM 26571 preparātu lietot par barības piedevu visu sugu dzīvniekiem; to paredzēts klasificēt piedevu kategorijā “tehnoloģiskās piedevas”. |
| --- | --- |

(3)

Pieteikums attiecas uz atļauju Lactiplantibacillus plantarum DSM 26571 preparātu lietot par barības piedevu visu sugu dzīvniekiem; to paredzēts klasificēt piedevu kategorijā “tehnoloģiskās piedevas”.

| (4) | Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde (“Iestāde”) 2021. gada 29. septembra (2) atzinumā secināja, ka, ievērojot ierosinātos izmantošanas nosacījumus, Lactiplantibacillus plantarum DSM 26571 preparāts kaitīgi neietekmē ne dzīvnieku vai patērētāju drošību, ne vidi. Tā arī secināja, ka būtu jāuzskata par elpceļu sensibilizatoru. Tāpēc Komisija uzskata, ka būtu jāīsteno pienācīgi aizsargpasākumi, lai nepieļautu nelabvēlīgu ietekmi uz cilvēka, jo īpaši uz piedevas lietotāju, veselību. Turklāt Iestāde secināja, ka attiecīgais preparāts var uzlabot uzturvielu saglabāšanu no viegli, mēreni grūti un grūti ieskābējama materiāla iegūtas skābbarības ražošanā. Tā arī ir verificējusi ar Regulu (EK) Nr. 1831/2003 izveidotās references laboratorijas iesniegto ziņojumu par barībā esošo barības piedevu analīzes metodi. |
| --- | --- |

(4)

Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde (“Iestāde”) 2021. gada 29. septembra (2) atzinumā secināja, ka, ievērojot ierosinātos izmantošanas nosacījumus, Lactiplantibacillus plantarum DSM 26571 preparāts kaitīgi neietekmē ne dzīvnieku vai patērētāju drošību, ne vidi. Tā arī secināja, ka būtu jāuzskata par elpceļu sensibilizatoru. Tāpēc Komisija uzskata, ka būtu jāīsteno pienācīgi aizsargpasākumi, lai nepieļautu nelabvēlīgu ietekmi uz cilvēka, jo īpaši uz piedevas lietotāju, veselību. Turklāt Iestāde secināja, ka attiecīgais preparāts var uzlabot uzturvielu saglabāšanu no viegli, mēreni grūti un grūti ieskābējama materiāla iegūtas skābbarības ražošanā. Tā arī ir verificējusi ar Regulu (EK) Nr. 1831/2003 izveidotās references laboratorijas iesniegto ziņojumu par barībā esošo barības piedevu analīzes metodi.

| (5) | Lactiplantibacillus plantarum DSM 26571 preparāta novērtējums liecina, ka Regulas (EK) Nr. 1831/2003 5. pantā paredzētie atļaujas piešķiršanas nosacījumi ir izpildīti. Tādēļ šo preparātu būtu jāatļauj lietot tā, kā norādīts šīs regulas pielikumā. |
| --- | --- |

(5)

Lactiplantibacillus plantarum DSM 26571 preparāta novērtējums liecina, ka Regulas (EK) Nr. 1831/2003 5. pantā paredzētie atļaujas piešķiršanas nosacījumi ir izpildīti. Tādēļ šo preparātu būtu jāatļauj lietot tā, kā norādīts šīs regulas pielikumā.

| (6) | Šajā regulā noteiktie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(6)

Šajā regulā noteiktie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Pielikumā specificēto preparātu, kas pieder pie piedevu kategorijas “tehnoloģiskās piedevas” un funkcionālās grupas “skābbarības piedevas”, ir atļauts lietot par dzīvnieku barības piedevu, ievērojot minētajā pielikumā izklāstītos nosacījumus.

2. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2022. gada 13. aprīlī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētāja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  OV L 268, 18.10.2003., 29. lpp.

1

(2)  
  EFSA Journal 2021, 19(10):6898.

2

EFSA Journal

---

PIELIKUMS

| Piedevas identifikācijas numurs | Piedeva | Sastāvs, ķīmiskā formula, apraksts, analītiskā metode | Dzīvnieku suga vai kategorija | Maksimālais vecums | Minimālais saturs | Maksimālais saturs | Citi noteikumi | Atļaujas derīguma termiņš |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| KVV/kg svaiga materiāla |
| Kategorija: tehnoloģiskās piedevas


  Funkcionālā grupa: skābbarības piedevas |
| 1k1604 | Lactiplantibacillus plantarum DSM 26571 | Piedevas sastāvs


  Lactiplantibacillus plantarum DSM 26571 preparāts, kas satur vismaz 1 × 1011 KVV uz g piedevas
  Cietā formā | Visu sugu dzīvnieki | — | — | — | 1. | Piedevas un premiksu lietošanas norādījumos norāda glabāšanas nosacījumus. |

Piedevas identifikācijas numurs

Piedeva

Sastāvs, ķīmiskā formula, apraksts, analītiskā metode

Dzīvnieku suga vai kategorija

Maksimālais vecums

Minimālais saturs

Maksimālais saturs

Citi noteikumi

Atļaujas derīguma termiņš

KVV/kg svaiga materiāla

Kategorija: tehnoloģiskās piedevas

Funkcionālā grupa: skābbarības piedevas

1k1604

Lactiplantibacillus plantarum DSM 26571

Piedevas sastāvs

Lactiplantibacillus plantarum DSM 26571 preparāts, kas satur vismaz 1 × 1011 KVV uz g piedevas

Cietā formā

Visu sugu dzīvnieki

—

—

—

1.

Piedevas un premiksu lietošanas norādījumos norāda glabāšanas nosacījumus.

| 2. | Piedevas minimālais saturs, ja to nekombinē ar citiem mikroorganismiem, ko izmanto par skābbarības piedevām: 1 × 108 KVV/kg. |
| --- | --- |

2.

Piedevas minimālais saturs, ja to nekombinē ar citiem mikroorganismiem, ko izmanto par skābbarības piedevām: 1 × 108 KVV/kg.

| 3. | Barības apritē iesaistītie uzņēmēji nosaka, kādas darbības procedūras un organizatoriskie pasākumi piedevas un premiksu lietotājiem jāveic, lai novērstu potenciālos riskus, kas izriet no tās lietošanas. Ja ar šādām procedūrām un pasākumiem minētos riskus novērst vai līdz minimumam samazināt nav iespējams, ar piedevu un premiksiem rīkojas, izmantojot individuālos aizsarglīdzekļus, tostarp elpceļu aizsarglīdzekļus. |
| --- | --- |

3.

Barības apritē iesaistītie uzņēmēji nosaka, kādas darbības procedūras un organizatoriskie pasākumi piedevas un premiksu lietotājiem jāveic, lai novērstu potenciālos riskus, kas izriet no tās lietošanas. Ja ar šādām procedūrām un pasākumiem minētos riskus novērst vai līdz minimumam samazināt nav iespējams, ar piedevu un premiksiem rīkojas, izmantojot individuālos aizsarglīdzekļus, tostarp elpceļu aizsarglīdzekļus.

2032. gada 9. maijs

Aktīvās vielas raksturojums

Dzīvotspējīgas Lactiplantibacillus plantarum DSM 26571 šūnas

Analītiskā metode
   (1)

| — | Identifikācija: pulsējošā lauka gēla elektroforēze (PFGE). |
| --- | --- |

—

Identifikācija: pulsējošā lauka gēla elektroforēze (PFGE).

| — | Skaitīšanas metode barības piedevā: Petri trauciņa un uztriepuma metode, izmantojot MRS agaru (EN 15787) |
| --- | --- |

—

Skaitīšanas metode barības piedevā: Petri trauciņa un uztriepuma metode, izmantojot MRS agaru (EN 15787)

---

(1)  Sīkāka informācija par analītiskajām metodēm ir pieejama references laboratorijas vietnē: https://ec.europa.eu/jrc/en/eurl/feed-additives/evaluation-reports.

---

| 19.4.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 117/29 |
| --- | --- | --- | --- |

19.4.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 117/29

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2022/634

(2022. gada 13. aprīlis),

ar ko attiecībā uz vielas bambermicīns klasifikāciju pēc maksimāli pieļaujamā atlieku daudzuma dzīvnieku izcelsmes pārtikas produktos groza Regulu (ES) Nr. 37/2010

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 470/2009 (2009. gada 6. maijs), ar ko nosaka Kopienas procedūras farmakoloģiski aktīvo vielu atlieku pieļaujamo daudzumu noteikšanai dzīvnieku izcelsmes pārtikas produktos, ar ko atceļ Padomes Regulu (EEK) Nr. 2377/90 un groza Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2001/82/EK un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 726/2004 (1), un jo īpaši tās 14. pantu, ko lasa saistībā ar tās 17. pantu,

ņemot vērā Eiropas Zāļu aģentūras atzinumu, ko 2021. gada 15. jūlijā izstrādājusi Veterināro zāļu komiteja,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 470/2009 Komisijai, izdodot regulu, jānosaka tādu farmakoloģiski aktīvo vielu maksimāli pieļaujamais atlieku daudzums (“MRL”), kas Savienībā paredzētas izmantošanai produktīvo dzīvnieku veterinārajās zālēs vai lopkopībā izmantotos biocīdos. |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 470/2009 Komisijai, izdodot regulu, jānosaka tādu farmakoloģiski aktīvo vielu maksimāli pieļaujamais atlieku daudzums (“MRL”), kas Savienībā paredzētas izmantošanai produktīvo dzīvnieku veterinārajās zālēs vai lopkopībā izmantotos biocīdos.

| (2) | Komisijas Regulas (ES) Nr. 37/2010 (2) pielikuma 1. tabulā ir iekļautas farmakoloģiski aktīvās vielas un to klasifikācija pēc MRL dzīvnieku izcelsmes pārtikas produktos. |
| --- | --- |

(2)

Komisijas Regulas (ES) Nr. 37/2010 (2) pielikuma 1. tabulā ir iekļautas farmakoloģiski aktīvās vielas un to klasifikācija pēc MRL dzīvnieku izcelsmes pārtikas produktos.

| (3) | Bambermicīns minētajā tabulā jau ir iekļauts kā atļauta viela trušiem un tikai iekšķīgai lietošanai. Klasifikācijā esošajā ierakstā ir norādīts “MRL nav vajadzīgs”. |
| --- | --- |

(3)

Bambermicīns minētajā tabulā jau ir iekļauts kā atļauta viela trušiem un tikai iekšķīgai lietošanai. Klasifikācijā esošajā ierakstā ir norādīts “MRL nav vajadzīgs”.

| (4) | Uzņēmums Huvepharma N.V.2019. gada 3. decembrī Eiropas Zāļu aģentūrai (“Aģentūra”) saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 470/2009 3. pantu iesniedza pieteikumu, kurā lūdza ierakstu par bambermicīnu attiecināt arī uz vistu audiem. |
| --- | --- |

(4)

Uzņēmums Huvepharma N.V.2019. gada 3. decembrī Eiropas Zāļu aģentūrai (“Aģentūra”) saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 470/2009 3. pantu iesniedza pieteikumu, kurā lūdza ierakstu par bambermicīnu attiecināt arī uz vistu audiem.

| (5) | Kā liecina Veterināro zāļu komitejas (“VZK”) atzinums, 2021. gada 18. martā Aģentūra secināja, ka bambermicīna MRL vistu audos noteikt nav vajadzīgs, un ieteica klasifikācijā norādīt “MRL nav vajadzīgs”. |
| --- | --- |

(5)

Kā liecina Veterināro zāļu komitejas (“VZK”) atzinums, 2021. gada 18. martā Aģentūra secināja, ka bambermicīna MRL vistu audos noteikt nav vajadzīgs, un ieteica klasifikācijā norādīt “MRL nav vajadzīgs”.

| (6) | 2021. gada 5. maijā Komisija Aģentūru lūdza 2021. gada 18. marta atzinumu attiecībā uz MRL noteikšanu apsvērt no jauna, lai kompetentajām iestādēm atvieglotu oficiālo kontroli un tiesību normu izpildes panākšanu. |
| --- | --- |

(6)

2021. gada 5. maijā Komisija Aģentūru lūdza 2021. gada 18. marta atzinumu attiecībā uz MRL noteikšanu apsvērt no jauna, lai kompetentajām iestādēm atvieglotu oficiālo kontroli un tiesību normu izpildes panākšanu.

| (7) | 2021. gada 15. jūlijā, pamatojoties uz Komitejas atzinumu, Aģentūra, izskatījusi pieteikumu un Komisijas lūgumu, ieteica attiecībā uz izmantošanu vistām (bet ne tām, no kurām iegūst pārtikā lietojamas olas) noteikt skaitliskus bambermicīna MRL muskuļos, ādā un taukos dabīgās proporcijās, aknās un nierēs. |
| --- | --- |

(7)

2021. gada 15. jūlijā, pamatojoties uz Komitejas atzinumu, Aģentūra, izskatījusi pieteikumu un Komisijas lūgumu, ieteica attiecībā uz izmantošanu vistām (bet ne tām, no kurām iegūst pārtikā lietojamas olas) noteikt skaitliskus bambermicīna MRL muskuļos, ādā un taukos dabīgās proporcijās, aknās un nierēs.

| (8) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 470/2009 5. pantu Aģentūrai ir jāizskata iespēja, vai farmakoloģiski aktīvajai vielai noteikto MRL konkrētā pārtikas produktā varētu izmantot arī citam pārtikas produktam, kas iegūts no tās pašas sugas īpatņiem, vai kādai farmakoloģiski aktīvai vielai noteikto MRL attiecībā uz vienu vai vairākām sugām varētu izmantot arī citām sugām. |
| --- | --- |

(8)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 470/2009 5. pantu Aģentūrai ir jāizskata iespēja, vai farmakoloģiski aktīvajai vielai noteikto MRL konkrētā pārtikas produktā varētu izmantot arī citam pārtikas produktam, kas iegūts no tās pašas sugas īpatņiem, vai kādai farmakoloģiski aktīvai vielai noteikto MRL attiecībā uz vienu vai vairākām sugām varētu izmantot arī citām sugām.

| (9) | Aģentūra secināja, ka bambermicīna MRL vistu audos ir lietderīgi ekstrapolēt uz citu mājputnu sugu audiem, bet ne mājputnu olām. |
| --- | --- |

(9)

Aģentūra secināja, ka bambermicīna MRL vistu audos ir lietderīgi ekstrapolēt uz citu mājputnu sugu audiem, bet ne mājputnu olām.

| (10) | Ņemot vērā Aģentūras atzinumu, tiek atzīts par lietderīgu noteikt, kāds ir ieteiktais bambermicīna MRL vistu audos, un to ekstrapolēt uz citām mājputnu sugām, bet ne mājputnu olām. |
| --- | --- |

(10)

Ņemot vērā Aģentūras atzinumu, tiek atzīts par lietderīgu noteikt, kāds ir ieteiktais bambermicīna MRL vistu audos, un to ekstrapolēt uz citām mājputnu sugām, bet ne mājputnu olām.

| (11) | Tāpēc Regula (ES) Nr. 37/2010 būtu attiecīgi jāgroza. |
| --- | --- |

(11)

Tāpēc Regula (ES) Nr. 37/2010 būtu attiecīgi jāgroza.

| (12) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Veterināro zāļu pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(12)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Veterināro zāļu pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulas (ES) Nr. 37/2010 pielikumu groza, kā norādīts šīs regulas pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2022. gada 13. aprīlī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētāja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  OV L 152, 16.6.2009., 11. lpp.

1

(2)  Komisijas Regula (ES) Nr. 37/2010 (2009. gada 22. decembris) par farmakoloģiski aktīvajām vielām un to klasifikāciju pēc to atlieku maksimāli pieļaujamā satura dzīvnieku izcelsmes pārtikas produktos (OV L 15, 20.1.2010., 1. lpp.).

2

---

PIELIKUMS

Regulas (ES) Nr. 37/2010 pielikuma 1. tabulā ierakstu par vielu “bambermicīns” aizstāj ar šādu:

| Farmakoloģiski aktīvā viela | Marķieratliekas | Dzīvnieku suga | MRL | Izmeklējamie audi | Citi noteikumi (saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 470/2009 14. panta 7. punktu) | Terapeitiskā klasifikācija |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| “Bambermicīns | NEPIEMĒRO | Truši | MRL nav vajadzīgs | NEPIEMĒRO | Tikai iekšķīgai lietošanai | Pretinfekcijas līdzeklis / antibiotikas” |
| Flavophos-pholipol A | Mājputni | 100 μg/kg | Muskuļi | Nelietot dzīvniekiem, no kuriem iegūst lietošanai pārtikā paredzētas olas |
| 100 μg/kg | Āda un tauki dabīgās proporcijās |
| 3 000 μg/kg | Aknas |
| 20 000 μg/kg | Nieres |

Farmakoloģiski aktīvā viela

Marķieratliekas

Dzīvnieku suga

MRL

Izmeklējamie audi

Citi noteikumi (saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 470/2009 14. panta 7. punktu)

Terapeitiskā klasifikācija

“Bambermicīns

NEPIEMĒRO

Truši

MRL nav vajadzīgs

NEPIEMĒRO

Tikai iekšķīgai lietošanai

Pretinfekcijas līdzeklis / antibiotikas”

Flavophos-pholipol A

Mājputni

100 μg/kg

Muskuļi

Nelietot dzīvniekiem, no kuriem iegūst lietošanai pārtikā paredzētas olas

100 μg/kg

Āda un tauki dabīgās proporcijās

3 000 μg/kg

Aknas

20 000 μg/kg

Nieres

---

LĒMUMI

| 19.4.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 117/32 |
| --- | --- | --- | --- |

19.4.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 117/32

---

PADOMES LĒMUMS (KĀDP) 2022/635

(2022. gada 13. aprīlis),

ar ko groza Lēmumu (KĀDP) 2017/1869 par Eiropas Savienības padomdevēju misiju drošības sektora reformas atbalstam Irākā (EUAM Iraq)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 42. panta 4. punktu un 43. panta 2. punktu,

ņemot vērā Savienības Augstā pārstāvja ārlietās un drošības politikas jautājumos priekšlikumu,

tā kā:

| (1) | Padome 2017. gada 16. oktobrī pieņēma Lēmumu (KĀDP) 2017/1869 (1), ar ko izveidoja Eiropas Savienības padomdevēju misiju drošības sektora reformas atbalstam Irākā (EUAM Iraq). |
| --- | --- |

(1)

Padome 2017. gada 16. oktobrī pieņēma Lēmumu (KĀDP) 2017/1869 (1), ar ko izveidoja Eiropas Savienības padomdevēju misiju drošības sektora reformas atbalstam Irākā (EUAM Iraq).

| (2) | Padome 2020. gada 7. aprīlī pieņēma Lēmumu (KĀDP) 2020/513 (2), ar ko grozīja EUAM Iraq pilnvaras un tās pagarināja līdz 2022. gada 30. aprīlim. |
| --- | --- |

(2)

Padome 2020. gada 7. aprīlī pieņēma Lēmumu (KĀDP) 2020/513 (2), ar ko grozīja EUAM Iraq pilnvaras un tās pagarināja līdz 2022. gada 30. aprīlim.

| (3) | Pēc EUAM Iraq stratēģiskās pārskatīšanas Politikas un drošības komiteja ieteica EUAM Iraq pilnvaras grozīt un pagarināt līdz 2024. gada 30. aprīlim. |
| --- | --- |

(3)

Pēc EUAM Iraq stratēģiskās pārskatīšanas Politikas un drošības komiteja ieteica EUAM Iraq pilnvaras grozīt un pagarināt līdz 2024. gada 30. aprīlim.

| (4) | Tāpēc Lēmums (KĀDP) 2017/1869 būtu attiecīgi jāgroza. |
| --- | --- |

(4)

Tāpēc Lēmums (KĀDP) 2017/1869 būtu attiecīgi jāgroza.

| (5) | EUAM Iraq tiks īstenota situācijā, kas var pasliktināties un varētu kavēt Līguma par Eiropas Savienību 21. pantā izklāstīto Savienības ārējās darbības mērķu sasniegšanu, |
| --- | --- |

(5)

EUAM Iraq tiks īstenota situācijā, kas var pasliktināties un varētu kavēt Līguma par Eiropas Savienību 21. pantā izklāstīto Savienības ārējās darbības mērķu sasniegšanu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Lēmumu (KĀDP) 2017/1869 groza šādi:

| 1) | lēmuma 2. pantu aizstāj ar šādu:

  “2. pants
  Mērķi

  EUAM Iraq stratēģiskie mērķi ir šādi:






  1) | sniegt Irākas iestādēm stratēģiskus padomus un speciālās zināšanas par drošības sektora reformu civilajiem aspektiem, tostarp par valsts drošības stratēģiju, saistītajām valsts stratēģijām un citām valsts drošības prioritātēm; |
| --- | --- | --- |

1)

lēmuma 2. pantu aizstāj ar šādu:

“2. pants

Mērķi

EUAM Iraq stratēģiskie mērķi ir šādi:

1)

sniegt Irākas iestādēm stratēģiskus padomus un speciālās zināšanas par drošības sektora reformu civilajiem aspektiem, tostarp par valsts drošības stratēģiju, saistītajām valsts stratēģijām un citām valsts drošības prioritātēm;

| 2) | analizēt, novērtēt un apzināt iespējas turpmākai Savienības iesaistei valsts, reģionālā un provinču līmenī, lai atbalstītu civilās drošības sektora reformas vajadzības; |
| --- | --- |

2)

analizēt, novērtēt un apzināt iespējas turpmākai Savienības iesaistei valsts, reģionālā un provinču līmenī, lai atbalstītu civilās drošības sektora reformas vajadzības;

| 3) | kopā ar Savienības delegāciju sniegt informāciju un atvieglot Savienības un dalībvalstu plānošanas un īstenošanas atbalstu drošības sektora reformas jomā, nodrošinot Savienības rīcības saskaņotību.”; |
| --- | --- |

3)

kopā ar Savienības delegāciju sniegt informāciju un atvieglot Savienības un dalībvalstu plānošanas un īstenošanas atbalstu drošības sektora reformas jomā, nodrošinot Savienības rīcības saskaņotību.”;

| 2) | lēmuma 14. panta 1. punktā pēc trešā teikuma iekļauj šādu tekstu:

  “Finanšu atsauces summa, kas paredzēta, lai ar EUAM Iraq saistītos izdevumus segtu laikposmā no 2022. gada 1. maija līdz 2024. gada 30. aprīlim, ir 70 056 766,51EUR.”; |
| --- | --- |

2)

lēmuma 14. panta 1. punktā pēc trešā teikuma iekļauj šādu tekstu:

“Finanšu atsauces summa, kas paredzēta, lai ar EUAM Iraq saistītos izdevumus segtu laikposmā no 2022. gada 1. maija līdz 2024. gada 30. aprīlim, ir 70 056 766,51EUR.”;

EUAM Iraq

| 3) | lēmuma 17. panta otro teikumu aizstāj ar šādu:

  “To piemēro līdz 2024. gada 30. aprīlim.” |
| --- | --- |

3)

lēmuma 17. panta otro teikumu aizstāj ar šādu:

“To piemēro līdz 2024. gada 30. aprīlim.”

2. pants

Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

Briselē, 2022. gada 13. aprīlī

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

J.-Y. LE DRIAN

---

(1)  Padomes Lēmums (KĀDP) 2017/1869 (2017. gada 16. oktobris) par Eiropas Savienības padomdevēju misiju drošības sektora reformas atbalstam Irākā (EUAM Iraq) (OV L 266, 17.10.2017., 12. lpp.).

1

EUAM Iraq

(2)  Padomes Lēmums (KĀDP) 2020/513 (2020. gada 7. aprīlis), ar ko groza Lēmumu (KĀDP) 2017/1869 par Eiropas Savienības padomdevēju misiju drošības sektora reformas atbalstam Irākā (EUAM Iraq) (OV L 113, 8.4.2020., 38. lpp.).

2

EUAM Iraq

---

| 19.4.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 117/34 |
| --- | --- | --- | --- |

19.4.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 117/34

---

PADOMES LĒMUMS (KĀDP) 2022/636

(2022. gada 13. aprīlis),

ar ko groza Lēmumu (KĀDP) 2022/338 par palīdzības pasākumu saskaņā ar Eiropas Miera mehānismu nolūkā Ukrainas bruņotajiem spēkiem piegādāt nāvējoša spēka pielietošanai paredzētu militāro ekipējumu un platformas

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 28. panta 1. punktu un 41. panta 2. punktu,

ņemot vērā Savienības Augstā pārstāvja ārlietās un drošības politikas jautājumos priekšlikumu,

tā kā:

| (1) | Padome 2022. gada 28. februārī pieņēma Lēmumu (KĀDP) 2022/338 (1), ar ko tika noteikts palīdzības pasākums ar finanšu atsauces summu 450 000 000 EUR apmērā, kas paredzēta, lai segtu nāvējoša spēka pielietošanai paredzēta militārā ekipējuma un platformu piegādi Ukrainas bruņotajiem spēkiem. |
| --- | --- |

(1)

Padome 2022. gada 28. februārī pieņēma Lēmumu (KĀDP) 2022/338 (1), ar ko tika noteikts palīdzības pasākums ar finanšu atsauces summu 450 000 000 EUR apmērā, kas paredzēta, lai segtu nāvējoša spēka pielietošanai paredzēta militārā ekipējuma un platformu piegādi Ukrainas bruņotajiem spēkiem.

| (2) | Padome 2022. gada 23. martā pieņēma Lēmumu (KĀDP) 2022/471 (2), ar ko grozīja Lēmumu (KĀDP) 2022/338 un ar ko finanšu atsauces summa tika palielināta līdz 900 000 000 EUR. |
| --- | --- |

(2)

Padome 2022. gada 23. martā pieņēma Lēmumu (KĀDP) 2022/471 (2), ar ko grozīja Lēmumu (KĀDP) 2022/338 un ar ko finanšu atsauces summa tika palielināta līdz 900 000 000 EUR.

| (3) | Ņemot vērā, ka bruņotā agresija, ko pret Ukrainu īsteno Krievijas Federācija, turpinās, finanšu atsauces summa būtu jāpalielina par papildu 450 000 000 EUR un palīdzības pasākuma ilgums būtu jāpagarina par 24 mēnešiem. |
| --- | --- |

(3)

Ņemot vērā, ka bruņotā agresija, ko pret Ukrainu īsteno Krievijas Federācija, turpinās, finanšu atsauces summa būtu jāpalielina par papildu 450 000 000 EUR un palīdzības pasākuma ilgums būtu jāpagarina par 24 mēnešiem.

| (4) | Lēmums (KĀDP) 2022/338 būtu attiecīgi jāgroza, |
| --- | --- |

(4)

Lēmums (KĀDP) 2022/338 būtu attiecīgi jāgroza,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Lēmumu (KĀDP) 2022/338 groza šādi:

| 1) | lēmuma 1. panta 4. punktu aizstāj ar šādu:

  “4.   Palīdzības pasākuma ilgums ir 60 mēneši no šā lēmuma pieņemšanas dienas.”; |
| --- | --- |

1)

lēmuma 1. panta 4. punktu aizstāj ar šādu:

“4.   Palīdzības pasākuma ilgums ir 60 mēneši no šā lēmuma pieņemšanas dienas.”;

| 2) | lēmuma 2. panta 1. punktu aizstāj ar šādu:

  “1.   Finanšu atsauces summa, kas paredzēta ar palīdzības pasākumu saistīto izdevumu segšanai, ir 1 350 000 000 EUR.”; |
| --- | --- |

2)

lēmuma 2. panta 1. punktu aizstāj ar šādu:

“1.   Finanšu atsauces summa, kas paredzēta ar palīdzības pasākumu saistīto izdevumu segšanai, ir 1 350 000 000 EUR.”;

| 3) | lēmuma 2. panta 3. punktu aizstāj ar šādu:

  “3.   Saskaņā ar Lēmuma (KĀDP) 2021/509 29. panta 5. punktu palīdzības pasākumu administrators var aicināt veikt iemaksas pēc šā lēmuma pieņemšanas līdz 1 350 000 000 EUR. Līdzekļus, ko palīdzības pasākumu administrators aicinājis iemaksāt, izmanto tikai tam, lai maksātu izdevumus robežās, ko ar Lēmumu (KĀDP) 2021/509 izveidotā komiteja apstiprinājusi 2022. gada grozošajā budžetā un turpmāko gadu budžetos atbilstoši šim palīdzības pasākumam.”; |
| --- | --- |

3)

lēmuma 2. panta 3. punktu aizstāj ar šādu:

“3.   Saskaņā ar Lēmuma (KĀDP) 2021/509 29. panta 5. punktu palīdzības pasākumu administrators var aicināt veikt iemaksas pēc šā lēmuma pieņemšanas līdz 1 350 000 000 EUR. Līdzekļus, ko palīdzības pasākumu administrators aicinājis iemaksāt, izmanto tikai tam, lai maksātu izdevumus robežās, ko ar Lēmumu (KĀDP) 2021/509 izveidotā komiteja apstiprinājusi 2022. gada grozošajā budžetā un turpmāko gadu budžetos atbilstoši šim palīdzības pasākumam.”;

| 4) | lēmuma 2. panta 4. punktu aizstāj ar šādu:

  “4.   Izdevumi, kas saistīti ar palīdzības pasākuma īstenošanu, ir attiecināmi no 2022. gada 1. janvāra līdz dienai, ko nosaka Padome. Vismaz 66 % no finanšu atsauces summas sedz izdevumus, kas radušies, sākot no 2022. gada 11. marta.” |
| --- | --- |

4)

lēmuma 2. panta 4. punktu aizstāj ar šādu:

“4.   Izdevumi, kas saistīti ar palīdzības pasākuma īstenošanu, ir attiecināmi no 2022. gada 1. janvāra līdz dienai, ko nosaka Padome. Vismaz 66 % no finanšu atsauces summas sedz izdevumus, kas radušies, sākot no 2022. gada 11. marta.”

2. pants

Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

Briselē, 2022. gada 13. aprīlī

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

J.-Y. LE DRIAN

---

(1)  Padomes Lēmums (KĀDP) 2022/338 (2022. gada 28. februāris) par palīdzības pasākumu saskaņā ar Eiropas Miera mehānismu nolūkā Ukrainas bruņotajiem spēkiem piegādāt nāvējoša spēka pielietošanai paredzētu militāro ekipējumu un platformas (OV L 60, 28.2.2022., 1. lpp.).

1

(2)  Padomes Lēmums (KĀDP) 2022/471 (2022. gada 23. marts), ar ko groza Lēmumu (KĀDP) 2022/338 par palīdzības pasākumu saskaņā ar Eiropas Miera mehānismu nolūkā Ukrainas bruņotajiem spēkiem piegādāt nāvējoša spēka pielietošanai paredzētu militāro ekipējumu un platformas (OV L 96, 24.3.2022., 43. lpp.).

2

---

| 19.4.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 117/36 |
| --- | --- | --- | --- |

19.4.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 117/36

---

PADOMES LĒMUMS (ES) 2022/637

(2022. gada 13. aprīlis),

ar ko groza Lēmumu (KĀDP) 2022/339 par palīdzības pasākumu saskaņā ar Eiropas Miera mehānismu nolūkā atbalstīt Ukrainas bruņotos spēkus

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 28. panta 1. punktu un 41. panta 2. punktu,

ņemot vērā Savienības Augstā pārstāvja ārlietās un drošības politikas jautājumos priekšlikumu,

tā kā:

| (1) | Padome 2022. gada 28. februārī pieņēma Lēmumu (KĀDP) 2022/339 (1), ar ko noteica palīdzības pasākumu ar finanšu atsauces summu 50 000 000 EUR apmērā, kura paredzēta, lai segtu finansējumu tāda aprīkojuma un piegāžu nodrošināšanai Ukrainas bruņotajiem spēkiem, kas nav paredzēti nāvējoša spēka pielietošanai, piemēram, individuālie aizsardzības līdzekļi, pirmās palīdzības piederumu komplekti un degviela. |
| --- | --- |

(1)

Padome 2022. gada 28. februārī pieņēma Lēmumu (KĀDP) 2022/339 (1), ar ko noteica palīdzības pasākumu ar finanšu atsauces summu 50 000 000 EUR apmērā, kura paredzēta, lai segtu finansējumu tāda aprīkojuma un piegāžu nodrošināšanai Ukrainas bruņotajiem spēkiem, kas nav paredzēti nāvējoša spēka pielietošanai, piemēram, individuālie aizsardzības līdzekļi, pirmās palīdzības piederumu komplekti un degviela.

| (2) | Padome 2022. gada 23. martā pieņēma Lēmumu (KĀDP) 2022/472 (2), ar ko grozīja Lēmumu (KĀDP) 2022/339 un ar ko finanšu atsauces summa tika palielināta līdz 100 000 000 EUR. |
| --- | --- |

(2)

Padome 2022. gada 23. martā pieņēma Lēmumu (KĀDP) 2022/472 (2), ar ko grozīja Lēmumu (KĀDP) 2022/339 un ar ko finanšu atsauces summa tika palielināta līdz 100 000 000 EUR.

| (3) | Ņemot vērā, ka bruņotā agresija, ko pret Ukrainu īsteno Krievijas Federācija, turpinās, būtu jāpalielina vēl par 50 000 000 EUR finanšu atsauces summa, kura paredzēta, lai segtu finansējumu tāda aprīkojuma un piegāžu nodrošināšanai Ukrainas bruņotajiem spēkiem, kas nav paredzēti nāvējoša spēka pielietošanai, piemēram, individuālie aizsardzības līdzekļi, pirmās palīdzības piederumu komplekti un degviela. Palīdzības pasākuma ilgums būtu arī jāpagarina par 24 mēnešiem. |
| --- | --- |

(3)

Ņemot vērā, ka bruņotā agresija, ko pret Ukrainu īsteno Krievijas Federācija, turpinās, būtu jāpalielina vēl par 50 000 000 EUR finanšu atsauces summa, kura paredzēta, lai segtu finansējumu tāda aprīkojuma un piegāžu nodrošināšanai Ukrainas bruņotajiem spēkiem, kas nav paredzēti nāvējoša spēka pielietošanai, piemēram, individuālie aizsardzības līdzekļi, pirmās palīdzības piederumu komplekti un degviela. Palīdzības pasākuma ilgums būtu arī jāpagarina par 24 mēnešiem.

| (4) | Lēmums (KĀDP) 2022/339 būtu attiecīgi jāgroza, |
| --- | --- |

(4)

Lēmums (KĀDP) 2022/339 būtu attiecīgi jāgroza,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Lēmumu (KĀDP) 2022/339 groza šādi:

| 1) | lēmuma 1. panta 4. punktu aizstāj ar šādu:

  “4.   Palīdzības pasākuma ilgums ir 60 mēneši no šā lēmuma pieņemšanas dienas.”; |
| --- | --- |

1)

lēmuma 1. panta 4. punktu aizstāj ar šādu:

“4.   Palīdzības pasākuma ilgums ir 60 mēneši no šā lēmuma pieņemšanas dienas.”;

| 2) | lēmuma 2. panta 1. punktu aizstāj ar šādu:

  “1.   Finanšu atsauces summa, kas paredzēta ar palīdzības pasākumu saistīto izdevumu segšanai, ir 150 000 000 EUR.”; |
| --- | --- |

2)

lēmuma 2. panta 1. punktu aizstāj ar šādu:

“1.   Finanšu atsauces summa, kas paredzēta ar palīdzības pasākumu saistīto izdevumu segšanai, ir 150 000 000 EUR.”;

| 3) | lēmuma 2. panta 3. punktu aizstāj ar šādu:

  “3.   Saskaņā ar Lēmuma (KĀDP) 2021/509 29. panta 5. punktu palīdzības pasākumu administrators var aicināt veikt iemaksas pēc šā lēmuma pieņemšanas līdz 150 000 000 EUR. Līdzekļus, ko palīdzības pasākumu administrators aicinājis iemaksāt, izmanto tikai tam, lai maksātu izdevumus robežās, ko ar Lēmumu (KĀDP) 2021/509 izveidotā komiteja apstiprinājusi 2022. gada grozošajā budžetā un turpmāko gadu budžetos atbilstoši šim palīdzības pasākumam.”; |
| --- | --- |

3)

lēmuma 2. panta 3. punktu aizstāj ar šādu:

“3.   Saskaņā ar Lēmuma (KĀDP) 2021/509 29. panta 5. punktu palīdzības pasākumu administrators var aicināt veikt iemaksas pēc šā lēmuma pieņemšanas līdz 150 000 000 EUR. Līdzekļus, ko palīdzības pasākumu administrators aicinājis iemaksāt, izmanto tikai tam, lai maksātu izdevumus robežās, ko ar Lēmumu (KĀDP) 2021/509 izveidotā komiteja apstiprinājusi 2022. gada grozošajā budžetā un turpmāko gadu budžetos atbilstoši šim palīdzības pasākumam.”;

| 4) | lēmuma 2. panta 4. punktu aizstāj ar šādu:

  “4.   Izdevumi, kas saistīti ar palīdzības pasākuma īstenošanu, ir attiecināmi no 2022. gada 1. janvāra līdz dienai, ko nosaka Padome. Vismaz 66 % no finanšu atsauces summas sedz izdevumus, kas radušies, sākot no 2022. gada 11. marta.” |
| --- | --- |

4)

lēmuma 2. panta 4. punktu aizstāj ar šādu:

“4.   Izdevumi, kas saistīti ar palīdzības pasākuma īstenošanu, ir attiecināmi no 2022. gada 1. janvāra līdz dienai, ko nosaka Padome. Vismaz 66 % no finanšu atsauces summas sedz izdevumus, kas radušies, sākot no 2022. gada 11. marta.”

2. pants

Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

Briselē, 2022. gada 13. aprīlī

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

J.-Y. LE DRIAN

---

(1)  Padomes Lēmums (KĀDP) 2022/339 (2022. gada 28. februāris) par palīdzības pasākumu saskaņā ar Eiropas Miera mehānismu nolūkā atbalstīt Ukrainas bruņotos spēkus (OV L 61, 28.2.2022., 1. lpp.).

1

(2)  Padomes Lēmums (KĀDP) 2022/472 (2022. gada 23. marts), ar ko groza Lēmumu (KĀDP) 2022/339 par palīdzības pasākumu saskaņā ar Eiropas Miera mehānismu nolūkā atbalstīt Ukrainas bruņotos spēkus (OV L 96, 24.3.2022., 45. lpp.).

2

---

| 19.4.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 117/38 |
| --- | --- | --- | --- |

19.4.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 117/38

---

PADOMES LĒMUMS (KĀDP) 2022/638

(2022. gada 13. aprīlis),

ar ko groza Lēmumu 2014/486/KĀDP par Eiropas Savienības padomdevēju misiju civilās drošības sektora reformai Ukrainā (EUAM Ukraine)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 42. panta 4. punktu un 43. panta 2. punktu,

ņemot vērā Savienības Augstā pārstāvja ārlietās un drošības politikas jautājumos priekšlikumu,

tā kā:

| (1) | Krievijas Federācija 2022. gada 23. februārī uzsāka neprovocētu un nepamatotu militāru agresiju pret Ukrainu, par ko Eiropadome pauda visstingrāko nosodījumu savos 2022. gada 24. februāra secinājumos. |
| --- | --- |

(1)

Krievijas Federācija 2022. gada 23. februārī uzsāka neprovocētu un nepamatotu militāru agresiju pret Ukrainu, par ko Eiropadome pauda visstingrāko nosodījumu savos 2022. gada 24. februāra secinājumos.

| (2) | Eiropadome 2022. gada 24. marta secinājumos norādīja, ka “Krievijas agresīvais karš pret Ukrainu rupji pārkāpj starptautiskās tiesības, un tā rezultātā milzīgs skaits civiliedzīvotāju ir zaudējuši dzīvību un guvuši ievainojumus. Krievija vērš uzbrukumus pret civiliedzīvotājiem un mērķtiecīgi uzbrūk civilajiem objektiem, tostarp slimnīcām, medicīnas iestādēm, skolām un patvertnēm. Šie kara noziegumi ir nekavējoties jāizbeidz. Atbildīgie un viņu līdzdalībnieki tiks saukti pie atbildības saskaņā ar starptautiskajām tiesībām.” Turklāt Eiropadome atkārtoti apstiprināja 2022. gada 11. marta Versaļas deklarāciju, kurā jo īpaši atzinīgi vērtēts Starptautiskās Krimināltiesas prokurora lēmums sākt izmeklēšanu par noziegumiem, kas ir tās jurisdikcijā. |
| --- | --- |

(2)

Eiropadome 2022. gada 24. marta secinājumos norādīja, ka “Krievijas agresīvais karš pret Ukrainu rupji pārkāpj starptautiskās tiesības, un tā rezultātā milzīgs skaits civiliedzīvotāju ir zaudējuši dzīvību un guvuši ievainojumus. Krievija vērš uzbrukumus pret civiliedzīvotājiem un mērķtiecīgi uzbrūk civilajiem objektiem, tostarp slimnīcām, medicīnas iestādēm, skolām un patvertnēm. Šie kara noziegumi ir nekavējoties jāizbeidz. Atbildīgie un viņu līdzdalībnieki tiks saukti pie atbildības saskaņā ar starptautiskajām tiesībām.” Turklāt Eiropadome atkārtoti apstiprināja 2022. gada 11. marta Versaļas deklarāciju, kurā jo īpaši atzinīgi vērtēts Starptautiskās Krimināltiesas prokurora lēmums sākt izmeklēšanu par noziegumiem, kas ir tās jurisdikcijā.

| (3) | Ar Lēmumu 2014/486/KĀDP (1) tika izveidota EUAM Ukraine, lai palīdzētu Ukrainai civilās drošības sektora reformas, tostarp policijas un tiesiskuma, jomā. |
| --- | --- |

(3)

Ar Lēmumu 2014/486/KĀDP (1) tika izveidota EUAM Ukraine, lai palīdzētu Ukrainai civilās drošības sektora reformas, tostarp policijas un tiesiskuma, jomā.

| (4) | EUAM Ukraine būtu jāsniedz atbalsts Ukrainas iestādēm, lai atvieglotu Krievijas Federācijas militārās agresijas pret Ukrainu kontekstā pastrādātu starptautisku noziegumu izmeklēšanu un saukšanu pie atbildības par tiem. |
| --- | --- |

(4)

EUAM Ukraine būtu jāsniedz atbalsts Ukrainas iestādēm, lai atvieglotu Krievijas Federācijas militārās agresijas pret Ukrainu kontekstā pastrādātu starptautisku noziegumu izmeklēšanu un saukšanu pie atbildības par tiem.

| (5) | Attiecīgi būtu jāgroza Lēmums 2014/486/KĀDP. |
| --- | --- |

(5)

Attiecīgi būtu jāgroza Lēmums 2014/486/KĀDP.

| (6) | Misija EUAM Ukraine tiks īstenota situācijā, kas var pasliktināties un varētu kavēt Līguma par Eiropas Savienību 21. pantā izklāstīto Savienības ārējās darbības mērķu sasniegšanu, |
| --- | --- |

(6)

Misija EUAM Ukraine tiks īstenota situācijā, kas var pasliktināties un varētu kavēt Līguma par Eiropas Savienību 21. pantā izklāstīto Savienības ārējās darbības mērķu sasniegšanu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Lēmumu 2014/486/KĀDP groza šādi:

| 1) | lēmuma 2.a pantu pārnumurē par 2.b pantu; |
| --- | --- |

1)

lēmuma 2.a pantu pārnumurē par 2.b pantu;

| 2) | lēmumā iekļauj šādu pantu:

  “2.a pants
  Atbalsts Ukrainas iestādēm, lai atvieglotu starptautisko noziegumu izmeklēšanu un saukšanu pie atbildības par tiem

  1.   EUAM Ukraine sniedz atbalstu Ukrainas iestādēm, jo īpaši Ģenerālprokuratūrai, reģionālajām prokuratūrām un tiesībaizsardzības aģentūrām, nolūkā atvieglot tādu starptautisku noziegumu izmeklēšanu un saukšanu pie atbildības par tiem, kas izdarīti saistībā ar Krievijas neprovocēto un nepamatoto militāro agresiju pret Ukrainu.


  2.   Lai īstenotu minēto uzdevumu:






  a) | EUAM Ukraine jo īpaši sniedz Ukrainas iestādēm stratēģiskas konsultācijas par starptautisko noziegumu izmeklēšanu un saukšanu pie atbildības par tiem, par nepieciešamajiem grozījumiem Ukrainas tiesību aktos un par saistīto komunikācijas stratēģiju. Tā arī nodrošina mācības citos saistītajos jautājumos. Tā var sniegt līdzekļus vai aprīkojumu Ukrainas iestādēm, lai atvieglotu starptautisko noziegumu izmeklēšanu un saukšanu pie atbildības par tiem; |
| --- | --- | --- |

2)

lēmumā iekļauj šādu pantu:

“2.a pants

Atbalsts Ukrainas iestādēm, lai atvieglotu starptautisko noziegumu izmeklēšanu un saukšanu pie atbildības par tiem

1.   EUAM Ukraine sniedz atbalstu Ukrainas iestādēm, jo īpaši Ģenerālprokuratūrai, reģionālajām prokuratūrām un tiesībaizsardzības aģentūrām, nolūkā atvieglot tādu starptautisku noziegumu izmeklēšanu un saukšanu pie atbildības par tiem, kas izdarīti saistībā ar Krievijas neprovocēto un nepamatoto militāro agresiju pret Ukrainu.

2.   Lai īstenotu minēto uzdevumu:

a)

EUAM Ukraine jo īpaši sniedz Ukrainas iestādēm stratēģiskas konsultācijas par starptautisko noziegumu izmeklēšanu un saukšanu pie atbildības par tiem, par nepieciešamajiem grozījumiem Ukrainas tiesību aktos un par saistīto komunikācijas stratēģiju. Tā arī nodrošina mācības citos saistītajos jautājumos. Tā var sniegt līdzekļus vai aprīkojumu Ukrainas iestādēm, lai atvieglotu starptautisko noziegumu izmeklēšanu un saukšanu pie atbildības par tiem;

| b) | EUAM Ukraine nodrošina ciešu koordināciju ar Starptautisko Krimināltiesu un Eiropas Savienības Aģentūru tiesu iestāžu sadarbībai krimināllietās (Eurojust), kā arī ar dalībvalstīm, kas tieši atbalsta Ukrainā veiktu starptautisko noziegumu izmeklēšanu un saukšanu pie atbildības par tiem. Tā vajadzības gadījumā koordinē darbības ar citiem attiecīgajiem dalībniekiem; |
| --- | --- |

b)

EUAM Ukraine nodrošina ciešu koordināciju ar Starptautisko Krimināltiesu un Eiropas Savienības Aģentūru tiesu iestāžu sadarbībai krimināllietās (Eurojust), kā arī ar dalībvalstīm, kas tieši atbalsta Ukrainā veiktu starptautisko noziegumu izmeklēšanu un saukšanu pie atbildības par tiem. Tā vajadzības gadījumā koordinē darbības ar citiem attiecīgajiem dalībniekiem;

| c) | EUAM Ukraine daļas var uz laiku veikt darbības no Moldovas Republikas un no dalībvalstu teritorijām. Par kārtību šim nolūkam var vienoties EUAM Ukraine un Moldovas Republika vai attiecīgās dalībvalstis.” |
| --- | --- |

c)

EUAM Ukraine daļas var uz laiku veikt darbības no Moldovas Republikas un no dalībvalstu teritorijām. Par kārtību šim nolūkam var vienoties EUAM Ukraine un Moldovas Republika vai attiecīgās dalībvalstis.”

2. pants

Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

Briselē, 2022. gada 13. aprīlī

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

J.-Y. LE DRIAN

---

(1)  Padomes Lēmums 2014/486/KĀDP (2014. gada 22. jūlijs) par Eiropas Savienības padomdevēju misiju civilās drošības sektora reformai Ukrainā (EUAM Ukraine) (OV L 217, 23.7.2014., 42. lpp.).

1

EUAM Ukraine

---

| 19.4.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 117/40 |
| --- | --- | --- | --- |

19.4.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 117/40

---

KOMISIJAS LĒMUMS (ES) 2022/639

(2021. gada 27. augusts)

par atbalsta shēmu SA.54915 – 2020/C (ex 2019/N) Beļģija – Jaudas atlīdzības mehānisms

(izziņots ar dokumenta numuru C(2021) 6431)

(Autentisks ir tikai teksts angļu valodā)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 108. panta 2. punkta pirmo daļu,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu un jo īpaši tā 62. panta 1. punkta a) apakšpunktu,

pēc uzaicinājuma ieinteresētajām personām iesniegt savas piezīmes saskaņā ar iepriekš minētajiem noteikumiem (1) un ņemot vērā to piezīmes,

tā kā:

1.   PROCEDŪRA

PROCEDŪRA

| (1) | Pēc pirmspaziņošanas procedūras Beļģijas Karaliste saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību (“LESD”) 108. panta 3. punktu 2019. gada 19. decembra vēstulē paziņoja Komisijai par tirgus mēroga jaudas atlīdzības mehānismu (“pasākums” jeb “JAM”). |
| --- | --- |

(1)

Pēc pirmspaziņošanas procedūras Beļģijas Karaliste saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību (“LESD”) 108. panta 3. punktu 2019. gada 19. decembra vēstulē paziņoja Komisijai par tirgus mēroga jaudas atlīdzības mehānismu (“pasākums” jeb “JAM”).

| (2) | Komisija 2020. gada 21. septembra vēstulē informēja Beļģiju, ka tā ir nolēmusi attiecībā uz pasākumu sākt LESD 108. panta 2. punktā paredzēto procedūru. |
| --- | --- |

(2)

Komisija 2020. gada 21. septembra vēstulē informēja Beļģiju, ka tā ir nolēmusi attiecībā uz pasākumu sākt LESD 108. panta 2. punktā paredzēto procedūru.

| (3) | Komisijas lēmums sākt procedūru (“lēmums par procedūras sākšanu”) tika publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (2). Komisija aicināja ieinteresētās personas iesniegt piezīmes. |
| --- | --- |

(3)

Komisijas lēmums sākt procedūru (“lēmums par procedūras sākšanu”) tika publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (2). Komisija aicināja ieinteresētās personas iesniegt piezīmes.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

2

| (4) | Beļģija 2020. gada 22. oktobra vēstulē iesniedza savas piezīmes attiecībā uz lēmumu par procedūras sākšanu. Komisija saņēma piezīmes arī no 15 ieinteresētajām personām. Tā pārsūtīja piezīmes Beļģijai, kurai tika dota iespēja uz tām atbildēt. Beļģijas piezīmes tika saņemtas 2020. gada 24. decembra vēstulē. |
| --- | --- |

(4)

Beļģija 2020. gada 22. oktobra vēstulē iesniedza savas piezīmes attiecībā uz lēmumu par procedūras sākšanu. Komisija saņēma piezīmes arī no 15 ieinteresētajām personām. Tā pārsūtīja piezīmes Beļģijai, kurai tika dota iespēja uz tām atbildēt. Beļģijas piezīmes tika saņemtas 2020. gada 24. decembra vēstulē.

| (5) | Beļģija 2021. gada 9. jūlijā piekrita izņēmuma kārtā atteikties no savām tiesībām, kas izriet no LESD 342. panta saistībā ar Regulas Nr. 1/1958 (3) 3. pantu, kā arī tam, ka šis lēmums tiek pieņemts un paziņots angļu valodā. |
| --- | --- |

(5)

Beļģija 2021. gada 9. jūlijā piekrita izņēmuma kārtā atteikties no savām tiesībām, kas izriet no LESD 342. panta saistībā ar Regulas Nr. 1/1958 (3) 3. pantu, kā arī tam, ka šis lēmums tiek pieņemts un paziņots angļu valodā.

3

2.   SĪKS PASĀKUMA APRAKSTS

SĪKS PASĀKUMA APRAKSTS

2.1.   Pārskats par pasākumu

Pārskats par pasākumu

| (6) | Beļģija paredz, ka no 2025. gada tā saskarsies ar elektroenerģijas ražošanas pietiekamības problēmu, kas galvenokārt izriet no tās lēmuma laikposmā no 2022. gada līdz 2025. gadam pakāpeniski atteikties no visas kodolenerģijas ražošanas jaudas un pārtraukt siltumenerģijas ražošanas jaudu izmantošanu Beļģijā un tās kaimiņvalstīs. |
| --- | --- |

(6)

Beļģija paredz, ka no 2025. gada tā saskarsies ar elektroenerģijas ražošanas pietiekamības problēmu, kas galvenokārt izriet no tās lēmuma laikposmā no 2022. gada līdz 2025. gadam pakāpeniski atteikties no visas kodolenerģijas ražošanas jaudas un pārtraukt siltumenerģijas ražošanas jaudu izmantošanu Beļģijā un tās kaimiņvalstīs.

| (7) | Tāpēc pasākuma mērķis ir nodrošināt pietiekamu jaudu elektroenerģijas ražošanai un to, lai šāda ražošana atbilstu paredzamajam elektroenerģijas pieprasījumam. |
| --- | --- |

(7)

Tāpēc pasākuma mērķis ir nodrošināt pietiekamu jaudu elektroenerģijas ražošanai un to, lai šāda ražošana atbilstu paredzamajam elektroenerģijas pieprasījumam.

| (8) | JAM ietvaros atbalsta saņēmēji tiktu atlasīti konkurenci veicinošā konkursa procedūrā un saņemtu atlīdzību par savu pieejamību. Atbalsts tiktu sniegts kā jaudas maksājums jaudas nolīguma darbības laikā. Apmaiņā pret to izraudzītie pretendenti nodrošinātu savu pieejamību, lai apmierinātu pārvades sistēmas operatora (“PSO”) pieprasījumu iespējamos stresa gadījumos. |
| --- | --- |

(8)

JAM ietvaros atbalsta saņēmēji tiktu atlasīti konkurenci veicinošā konkursa procedūrā un saņemtu atlīdzību par savu pieejamību. Atbalsts tiktu sniegts kā jaudas maksājums jaudas nolīguma darbības laikā. Apmaiņā pret to izraudzītie pretendenti nodrošinātu savu pieejamību, lai apmierinātu pārvades sistēmas operatora (“PSO”) pieprasījumu iespējamos stresa gadījumos.

| (9) | Beļģija savus valsts dekarbonizācijas mērķus ir noteikusi savā Nacionālajā enerģētikas un klimata plānā (“NEKP”) (4). Pamatojoties uz šo NEKP, tiek plānots, ka atjaunojamo energoresursu īpatsvars Beļģijas elektroenerģijas patēriņā palielināsies no 17 % 2017. gadā līdz vismaz 40,4 % 2030. gadā. Lai sasniegtu šos mērķus, būs jāintegrē liela daļa atjaunojamo energoresursu (AER), piemēram, vēja un saules enerģija, kuru nepastāvīgums var apdraudēt piegādes pietiekamību un drošību. |
| --- | --- |

(9)

Beļģija savus valsts dekarbonizācijas mērķus ir noteikusi savā Nacionālajā enerģētikas un klimata plānā (“NEKP”) (4). Pamatojoties uz šo NEKP, tiek plānots, ka atjaunojamo energoresursu īpatsvars Beļģijas elektroenerģijas patēriņā palielināsies no 17 % 2017. gadā līdz vismaz 40,4 % 2030. gadā. Lai sasniegtu šos mērķus, būs jāintegrē liela daļa atjaunojamo energoresursu (AER), piemēram, vēja un saules enerģija, kuru nepastāvīgums var apdraudēt piegādes pietiekamību un drošību.

4

| (10) | Lai gan AER attīstība nav JAM galvenais mērķis, tā izstrāde ietver vērienīgos mērķus arī turpmāk ieviest AER Beļģijas energoresursu struktūrā un papildina jaunu nepastāvīgo AER turpmāku attīstību. |
| --- | --- |

(10)

Lai gan AER attīstība nav JAM galvenais mērķis, tā izstrāde ietver vērienīgos mērķus arī turpmāk ieviest AER Beļģijas energoresursu struktūrā un papildina jaunu nepastāvīgo AER turpmāku attīstību.

2.2.   Juridiskais pamats un valdības noteiktā kārtība

Juridiskais pamats un valdības noteiktā kārtība

| (11) | Pasākuma juridiskais pamats ir 1999. gada 29. aprīļa Elektroenerģijas likums par Beļģijas elektroenerģijas tirgus organizāciju (“Elektroenerģijas likums”), kas grozīts ar 2019. gada 16. maijā un 2021. gada 19. martā Beļģijas Oficiālajā Vēstnesī publicētajiem likumiem (5). |
| --- | --- |

(11)

Pasākuma juridiskais pamats ir 1999. gada 29. aprīļa Elektroenerģijas likums par Beļģijas elektroenerģijas tirgus organizāciju (“Elektroenerģijas likums”), kas grozīts ar 2019. gada 16. maijā un 2021. gada 19. martā Beļģijas Oficiālajā Vēstnesī publicētajiem likumiem (5).

5

| (12) | Turklāt tika sagatavoti karaļa dekrēti (6) un Beļģijas JAM darbības noteikumi (7), lai sīkāk izklāstītu JAM nosacījumus:






  1) | Karaļa 2021. gada 28. aprīļa dekrēts, ar ko nosaka jaudas aprēķināšanas metodiku un izsoles parametrus saistībā ar jaudas atlīdzības mehānismu (8); |
| --- | --- | --- |

(12)

Turklāt tika sagatavoti karaļa dekrēti (6) un Beļģijas JAM darbības noteikumi (7), lai sīkāk izklāstītu JAM nosacījumus:

6

7

1)

Karaļa 2021. gada 28. aprīļa dekrēts, ar ko nosaka jaudas aprēķināšanas metodiku un izsoles parametrus saistībā ar jaudas atlīdzības mehānismu (8);

8

| 2) | Karaļa 2021. gada 21. maija dekrēts par attiecināmības kritērijiem, kas saistīti ar kumulatīvo atbalstu un minimālo dalības slieksni (9); |
| --- | --- |

2)

Karaļa 2021. gada 21. maija dekrēts par attiecināmības kritērijiem, kas saistīti ar kumulatīvo atbalstu un minimālo dalības slieksni (9);

9

| 3) | Karaļa 2021. gada 4. jūnija dekrēts par ieguldījumu robežvērtībām un attiecināmajām izmaksām (10); |
| --- | --- |

3)

Karaļa 2021. gada 4. jūnija dekrēts par ieguldījumu robežvērtībām un attiecināmajām izmaksām (10);

10

| 4) | Karaļa dekrēta projekts par tādu nosacījumu noteikšanu, pamatojoties uz kuriem aizrobežu jaudu turētāji var piedalīties JAM (11); un |
| --- | --- |

4)

Karaļa dekrēta projekts par tādu nosacījumu noteikšanu, pamatojoties uz kuriem aizrobežu jaudu turētāji var piedalīties JAM (11); un

11

| 5) | Karaļa 2021. gada 30. maija dekrēts par kontroles nosacījumiem (12). |
| --- | --- |

5)

Karaļa 2021. gada 30. maija dekrēts par kontroles nosacījumiem (12).

12

| (13) | Beļģijas PSO Elia 2020. gada augustā rīkoja sabiedrisko apspriešanu par Beļģijas JAM darbības noteikumiem (13). |
| --- | --- |

(13)

Beļģijas PSO Elia 2020. gada augustā rīkoja sabiedrisko apspriešanu par Beļģijas JAM darbības noteikumiem (13).

Elia

13

2.3.   Ražošanas pietiekamība Beļģijā

Ražošanas pietiekamība Beļģijā

2.3.1.   Uzticamības standarts

Uzticamības standarts

| (14) | Ierosinātā JAM galvenais mērķis ir nodrošināt piegādes drošību, kā noteikts uzticamības standartā. |
| --- | --- |

(14)

Ierosinātā JAM galvenais mērķis ir nodrošināt piegādes drošību, kā noteikts uzticamības standartā.

| (15) | Kā paziņots 2019. gadā, Beļģijā uzticamības kritēriji tika noteikti, izmantojot divdaļīgu sagaidāmā slodzes zuduma ilguma (“LOLE”) kritēriju: paredzamais stundu skaits, kuru laikā visi Beļģijas elektrotīklam pieejamie ražošanas resursi nenosedz slodzi un vajadzību pēc ražošanas rezervēm, ņemot vērā arī pieprasījumreakciju, uzkrāšanu un starpsavienotājus, statistiski tipiskā gadā nepārsniedz trīs stundas. Otrais kritērijs ir tāds, ka LOLE ir mazāks par 20 stundām statistiski netipiskā gadā (“LOLE95”) (14). Šīs vērtības tika iekļautas arī Elektroenerģijas likumā. |
| --- | --- |

(15)

Kā paziņots 2019. gadā, Beļģijā uzticamības kritēriji tika noteikti, izmantojot divdaļīgu sagaidāmā slodzes zuduma ilguma (“LOLE”) kritēriju: paredzamais stundu skaits, kuru laikā visi Beļģijas elektrotīklam pieejamie ražošanas resursi nenosedz slodzi un vajadzību pēc ražošanas rezervēm, ņemot vērā arī pieprasījumreakciju, uzkrāšanu un starpsavienotājus, statistiski tipiskā gadā nepārsniedz trīs stundas. Otrais kritērijs ir tāds, ka LOLE ir mazāks par 20 stundām statistiski netipiskā gadā (“LOLE95”) (14). Šīs vērtības tika iekļautas arī Elektroenerģijas likumā.

LOLE

LOLE

LOLE

14

| (16) | Uzticamības standarts ir aplēstā vērtība, ko patērētāji piešķir, lai izvairītos no elektropadeves pārtraukumiem (“VOLL”), un jaunās jaudas paredzamās izmaksas Beļģijā (“CONE”). |
| --- | --- |

(16)

Uzticamības standarts ir aplēstā vērtība, ko patērētāji piešķir, lai izvairītos no elektropadeves pārtraukumiem (“VOLL”), un jaunās jaudas paredzamās izmaksas Beļģijā (“CONE”).

VOLL

CONE

| (17) | Eiropas Parlamenta un Padomes 2019. gada 5. jūnija Regulas (ES) 2019/943 par elektroenerģijas iekšējo tirgu (15) (“Elektroenerģijas regula”) 23. panta 6. punktā ir paredzēta Savienības metodika VOLL, CONE un uzticamības standarta aprēķināšanai. |
| --- | --- |

(17)

Eiropas Parlamenta un Padomes 2019. gada 5. jūnija Regulas (ES) 2019/943 par elektroenerģijas iekšējo tirgu (15) (“Elektroenerģijas regula”) 23. panta 6. punktā ir paredzēta Savienības metodika VOLL, CONE un uzticamības standarta aprēķināšanai.

15

VOLL

CONE

| (18) | Energoregulatoru sadarbības aģentūra (“ACER”) 2020. gada 2. oktobrī apstiprināja VOLL aprēķināšanas metodiku (“VOLL metodika”), CONE aprēķināšanas metodiku (“CONE metodika”) un uzticamības standarta aprēķināšanas metodiku (“US metodika”). Visas trīs metodes kopā sauc par “VOLL/CONE/US metodiku” (16). |
| --- | --- |

(18)

Energoregulatoru sadarbības aģentūra (“ACER”) 2020. gada 2. oktobrī apstiprināja VOLL aprēķināšanas metodiku (“VOLL metodika”), CONE aprēķināšanas metodiku (“CONE metodika”) un uzticamības standarta aprēķināšanas metodiku (“US metodika”). Visas trīs metodes kopā sauc par “VOLL/CONE/US metodiku” (16).

ACER

VOLL

VOLL

CONE

CONE

VOLL

CONE

16

| (19) | Beļģija 2021. gada 7. jūnijā iesniedza jauno VOLL, CONE un uzticamības standarta aprēķinu saskaņā ar VOLL/CONE/US metodiku. |
| --- | --- |

(19)

Beļģija 2021. gada 7. jūnijā iesniedza jauno VOLL, CONE un uzticamības standarta aprēķinu saskaņā ar VOLL/CONE/US metodiku.

VOLL

CONE

VOLL

CONE

| (20) | Beļģijas energoregulators (“CREG”) 2021. gada 28. maijā iesniedza enerģētikas ministram savu priekšlikumu par Beļģijas uzticamības standartu. CREG ierosinātais uzticamības standarts bija 2 stundas un 43 minūtes. |
| --- | --- |

(20)

Beļģijas energoregulators (“CREG”) 2021. gada 28. maijā iesniedza enerģētikas ministram savu priekšlikumu par Beļģijas uzticamības standartu. CREG ierosinātais uzticamības standarts bija 2 stundas un 43 minūtes.

CREG

CREG

| (21) | Ekonomikas federālā valsts dienesta Enerģētikas ģenerāldirektorāts savā 2021. gada 2. jūnija atzinumā ieteica noapaļot uzticamības standartu līdz trim stundām, lai nodrošinātu atbilstību iepriekšējiem pētījumiem par valsts un Eiropas resursu pietiekamību, lai nodrošinātu atbilstību praksei, saskaņā ar kuru uzticamības standartus izsaka noapaļotās stundās, kā kaimiņvalstīs, un ņemtu vērā to, ka Beļģijā noteikto deficītu, kas nav maznozīmīgs, kompensēs ar energoresursu struktūru, nevis vienu atsauces tehnoloģiju. |
| --- | --- |

(21)

Ekonomikas federālā valsts dienesta Enerģētikas ģenerāldirektorāts savā 2021. gada 2. jūnija atzinumā ieteica noapaļot uzticamības standartu līdz trim stundām, lai nodrošinātu atbilstību iepriekšējiem pētījumiem par valsts un Eiropas resursu pietiekamību, lai nodrošinātu atbilstību praksei, saskaņā ar kuru uzticamības standartus izsaka noapaļotās stundās, kā kaimiņvalstīs, un ņemtu vērā to, ka Beļģijā noteikto deficītu, kas nav maznozīmīgs, kompensēs ar energoresursu struktūru, nevis vienu atsauces tehnoloģiju.

| (22) | Saskaņā ar Karaļa dekrēta projektu par uzticamības standarta noteikšanu un VOLL un CONE izmaksu vērtību apstiprināšanu jaunais uzticamības standarts ir noteikts trīs stundas. |
| --- | --- |

(22)

Saskaņā ar Karaļa dekrēta projektu par uzticamības standarta noteikšanu un VOLL un CONE izmaksu vērtību apstiprināšanu jaunais uzticamības standarts ir noteikts trīs stundas.

VOLL

CONE

| (23) | Karaļa dekrēta projektā ir apstiprināta arī VOLL izmaksu vienotā aplēse, pamatojoties uz vērtību, ko noteicis Ekonomikas federālā valsts dienesta Enerģētikas ģenerāldirektorāts kopā ar Plānošanas biroju, un CONE izmaksu vienotā aplēse, pamatojoties uz pieprasījumreakcijas tehnoloģiju (17). |
| --- | --- |

(23)

Karaļa dekrēta projektā ir apstiprināta arī VOLL izmaksu vienotā aplēse, pamatojoties uz vērtību, ko noteicis Ekonomikas federālā valsts dienesta Enerģētikas ģenerāldirektorāts kopā ar Plānošanas biroju, un CONE izmaksu vienotā aplēse, pamatojoties uz pieprasījumreakcijas tehnoloģiju (17).

VOLL

CONE

17

| (24) | VOLL tiks noteikta 16 033 EUR/MWh un CONE – 45 EUR/kW gadā. |
| --- | --- |

(24)

VOLL tiks noteikta 16 033 EUR/MWh un CONE – 45 EUR/kW gadā.

VOLL

CONE

| (25) | VOLL tika aprēķināta, izmantojot triangulācijas metodi, kurā ņemta vērā ražošanas funkcija un CREG veiktais apsekojums par gatavību maksāt. Saskaņā ar Beļģijas iestāžu sniegto informāciju CREG veiktais apsekojums nebija uzticams, jo cita starpā vienīgais ierosinātais scenārijs (kurā temperatūra ir zemāka par +5 °C) nebija reprezentatīvs attiecībā uz lielāko daļu iztrūkuma scenāriju. Tāpēc, aplēšot VOLL, apsekojuma rezultātu nozīme bija ierobežota. |
| --- | --- |

(25)

VOLL tika aprēķināta, izmantojot triangulācijas metodi, kurā ņemta vērā ražošanas funkcija un CREG veiktais apsekojums par gatavību maksāt. Saskaņā ar Beļģijas iestāžu sniegto informāciju CREG veiktais apsekojums nebija uzticams, jo cita starpā vienīgais ierosinātais scenārijs (kurā temperatūra ir zemāka par +5 °C) nebija reprezentatīvs attiecībā uz lielāko daļu iztrūkuma scenāriju. Tāpēc, aplēšot VOLL, apsekojuma rezultātu nozīme bija ierobežota.

VOLL

CREG

CREG

VOLL

| (26) | Saskaņā ar Elektroenerģijas likumu aprēķini, kas attiecas uz JAM, tiks veikti, pamatojoties uz uzticamības standartu, kas bija spēkā 15. septembrī gadā pirms izsoles. |
| --- | --- |

(26)

Saskaņā ar Elektroenerģijas likumu aprēķini, kas attiecas uz JAM, tiks veikti, pamatojoties uz uzticamības standartu, kas bija spēkā 15. septembrī gadā pirms izsoles.

| (27) | Ņemot vērā saspringto grafiku, Beļģija aprēķināja apjomu, kas jāiepērk G-4 un G-1 izsolēs, kuras plānotas attiecīgi 2021. gada oktobrī un 2024. gada oktobrī, pamatojoties uz veco uzticamības standartu, uz kuru attiecas apņemšanās vajadzības gadījumā koriģēt apjomu, ja jaunais uzticamības standarts un pietiekamības novērtējums liecinātu, ka jaudas vajadzība ir daudz mazāka. |
| --- | --- |

(27)

Ņemot vērā saspringto grafiku, Beļģija aprēķināja apjomu, kas jāiepērk G-4 un G-1 izsolēs, kuras plānotas attiecīgi 2021. gada oktobrī un 2024. gada oktobrī, pamatojoties uz veco uzticamības standartu, uz kuru attiecas apņemšanās vajadzības gadījumā koriģēt apjomu, ja jaunais uzticamības standarts un pietiekamības novērtējums liecinātu, ka jaudas vajadzība ir daudz mazāka.

| (28) | Beļģija arī apņēmās atjaunināt VOLL, pamatojoties uz jaunu apsekojumu par gatavību maksāt saskaņā ar CONE/VOLL/US metodiku, un vajadzības gadījumā līdz 2022. gada septembrim noteikt jaunu uzticamības standartu nolūkā to izmantot, lai noteiktu apjomu, kas jāiepērk vēlākais 2023. gada izsolē. |
| --- | --- |

(28)

Beļģija arī apņēmās atjaunināt VOLL, pamatojoties uz jaunu apsekojumu par gatavību maksāt saskaņā ar CONE/VOLL/US metodiku, un vajadzības gadījumā līdz 2022. gada septembrim noteikt jaunu uzticamības standartu nolūkā to izmantot, lai noteiktu apjomu, kas jāiepērk vēlākais 2023. gada izsolē.

VOLL

CONE

VOLL

2.3.2.   Pietiekamības novērtējums

Pietiekamības novērtējums

| (29) | Saskaņā ar Beļģijas iestāžu sniegto informāciju, sākot no 2025. gada, Beļģija saskarsies ar pietiekamības problēmu, kas galvenokārt izriet no pakāpeniskas atteikšanās no kodolenerģijas ražošanas laikposmā no 2022. gada līdz 2025. gadam, ko pastiprina siltumenerģijas jaudu ražošanas pārtraukšana kaimiņvalstīs. Pietiekamības problēma ir noteikta pētījumā par valsts resursu pietiekamību, aplūkojot vairākus scenārijus. |
| --- | --- |

(29)

Saskaņā ar Beļģijas iestāžu sniegto informāciju, sākot no 2025. gada, Beļģija saskarsies ar pietiekamības problēmu, kas galvenokārt izriet no pakāpeniskas atteikšanās no kodolenerģijas ražošanas laikposmā no 2022. gada līdz 2025. gadam, ko pastiprina siltumenerģijas jaudu ražošanas pārtraukšana kaimiņvalstīs. Pietiekamības problēma ir noteikta pētījumā par valsts resursu pietiekamību, aplūkojot vairākus scenārijus.

| (30) | Beļģijas pārvades sistēmas operatora Elia 2019. gada jūnijā publicētajā pētījumā par valsts resursu pietiekamību laikposmā no 2020. gada līdz 2030. gadam (“2019. gada pietiekamības un elastības pētījums”) (18) līdz 2025.–2026. gada ziemai tika konstatēta sistemātiska jaunas jaudas vajadzība vismaz 3,9 GW apmērā lielas ietekmes mazas varbūtības (HiLo) scenārijā (ES HiLo). Šajā scenārijā ir ņemta vērā importētā elektroenerģija un pieņemts, ka varētu nebūt pieejamas vairākas Francijas kodolelektrostacijas (papildus “parastai” nepieejamībai). Tas pats scenārijs tika izmantots, novērtējot stratēģiskās rezerves apjomu (19). ES pamatscenārijā (20) deficīts ir 2,4 GW, ja sistēmā tiek saglabāta pašreizējā siltumenerģija (sk. 2019. gada pietiekamības un elastības pētījuma 4.–18. attēlu). |
| --- | --- |

(30)

Beļģijas pārvades sistēmas operatora Elia 2019. gada jūnijā publicētajā pētījumā par valsts resursu pietiekamību laikposmā no 2020. gada līdz 2030. gadam (“2019. gada pietiekamības un elastības pētījums”) (18) līdz 2025.–2026. gada ziemai tika konstatēta sistemātiska jaunas jaudas vajadzība vismaz 3,9 GW apmērā lielas ietekmes mazas varbūtības (HiLo) scenārijā (ES HiLo). Šajā scenārijā ir ņemta vērā importētā elektroenerģija un pieņemts, ka varētu nebūt pieejamas vairākas Francijas kodolelektrostacijas (papildus “parastai” nepieejamībai). Tas pats scenārijs tika izmantots, novērtējot stratēģiskās rezerves apjomu (19). ES pamatscenārijā (20) deficīts ir 2,4 GW, ja sistēmā tiek saglabāta pašreizējā siltumenerģija (sk. 2019. gada pietiekamības un elastības pētījuma 4.–18. attēlu).

Elia

18

HiLo

HiLo

19

20

| (31) | 2019. gada pietiekamības un elastības pētījuma rezultāti attiecībā uz ES HiLo scenāriju liecina, ka bez intervences 2025. gadā LOLE būtu 10,5 stundas, tādējādi ievērojami pārsniedzot valsts uzticamības standartu attiecībā uz piegādes drošību. LOLE95 rādītājs palielinātos pat līdz 84 stundām. Nākamajā tabulā ir redzami LOLE rezultāti, kas iekļauti valsts resursu pietiekamības pētījumā ES HiLo scenārija un ES pamatscenārija vajadzībām.

  1. tabula


  Beļģijas LOLE rezultāti pietiekamības un elastības pētījumā | 2025 | 2028 | 2030 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| ES pamatscenārijs | ES HiLo | ES pamatscenārijs | ES HiLo | ES pamatscenārijs | ES HiLo |
| Atlikusī tirgus LOLE (stundas) | 9,4 | 10,5 | 6 | 6,9 | 6 | 6,2 |
| Atlikusī tirgus LOLE95 (stundas) | 89 | 84 | 63 | 76 | 43 | 51 |

(31)

2019. gada pietiekamības un elastības pētījuma rezultāti attiecībā uz ES HiLo scenāriju liecina, ka bez intervences 2025. gadā LOLE būtu 10,5 stundas, tādējādi ievērojami pārsniedzot valsts uzticamības standartu attiecībā uz piegādes drošību. LOLE95 rādītājs palielinātos pat līdz 84 stundām. Nākamajā tabulā ir redzami LOLE rezultāti, kas iekļauti valsts resursu pietiekamības pētījumā ES HiLo scenārija un ES pamatscenārija vajadzībām.

HiLo

LOLE

LOLE

LOLE

HiLo

1. tabula

1. tabula

Beļģijas LOLE rezultāti pietiekamības un elastības pētījumā

Beļģijas LOLE

2025

2025

2028

2028

2030

2030

ES pamatscenārijs

ES pamatscenārijs

ES HiLo

ES HiLo

ES pamatscenārijs

ES pamatscenārijs

ES HiLo

ES HiLo

ES pamatscenārijs

ES pamatscenārijs

ES HiLo

ES HiLo

Atlikusī tirgus LOLE (stundas)

Atlikusī tirgus LOLE

9,4

10,5

6

6,9

6

6,2

Atlikusī tirgus LOLE95 (stundas)

Atlikusī tirgus LOLE

89

84

63

76

43

51

Avots: 2019. gada pietiekamības un elastības pētījums.

Avots: 2019. gada pietiekamības un elastības pētījums.

| (32) | CREG2019. gada 11. jūlijā publicēja 2019. gada pietiekamības un elastības pētījuma analīzi (21). Šajā analīzē CREG cita starpā apšaubīja to, ka ES HiLo scenārijs tiek izmantots kā galvenais scenārijs. CREG uzskata, ka būtu jāuzlabo esošās un jaunās jaudas rentabilitātes novērtēšanas metodika un jāņem vērā visas Beļģijā un ārvalstīs pieejamās balansēšanas rezerves. |
| --- | --- |

(32)

CREG2019. gada 11. jūlijā publicēja 2019. gada pietiekamības un elastības pētījuma analīzi (21). Šajā analīzē CREG cita starpā apšaubīja to, ka ES HiLo scenārijs tiek izmantots kā galvenais scenārijs. CREG uzskata, ka būtu jāuzlabo esošās un jaunās jaudas rentabilitātes novērtēšanas metodika un jāņem vērā visas Beļģijā un ārvalstīs pieejamās balansēšanas rezerves.

CREG

21

CREG

HiLo

CREG

| (33) | 2019. gada novembrī elektroenerģijas pārvades sistēmu operatoru Eiropas tīkls (“ENTSO-E”) nāca klajā ar 2019. gada vidēja termiņa pietiekamības prognozi (“2019. gada MAF”) (22), kurā bija norādīti turpmāk minētie rezultāti attiecībā uz Beļģiju 2025. gadā.

  2. tabula


  Beļģijas LOLE līmeņi 2019. gada MAF | Pamatscenārijs (2025. gads) | Zems jutīgums pret oglekli
   (23)
  (2025. gads) |
| --- | --- | --- | --- |
| Vidējā LOLE | 1,09  stundas | 1,61  stunda |
| LOLE95 | 3,15  stundas | - |

(33)

2019. gada novembrī elektroenerģijas pārvades sistēmu operatoru Eiropas tīkls (“ENTSO-E”) nāca klajā ar 2019. gada vidēja termiņa pietiekamības prognozi (“2019. gada MAF”) (22), kurā bija norādīti turpmāk minētie rezultāti attiecībā uz Beļģiju 2025. gadā.

ENTSO-E

MAF

22

2. tabula

2. tabula

Beļģijas LOLE līmeņi 2019. gada MAF

Beļģijas LOLE

MAF

Pamatscenārijs (2025. gads)

Pamatscenārijs (2025. gads)

Zems jutīgums pret oglekli
   (23)
  (2025. gads)

Zems jutīgums pret oglekli

23

(2025. gads)

Vidējā LOLE

Vidējā LOLE

1,09  stundas

1,61  stunda

LOLE95

LOLE

3,15  stundas

-

Avots: ENTSO-E, “Vidēja termiņa pietiekamības prognoze – 2019. gads”.

Avots: ENTSO-E, “Vidēja termiņa pietiekamības prognoze – 2019. gads”.

| (34) | Tomēr, kā apgalvo Beļģija, ENTSO-E 2019. gada MAF nesniedz pietiekami precīzus Beļģijas LOLE rezultātus, jo tiek pieņemts, ka būs pieejami papildu 2,5 GW (24), kas faktiski netiek garantēti. |
| --- | --- |

(34)

Tomēr, kā apgalvo Beļģija, ENTSO-E 2019. gada MAF nesniedz pietiekami precīzus Beļģijas LOLE rezultātus, jo tiek pieņemts, ka būs pieejami papildu 2,5 GW (24), kas faktiski netiek garantēti.

ENTSO-E

MAF

LOLE

24

| (35) | Savā 2020. gada aprīļa (25) galīgajā ziņojumā Piecpusējais enerģētikas forums (26) (“PLEF”) nāca klajā ar turpmāk minētajiem rezultātiem attiecībā uz Beļģiju 2025. gadā.

  3. tabula


  Beļģijas LOLE līmeņi PLEF 2020. gada vispārējā pietiekamības novērtējumā | Pamatscenārijs (2025. gads)
   (27) | Zems jutīgums pret gāzi (2025. gads)
   (28) | Zems jutīgums pret kodolenerģiju / CH NTC (2025. gads)
   (29) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vidējā LOLE | 3,3  stundas | 8,1  stunda | 4,6  stundas |

(35)

Savā 2020. gada aprīļa (25) galīgajā ziņojumā Piecpusējais enerģētikas forums (26) (“PLEF”) nāca klajā ar turpmāk minētajiem rezultātiem attiecībā uz Beļģiju 2025. gadā.

25

26

PLEF

3. tabula

3. tabula

Beļģijas LOLE līmeņi PLEF 2020. gada vispārējā pietiekamības novērtējumā

Beļģijas LOLE

PLEF

Pamatscenārijs (2025. gads)
   (27)

Pamatscenārijs (2025. gads)

27

Zems jutīgums pret gāzi (2025. gads)
   (28)

Zems jutīgums pret gāzi (2025. gads)

28

Zems jutīgums pret kodolenerģiju / CH NTC (2025. gads)
   (29)

Zems jutīgums pret kodolenerģiju / CH NTC

29

Vidējā LOLE

Vidējā LOLE

3,3  stundas

8,1  stunda

4,6  stundas

Avots: Piecpusējais enerģētikas forums, “Ražošanas pietiekamības novērtējums, 2020. gada aprīlis, galīgais ziņojums”.

Avots: Piecpusējais enerģētikas forums, “Ražošanas pietiekamības novērtējums, 2020. gada aprīlis, galīgais ziņojums”.

| (36) | ENTSO-E 2020. gada novembrī izdeva 2020. gada MAF. Attiecībā uz pamatscenāriju 2025. gadam 2020. gada MAF rezultāti liecina, ka vidējā LOLE ir 0,4 stundas, kas tādējādi atbilst Beļģijas tiesību aktos noteiktajam pietiekamības kritērijam, proti, LOLE 3 stundas. |
| --- | --- |

(36)

ENTSO-E 2020. gada novembrī izdeva 2020. gada MAF. Attiecībā uz pamatscenāriju 2025. gadam 2020. gada MAF rezultāti liecina, ka vidējā LOLE ir 0,4 stundas, kas tādējādi atbilst Beļģijas tiesību aktos noteiktajam pietiekamības kritērijam, proti, LOLE 3 stundas.

ENTSO-E

MAF

MAF

LOLE

LOLE

| (37) | Tomēr valstu piezīmēs, kas pievienotas 2020. gada MAF, Beļģija norādīja, ka: “2020. gada MAF ir pieņemts liels apjoms “jaunas” jaudas, kas sadalīts lielā skaitā valstu. Jāatzīmē, ka kopumā nav pārliecības par to, ka šīs jaudas galu galā būs pieejamas 2025. gadā, tāpēc šie pieņēmumi un rezultāti, kas izriet no 2020. gada MAF, būtu jāinterpretē piesardzīgi. Turklāt Beļģija jau vairākus gadus ir daļa no reģiona, kurā jau tiek īstenota tirgus sasaiste pēc plūsmas principa. Tā kā Elia ir izstrādājusi un ieviesusi simulācijas modeli pēc plūsmas principa, piemēram, Elia 2019. gada pētījumā, kas tika izmantots arī PLEF GAA 2020. gada pētījumā, šāda pieeja vēl nav izmantota pašreizējā 2020. gada MAF pētījumā”. |
| --- | --- |

(37)

Tomēr valstu piezīmēs, kas pievienotas 2020. gada MAF, Beļģija norādīja, ka: “2020. gada MAF ir pieņemts liels apjoms “jaunas” jaudas, kas sadalīts lielā skaitā valstu. Jāatzīmē, ka kopumā nav pārliecības par to, ka šīs jaudas galu galā būs pieejamas 2025. gadā, tāpēc šie pieņēmumi un rezultāti, kas izriet no 2020. gada MAF, būtu jāinterpretē piesardzīgi. Turklāt Beļģija jau vairākus gadus ir daļa no reģiona, kurā jau tiek īstenota tirgus sasaiste pēc plūsmas principa. Tā kā Elia ir izstrādājusi un ieviesusi simulācijas modeli pēc plūsmas principa, piemēram, Elia 2019. gada pētījumā, kas tika izmantots arī PLEF GAA 2020. gada pētījumā, šāda pieeja vēl nav izmantota pašreizējā 2020. gada MAF pētījumā”.

MAF

MAF

MAF

Elia

Elia

PLEF GAA

MAF

| (38) | Savā paziņojumā Beļģijas iestādes norādīja, ka metodika un dati ir saskaņoti Eiropas līmenī, lai 2019. gada pietiekamības un elastības pētījums atbilstu 2019. gada MAF. |
| --- | --- |

(38)

Savā paziņojumā Beļģijas iestādes norādīja, ka metodika un dati ir saskaņoti Eiropas līmenī, lai 2019. gada pietiekamības un elastības pētījums atbilstu 2019. gada MAF.

MAF

| (39) | Saskaņā ar Elektroenerģijas regulas 23. panta 3. punktu ENTSO-E būtu jāizstrādā metodika Eiropas resursu pietiekamības novērtējuma (“ERAA”) veikšanai un jebkura valsts resursu pietiekamības novērtējuma (“NRAA”) (sk. Elektroenerģijas regulas 24. pantu) veikšanai. Šī metodika būtu jāapstiprina ACER. |
| --- | --- |

(39)

Saskaņā ar Elektroenerģijas regulas 23. panta 3. punktu ENTSO-E būtu jāizstrādā metodika Eiropas resursu pietiekamības novērtējuma (“ERAA”) veikšanai un jebkura valsts resursu pietiekamības novērtējuma (“NRAA”) (sk. Elektroenerģijas regulas 24. pantu) veikšanai. Šī metodika būtu jāapstiprina ACER.

ENTSO-E

ERAA

NRAA

ACER

| (40) | ACER2020. gada 2. oktobrī apstiprināja metodiku Eiropas resursu pietiekamības novērtējuma veikšanai (“ERAA metodika”) (30). |
| --- | --- |

(40)

ACER2020. gada 2. oktobrī apstiprināja metodiku Eiropas resursu pietiekamības novērtējuma veikšanai (“ERAA metodika”) (30).

ACER

ERAA

30

| (41) | Elia2021. gada 30. jūnijā publicēja jaunu pietiekamības un elastības pētījumu par 2022.–2032. gadu (“2021. gada pietiekamības un elastības pētījums”). |
| --- | --- |

(41)

Elia2021. gada 30. jūnijā publicēja jaunu pietiekamības un elastības pētījumu par 2022.–2032. gadu (“2021. gada pietiekamības un elastības pētījums”).

Elia

| (42) | Saskaņā ar ERAA metodiku Elia integrēja turpmāk izklāstītos ERAA metodikas elementus 2021. gada pietiekamības un elastības pētījumā:






  a) | klimatiskie gadi: Elia izvēlējās īstenot pirmo ERAA metodikā minēto iespēju, t. i., paļauties uz labāko nākotnes klimata prognozi; |
| --- | --- | --- |

(42)

Saskaņā ar ERAA metodiku Elia integrēja turpmāk izklāstītos ERAA metodikas elementus 2021. gada pietiekamības un elastības pētījumā:

ERAA

Elia

ERAA

a)

klimatiskie gadi: Elia izvēlējās īstenot pirmo ERAA metodikā minēto iespēju, t. i., paļauties uz labāko nākotnes klimata prognozi;

Elia

ERAA

| b) | ekonomiskās dzīvotspējas novērtējums: Elia izstrādāja metodi dažādu elektroenerģijas sistēmas aktīvu ekonomiskās dzīvotspējas aprēķināšanai saskaņā ar ERAA metodiku; |
| --- | --- |

b)

ekonomiskās dzīvotspējas novērtējums: Elia izstrādāja metodi dažādu elektroenerģijas sistēmas aktīvu ekonomiskās dzīvotspējas aprēķināšanai saskaņā ar ERAA metodiku;

Elia

ERAA

| c) | plūsmas princips: Elia modelēšanas sistēmā ir integrētas visas zināmās un plānotās iespējas ieviest tirgus modeli jaudas aprēķināšanas metodē pēc plūsmas principa, piemēram, reģiona iekļaušana centrālajā daļā; “uzlabota hibrīda sasaiste”; vai ar Elektroenerģijas regulu ieviestie minRAM noteikumi; |
| --- | --- |

c)

plūsmas princips: Elia modelēšanas sistēmā ir integrētas visas zināmās un plānotās iespējas ieviest tirgus modeli jaudas aprēķināšanas metodē pēc plūsmas principa, piemēram, reģiona iekļaušana centrālajā daļā; “uzlabota hibrīda sasaiste”; vai ar Elektroenerģijas regulu ieviestie minRAM noteikumi;

Elia

minRAM

| d) | elastība: pētījumā ietverts gan kopējo sistēmas elastības vajadzību un līdzekļu aprēķins, gan frekvences noturēšanas rezervju un frekvences atjaunošanas rezervju dimensionēšanas apjoma novērtējums katram mērķa gadam, lai atainotu rezerves vajadzības, kas nosegs nebalansu saskaņā ar juridiskajām prasībām, kuras modelētas pietiekamības simulācijās. Turklāt atkrastes vēja enerģijas elastības raksturlielumi ir pilnveidoti, un tehnoloģijas, kas pārvērš elektroenerģiju citos energoresursos, ir iekļautas kā jaunas tehnoloģijas. Visbeidzot, īpaša uzmanība ir pievērsta ietekmei, ko rada atkrastes ražošanas jaudas otrā viļņa integrācija un pārrobežu balansēšanas platformas; |
| --- | --- |

d)

elastība: pētījumā ietverts gan kopējo sistēmas elastības vajadzību un līdzekļu aprēķins, gan frekvences noturēšanas rezervju un frekvences atjaunošanas rezervju dimensionēšanas apjoma novērtējums katram mērķa gadam, lai atainotu rezerves vajadzības, kas nosegs nebalansu saskaņā ar juridiskajām prasībām, kuras modelētas pietiekamības simulācijās. Turklāt atkrastes vēja enerģijas elastības raksturlielumi ir pilnveidoti, un tehnoloģijas, kas pārvērš elektroenerģiju citos energoresursos, ir iekļautas kā jaunas tehnoloģijas. Visbeidzot, īpaša uzmanība ir pievērsta ietekmei, ko rada atkrastes ražošanas jaudas otrā viļņa integrācija un pārrobežu balansēšanas platformas;

| e) | nozaru integrācija: attiecībā uz nozaru sasaistīšanu, iekļaujot pieņēmumus attiecīgi par elektrotransportlīdzekļiem, siltumsūkņiem un termogāzes iekārtu ražošanas jaudām, tiek ņemtas vērā saskarnes starp elektroenerģijas sistēmu un dažādām nozarēm, piemēram, transporta, siltumapgādes un gāzes nozari. Lai izprastu elektroenerģijas izmantošanas ietekmi uz ūdeņraža ražošanu, šajā pētījumā izmantotajā modelī tika pievienoti elektrolīzeri kā (elastīgs) elektroenerģijas patērētājs Beļģijā un ārvalstīs. Turklāt īpaša uzmanība tika pievērsta transporta un siltumapgādes nozares papildu elektroenerģijas patēriņa digitalizācijai; |
| --- | --- |

e)

nozaru integrācija: attiecībā uz nozaru sasaistīšanu, iekļaujot pieņēmumus attiecīgi par elektrotransportlīdzekļiem, siltumsūkņiem un termogāzes iekārtu ražošanas jaudām, tiek ņemtas vērā saskarnes starp elektroenerģijas sistēmu un dažādām nozarēm, piemēram, transporta, siltumapgādes un gāzes nozari. Lai izprastu elektroenerģijas izmantošanas ietekmi uz ūdeņraža ražošanu, šajā pētījumā izmantotajā modelī tika pievienoti elektrolīzeri kā (elastīgs) elektroenerģijas patērētājs Beļģijā un ārvalstīs. Turklāt īpaša uzmanība tika pievērsta transporta un siltumapgādes nozares papildu elektroenerģijas patēriņa digitalizācijai;

| f) | desmit gadu periods: pētījuma pamatā ir desmit gadu periods (2022.–2032. gads). Lai samazinātu simulāciju un aprēķinu apjomu, ne viss jutīgums un scenāriji tika modelēti visiem gadiem; daži galvenie gadi tika analizēti padziļinātāk. Beļģijas un ārvalstu gadījumā tika aplūkots liels jutīguma apjoms, lai gūtu priekšstatu par dažādu pieņēmumu ietekmi un izprastu to. Salīdzinājumam – paredzams, ka 2021. gada ERAA simulēs tikai 2025. un 2030. gadu; |
| --- | --- |

f)

desmit gadu periods: pētījuma pamatā ir desmit gadu periods (2022.–2032. gads). Lai samazinātu simulāciju un aprēķinu apjomu, ne viss jutīgums un scenāriji tika modelēti visiem gadiem; daži galvenie gadi tika analizēti padziļinātāk. Beļģijas un ārvalstu gadījumā tika aplūkots liels jutīguma apjoms, lai gūtu priekšstatu par dažādu pieņēmumu ietekmi un izprastu to. Salīdzinājumam – paredzams, ka 2021. gada ERAA simulēs tikai 2025. un 2030. gadu;

ERAA

| g) | varianti ar jaudas mehānismiem un bez tiem: saskaņā ar Elektroenerģijas regulu un ERAA metodiku Elia iekļāva scenārijus gan ar tirgus mēroga jaudas mehānismiem Eiropā, gan bez tiem. |
| --- | --- |

g)

varianti ar jaudas mehānismiem un bez tiem: saskaņā ar Elektroenerģijas regulu un ERAA metodiku Elia iekļāva scenārijus gan ar tirgus mēroga jaudas mehānismiem Eiropā, gan bez tiem.

ERAA

Elia

| (43) | Beļģijas iestādes norādīja, ka šajā pētījumā ir izpildītas galvenās metodiskās prasības, kas noteiktas ERAA metodikā. |
| --- | --- |

(43)

Beļģijas iestādes norādīja, ka šajā pētījumā ir izpildītas galvenās metodiskās prasības, kas noteiktas ERAA metodikā.

ERAA

| (44) | Pamatojoties uz Elektroenerģijas regulu, NRAA jābūt ietvertiem galvenajiem atsauces scenārijiem. Minētajos scenārijos cita starpā ir ietverts ražošanas aktīvu ekonomiskās dzīvotspējas novērtējums. ERAA metodikā ir sīkāk precizēts, ka jānosaka divi galvenie atsauces scenāriji – viens ar jaudas mehānismiem visā Eiropā un otrs bez tiem. |
| --- | --- |

(44)

Pamatojoties uz Elektroenerģijas regulu, NRAA jābūt ietvertiem galvenajiem atsauces scenārijiem. Minētajos scenārijos cita starpā ir ietverts ražošanas aktīvu ekonomiskās dzīvotspējas novērtējums. ERAA metodikā ir sīkāk precizēts, ka jānosaka divi galvenie atsauces scenāriji – viens ar jaudas mehānismiem visā Eiropā un otrs bez tiem.

NRAA

ERAA

| (45) | Attiecīgi 2021. gada pietiekamības un elastības pētījumā tika aplūkoti divi galvenie scenāriji:






  a) | ES pamatscenārijs: scenārijs, kurā ņemti vērā Francijā, Lielbritānijā, Polijā, Itālijā un Īrijā jau apstiprinātie tirgus mēroga jaudas mehānismi un pieņemts, ka tie būs ieviesti līdz šā pētījuma termiņa beigām; |
| --- | --- | --- |

(45)

Attiecīgi 2021. gada pietiekamības un elastības pētījumā tika aplūkoti divi galvenie scenāriji:

a)

ES pamatscenārijs: scenārijs, kurā ņemti vērā Francijā, Lielbritānijā, Polijā, Itālijā un Īrijā jau apstiprinātie tirgus mēroga jaudas mehānismi un pieņemts, ka tie būs ieviesti līdz šā pētījuma termiņa beigām;

| b) | “ES bez JAM”: scenārijs, kurā nav iekļauti ieņēmumi no tirgus mēroga jaudas mehānismiem, tādējādi pieņemot, ka Eiropā nav tirgus mēroga jaudas mehānismu. |
| --- | --- |

b)

“ES bez JAM”: scenārijs, kurā nav iekļauti ieņēmumi no tirgus mēroga jaudas mehānismiem, tādējādi pieņemot, ka Eiropā nav tirgus mēroga jaudas mehānismu.

| (46) | 2021. gada pietiekamības un elastības pētījumā ir pienācīgi ņemts vērā visu resursu devums, tostarp esošās un nākotnes elektroenerģijas ražošanas, enerģijas uzkrāšanas, nozaru integrācijas, pieprasījumreakcijas un importa un eksporta iespējas un to devums elastīgai sistēmas darbībai. |
| --- | --- |

(46)

2021. gada pietiekamības un elastības pētījumā ir pienācīgi ņemts vērā visu resursu devums, tostarp esošās un nākotnes elektroenerģijas ražošanas, enerģijas uzkrāšanas, nozaru integrācijas, pieprasījumreakcijas un importa un eksporta iespējas un to devums elastīgai sistēmas darbībai.

| (47) | Beļģijas iestādes apgalvoja, ka, modelējot maksimālās klīringa cenas 2021. gada pietiekamības un elastības pētījumā, ir ņemti vērā visi pieejamie tiesību aktu noteikumi, piemēram, pašlaik piemērojamais maksimālās cenas ierobežojums, 60 % noteikums (31), kas paredzēts Komisijas 2015. gada 24. jūlija Regulā (ES) 2015/1222, ar ko izveido jaudas piešķiršanas un pārslodzes vadības vadlīnijas (32), un ACER2017. gada 14. novembra Lēmums Nr. 04/2017. |
| --- | --- |

(47)

Beļģijas iestādes apgalvoja, ka, modelējot maksimālās klīringa cenas 2021. gada pietiekamības un elastības pētījumā, ir ņemti vērā visi pieejamie tiesību aktu noteikumi, piemēram, pašlaik piemērojamais maksimālās cenas ierobežojums, 60 % noteikums (31), kas paredzēts Komisijas 2015. gada 24. jūlija Regulā (ES) 2015/1222, ar ko izveido jaudas piešķiršanas un pārslodzes vadības vadlīnijas (32), un ACER2017. gada 14. novembra Lēmums Nr. 04/2017.

31

32

ACER

| (48) | 2021. gada pietiekamības un elastības pētījumā ir modelēts maksimālās klīringa cenas automātiskais pieaugums no 2025. gada. Saskaņā ar Beļģijas iestāžu sniegto informāciju ir ļoti iespējams, ka līdz 2025. gadam LOLE nebūs, tāpēc līdz 2025. gadam netiks modelēts maksimālās klīringa cenas pieaugums. Tomēr, pat ja maksimālās cenas pieaugums notiktu, saskaņā ar Beļģijas iestāžu sniegto informāciju modelēšana liecina, ka ekonomiskās dzīvotspējas novērtējuma rezultāti 2025. gadam nemainītos (sk. 2021. gada pietiekamības un elastības pētījuma 3.–72. attēlu). Beļģija apņēmās nodrošināt, ka jaunajā pietiekamības pētījumā, kas jāpublicē līdz 2023. gada jūnijam, pilnībā tiek ņemta vērā dinamiska cenu pieauguma metodika, sākot no simulācijas perioda sākuma. |
| --- | --- |

(48)

2021. gada pietiekamības un elastības pētījumā ir modelēts maksimālās klīringa cenas automātiskais pieaugums no 2025. gada. Saskaņā ar Beļģijas iestāžu sniegto informāciju ir ļoti iespējams, ka līdz 2025. gadam LOLE nebūs, tāpēc līdz 2025. gadam netiks modelēts maksimālās klīringa cenas pieaugums. Tomēr, pat ja maksimālās cenas pieaugums notiktu, saskaņā ar Beļģijas iestāžu sniegto informāciju modelēšana liecina, ka ekonomiskās dzīvotspējas novērtējuma rezultāti 2025. gadam nemainītos (sk. 2021. gada pietiekamības un elastības pētījuma 3.–72. attēlu). Beļģija apņēmās nodrošināt, ka jaunajā pietiekamības pētījumā, kas jāpublicē līdz 2023. gada jūnijam, pilnībā tiek ņemta vērā dinamiska cenu pieauguma metodika, sākot no simulācijas perioda sākuma.

LOLE

| (49) | Saskaņā ar 2021. gada pietiekamības un elastības pētījumu, sākot no 2025. gada, kad pakāpeniski būs izbeigta kodolenerģijas ražošana, Beļģijā būs strukturāla jaunas jaudas vajadzība. Galvenajā ES pamatscenārijā 2025. gadā šī vajadzība ir 2 GW, un līdz 2032. gadam tā pakāpeniski pieaug līdz 3,9 GW. Pieaugošā vajadzība ir saistīta ar gaidāmo elektroenerģijas patēriņa pieaugumu un importa samazinājumu iztrūkuma periodos Beļģijā. |
| --- | --- |

(49)

Saskaņā ar 2021. gada pietiekamības un elastības pētījumu, sākot no 2025. gada, kad pakāpeniski būs izbeigta kodolenerģijas ražošana, Beļģijā būs strukturāla jaunas jaudas vajadzība. Galvenajā ES pamatscenārijā 2025. gadā šī vajadzība ir 2 GW, un līdz 2032. gadam tā pakāpeniski pieaug līdz 3,9 GW. Pieaugošā vajadzība ir saistīta ar gaidāmo elektroenerģijas patēriņa pieaugumu un importa samazinājumu iztrūkuma periodos Beļģijā.

| (50) | 2021. gada pietiekamības un elastības pētījumā norādīts, ka līdz 2025. gadam tikai ļoti neliela jaunās jaudas daļa būs dzīvotspējīga parastā enerģijas tirgū. |
| --- | --- |

(50)

2021. gada pietiekamības un elastības pētījumā norādīts, ka līdz 2025. gadam tikai ļoti neliela jaunās jaudas daļa būs dzīvotspējīga parastā enerģijas tirgū.

| (51) | Attiecīgi Beļģijas iestādes uzskata, ka, neveicot nekādas darbības, pastāv bažas par resursu pietiekamību Beļģijā, sākot ar 2025. gadu. |
| --- | --- |

(51)

Attiecīgi Beļģijas iestādes uzskata, ka, neveicot nekādas darbības, pastāv bažas par resursu pietiekamību Beļģijā, sākot ar 2025. gadu.

| (52) | 2021. gada pietiekamības un elastības pētījums ataino jaunāko un labāko priekšstatu par JAM nepieciešamību. |
| --- | --- |

(52)

2021. gada pietiekamības un elastības pētījums ataino jaunāko un labāko priekšstatu par JAM nepieciešamību.

2.3.3.   Tirgus nepilnības

Tirgus nepilnības

| (53) | Beļģija ir konstatējusi vairākas tirgus nepilnības, kas traucē elektroenerģijas tirgum darboties labi, būt drošam, cenas ziņā pieejamam un ilgtspējīgam. |
| --- | --- |

(53)

Beļģija ir konstatējusi vairākas tirgus nepilnības, kas traucē elektroenerģijas tirgum darboties labi, būt drošam, cenas ziņā pieejamam un ilgtspējīgam.

| (54) | Pirmā tirgus nepilnība izriet no dažādiem faktoriem, kas neļauj raidīt iedarbīgus cenas signālus, un no tā, ka elektroenerģijas cenas nevar paaugstināties līdz VOLL, un citām tirgus struktūras nepilnībām. |
| --- | --- |

(54)

Pirmā tirgus nepilnība izriet no dažādiem faktoriem, kas neļauj raidīt iedarbīgus cenas signālus, un no tā, ka elektroenerģijas cenas nevar paaugstināties līdz VOLL, un citām tirgus struktūras nepilnībām.

VOLL

| (55) | Šo tirgus nepilnību un ar tām saistītās reglamentējošās rīcības apvienojumam var būt tendence “samazināt” cenas signālus elektroenerģijas tirgos, lai iztrūkuma laikā cenas nepalielinātos līdz “efektīvam” līmenim. Tas izraisa ieņēmumu pastāvīgu nepietiekamību iekārtu operatoriem un pieprasījumreakcijas pakalpojumu sniedzējiem, tādējādi ietekmējot spēju atgūt savas fiksētās un mainīgās izmaksas, ko parasti dēvē par “trūkstošo naudu”, neļaujot tirgus spēkiem sasniegt vajadzīgo pietiekamības līmeni. |
| --- | --- |

(55)

Šo tirgus nepilnību un ar tām saistītās reglamentējošās rīcības apvienojumam var būt tendence “samazināt” cenas signālus elektroenerģijas tirgos, lai iztrūkuma laikā cenas nepalielinātos līdz “efektīvam” līmenim. Tas izraisa ieņēmumu pastāvīgu nepietiekamību iekārtu operatoriem un pieprasījumreakcijas pakalpojumu sniedzējiem, tādējādi ietekmējot spēju atgūt savas fiksētās un mainīgās izmaksas, ko parasti dēvē par “trūkstošo naudu”, neļaujot tirgus spēkiem sasniegt vajadzīgo pietiekamības līmeni.

| (56) | Teorētiski patērētāju nespēju izvēlēties sev vēlamo uzticamības līmeni nevar novērst parastā enerģijas tirgū, ļaujot cenām augt līdz likumā noteiktam līmenim, kas ataino cenu, kuru patērētāji vairs nevēlētos maksāt par enerģiju, un ļautu ražotājiem saņemt iztrūkuma rentes. Tomēr vājas pieprasījumreakcijas dēļ ir grūti uztvert faktisko VOLL, un cenu pieaugumu ietekmē politiskās pieņemamības problēmas. |
| --- | --- |

(56)

Teorētiski patērētāju nespēju izvēlēties sev vēlamo uzticamības līmeni nevar novērst parastā enerģijas tirgū, ļaujot cenām augt līdz likumā noteiktam līmenim, kas ataino cenu, kuru patērētāji vairs nevēlētos maksāt par enerģiju, un ļautu ražotājiem saņemt iztrūkuma rentes. Tomēr vājas pieprasījumreakcijas dēļ ir grūti uztvert faktisko VOLL, un cenu pieaugumu ietekmē politiskās pieņemamības problēmas.

VOLL

| (57) | Saskaņā ar Beļģijas iestāžu sniegto informāciju otra tirgus nepilnība izriet no ieguldītāju nevēlēšanās uzņemties risku, ņemot vērā pieaugošo svārstīgumu un lielo regulatīvo nenoteiktību. Arvien pieaugošā nepastāvīgo atjaunojamo energoresursu izmantošana padara cenas nepastāvīgākas un palielina neskaidrību par tradicionālo tehnoloģiju iespējām atgūt savas fiksētās izmaksas elektroenerģijas tirgū. Saskaņā ar Beļģijas sniegto informāciju nelielas atšķirības apstākļos, kas saistīti ar AER ieviešanas līmeni, piemēram, mērķiem attiecībā uz saules enerģiju, vēja enerģiju uz sauszemes un atkrastes vēja enerģiju, varētu būtiski ietekmēt tradicionālo ražošanas tehnoloģiju ieņēmumus. “Trūkstošās naudas” problēma kļūst arvien lielāka, jo palielinās nepastāvīgā jauda. Tādējādi saskaņā ar Beļģijas iestāžu sniegto informāciju tas palielina ekonomisko risku, kas saistīts ar ieguldījumiem elastīgās tradicionālās ražošanas tehnoloģijās. Turklāt saskaņā ar Beļģijas sniegto informāciju enerģijas cenas parasti neparedz nākotnes riska ierobežošanas periodu, kas ilgāks par trim gadiem, un tas nav pietiekams, lai ieguldītāji gūtu pamatojumu ieguldījumiem. Turklāt saskaņā ar Beļģijas iestāžu sniegto informāciju, lai gan nākotnes tirgi varētu pielāgoties pieaugošām piedāvājuma un pieprasījuma izmaiņām, tie nevarētu garantēt nodrošinājumu būtiska strukturāla satricinājuma gadījumā, piemēram, īstenojot plānoto pakāpenisko atteikšanos no kodolenerģijas Beļģijā. |
| --- | --- |

(57)

Saskaņā ar Beļģijas iestāžu sniegto informāciju otra tirgus nepilnība izriet no ieguldītāju nevēlēšanās uzņemties risku, ņemot vērā pieaugošo svārstīgumu un lielo regulatīvo nenoteiktību. Arvien pieaugošā nepastāvīgo atjaunojamo energoresursu izmantošana padara cenas nepastāvīgākas un palielina neskaidrību par tradicionālo tehnoloģiju iespējām atgūt savas fiksētās izmaksas elektroenerģijas tirgū. Saskaņā ar Beļģijas sniegto informāciju nelielas atšķirības apstākļos, kas saistīti ar AER ieviešanas līmeni, piemēram, mērķiem attiecībā uz saules enerģiju, vēja enerģiju uz sauszemes un atkrastes vēja enerģiju, varētu būtiski ietekmēt tradicionālo ražošanas tehnoloģiju ieņēmumus. “Trūkstošās naudas” problēma kļūst arvien lielāka, jo palielinās nepastāvīgā jauda. Tādējādi saskaņā ar Beļģijas iestāžu sniegto informāciju tas palielina ekonomisko risku, kas saistīts ar ieguldījumiem elastīgās tradicionālās ražošanas tehnoloģijās. Turklāt saskaņā ar Beļģijas sniegto informāciju enerģijas cenas parasti neparedz nākotnes riska ierobežošanas periodu, kas ilgāks par trim gadiem, un tas nav pietiekams, lai ieguldītāji gūtu pamatojumu ieguldījumiem. Turklāt saskaņā ar Beļģijas iestāžu sniegto informāciju, lai gan nākotnes tirgi varētu pielāgoties pieaugošām piedāvājuma un pieprasījuma izmaiņām, tie nevarētu garantēt nodrošinājumu būtiska strukturāla satricinājuma gadījumā, piemēram, īstenojot plānoto pakāpenisko atteikšanos no kodolenerģijas Beļģijā.

| (58) | Treškārt, elektroenerģijas sistēmu uzticamībai ir noteiktas sabiedriskā labuma iezīmes. Tas ir tāpēc, ka ieguvēji no ieguldījumiem augstākā piegādes drošības līmenī ir visi, lai gan, kā paskaidrots iepriekš, sistēmas operators nevar selektīvi atvienot pieslēgumu lielākajai daļai individuālo galapatērētāju atkarībā no to gatavības maksāt. Tādējādi ražotājiem, visticamāk, būs neoptimāli stimuli ieguldīt ražošanas jaudā, kas galu galā nodrošinātu neoptimālu sistēmas uzticamības līmeni. |
| --- | --- |

(58)

Treškārt, elektroenerģijas sistēmu uzticamībai ir noteiktas sabiedriskā labuma iezīmes. Tas ir tāpēc, ka ieguvēji no ieguldījumiem augstākā piegādes drošības līmenī ir visi, lai gan, kā paskaidrots iepriekš, sistēmas operators nevar selektīvi atvienot pieslēgumu lielākajai daļai individuālo galapatērētāju atkarībā no to gatavības maksāt. Tādējādi ražotājiem, visticamāk, būs neoptimāli stimuli ieguldīt ražošanas jaudā, kas galu galā nodrošinātu neoptimālu sistēmas uzticamības līmeni.

| (59) | Saskaņā ar Beļģijas iestāžu sniegto informāciju šie jautājumi Beļģijā ir īpaši, jo Beļģija ir salīdzinoši mazs un savstarpēji cieši saistīts tirgus, un tāpēc to ietekmē līdzīgi piegādes riski, ko rada kaimiņvalstu elektroenerģijas tirgi. Tāpēc saskaņā ar Beļģijas iestāžu sniegto informāciju pietiekamību Beļģijā lielā mērā ietekmē situācija kaimiņvalstu elektroenerģijas tirgos. |
| --- | --- |

(59)

Saskaņā ar Beļģijas iestāžu sniegto informāciju šie jautājumi Beļģijā ir īpaši, jo Beļģija ir salīdzinoši mazs un savstarpēji cieši saistīts tirgus, un tāpēc to ietekmē līdzīgi piegādes riski, ko rada kaimiņvalstu elektroenerģijas tirgi. Tāpēc saskaņā ar Beļģijas iestāžu sniegto informāciju pietiekamību Beļģijā lielā mērā ietekmē situācija kaimiņvalstu elektroenerģijas tirgos.

| (60) | Komisija 2018. gadā apstiprināja Beļģijas stratēģisko rezervi līdz 2022. gada 31. martam (33). Stratēģiskās rezerves mērķis ir apmierināt maksimālo pieprasījumu ziemas periodos, kad tirgus to nedara, saglabājot daļu esošās elektroenerģijas ražošanas un pieprasījumreakcijas jaudas ārpus tirgus kā rezervi, ko izmantot vienīgi tad, kad balansēšanas resursi ir izsmelti. |
| --- | --- |

(60)

Komisija 2018. gadā apstiprināja Beļģijas stratēģisko rezervi līdz 2022. gada 31. martam (33). Stratēģiskās rezerves mērķis ir apmierināt maksimālo pieprasījumu ziemas periodos, kad tirgus to nedara, saglabājot daļu esošās elektroenerģijas ražošanas un pieprasījumreakcijas jaudas ārpus tirgus kā rezervi, ko izmantot vienīgi tad, kad balansēšanas resursi ir izsmelti.

33

2.3.4.   Tirgus reformas

Tirgus reformas

| (61) | Komisija 2019. gada 25. novembrī saņēma Beļģijas Enerģētikas ministrijas īstenošanas plānu (34), kurš sagatavots saskaņā ar Elektroenerģijas regulas 20. panta 3. punktu un kurā noteikts, ka dalībvalstīm, kurām ir bažas par pietiekamību, īstenošanas plānā ir jāparedz pasākumi, lai likvidētu regulatīvos izkropļojumus vai tirgus nepilnības savos tirgos. Pēc sabiedriskās apspriešanas Komisija 2020. gada 30. aprīlī pieņēma atzinumu par Beļģijas īstenošanas plānu saskaņā ar Elektroenerģijas regulas 20. panta 5. punktu (35). Beļģija pieņēma un iesniedza Komisijai īstenošanas plāna galīgo redakciju (36). |
| --- | --- |

(61)

Komisija 2019. gada 25. novembrī saņēma Beļģijas Enerģētikas ministrijas īstenošanas plānu (34), kurš sagatavots saskaņā ar Elektroenerģijas regulas 20. panta 3. punktu un kurā noteikts, ka dalībvalstīm, kurām ir bažas par pietiekamību, īstenošanas plānā ir jāparedz pasākumi, lai likvidētu regulatīvos izkropļojumus vai tirgus nepilnības savos tirgos. Pēc sabiedriskās apspriešanas Komisija 2020. gada 30. aprīlī pieņēma atzinumu par Beļģijas īstenošanas plānu saskaņā ar Elektroenerģijas regulas 20. panta 5. punktu (35). Beļģija pieņēma un iesniedza Komisijai īstenošanas plāna galīgo redakciju (36).

34

35

36

| (62) | Attiecībā uz balansēšanas tirgiem Beļģija savā nebalansa cenu noteikšanas mehānismā ir ieviesusi tā dēvēto “alfa komponentu”. Tas ir papildu nebalansa cenas komponents, kas noteikts balansatbildīgajām pusēm (“BRP”), lai pastiprinātu reāllaika cenas signālu, kad palielinās Beļģijas kontroles zonas sistēmas nebalanss. Savā atzinumā Komisija aicināja Beļģiju apsvērt, vai iztrūkuma cenu noteikšanas funkcija būtu jāpiemēro ne tikai BRP, bet arī balansēšanas pakalpojumu sniedzējiem (“BSP”). Tas var veicināt piegādes drošību, nodrošinot, ka BRP un BSP tiek piemērota vienāda cena par saražoto/patērēto enerģiju, jo cenu diferencēšana var izraisīt tirgus dalībnieku neefektīvu arbitrāžu. Komisija arī uzskata, ka iztrūkuma cenu noteikšanas funkcija būtu jāaktivizē, ņemot vērā rezervju nepietiekamību sistēmā, un tā būtu jākalibrē, lai palielinātu balansēšanas enerģijas cenas VOLL, kad sistēmā beidzas rezerves. Komisija aicināja Beļģiju apsvērt iespēju ne vēlāk kā 2022. gada 1. janvārī attiecīgi grozīt iztrūkuma cenu noteikšanas shēmu. Turklāt Beļģija īsteno nebalansa ieskaitu, kā arī gatavojas pievienoties ES balansēšanas platformām, kas paredzētas aFRR (automātiskai frekvences atjaunošanas rezervei) un mFRR (manuālai frekvences atjaunošanas rezervei), kuras paredzēts ieviest attiecīgi līdz 2021. un 2022. gada beigām. Turklāt attiecībā uz balansēšanas pakalpojumu un palīgpakalpojumu iepirkumu Beļģija ir apņēmusies veikt šādas darbības:






  a) | ne vēlāk kā 2020. gada jūlijā FCR (frekvences noturēšanas rezerves) bija jāpiedāvā katru dienu un jāiepērk vienīgi reģionālā līmenī; |
| --- | --- | --- |

(62)

Attiecībā uz balansēšanas tirgiem Beļģija savā nebalansa cenu noteikšanas mehānismā ir ieviesusi tā dēvēto “alfa komponentu”. Tas ir papildu nebalansa cenas komponents, kas noteikts balansatbildīgajām pusēm (“BRP”), lai pastiprinātu reāllaika cenas signālu, kad palielinās Beļģijas kontroles zonas sistēmas nebalanss. Savā atzinumā Komisija aicināja Beļģiju apsvērt, vai iztrūkuma cenu noteikšanas funkcija būtu jāpiemēro ne tikai BRP, bet arī balansēšanas pakalpojumu sniedzējiem (“BSP”). Tas var veicināt piegādes drošību, nodrošinot, ka BRP un BSP tiek piemērota vienāda cena par saražoto/patērēto enerģiju, jo cenu diferencēšana var izraisīt tirgus dalībnieku neefektīvu arbitrāžu. Komisija arī uzskata, ka iztrūkuma cenu noteikšanas funkcija būtu jāaktivizē, ņemot vērā rezervju nepietiekamību sistēmā, un tā būtu jākalibrē, lai palielinātu balansēšanas enerģijas cenas VOLL, kad sistēmā beidzas rezerves. Komisija aicināja Beļģiju apsvērt iespēju ne vēlāk kā 2022. gada 1. janvārī attiecīgi grozīt iztrūkuma cenu noteikšanas shēmu. Turklāt Beļģija īsteno nebalansa ieskaitu, kā arī gatavojas pievienoties ES balansēšanas platformām, kas paredzētas aFRR (automātiskai frekvences atjaunošanas rezervei) un mFRR (manuālai frekvences atjaunošanas rezervei), kuras paredzēts ieviest attiecīgi līdz 2021. un 2022. gada beigām. Turklāt attiecībā uz balansēšanas pakalpojumu un palīgpakalpojumu iepirkumu Beļģija ir apņēmusies veikt šādas darbības:

BRP

BRP

BSP

BRP

BSP

VOLL

aFRR

mFRR

a)

ne vēlāk kā 2020. gada jūlijā FCR (frekvences noturēšanas rezerves) bija jāpiedāvā katru dienu un jāiepērk vienīgi reģionālā līmenī;

FCR

| b) | ne vēlāk kā 2020. gada jūlijā aFRR bija jāpiedāvā katru dienu, un tirgū varēs piedalīties visas tehnoloģijas, visi dalībnieki un visi sprieguma līmeņi. Izmantoto balansēšanas enerģiju atlīdzina, nosakot robežcenas, tiklīdz likviditāte ir pietiekama; |
| --- | --- |

b)

ne vēlāk kā 2020. gada jūlijā aFRR bija jāpiedāvā katru dienu, un tirgū varēs piedalīties visas tehnoloģijas, visi dalībnieki un visi sprieguma līmeņi. Izmantoto balansēšanas enerģiju atlīdzina, nosakot robežcenas, tiklīdz likviditāte ir pietiekama;

aFRR

| c) | kopš 2020. gada februāra mFRR tiek mērīta un kalibrēta katru dienu, un izmantotā balansēšanas enerģija tiek atlīdzināta, nosakot robežcenas. |
| --- | --- |

c)

kopš 2020. gada februāra mFRR tiek mērīta un kalibrēta katru dienu, un izmantotā balansēšanas enerģija tiek atlīdzināta, nosakot robežcenas.

mFRR

| (63) | Gada ziņojumā, ko Beļģija iesniedza 2021. gada jūlijā, ir apstiprināts, ka šie pasākumi pa šo laiku ir veikti. |
| --- | --- |

(63)

Gada ziņojumā, ko Beļģija iesniedza 2021. gada jūlijā, ir apstiprināts, ka šie pasākumi pa šo laiku ir veikti.

| (64) | Beļģijā pieprasījumreakcijas pakalpojumu sniedzēji ir tiesīgi piedalīties elektroenerģijas vairumtirgos (tostarp nākamās dienas un tekošās dienas tirgos), kā arī balansēšanas tirgū, un pret tiem izturas līdzīgi kā pret citiem tirgus dalībniekiem un balansēšanas pakalpojumu sniedzējiem. Pieprasījumreakcija var būt pārstāvēta individuāli vai ar agregatoru starpniecību. Lai vēl vairāk veicinātu pieprasījumreakciju, Beļģija savā īstenošanas plānā (iesniegts 2019. gadā) apņēmās ieviest viedos skaitītājus, kas būs atšķirīgi katrā reģionā:






  a) | Flandrijā (37):






  1) | ne vēlāk kā 2023. gadā 33 % lietotāju ir viedais skaitītājs; |
| --- | --- | --- | --- |

(64)

Beļģijā pieprasījumreakcijas pakalpojumu sniedzēji ir tiesīgi piedalīties elektroenerģijas vairumtirgos (tostarp nākamās dienas un tekošās dienas tirgos), kā arī balansēšanas tirgū, un pret tiem izturas līdzīgi kā pret citiem tirgus dalībniekiem un balansēšanas pakalpojumu sniedzējiem. Pieprasījumreakcija var būt pārstāvēta individuāli vai ar agregatoru starpniecību. Lai vēl vairāk veicinātu pieprasījumreakciju, Beļģija savā īstenošanas plānā (iesniegts 2019. gadā) apņēmās ieviest viedos skaitītājus, kas būs atšķirīgi katrā reģionā:

a)

Flandrijā (37):

37

1)

ne vēlāk kā 2023. gadā 33 % lietotāju ir viedais skaitītājs;

| 2) | ne vēlāk kā 2028. gadā 66 % lietotāju Flandrijā ir viedais skaitītājs; |
| --- | --- |

2)

ne vēlāk kā 2028. gadā 66 % lietotāju Flandrijā ir viedais skaitītājs;

| 3) | ne vēlāk kā 2034. gadā 100 % lietotāju Flandrijā ir viedais skaitītājs; |
| --- | --- |

3)

ne vēlāk kā 2034. gadā 100 % lietotāju Flandrijā ir viedais skaitītājs;

| b) | Valonijā:






  1) | ne vēlāk kā 2023. gada 1. janvārī tiks sistemātiski ieviesti viedie skaitītāji i) dzīvojamo telpu lietotājiem, kuriem ir kāds kavēts maksājums, ii) kad skaitītājs ir jāmaina, iii) veicot jaunus pieslēgumus tīklam, iv) pēc lietotāja pieprasījuma; |
| --- | --- | --- |

b)

Valonijā:

1)

ne vēlāk kā 2023. gada 1. janvārī tiks sistemātiski ieviesti viedie skaitītāji i) dzīvojamo telpu lietotājiem, kuriem ir kāds kavēts maksājums, ii) kad skaitītājs ir jāmaina, iii) veicot jaunus pieslēgumus tīklam, iv) pēc lietotāja pieprasījuma;

| 2) | ne vēlāk kā 2029. gada 31. decembrī 80 % viedo skaitītāju tiks uzstādīti i) lietotājiem, kuru patēriņš ir vismaz 6 000 kWh, ii) ražojošiem patērētājiem, ja neto attīstāmā elektroenerģijas jauda ir vismaz 5 kWe; iii) publiski pieejamiem uzlādes punktiem; |
| --- | --- |

2)

ne vēlāk kā 2029. gada 31. decembrī 80 % viedo skaitītāju tiks uzstādīti i) lietotājiem, kuru patēriņš ir vismaz 6 000 kWh, ii) ražojošiem patērētājiem, ja neto attīstāmā elektroenerģijas jauda ir vismaz 5 kWe; iii) publiski pieejamiem uzlādes punktiem;

| c) | Briseles reģionā: viedie skaitītāji tiks ieviesti, i) kad jāmaina skaitītāji vai ii) veicot jaunus pieslēgumus tīklam. |
| --- | --- |

c)

Briseles reģionā: viedie skaitītāji tiks ieviesti, i) kad jāmaina skaitītāji vai ii) veicot jaunus pieslēgumus tīklam.

| (65) | Beļģijā elektroenerģijas starpsavienojumu īpatsvars 2020. gadā bija 21 %. Ar jau plānotajiem projektiem (sk. Federālo attīstības plānu 2020.–2030. gadam (38)) Beļģijas elektrotīklu starpsavienojumu īpatsvars līdz 2030. gadam sasniegs aptuveni 30 % (39). Nesen sāka vai tuvākajos gados sāks darboties šādi Beļģijas tīklu pastiprinājumi:






  a) | ALEGrO. ALEGrO kopīgu interešu projekts (KIP), kas vērsts uz 1 GW starpsavienojumu starp Beļģiju un Vāciju, tika pasūtīts 2020. gadā (40); |
| --- | --- | --- |

(65)

Beļģijā elektroenerģijas starpsavienojumu īpatsvars 2020. gadā bija 21 %. Ar jau plānotajiem projektiem (sk. Federālo attīstības plānu 2020.–2030. gadam (38)) Beļģijas elektrotīklu starpsavienojumu īpatsvars līdz 2030. gadam sasniegs aptuveni 30 % (39). Nesen sāka vai tuvākajos gados sāks darboties šādi Beļģijas tīklu pastiprinājumi:

38

39

a)

ALEGrO. ALEGrO kopīgu interešu projekts (KIP), kas vērsts uz 1 GW starpsavienojumu starp Beļģiju un Vāciju, tika pasūtīts 2020. gadā (40);

ALEGrO

ALEGrO

40

| b) | NETO. NETO KIP projekts, kas vērsts uz 1 GW starpsavienojumu starp Beļģiju un Apvienoto Karalisti, darbojas kopš 2019. gada; |
| --- | --- |

b)

NETO. NETO KIP projekts, kas vērsts uz 1 GW starpsavienojumu starp Beļģiju un Apvienoto Karalisti, darbojas kopš 2019. gada;

| c) | BRABO. BRABO KIP projekts attiecas uz Beļģijas elektrotīkla modernizāciju, lai cita starpā palielinātu no Nīderlandes importētās jaudas apjomu. |
| --- | --- |

c)

BRABO. BRABO KIP projekts attiecas uz Beļģijas elektrotīkla modernizāciju, lai cita starpā palielinātu no Nīderlandes importētās jaudas apjomu.

BRABO

BRABO

2.4.   Atbalsta saņēmēji

Atbalsta saņēmēji

2.4.1.   Attiecināmība

Attiecināmība

| (66) | JAM būs pieejams visām jaudām, kas var veicināt resursu pietiekamību, gan esošajām, gan jaunajām jaudām, uzkrāšanai un pieprasījumreakcijai. Tiks atļauta jaudu, tostarp no dažādām tehnoloģijām, apkopošana jeb agregēšana. |
| --- | --- |

(66)

JAM būs pieejams visām jaudām, kas var veicināt resursu pietiekamību, gan esošajām, gan jaunajām jaudām, uzkrāšanai un pieprasījumreakcijai. Tiks atļauta jaudu, tostarp no dažādām tehnoloģijām, apkopošana jeb agregēšana.

| (67) | Tiks atļauta arī aizrobežu jaudas dalība. Noteikumi ir sīkāk izklāstīti 2.10. iedaļā. |
| --- | --- |

(67)

Tiks atļauta arī aizrobežu jaudas dalība. Noteikumi ir sīkāk izklāstīti 2.10. iedaļā.

| (68) | JAM atbalsta saņēmēji būs jaudas piegādātāji, kas atlasīti konkurenci veicinošā konkursa procedūrā. |
| --- | --- |

(68)

JAM atbalsta saņēmēji būs jaudas piegādātāji, kas atlasīti konkurenci veicinošā konkursa procedūrā.

2.4.2.   Minimālais dalības slieksnis

Minimālais dalības slieksnis

| (69) | Minimālais dalības slieksnis ir noteikts 1 MW apmērā galvenokārt šādu iemeslu dēļ:






  a) | saskaņošana ar balansēšanas tirgu; |
| --- | --- | --- |

(69)

Minimālais dalības slieksnis ir noteikts 1 MW apmērā galvenokārt šādu iemeslu dēļ:

a)

saskaņošana ar balansēšanas tirgu;

| b) | minētā vērtība ir rezultāts, kas iegūts, pastāvīgā dialogā ar tirgus dalībniekiem, tostarp vairākās oficiālās sabiedriskajās apspriešanās; |
| --- | --- |

b)

minētā vērtība ir rezultāts, kas iegūts, pastāvīgā dialogā ar tirgus dalībniekiem, tostarp vairākās oficiālās sabiedriskajās apspriešanās;

| c) | slieksnis līdz 1 MW nozīmē, ka daudzām nelielām jaudām ir jāsāk obligātais JAM pirmskvalifikācijas process un jāsedz saistītās izmaksas, lai gan attiecībā uz tām, iespējams, nav nodoma piedalīties JAM izsolē; |
| --- | --- |

c)

slieksnis līdz 1 MW nozīmē, ka daudzām nelielām jaudām ir jāsāk obligātais JAM pirmskvalifikācijas process un jāsedz saistītās izmaksas, lai gan attiecībā uz tām, iespējams, nav nodoma piedalīties JAM izsolē;

| d) | ja slieksnis nepārsniedz 1 MW, būtiski palielinās arī administratīvais slogs. |
| --- | --- |

d)

ja slieksnis nepārsniedz 1 MW, būtiski palielinās arī administratīvais slogs.

| (70) | Karaļa dekrētā par attiecināmības kritērijiem, kas saistīti ar kumulatīvo atbalstu un minimālo dalības slieksni, ir paredzēts JAM darbības laikā vismaz reizi piecos gados novērtēt minimālā dalības sliekšņa līmeni. |
| --- | --- |

(70)

Karaļa dekrētā par attiecināmības kritērijiem, kas saistīti ar kumulatīvo atbalstu un minimālo dalības slieksni, ir paredzēts JAM darbības laikā vismaz reizi piecos gados novērtēt minimālā dalības sliekšņa līmeni.

| (71) | Agregēšanas noteikumi ļauj piedalīties mazākiem jaudas piegādātājiem, kas neizpilda minimālā sliekšņa prasību. |
| --- | --- |

(71)

Agregēšanas noteikumi ļauj piedalīties mazākiem jaudas piegādātājiem, kas neizpilda minimālā sliekšņa prasību.

2.4.3.   Agregēšana

Agregēšana

| (72) | Vairāki jaudas piegādātāji var izvēlēties agregēšanu vienā jaudas tirgus vienībā vismaz 1 MW apmērā bez maksimālā apjoma ierobežojuma. Vienīgais ierobežojums ir tāds, ka piegādes punkti, uz kuriem attiecas enerģijas tirgu dienas grafiki (parasti mūsdienās piegādes punkti, kas pārsniedz 25 MW), nevar būt apkopotā portfelī. Agregēšana ir atļauta visās tehnoloģijās. Turklāt komponentu pārdale apkopotā jaudas tirgus vienībā (“JTV”) ir atļauta, lai palielinātu elastību attiecībā uz agregatoriem un veicinātu to dalību izsoles procesā. |
| --- | --- |

(72)

Vairāki jaudas piegādātāji var izvēlēties agregēšanu vienā jaudas tirgus vienībā vismaz 1 MW apmērā bez maksimālā apjoma ierobežojuma. Vienīgais ierobežojums ir tāds, ka piegādes punkti, uz kuriem attiecas enerģijas tirgu dienas grafiki (parasti mūsdienās piegādes punkti, kas pārsniedz 25 MW), nevar būt apkopotā portfelī. Agregēšana ir atļauta visās tehnoloģijās. Turklāt komponentu pārdale apkopotā jaudas tirgus vienībā (“JTV”) ir atļauta, lai palielinātu elastību attiecībā uz agregatoriem un veicinātu to dalību izsoles procesā.

| (73) | Agregēšanas noteikumi tiks periodiski pārskatīti un grozīti, ja Beļģijas iestādes to uzskatīs par vajadzīgu, lai nodrošinātu, ka agregēšanas noteikumi nerada šķēršļus dalībai izsolē. |
| --- | --- |

(73)

Agregēšanas noteikumi tiks periodiski pārskatīti un grozīti, ja Beļģijas iestādes to uzskatīs par vajadzīgu, lai nodrošinātu, ka agregēšanas noteikumi nerada šķēršļus dalībai izsolē.

2.4.4.   Neapstiprināta jauda

Neapstiprināta jauda

| (74) | Mehānismā ir paredzēta īpaša “neapstiprinātas jaudas” kategorija. To definē kā jaudu, ko G-4 pirmskvalifikācijas procesa sākumā nevar saistīt ar piegādes punktu un kas tādējādi nevar izpildīt piegādes punkta pirmskvalifikācijas prasības. Kategorija ir atvērta visām tehnoloģijām, un tās mērķis ir veicināt tādu jaudu dalību, kam var būt lielākas grūtības nodrošināt nepieciešamo standarta gatavības līmeni G-4. Neapstiprinātas jaudas ir mazāk attīstīti projekti, piemēram, ja piegādes punkts vēl nav zināms; projekta izpildes plāns nav pieejams, un projekts tikai attīstās pirmspiegādes periodā. Beļģijas iestādes paskaidroja, ka jēdziens “neapstiprināta jauda” tika ieviests pēc tirgus pieprasījuma un varētu būt īpaši noderīgs agregatoriem / pieprasījumreakcijas pakalpojumu sniedzējiem, kuri uzskata, ka spēj atrast šādu jaudu pirmspiegādes periodā, bet, piemēram, vēl ir jāpabeidz līgumi ar pieprasījuma vietām / jāapsver vairākas iespējas. Neapstiprināta jauda būtu jāpiedāvā tikai G-4 izsolē. Šai kategorijai var piešķirt tikai standarta jaudas kategoriju ar līgumu uz vienu gadu (sk. 138. un 145. apsvērumu). |
| --- | --- |

(74)

Mehānismā ir paredzēta īpaša “neapstiprinātas jaudas” kategorija. To definē kā jaudu, ko G-4 pirmskvalifikācijas procesa sākumā nevar saistīt ar piegādes punktu un kas tādējādi nevar izpildīt piegādes punkta pirmskvalifikācijas prasības. Kategorija ir atvērta visām tehnoloģijām, un tās mērķis ir veicināt tādu jaudu dalību, kam var būt lielākas grūtības nodrošināt nepieciešamo standarta gatavības līmeni G-4. Neapstiprinātas jaudas ir mazāk attīstīti projekti, piemēram, ja piegādes punkts vēl nav zināms; projekta izpildes plāns nav pieejams, un projekts tikai attīstās pirmspiegādes periodā. Beļģijas iestādes paskaidroja, ka jēdziens “neapstiprināta jauda” tika ieviests pēc tirgus pieprasījuma un varētu būt īpaši noderīgs agregatoriem / pieprasījumreakcijas pakalpojumu sniedzējiem, kuri uzskata, ka spēj atrast šādu jaudu pirmspiegādes periodā, bet, piemēram, vēl ir jāpabeidz līgumi ar pieprasījuma vietām / jāapsver vairākas iespējas. Neapstiprināta jauda būtu jāpiedāvā tikai G-4 izsolē. Šai kategorijai var piešķirt tikai standarta jaudas kategoriju ar līgumu uz vienu gadu (sk. 138. un 145. apsvērumu).

| (75) | Lai ierobežotu sistēmas drošības apdraudējumu, paļaujoties uz mazāk attīstītiem projektiem, kopējā jauda, kas jāapstiprina šajā kategorijā, nepārsniedz 200 MW pirmajā izsolē. Elektroenerģijas likumā ir paredzēts, ka lēmums par šo maksimālo kopējo jaudu tiek pieņemts katrā izsolē. Laika gaitā šī robežvērtība varētu mainīties, pamatojoties uz pozitīvu pieredzi. |
| --- | --- |

(75)

Lai ierobežotu sistēmas drošības apdraudējumu, paļaujoties uz mazāk attīstītiem projektiem, kopējā jauda, kas jāapstiprina šajā kategorijā, nepārsniedz 200 MW pirmajā izsolē. Elektroenerģijas likumā ir paredzēts, ka lēmums par šo maksimālo kopējo jaudu tiek pieņemts katrā izsolē. Laika gaitā šī robežvērtība varētu mainīties, pamatojoties uz pozitīvu pieredzi.

2.4.5.   Korekcija

Korekcija

2.4.5.1.   Vispārīgi noteikumi

Vispārīgi noteikumi

| (76) | JAM ir pieejams visiem jaudas turētājiem, ņemot vērā to pieejamības rādītāju un ieguldījumus resursu pietiekamības mērķa sasniegšanā. Patiešām, nav gaidāms, ka JTV būs pieejamas 100 % laika 100 % apmērā no to atsauces jaudas, piemēram, laikapstākļu, tehniskās apkopes ciklu, bojājumu dēļ. |
| --- | --- |

(76)

JAM ir pieejams visiem jaudas turētājiem, ņemot vērā to pieejamības rādītāju un ieguldījumus resursu pietiekamības mērķa sasniegšanā. Patiešām, nav gaidāms, ka JTV būs pieejamas 100 % laika 100 % apmērā no to atsauces jaudas, piemēram, laikapstākļu, tehniskās apkopes ciklu, bojājumu dēļ.

| (77) | Šā iemesla dēļ katrai tehnoloģijai tiek aprēķināts korekcijas koeficients, lai novērtētu tās uzticamību un ieguldījumu piegādes drošībā brīžos, kad pietiekamība ir īpaši svarīga (tā sauktās “simulētās iztrūkuma stundas”). Tāpēc jaudas turētāji var piedalīties izsolē un tādējādi būt tiesīgi slēgt jaudas līgumus tikai tad, ja to vērtība nepārsniedz jaudas turētāja koriģēto jaudu (41). |
| --- | --- |

(77)

Šā iemesla dēļ katrai tehnoloģijai tiek aprēķināts korekcijas koeficients, lai novērtētu tās uzticamību un ieguldījumu piegādes drošībā brīžos, kad pietiekamība ir īpaši svarīga (tā sauktās “simulētās iztrūkuma stundas”). Tāpēc jaudas turētāji var piedalīties izsolē un tādējādi būt tiesīgi slēgt jaudas līgumus tikai tad, ja to vērtība nepārsniedz jaudas turētāja koriģēto jaudu (41).

41

| (78) | Katrai tehnoloģijai šo korekcijas parametru aprēķināšanas metodika ir atšķirīga, un tā ir sīkāk precizēta karaļa dekrētā, kurā izklāstīta jaudas aprēķināšanas metodika un izsoles parametri. Tā būs atkarīga no jaudas kategorijas:






  a) | korekcijas koeficientus siltumenerģijas tehnoloģijām ar dienas grafiku nosaka, pamatojoties uz vēsturisko datu statistisko analīzi, samazinot piespiedu atvienojumu apmēru, jo šis parametrs tiek pieņemts neatkarīgi no klimatiskajiem apstākļiem; |
| --- | --- | --- |

(78)

Katrai tehnoloģijai šo korekcijas parametru aprēķināšanas metodika ir atšķirīga, un tā ir sīkāk precizēta karaļa dekrētā, kurā izklāstīta jaudas aprēķināšanas metodika un izsoles parametri. Tā būs atkarīga no jaudas kategorijas:

a)

korekcijas koeficientus siltumenerģijas tehnoloģijām ar dienas grafiku nosaka, pamatojoties uz vēsturisko datu statistisko analīzi, samazinot piespiedu atvienojumu apmēru, jo šis parametrs tiek pieņemts neatkarīgi no klimatiskajiem apstākļiem;

| b) | korekcijas koeficientus siltumenerģijas tehnoloģijām bez dienas grafika nosaka ar mērījumiem. Ja mērījumi ir nepietiekami, tos simulē, dalot šo tehnoloģiju gaidāmo vidējo ieguldījumu simulētajās iztrūkuma stundās ar tehnoloģijas apkopoto nominālo atsauces jaudu; |
| --- | --- |

b)

korekcijas koeficientus siltumenerģijas tehnoloģijām bez dienas grafika nosaka ar mērījumiem. Ja mērījumi ir nepietiekami, tos simulē, dalot šo tehnoloģiju gaidāmo vidējo ieguldījumu simulētajās iztrūkuma stundās ar tehnoloģijas apkopoto nominālo atsauces jaudu;

| c) | korekcijas koeficienti no laikapstākļiem atkarīgām tehnoloģijām ar dienas grafiku un no laikapstākļiem atkarīgām tehnoloģijām bez dienas grafika, kam nav izvēlēts pakalpojumu līmeņa nolīgums (sk. e) apakšpunktu), tiks noteikti, dalot šo tehnoloģiju attiecīgo vidējo ieguldījumu simulētās iztrūkuma stundās ar piemērojamās tehnoloģijas apkopoto nominālo atsauces jaudu; |
| --- | --- |

c)

korekcijas koeficienti no laikapstākļiem atkarīgām tehnoloģijām ar dienas grafiku un no laikapstākļiem atkarīgām tehnoloģijām bez dienas grafika, kam nav izvēlēts pakalpojumu līmeņa nolīgums (sk. e) apakšpunktu), tiks noteikti, dalot šo tehnoloģiju attiecīgo vidējo ieguldījumu simulētās iztrūkuma stundās ar piemērojamās tehnoloģijas apkopoto nominālo atsauces jaudu;

| d) | korekcijas koeficientus energoierobežotām tehnoloģijām ar dienas grafiku nosaka, dalot šo tehnoloģiju gaidāmo vidējo ieguldījumu simulētajās iztrūkuma stundās ar apkopoto nominālo atsauces jaudu; |
| --- | --- |

d)

korekcijas koeficientus energoierobežotām tehnoloģijām ar dienas grafiku nosaka, dalot šo tehnoloģiju gaidāmo vidējo ieguldījumu simulētajās iztrūkuma stundās ar apkopoto nominālo atsauces jaudu;

| e) | pakalpojumu līmeņa nolīgums (“PLN”) (parasti pieprasījumreakcijas vai nelielas uzkrāšanas gadījumā, bet tas ir pieejams arī visām tehnoloģijām bez dienas grafika, tostarp AER): korekcijas koeficients ir saistīts ar katru PLN, ko pati JTV izraudzījusies pirmskvalifikācijas procesā (un kā noteikts jaudas līgumā) atkarībā no izvēlētajiem energoierobežojumiem. Tas ļauj operatoriem attiecībā uz tehnoloģijām bez dienas grafika pašiem noteikt, kurš PLN vislabāk atbilst to tehniskajiem ierobežojumiem, nevis noslēgt iepriekš noteiktu PLN. Turklāt agregators var izvēlēties PLN, kas vislabāk atbilst tā portfelim. |
| --- | --- |

e)

pakalpojumu līmeņa nolīgums (“PLN”) (parasti pieprasījumreakcijas vai nelielas uzkrāšanas gadījumā, bet tas ir pieejams arī visām tehnoloģijām bez dienas grafika, tostarp AER): korekcijas koeficients ir saistīts ar katru PLN, ko pati JTV izraudzījusies pirmskvalifikācijas procesā (un kā noteikts jaudas līgumā) atkarībā no izvēlētajiem energoierobežojumiem. Tas ļauj operatoriem attiecībā uz tehnoloģijām bez dienas grafika pašiem noteikt, kurš PLN vislabāk atbilst to tehniskajiem ierobežojumiem, nevis noslēgt iepriekš noteiktu PLN. Turklāt agregators var izvēlēties PLN, kas vislabāk atbilst tā portfelim.

| (79) | Beļģija 2021. gada 4. maijā iesniedza atjauninātus korekcijas koeficientus, kas redzami nākamajā tabulā.

  4. tabula


  Korekcijas koeficienti








  Pakalpojumu līmeņa nolīgumi (PLN) |
| --- | --- |
| Pieejamība/ilgums [h] | PLN | Liela mēroga uzkrāšana |
| 1  h | 11  % | 11  % |
| 2  h | 19  % | 19  % |
| 3  h | 28  % | 28  % |
| 4  h | 36  % | 36  % |
| 6  h | 52  % | 52  % |
| 8  h | 65  % | 65  % |
| Siltumenerģijas tehnoloģijas ar dienas grafiku |
| Apakškategorija | Korekcijas koeficients |
| Kombinēta cikla gāzturbīna | 91  % |
| Atvērta cikla gāzturbīna | 90  % |
| Turboreaktīvie dzinēji | 96  % |
| Gāzes dzinēji | 95  % |
| Dīzeļmotori | 93  % |
| CHP | 93  % |
| Biomasa | 93  % |
| Atkritumi | 93  % |
| Kodolenerģija | 96  % |
| Ogles | 90  % |
| Energoierobežotas tehnoloģijas ar dienas grafiku |
| Pieejamība/ilgums [h] | Korekcijas koeficients |
| 1 | 11  % |
| 2 | 19  % |
| 3 | 28  % |
| 4 | 36  % |
| 5 –6 | 52  % |
| 7 –8 | 65  % |
| No laikapstākļiem atkarīgas tehnoloģijas |
| Apakškategorija | Korekcijas koeficients |
| Atkrastes vēja energoiekārtas | 15  % |
| Vēja energoiekārtas uz sauszemes | 6  % |
| Saules enerģija | 4  % |
| Hidrogrāfiskas upes gultnes energoiekārtas | 34  % |
| Siltumenerģijas tehnoloģijas bez dienas grafika |
| Apakškategorija | Korekcijas koeficients |
| Apkopotas siltumenerģijas tehnoloģijas | 62  % |

(79)

Beļģija 2021. gada 4. maijā iesniedza atjauninātus korekcijas koeficientus, kas redzami nākamajā tabulā.

4. tabula

4. tabula

Korekcijas koeficienti

Korekcijas koeficienti

Pakalpojumu līmeņa nolīgumi (PLN)

Pieejamība/ilgums [h]

PLN

Liela mēroga uzkrāšana

1  h

11  %

11  %

2  h

19  %

19  %

3  h

28  %

28  %

4  h

36  %

36  %

6  h

52  %

52  %

8  h

65  %

65  %

Siltumenerģijas tehnoloģijas ar dienas grafiku

Siltumenerģijas tehnoloģijas ar dienas grafiku

Apakškategorija

Korekcijas koeficients

Korekcijas koeficients

Kombinēta cikla gāzturbīna

91  %

Atvērta cikla gāzturbīna

90  %

Turboreaktīvie dzinēji

96  %

Gāzes dzinēji

95  %

Dīzeļmotori

93  %

CHP

93  %

Biomasa

93  %

Atkritumi

93  %

Kodolenerģija

96  %

Ogles

90  %

Energoierobežotas tehnoloģijas ar dienas grafiku

Energoierobežotas tehnoloģijas ar dienas grafiku

Pieejamība/ilgums [h]

Korekcijas koeficients

Korekcijas koeficients

1

11  %

2

19  %

3

28  %

4

36  %

5 –6

52  %

7 –8

65  %

No laikapstākļiem atkarīgas tehnoloģijas

No laikapstākļiem atkarīgas tehnoloģijas

Apakškategorija

Korekcijas koeficients

Korekcijas koeficients

Atkrastes vēja energoiekārtas

15  %

Vēja energoiekārtas uz sauszemes

6  %

Saules enerģija

4  %

Hidrogrāfiskas upes gultnes energoiekārtas

34  %

Siltumenerģijas tehnoloģijas bez dienas grafika

Siltumenerģijas tehnoloģijas bez dienas grafika

Apakškategorija

Korekcijas koeficients

Korekcijas koeficients

Apkopotas siltumenerģijas tehnoloģijas

62  %

Avots: paziņojums (42).

Avots:

42

| (80) | Korekcijas noteikumus var pārskatīt katru gadu un vajadzības gadījumā grozīt. Jo īpaši PSO ņems vērā pašlaik tirgū esošo tehnoloģiju sarakstu. Ja tiktu saņemtas atsauksmes par to, ka sarakstā nav kādas jauna veida tehnoloģijas, to aizvien varētu ņemt vērā, veicot ikgadējo korekcijas koeficientu kalibrēšanu. Tāpēc vajadzības gadījumā korekcijas koeficienti un tehnoloģijas tiks atjaunināti un pārskatīti katru gadu. |
| --- | --- |

(80)

Korekcijas noteikumus var pārskatīt katru gadu un vajadzības gadījumā grozīt. Jo īpaši PSO ņems vērā pašlaik tirgū esošo tehnoloģiju sarakstu. Ja tiktu saņemtas atsauksmes par to, ka sarakstā nav kādas jauna veida tehnoloģijas, to aizvien varētu ņemt vērā, veicot ikgadējo korekcijas koeficientu kalibrēšanu. Tāpēc vajadzības gadījumā korekcijas koeficienti un tehnoloģijas tiks atjaunināti un pārskatīti katru gadu.

2.4.6.   Noteikumi, kas piemērojami pārrobežu dalībai

| (81) | Attiecībā uz pārrobežu dalību – saskaņā ar Elektroenerģijas regulas 26. pantu netiešas aizrobežu jaudas dalībai pieejamo maksimālo ieejas jaudu kontroles zonā nosaka sistēmas operators katrai tirgus zonai, kas tieši elektriski savienota ar Beļģijas kontroles zonu. |
| --- | --- |

(81)

Attiecībā uz pārrobežu dalību – saskaņā ar Elektroenerģijas regulas 26. pantu netiešas aizrobežu jaudas dalībai pieejamo maksimālo ieejas jaudu kontroles zonā nosaka sistēmas operators katrai tirgus zonai, kas tieši elektriski savienota ar Beļģijas kontroles zonu.

| (82) | Kamēr nav pieņemtas attiecīgās stratēģijas, priekšlikumi vai lēmumi, ar ko īsteno Elektroenerģijas regulas 26. pantu, katras ar Beļģiju tieši savienotas tirgus zonas ieguldījumu nosaka pēc šo zonu ieguldījuma simulētās iztrūkuma stundās, kā aprakstīts 2.10.1. iedaļā. |
| --- | --- |

(82)

Kamēr nav pieņemtas attiecīgās stratēģijas, priekšlikumi vai lēmumi, ar ko īsteno Elektroenerģijas regulas 26. pantu, katras ar Beļģiju tieši savienotas tirgus zonas ieguldījumu nosaka pēc šo zonu ieguldījuma simulētās iztrūkuma stundās, kā aprakstīts 2.10.1. iedaļā.

2.4.7.   Noteikumi, kas attiecas uz neapstiprinātu jaudu

Noteikumi, kas attiecas uz neapstiprinātu jaudu

| (83) | Lai nodrošinātu vienlīdzīgus konkurences apstākļus ar citām jaudām, par kurām noslēgs līgumus G-4 izsolē, Elia izmantos G-4 izsoles brīdī zināmos korekcijas koeficientus kā ievades parametru neapstiprinātu jaudu standarta pirmskvalifikācijas procesā (jo standarta pirmskvalifikācijas procesu šīm jaudām var organizēt līdz 24 mēnešiem pēc G-4 izsoles). |
| --- | --- |

(83)

Lai nodrošinātu vienlīdzīgus konkurences apstākļus ar citām jaudām, par kurām noslēgs līgumus G-4 izsolē, Elia izmantos G-4 izsoles brīdī zināmos korekcijas koeficientus kā ievades parametru neapstiprinātu jaudu standarta pirmskvalifikācijas procesā (jo standarta pirmskvalifikācijas procesu šīm jaudām var organizēt līdz 24 mēnešiem pēc G-4 izsoles).

Elia

2.5.   Izsoles process un cenas noteikšanas noteikumi

Izsoles process un cenas noteikšanas noteikumi

2.5.1.   Izsoļu biežums

Izsoļu biežums

| (84) | Saskaņā ar paziņojumu PSO organizēs JAM izsoles atkarībā no jaudas resursu līmeņa, kas nepieciešams, lai garantētu pietiekamu resursu pietiekamības līmeni, lai sasniegtu uzticamības standartu. |
| --- | --- |

(84)

Saskaņā ar paziņojumu PSO organizēs JAM izsoles atkarībā no jaudas resursu līmeņa, kas nepieciešams, lai garantētu pietiekamu resursu pietiekamības līmeni, lai sasniegtu uzticamības standartu.

| (85) | Jaudas izsole tiek rīkota katru gadu, bet piegāde notiek četrus gadus vēlāk (“G-4 izsole”). Vēl viena izsole – par piegādi pēc gada – tiek organizēta gadā tieši pirms galvenās izsoles piegādes gada (“G-1 izsole”). Pirmo G-4 izsoli plānots organizēt 2021. gadā, savukārt pirmajai G-1 izsolei būtu jānotiek 2024. gadā. |
| --- | --- |

(85)

Jaudas izsole tiek rīkota katru gadu, bet piegāde notiek četrus gadus vēlāk (“G-4 izsole”). Vēl viena izsole – par piegādi pēc gada – tiek organizēta gadā tieši pirms galvenās izsoles piegādes gada (“G-1 izsole”). Pirmo G-4 izsoli plānots organizēt 2021. gadā, savukārt pirmajai G-1 izsolei būtu jānotiek 2024. gadā.

2.5.2.   Izsolāmā apjoma noteikšana

Izsolāmā apjoma noteikšana

| (86) | Iepriekšējā Elektroenerģijas likuma 7.j panta 2. punktā bija paredzēts, ka PSO ierosina metodi, ar ko nosaka parametrus, pēc kuriem nosaka iepērkamās jaudas daudzumu. Saskaņā ar Elektroenerģijas regulu, kas ir piemērojama no 2020. gada 1. janvāra, dalībvalsts apstiprina izsolāmo apjomu, pamatojoties uz regulatora CREG priekšlikumu. Tāpēc JAM komiteja (Ekonomikas federālais valsts dienests, CREG, Elia un Enerģētikas ministra kabinets) jau 2019. gadā nolēma, ka CREG izstrādās priekšlikumu metodikai attiecībā uz parametriem, ar kuriem nosaka izsolēs iepērkamo apjomu. Turpmākajos apsvērumos ir sniegta sīkāka informācija par hronoloģiju. |
| --- | --- |

(86)

Iepriekšējā Elektroenerģijas likuma 7.j panta 2. punktā bija paredzēts, ka PSO ierosina metodi, ar ko nosaka parametrus, pēc kuriem nosaka iepērkamās jaudas daudzumu. Saskaņā ar Elektroenerģijas regulu, kas ir piemērojama no 2020. gada 1. janvāra, dalībvalsts apstiprina izsolāmo apjomu, pamatojoties uz regulatora CREG priekšlikumu. Tāpēc JAM komiteja (Ekonomikas federālais valsts dienests, CREG, Elia un Enerģētikas ministra kabinets) jau 2019. gadā nolēma, ka CREG izstrādās priekšlikumu metodikai attiecībā uz parametriem, ar kuriem nosaka izsolēs iepērkamo apjomu. Turpmākajos apsvērumos ir sniegta sīkāka informācija par hronoloģiju.

CREG

CREG

Elia

CREG

| (87) | Elia2019. gada 22. novembrī izstrādāja karaļa dekrēta priekšlikuma projektu par izsoles parametru metodikas noteikšanu (piemēram, korekcijas koeficientiem, norunas un atsauces cenām, maksimālo starpposma cenu), tostarp jaudas vajadzības noteikšanas scenārija noteikšanas procesu (43). CREG2019. gada 6. decembrī pieņēma atzinumu (44) par Elia priekšlikumu, kurā tas jo īpaši paskaidro, ka ES HiLo scenārija izmantošana, lai noteiktu iepērkamo jaudu, ir neatbilstoša (45) un neatbilst Elektroenerģijas regulas 24. panta 1. punktam. |
| --- | --- |

(87)

Elia2019. gada 22. novembrī izstrādāja karaļa dekrēta priekšlikuma projektu par izsoles parametru metodikas noteikšanu (piemēram, korekcijas koeficientiem, norunas un atsauces cenām, maksimālo starpposma cenu), tostarp jaudas vajadzības noteikšanas scenārija noteikšanas procesu (43). CREG2019. gada 6. decembrī pieņēma atzinumu (44) par Elia priekšlikumu, kurā tas jo īpaši paskaidro, ka ES HiLo scenārija izmantošana, lai noteiktu iepērkamo jaudu, ir neatbilstoša (45) un neatbilst Elektroenerģijas regulas 24. panta 1. punktam.

Elia

43

CREG

44

Elia

HiLo

45

| (88) | CREG2020. gada 18. martā nosūtīja Beļģijas enerģētikas ministram priekšlikuma projektu Nr. 2064 par iepērkamās jaudas apjoma noteikšanu. Priekšlikuma projekta pamatā lielā mērā bija CREG 2024. gada paziņojums (Z), kas tika nosūtīts ministram 2019. gada 20. decembrī pēc sabiedriskās apspriešanas (46). CREG galīgo priekšlikumu pieņēma 2020. gada 24. martā (47). Priekšlikums:






  a) | izriet no budžeta ierobežojuma, saskaņā ar kuru JAM izmaksām jābūt zemākām nekā patērētāja izmaksām, ņemot vērā gaidāmo nepiegādāto enerģiju (EENS) (48), ko nepieļauj ar JAM. JAM izmaksas ir tās jaudas izmaksas, kas pieprasīta, lai nodrošinātu atbilstību uzticamības standartam. Trūkstošās enerģijas paredzamās izmaksas ir EENS, kas reizinātas ar to lietotāju gatavību maksāt, kuri netīši nesaņem šo enerģiju (VOLL). Piegādes drošības apdraudējuma gadījumā šis VOLL ir iepriekš paziņotās nepiegādes izmaksas. Izmantojot Plānošanas biroja VOLL vērtības (49) un ACER pētījumu (50), CREG iegūst šādus budžeta ierobežojumus:






  Avots: CREG “Priekšlikums (E)2064, 2020. gada 24. marts
  ”. |
| --- | --- | --- |

(88)

CREG2020. gada 18. martā nosūtīja Beļģijas enerģētikas ministram priekšlikuma projektu Nr. 2064 par iepērkamās jaudas apjoma noteikšanu. Priekšlikuma projekta pamatā lielā mērā bija CREG 2024. gada paziņojums (Z), kas tika nosūtīts ministram 2019. gada 20. decembrī pēc sabiedriskās apspriešanas (46). CREG galīgo priekšlikumu pieņēma 2020. gada 24. martā (47). Priekšlikums:

CREG

CREG

46

CREG

47

a)

izriet no budžeta ierobežojuma, saskaņā ar kuru JAM izmaksām jābūt zemākām nekā patērētāja izmaksām, ņemot vērā gaidāmo nepiegādāto enerģiju (EENS) (48), ko nepieļauj ar JAM. JAM izmaksas ir tās jaudas izmaksas, kas pieprasīta, lai nodrošinātu atbilstību uzticamības standartam. Trūkstošās enerģijas paredzamās izmaksas ir EENS, kas reizinātas ar to lietotāju gatavību maksāt, kuri netīši nesaņem šo enerģiju (VOLL). Piegādes drošības apdraudējuma gadījumā šis VOLL ir iepriekš paziņotās nepiegādes izmaksas. Izmantojot Plānošanas biroja VOLL vērtības (49) un ACER pētījumu (50), CREG iegūst šādus budžeta ierobežojumus:

EENS

48

EENS

VOLL

VOLL

VOLL

49

ACER

50

CREG

Image 1

Avots: CREG “Priekšlikums (E)2064, 2020. gada 24. marts
  ”.

Avots:

| b) | iegūst šādu pieprasījuma līkni, kur plānotais izsolāmais apjoms ir C-Q (51):






  Avots: CREG “Priekšlikums (E)2064, 2020. gada 24. marts
  ”. |
| --- | --- |

b)

iegūst šādu pieprasījuma līkni, kur plānotais izsolāmais apjoms ir C-Q (51):

51

Image 2

Avots: CREG “Priekšlikums (E)2064, 2020. gada 24. marts
  ”.

Avots:

| (89) | Ņemot vērā CREG 2024. gada paziņojuma sabiedriskās apspriešanas rezultātus, Beļģijas Enerģētikas ministrija secināja, ka CREG ierosinātā metodika (jo īpaši budžeta ierobežojumi) nesniedz pietiekamas garantijas, ka JAM mērķis “nodrošināt vajadzīgo piegādes drošības līmeni” tiks sasniegts saskaņā ar juridiskajiem kritērijiem. |
| --- | --- |

(89)

Ņemot vērā CREG 2024. gada paziņojuma sabiedriskās apspriešanas rezultātus, Beļģijas Enerģētikas ministrija secināja, ka CREG ierosinātā metodika (jo īpaši budžeta ierobežojumi) nesniedz pietiekamas garantijas, ka JAM mērķis “nodrošināt vajadzīgo piegādes drošības līmeni” tiks sasniegts saskaņā ar juridiskajiem kritērijiem.

CREG

CREG

| (90) | Attiecīgi Beļģijas Enerģētikas ministrija, ņemot vērā 87. apsvērumā minēto Elia izstrādāto karaļa dekrēta priekšlikumu un 88. apsvērumā minēto CREG priekšlikumu, izstrādāja alternatīvu metodi, ar ko nosaka jaudas mehānisma ietvaros iepērkamās jaudas apjomu. No 2020. gada 23. marta līdz 2020. gada 27. martam notika sabiedriskā apspriešana par šo pielāgoto metodiku. Saskaņā ar grozīto JAM likumu pielāgotajā Elektroenerģijas likuma 7.j panta 2. punktā ir paredzēts, ka parametrus, saskaņā ar kuriem nosaka iepērkamo apjomu, definē karaļa dekrētā, pamatojoties uz regulatora priekšlikumu. Galīgais karaļa dekrēts pēc grozītā JAM likuma apstiprināšanas tika publicēts Beļģijas Oficiālajā Vēstnesī 2021. gada 30. aprīlī (52). 91.–99. apsvērumā aprakstīts process, kas paredzēts šajā galīgajā karaļa dekrētā. |
| --- | --- |

(90)

Attiecīgi Beļģijas Enerģētikas ministrija, ņemot vērā 87. apsvērumā minēto Elia izstrādāto karaļa dekrēta priekšlikumu un 88. apsvērumā minēto CREG priekšlikumu, izstrādāja alternatīvu metodi, ar ko nosaka jaudas mehānisma ietvaros iepērkamās jaudas apjomu. No 2020. gada 23. marta līdz 2020. gada 27. martam notika sabiedriskā apspriešana par šo pielāgoto metodiku. Saskaņā ar grozīto JAM likumu pielāgotajā Elektroenerģijas likuma 7.j panta 2. punktā ir paredzēts, ka parametrus, saskaņā ar kuriem nosaka iepērkamo apjomu, definē karaļa dekrētā, pamatojoties uz regulatora priekšlikumu. Galīgais karaļa dekrēts pēc grozītā JAM likuma apstiprināšanas tika publicēts Beļģijas Oficiālajā Vēstnesī 2021. gada 30. aprīlī (52). 91.–99. apsvērumā aprakstīts process, kas paredzēts šajā galīgajā karaļa dekrētā.

Elia

CREG

52

| (91) | Katru gadu jaudas apjomu, kas vajadzīgs, lai izpildītu uzticamības standartu konkrētajā nākamajā piegādes gadā (t. i., mērķapjomu), noteiks, pamatojoties uz regulatora priekšlikumu. Regulators sniedz šo priekšlikumu, ņemot vērā PSO sniegtos datus, bet arī šos datus PSO aprēķina, pamatojoties uz scenāriju un starpposma vērtībām, ko ierosinājis regulators un noteicis ministrs. Mērķapjomu nosaka, pamatojoties uz juridiskās uzticamības standartu, kas atbilst noteiktai LOLE vērtībai. Scenārijs tiek kalibrēts, lai nodrošinātu šā kritērija izpildi. Kad scenārijs ir kalibrēts, tiek veikta tirgus simulācija, kuras rezultātā tiek noteiktas simulētās iztrūkuma stundas. Tad mērķapjomu aprēķina kā vidējās slodzes simulētās iztrūkuma stundās un balansēšanas vajadzības summu, no kuras atņem vidējo EENS simulētās iztrūkuma stundās. |
| --- | --- |

(91)

Katru gadu jaudas apjomu, kas vajadzīgs, lai izpildītu uzticamības standartu konkrētajā nākamajā piegādes gadā (t. i., mērķapjomu), noteiks, pamatojoties uz regulatora priekšlikumu. Regulators sniedz šo priekšlikumu, ņemot vērā PSO sniegtos datus, bet arī šos datus PSO aprēķina, pamatojoties uz scenāriju un starpposma vērtībām, ko ierosinājis regulators un noteicis ministrs. Mērķapjomu nosaka, pamatojoties uz juridiskās uzticamības standartu, kas atbilst noteiktai LOLE vērtībai. Scenārijs tiek kalibrēts, lai nodrošinātu šā kritērija izpildi. Kad scenārijs ir kalibrēts, tiek veikta tirgus simulācija, kuras rezultātā tiek noteiktas simulētās iztrūkuma stundas. Tad mērķapjomu aprēķina kā vidējās slodzes simulētās iztrūkuma stundās un balansēšanas vajadzības summu, no kuras atņem vidējo EENS simulētās iztrūkuma stundās.

LOLE

EENS

| (92) | 91. apsvērumā minētais scenārijs būs viens no galvenajiem atsauces scenārijiem, ko izmantos, lai noteiktu bažas par resursu pietiekamību, izmantojot vai nu jaunāko ERAA (53), vai jaunāko NRAA (54), un to atjauninās ar jaunāko pieejamo informāciju (55). Iepērkamā jaudas apjoma noteikšanas procesa beigās ir jāievēro arī attiecīgās Elektroenerģijas regulas daļas. |
| --- | --- |

(92)

91. apsvērumā minētais scenārijs būs viens no galvenajiem atsauces scenārijiem, ko izmantos, lai noteiktu bažas par resursu pietiekamību, izmantojot vai nu jaunāko ERAA (53), vai jaunāko NRAA (54), un to atjauninās ar jaunāko pieejamo informāciju (55). Iepērkamā jaudas apjoma noteikšanas procesa beigās ir jāievēro arī attiecīgās Elektroenerģijas regulas daļas.

ERAA

53

NRAA

54

55

| (93) | Karaļa dekrētā ir paredzēta turpmāk izklāstītā procedūra atsauces scenārija noteikšanai. Kā ieguldījumu enerģētikas ministra lēmumā pēc sabiedriskās apspriešanas ar tirgus dalībniekiem par datiem un pieņēmumiem Beļģijas PSO publicēs ieteikumu. Pēc tam regulators iesniegs priekšlikumu par atsauces scenāriju, ņemot vērā karaļa dekrētā paredzēto metodiku. Visbeidzot, Ekonomikas federālais valsts dienests publicēs ieteikumu par šo priekšlikumu. Galīgo lēmumu par scenārija izvēli pieņem enerģētikas ministrs. |
| --- | --- |

(93)

Karaļa dekrētā ir paredzēta turpmāk izklāstītā procedūra atsauces scenārija noteikšanai. Kā ieguldījumu enerģētikas ministra lēmumā pēc sabiedriskās apspriešanas ar tirgus dalībniekiem par datiem un pieņēmumiem Beļģijas PSO publicēs ieteikumu. Pēc tam regulators iesniegs priekšlikumu par atsauces scenāriju, ņemot vērā karaļa dekrētā paredzēto metodiku. Visbeidzot, Ekonomikas federālais valsts dienests publicēs ieteikumu par šo priekšlikumu. Galīgo lēmumu par scenārija izvēli pieņem enerģētikas ministrs.

| (94) | Vispārējā izsoles maksimālā cena nosaka maksimālo atlīdzību, ko piedāvājums var saņemt JAM izsolē, un ir piemērojama visām jaudas kategorijām. Ierobežojot maksimālo atlīdzību, ko var saņemt, vispārējā izsoles maksimālā cena ierobežo iespēju ļaunprātīgi izmantot tirgus varu, iesniedzot neatbilstošus piedāvājumus. Vispārējo izsoles maksimālo cenu aprēķina, reizinot neto CONE (56) ar koeficientu X. Korekcijas koeficienta X vērtībā ir ņemtas vērā nenoteiktības, kas saistītas ar neto CONE aplēsēm gan ar dažādām tehnoloģijām saistītu jaunas iekārtas bruto izmaksu mainīguma līmenī, gan arī nosakot gadskārtējos inframarginālos pabalstus enerģijas tirgū un neto ieņēmumus balansēšanas papildpakalpojumu tirgū. Vispārējā izsoles maksimālā cena pirmajā izsolē ir 75 EUR/kW gadā, kas ir vienāda ar neto CONE reizinātu ar korekcijas koeficientu 1,50 (57). |
| --- | --- |

(94)

Vispārējā izsoles maksimālā cena nosaka maksimālo atlīdzību, ko piedāvājums var saņemt JAM izsolē, un ir piemērojama visām jaudas kategorijām. Ierobežojot maksimālo atlīdzību, ko var saņemt, vispārējā izsoles maksimālā cena ierobežo iespēju ļaunprātīgi izmantot tirgus varu, iesniedzot neatbilstošus piedāvājumus. Vispārējo izsoles maksimālo cenu aprēķina, reizinot neto CONE (56) ar koeficientu X. Korekcijas koeficienta X vērtībā ir ņemtas vērā nenoteiktības, kas saistītas ar neto CONE aplēsēm gan ar dažādām tehnoloģijām saistītu jaunas iekārtas bruto izmaksu mainīguma līmenī, gan arī nosakot gadskārtējos inframarginālos pabalstus enerģijas tirgū un neto ieņēmumus balansēšanas papildpakalpojumu tirgū. Vispārējā izsoles maksimālā cena pirmajā izsolē ir 75 EUR/kW gadā, kas ir vienāda ar neto CONE reizinātu ar korekcijas koeficientu 1,50 (57).

CONE

56

CONE

CONE

57

| (95) | G-4 izsoļu pieprasījuma līkne ir sagatavota, pamatojoties uz trim punktiem, kā redzams attēlā. |
| --- | --- |

(95)

G-4 izsoļu pieprasījuma līkne ir sagatavota, pamatojoties uz trim punktiem, kā redzams attēlā.

| (96) | G-1 izsoļu pieprasījuma līkne ir sagatavota, pamatojoties uz tiem pašiem B un C punktiem kā G-4 izsolēm, bet mērķapjomu koriģē, lai ņemtu vērā jaudu, par ko jau ir noslēgti līgumi G-4 izsolē, kas atbilst tam pašam piegādes periodam. Ordinātā A punkts atbilst vispārējai izsoles maksimālajai cenai un abscisā – mērķapjomam. |
| --- | --- |

(96)

G-1 izsoļu pieprasījuma līkne ir sagatavota, pamatojoties uz tiem pašiem B un C punktiem kā G-4 izsolēm, bet mērķapjomu koriģē, lai ņemtu vērā jaudu, par ko jau ir noslēgti līgumi G-4 izsolē, kas atbilst tam pašam piegādes periodam. Ordinātā A punkts atbilst vispārējai izsoles maksimālajai cenai un abscisā – mērķapjomam.

| (97) | Beļģijas iestādes uzskata, ka pieprasījuma līknes struktūra atbilst diviem principiem:






  a) | nodrošināt piegādes drošību. Tas nozīmē, ka pēc G-4 un G-1 izsoles beigām būtu jāizpilda uzticamības standarts, pretējā gadījumā JAM mērķis netiktu sasniegts. Tā kā B punkts atbilst apjomam, kas vajadzīgs, lai izpildītu uzticamības standartu, jānodrošina, ka vismaz par šo apjomu ir noslēgti līgumi. Tāpat kā pēc G-4 izsoles arī G-1 izsolē aizvien pastāv iespēja slēgt līgumu par papildu jaudām, ir iespējama slīpa līkne starp A un B punktu G-4 izsolē, ļaujot slēgt līgumu par apjomu, kas ir mazāks par to, kurš kalibrēts B punktā attiecīgajā G-4 izsolē. Tomēr, ja līgums tiek slēgts par apjomu, kas ir mazāks par to, kurš saistīts ar B punktu G-1, tas negarantē, ka tiek izpildīts uzticamības standarts. Tas izskaidro vertikālo griezumu G-1 starp A punktu un B punktu; un |
| --- | --- | --- |

(97)

Beļģijas iestādes uzskata, ka pieprasījuma līknes struktūra atbilst diviem principiem:

a)

nodrošināt piegādes drošību. Tas nozīmē, ka pēc G-4 un G-1 izsoles beigām būtu jāizpilda uzticamības standarts, pretējā gadījumā JAM mērķis netiktu sasniegts. Tā kā B punkts atbilst apjomam, kas vajadzīgs, lai izpildītu uzticamības standartu, jānodrošina, ka vismaz par šo apjomu ir noslēgti līgumi. Tāpat kā pēc G-4 izsoles arī G-1 izsolē aizvien pastāv iespēja slēgt līgumu par papildu jaudām, ir iespējama slīpa līkne starp A un B punktu G-4 izsolē, ļaujot slēgt līgumu par apjomu, kas ir mazāks par to, kurš kalibrēts B punktā attiecīgajā G-4 izsolē. Tomēr, ja līgums tiek slēgts par apjomu, kas ir mazāks par to, kurš saistīts ar B punktu G-1, tas negarantē, ka tiek izpildīts uzticamības standarts. Tas izskaidro vertikālo griezumu G-1 starp A punktu un B punktu; un

| b) | nodrošināt samērīgu mehānismu ar mazākajām izmaksām. Tas nozīmē, ka kopumā iepērkamajam apjomam nevajadzētu pārsniegt apjomu, kas vajadzīgs, lai izpildītu uzticamības standartu, jo pretējā gadījumā tas palielinātu mehānisma kopējās izmaksas. Tas izskaidro, kāpēc pieprasījuma līkne ir vertikāla starp B punktu un punktu, kas krustojas ar X asi gan G-4, gan G-1 izsolē. |
| --- | --- |

b)

nodrošināt samērīgu mehānismu ar mazākajām izmaksām. Tas nozīmē, ka kopumā iepērkamajam apjomam nevajadzētu pārsniegt apjomu, kas vajadzīgs, lai izpildītu uzticamības standartu, jo pretējā gadījumā tas palielinātu mehānisma kopējās izmaksas. Tas izskaidro, kāpēc pieprasījuma līkne ir vertikāla starp B punktu un punktu, kas krustojas ar X asi gan G-4, gan G-1 izsolē.

| (98) | Saskaņā ar Elektroenerģijas likumu minimālais jaudas apjoms ir jārezervē G-1 izsolēm un jāatskaita no mērķapjoma G-4 izsolē. Šis rezervētais apjoms ir vismaz vienāds ar jaudu, kas vidēji vajadzīga, lai nosegtu kopējo maksimālo jaudu mazāk nekā 200 darba stundās gadā. Saskaņā ar Karaļa dekrētu, ar ko nosaka jaudas aprēķināšanas metodiku un izsoles parametrus saistībā ar jaudas atlīdzības mehānismu, jauda, kas nepieciešama, lai nosegtu kopējo maksimālo jaudu vidēji mazāk nekā 200 stundās katrā 100 MW blokā, nosaka pēc vidējā stundu skaita, kas nepieciešams, lai izpildītu piegādes drošības kritēriju, pamatojoties uz slodzes ilguma līkni. Tās ir stundas, kas vajadzīgas noteiktai jaudai, lai nodrošinātu maksimālo elektroenerģijas patēriņu. Pamatojoties uz pieprasījuma līknes aplēsi, G-1 izsolē, kas paredzēta 2024. gadā, tika rezervēti aptuveni 2,5 GW. Saskaņā ar Beļģijas sniegto informāciju lēmums rezervēt daļu no apjoma, ko paredzēts iepirkt G-1 izsoles procesā, ataino tās vēlmi uzsvērt mehānisma tehnisko neitralitāti un atvērtību. Šis pasākums veicina pieprasījumreakcijas pakalpojuma sniedzēju dalību, jo šīm jaudām varētu būt grūtāk savlaicīgi plānot pieejamību, kas varētu apgrūtināt to dalību G-4 izsolē. Neraugoties uz jaudas apjoma pārcelšanu uz G-1 izsoli, visiem jaudas turētājiem ir atļauts piedalīties gan G-4, gan G-1 izsolē konkrētā piegādes periodā. |
| --- | --- |

(98)

Saskaņā ar Elektroenerģijas likumu minimālais jaudas apjoms ir jārezervē G-1 izsolēm un jāatskaita no mērķapjoma G-4 izsolē. Šis rezervētais apjoms ir vismaz vienāds ar jaudu, kas vidēji vajadzīga, lai nosegtu kopējo maksimālo jaudu mazāk nekā 200 darba stundās gadā. Saskaņā ar Karaļa dekrētu, ar ko nosaka jaudas aprēķināšanas metodiku un izsoles parametrus saistībā ar jaudas atlīdzības mehānismu, jauda, kas nepieciešama, lai nosegtu kopējo maksimālo jaudu vidēji mazāk nekā 200 stundās katrā 100 MW blokā, nosaka pēc vidējā stundu skaita, kas nepieciešams, lai izpildītu piegādes drošības kritēriju, pamatojoties uz slodzes ilguma līkni. Tās ir stundas, kas vajadzīgas noteiktai jaudai, lai nodrošinātu maksimālo elektroenerģijas patēriņu. Pamatojoties uz pieprasījuma līknes aplēsi, G-1 izsolē, kas paredzēta 2024. gadā, tika rezervēti aptuveni 2,5 GW. Saskaņā ar Beļģijas sniegto informāciju lēmums rezervēt daļu no apjoma, ko paredzēts iepirkt G-1 izsoles procesā, ataino tās vēlmi uzsvērt mehānisma tehnisko neitralitāti un atvērtību. Šis pasākums veicina pieprasījumreakcijas pakalpojuma sniedzēju dalību, jo šīm jaudām varētu būt grūtāk savlaicīgi plānot pieejamību, kas varētu apgrūtināt to dalību G-4 izsolē. Neraugoties uz jaudas apjoma pārcelšanu uz G-1 izsoli, visiem jaudas turētājiem ir atļauts piedalīties gan G-4, gan G-1 izsolē konkrētā piegādes periodā.

| (99) | Karaļa dekrēta projekta galīgās redakcijas īstenošanas paredzēšana:






  a) | Elia sāka sabiedrisko apspriešanu par scenārijiem, jutīgumu un datiem, kas vajadzīgi JAM parametru aprēķināšanai G-4 izsolē 2025.–2026. gada piegādes periodam. Sabiedriskā apspriešana notika no 2020. gada 5. maija līdz 2020. gada 5. jūnijam (59). Elia apspriedās par ENTSO-E 2019. gada MAF datiem, kas atjaunināti ar jaunāko informāciju, kura ir pieejama no publiskiem avotiem, un par jutīgumu, kas saskaņā ar karaļa dekrētu jāiekļauj atsauces scenārijā un kas var ietekmēt Beļģijas piegādes drošību (sk. 93. apsvērumu). Pēc sabiedriskās apspriešanas Elia ieteica iekļaut atsauces scenārijā “zema pieprasījuma” jutīgumu un ES HiLo scenārijam (60) atbilstīgu jutīgumu (sk. 30. apsvērumu). Pēc tam 2020. gada 10. jūlijāCREG pieņēma priekšlikumu par atsauces scenāriju (61), kurā tas jo īpaši atkārto iebildumu pret Elia ieteikumu iekļaut jutīgumu pret Francijas kodolelektrostaciju pieejamības samazināšanu par četrām vienībām (sk. 87. apsvērumu), norādot arī jaudas mehānismu, kas pašlaik pieejams Francijā, lai nodrošinātu pietiekamību, un uz iepērkamās jaudas palielināšanas risku. Tomēr neilgi pēc tam Ekonomikas federālā valsts dienesta Enerģētikas ģenerāldirektorāts pieņēma ieteikumu enerģētikas ministram (62), kurā ieteikts atsauces scenārijā iekļaut paredzamā pieprasījuma izmaiņas, jo tas samazinājās Covid-19 uzliesmojuma ietekmes dēļ. Tas ietvēra arī kodolelektrostaciju nepieejamību Francijā. Tādējādi Ekonomikas federālā valsts dienesta Enerģētikas ģenerāldirektorāts noraidīja lielāko daļu CREG iebildumu, bet joprojām aicināja Elia pārskatīt savu analīzi, ņemot vērā PLEF paveikto (sk. 35. apsvērumu); |
| --- | --- | --- |

(99)

Karaļa dekrēta projekta galīgās redakcijas īstenošanas paredzēšana:

a)

Elia sāka sabiedrisko apspriešanu par scenārijiem, jutīgumu un datiem, kas vajadzīgi JAM parametru aprēķināšanai G-4 izsolē 2025.–2026. gada piegādes periodam. Sabiedriskā apspriešana notika no 2020. gada 5. maija līdz 2020. gada 5. jūnijam (59). Elia apspriedās par ENTSO-E 2019. gada MAF datiem, kas atjaunināti ar jaunāko informāciju, kura ir pieejama no publiskiem avotiem, un par jutīgumu, kas saskaņā ar karaļa dekrētu jāiekļauj atsauces scenārijā un kas var ietekmēt Beļģijas piegādes drošību (sk. 93. apsvērumu). Pēc sabiedriskās apspriešanas Elia ieteica iekļaut atsauces scenārijā “zema pieprasījuma” jutīgumu un ES HiLo scenārijam (60) atbilstīgu jutīgumu (sk. 30. apsvērumu). Pēc tam 2020. gada 10. jūlijāCREG pieņēma priekšlikumu par atsauces scenāriju (61), kurā tas jo īpaši atkārto iebildumu pret Elia ieteikumu iekļaut jutīgumu pret Francijas kodolelektrostaciju pieejamības samazināšanu par četrām vienībām (sk. 87. apsvērumu), norādot arī jaudas mehānismu, kas pašlaik pieejams Francijā, lai nodrošinātu pietiekamību, un uz iepērkamās jaudas palielināšanas risku. Tomēr neilgi pēc tam Ekonomikas federālā valsts dienesta Enerģētikas ģenerāldirektorāts pieņēma ieteikumu enerģētikas ministram (62), kurā ieteikts atsauces scenārijā iekļaut paredzamā pieprasījuma izmaiņas, jo tas samazinājās Covid-19 uzliesmojuma ietekmes dēļ. Tas ietvēra arī kodolelektrostaciju nepieejamību Francijā. Tādējādi Ekonomikas federālā valsts dienesta Enerģētikas ģenerāldirektorāts noraidīja lielāko daļu CREG iebildumu, bet joprojām aicināja Elia pārskatīt savu analīzi, ņemot vērā PLEF paveikto (sk. 35. apsvērumu);

Elia

59

Elia

ENTSO-E

MAF

Elia

HiLo

60

CREG

61

Elia

62

CREG

Elia

PLEF

| b) | CREG organizēja sabiedrisko apspriešanu no 2020. gada 1. jūlija līdz 2020. gada 13. jūlijam attiecībā uz priekšlikumu par bruto CONE vērtībām, vidējo svērto kapitāla cenu (WACC) un korekcijas koeficientu X (63). Katru gadu enerģētikas ministrs pieņem lēmumu, pamatojoties uz CREG priekšlikumu, taču var no tā atkāpties. |
| --- | --- |

b)

CREG organizēja sabiedrisko apspriešanu no 2020. gada 1. jūlija līdz 2020. gada 13. jūlijam attiecībā uz priekšlikumu par bruto CONE vērtībām, vidējo svērto kapitāla cenu (WACC) un korekcijas koeficientu X (63). Katru gadu enerģētikas ministrs pieņem lēmumu, pamatojoties uz CREG priekšlikumu, taču var no tā atkāpties.

CREG

CONE

WACC

63

CREG

| (100) | Pieprasījuma līkne G-4 izsolei 2021. gada oktobrī ir balstīta uz 2019. gada MAF galveno scenāriju ar atjauninātiem datiem un korekcijām, kuru pamatā ir PLEF veiktais un 2020. gada aprīlī publicētais “Ražošanas pietiekamības novērtējums” (sk. arī 287.–289. apsvērumu). |
| --- | --- |

(100)

Pieprasījuma līkne G-4 izsolei 2021. gada oktobrī ir balstīta uz 2019. gada MAF galveno scenāriju ar atjauninātiem datiem un korekcijām, kuru pamatā ir PLEF veiktais un 2020. gada aprīlī publicētais “Ražošanas pietiekamības novērtējums” (sk. arī 287.–289. apsvērumu).

MAF

PLEF

| (101) | 2021. gada pietiekamības un elastības pētījumā izmantots 2020. gada MAF galvenais scenārijs, ko papildina jaunākā datu kopa, kura pieejama par katru valsti un apkopota no ENTSO-E un publiski pieejamās informācijas vai atjauninātiem valsts pētījumiem par citām valstīm. Saskaņā ar Beļģijas sniegto informāciju, izmantojot to pašu avotu (MAF) kā datu kopu gan resursu pietiekamības novērtējumiem, gan pieprasījuma līknes kalibrēšanai, saskaņotība ir nodrošināta. |
| --- | --- |

(101)

2021. gada pietiekamības un elastības pētījumā izmantots 2020. gada MAF galvenais scenārijs, ko papildina jaunākā datu kopa, kura pieejama par katru valsti un apkopota no ENTSO-E un publiski pieejamās informācijas vai atjauninātiem valsts pētījumiem par citām valstīm. Saskaņā ar Beļģijas sniegto informāciju, izmantojot to pašu avotu (MAF) kā datu kopu gan resursu pietiekamības novērtējumiem, gan pieprasījuma līknes kalibrēšanai, saskaņotība ir nodrošināta.

MAF

ENTSO-E

MAF

| (102) | Beļģija paskaidroja, ka jutīgums, kas izmantots pieprasījuma līknes aprēķinos pirmajā izsolē par Francijas kodolenerģijas ražošanas jaudas nepieejamību (saskaņā ar Ražošanas pietiekamības novērtējumu, ko veica PLEF), ir modelēts arī 2021. gada pietiekamības un elastības pētījumā. |
| --- | --- |

(102)

Beļģija paskaidroja, ka jutīgums, kas izmantots pieprasījuma līknes aprēķinos pirmajā izsolē par Francijas kodolenerģijas ražošanas jaudas nepieejamību (saskaņā ar Ražošanas pietiekamības novērtējumu, ko veica PLEF), ir modelēts arī 2021. gada pietiekamības un elastības pētījumā.

PLEF

| (103) | Aplēstais apjoms, kas jāiepērk pirmajā G-4 un G-1 izsolē, ir aptuveni 9,5 GW. Kopējo apjomu nosaka katrai izsolei, un tā pamatā ir 2.5.2. iedaļā izklāstītā metodika. G-4 izsoles pieprasījuma līknē Beļģijas iestādes ir atlikušas būtisku apjomu G-1 izsolei, nodrošinot, ka jauna kalibrēšana notiks tuvāk piegādes gadam, un izvairoties no tā, ka pirmajā G-4 izsolē tiks izsolīts pārāk liels jaudas apjoms. Šis lielais G-1 rezervētais apjoms ļauj Beļģijas iestādēm tikt galā ar nelielām novirzēm pēc jauniem ievades datiem un metodiskiem uzlabojumiem, kā arī nodrošina, ka jaunām un inovatīvām tehnoloģijām tiek dotas plašas dalības iespējas, tādējādi praksē nodrošinot pasākuma tehnoloģisko neitralitāti. |
| --- | --- |

(103)

Aplēstais apjoms, kas jāiepērk pirmajā G-4 un G-1 izsolē, ir aptuveni 9,5 GW. Kopējo apjomu nosaka katrai izsolei, un tā pamatā ir 2.5.2. iedaļā izklāstītā metodika. G-4 izsoles pieprasījuma līknē Beļģijas iestādes ir atlikušas būtisku apjomu G-1 izsolei, nodrošinot, ka jauna kalibrēšana notiks tuvāk piegādes gadam, un izvairoties no tā, ka pirmajā G-4 izsolē tiks izsolīts pārāk liels jaudas apjoms. Šis lielais G-1 rezervētais apjoms ļauj Beļģijas iestādēm tikt galā ar nelielām novirzēm pēc jauniem ievades datiem un metodiskiem uzlabojumiem, kā arī nodrošina, ka jaunām un inovatīvām tehnoloģijām tiek dotas plašas dalības iespējas, tādējādi praksē nodrošinot pasākuma tehnoloģisko neitralitāti.

| (104) | Kopumā par aptuveni 54 % no vidējā maksimālā patēriņa iztrūkuma brīžos tiks noslēgti līgumi G-4 izsolē 2021. gadā, tādējādi samazinot mērķapjomu līdz absolūti nepieciešamajam apjomam. |
| --- | --- |

(104)

Kopumā par aptuveni 54 % no vidējā maksimālā patēriņa iztrūkuma brīžos tiks noslēgti līgumi G-4 izsolē 2021. gadā, tādējādi samazinot mērķapjomu līdz absolūti nepieciešamajam apjomam.

| (105) | Beļģija apņēmās veikt kontrolpārbaudi un vajadzības gadījumā koriģēt ar NRAA 2023. gada rezultātiem apjomus, kas jāiepērk T-4 izsolē 2023. gadā un T-1 izsolē 2026. gadā. |
| --- | --- |

(105)

Beļģija apņēmās veikt kontrolpārbaudi un vajadzības gadījumā koriģēt ar NRAA 2023. gada rezultātiem apjomus, kas jāiepērk T-4 izsolē 2023. gadā un T-1 izsolē 2026. gadā.

NRAA

2.5.3.   Pirmskvalifikācijas posms

Pirmskvalifikācijas posms

| (106) | Obligāta pirmskvalifikācijas procedūra ir piemērojama visiem ražošanas jaudas turētājiem, kuru ražošanas jauda ir lielāka par 1 MW. Tomēr attiecībā uz iepriekš kvalificētām jaudām nav pienākuma piedalīties konkursa procedūrā (nepiedalīšanās). Lai atvieglotu šo obligāto pirmskvalifikāciju, ir paredzēts paātrināts pirmskvalifikācijas process, lai jaudas turētāji varētu izpildīt pirmskvalifikācijas pienākumu ar minimālu piepūli (ir vajadzīgs tikai minimāls informācijas daudzums, piemēram, identifikācijas numurs, piegādes punkta veids un kopējā uzstādītā jauda): jaudas turētāji pēc ātra pirmskvalifikācijas procesa, jauda automātiski tiek uzskatīta par tādu, kas nepiedalās. |
| --- | --- |

(106)

Obligāta pirmskvalifikācijas procedūra ir piemērojama visiem ražošanas jaudas turētājiem, kuru ražošanas jauda ir lielāka par 1 MW. Tomēr attiecībā uz iepriekš kvalificētām jaudām nav pienākuma piedalīties konkursa procedūrā (nepiedalīšanās). Lai atvieglotu šo obligāto pirmskvalifikāciju, ir paredzēts paātrināts pirmskvalifikācijas process, lai jaudas turētāji varētu izpildīt pirmskvalifikācijas pienākumu ar minimālu piepūli (ir vajadzīgs tikai minimāls informācijas daudzums, piemēram, identifikācijas numurs, piegādes punkta veids un kopējā uzstādītā jauda): jaudas turētāji pēc ātra pirmskvalifikācijas procesa, jauda automātiski tiek uzskatīta par tādu, kas nepiedalās.

| (107) | Pirmskvalifikācijas prasības ietver emisiju robežvērtību: jaudas piegādātāji, kas pārsniedz turpmāk norādīto emisiju robežvērtību, nevar piedalīties jaudas izsolē:






  a) | jaudām, kam ražošanu sāka 2019. gada 4. jūlijā vai vēlāk, piemēro 550 g fosilā kurināmā izcelsmes CO2 emisiju robežvērtību uz kWh elektroenerģijas; |
| --- | --- | --- |

(107)

Pirmskvalifikācijas prasības ietver emisiju robežvērtību: jaudas piegādātāji, kas pārsniedz turpmāk norādīto emisiju robežvērtību, nevar piedalīties jaudas izsolē:

a)

jaudām, kam ražošanu sāka 2019. gada 4. jūlijā vai vēlāk, piemēro 550 g fosilā kurināmā izcelsmes CO2 emisiju robežvērtību uz kWh elektroenerģijas;

2

| b) | jaudas, kam ražošanu sāka pirms 2019. gada 4. jūlija, nevar emitēt vairāk kā 550 g fosilā kurināmā izcelsmes CO2 uz vienu elektroenerģijas kWh, ne arī emitēt vairāk nekā 350 kg kurināmā izcelsmes CO2 vidēji gadā uz uzstādīto kWe. |
| --- | --- |

b)

jaudas, kam ražošanu sāka pirms 2019. gada 4. jūlija, nevar emitēt vairāk kā 550 g fosilā kurināmā izcelsmes CO2 uz vienu elektroenerģijas kWh, ne arī emitēt vairāk nekā 350 kg kurināmā izcelsmes CO2 vidēji gadā uz uzstādīto kWe.

2

2

| (108) | Turklāt pirmskvalifikācijas procesā kandidātiem ir jāsniedz provizorisks finansiāls nodrošinājums, lai tie varētu piedalīties izsolē. Šis provizoriskais finansiālais nodrošinājums stājas spēkā, kad izsolē tiek izvēlēta JTV. Ja jaudas piegādātājs pēc atlases izsolē nepilda savas līgumsaistības vai nevēlas parakstīt jaudas līgumu, pirmspiegādes kontroles procesā tiks piemērotas finansiālas sankcijas. Līgumpartnerim ir tiesības pieprasīt finansiālu nodrošinājumu gadījumā, ja šīs sankcijas netiek samaksātas. Pirmskvalifikācijas laikā provizoriskā finansiālā nodrošinājuma summa būs 20 000 EUR/MW virtuālajām un papildu JTV un 10 000 EUR/MW esošajām JTV, ņemot vērā JTV attiecināmo apjomu (ņemot vērā to, ka jauda, par ko jau ir noslēgti līgumi, vēl nav zināma, un nodrošinot, ka finansiālais nodrošinājums ir samērīgs ar projekta apmēru un no tā izrietošo sistēmas risku nepiegādāšanas gadījumā). Ja galīgais JTV jaudas apjoms, par ko noslēgts līgums, ir mazāks par tās attiecināmo apjomu, finansiālā nodrošinājuma summu samazina par pozitīvo starpību starp attiecināmo apjomu un līgumā paredzēto jaudu, reizinot to ar 20 000 EUR (virtuālo un papildu JTV gadījumā) vai 10 000 EUR (esošo JTV gadījumā). |
| --- | --- |

(108)

Turklāt pirmskvalifikācijas procesā kandidātiem ir jāsniedz provizorisks finansiāls nodrošinājums, lai tie varētu piedalīties izsolē. Šis provizoriskais finansiālais nodrošinājums stājas spēkā, kad izsolē tiek izvēlēta JTV. Ja jaudas piegādātājs pēc atlases izsolē nepilda savas līgumsaistības vai nevēlas parakstīt jaudas līgumu, pirmspiegādes kontroles procesā tiks piemērotas finansiālas sankcijas. Līgumpartnerim ir tiesības pieprasīt finansiālu nodrošinājumu gadījumā, ja šīs sankcijas netiek samaksātas. Pirmskvalifikācijas laikā provizoriskā finansiālā nodrošinājuma summa būs 20 000 EUR/MW virtuālajām un papildu JTV un 10 000 EUR/MW esošajām JTV, ņemot vērā JTV attiecināmo apjomu (ņemot vērā to, ka jauda, par ko jau ir noslēgti līgumi, vēl nav zināma, un nodrošinot, ka finansiālais nodrošinājums ir samērīgs ar projekta apmēru un no tā izrietošo sistēmas risku nepiegādāšanas gadījumā). Ja galīgais JTV jaudas apjoms, par ko noslēgts līgums, ir mazāks par tās attiecināmo apjomu, finansiālā nodrošinājuma summu samazina par pozitīvo starpību starp attiecināmo apjomu un līgumā paredzēto jaudu, reizinot to ar 20 000 EUR (virtuālo un papildu JTV gadījumā) vai 10 000 EUR (esošo JTV gadījumā).

| (109) | Turklāt pusēm, kas vēlas pieteikties ar fosilo kurināmo darbināmu jaunu iekārtu priekšatlasei (par jaudas līgumu uz 15 gadiem), ir jāsaprot, ka jaudas līguma slēgšanas tiesību iegūšana neatbrīvo tās no pašreizējiem un turpmākajiem tiesību aktiem un mērķiem, ko Eiropas Savienība un/vai Beļģija noteikusi siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanas jomā. Turklāt tām ir jāatzīst, ka jaudas līguma slēgšanas tiesību iegūšana uzliek tām pienākumu sniegt ieguldījumu politikas sagatavošanā, lai sasniegtu šos mērķus. Šajā nolūkā tām jāpievieno rakstiska deklarācija, kurā tās apņemas:






  a) | līdz 2026. gada 31. decembrim izpētīt attiecīgās iekārtas tehniskās un ekonomiskās iespējas samazināt siltumnīcefekta gāzu emisijas saskaņā ar attiecīgajiem Eiropas un Beļģijas tiesību aktiem un mērķrādītājiem; |
| --- | --- | --- |

(109)

Turklāt pusēm, kas vēlas pieteikties ar fosilo kurināmo darbināmu jaunu iekārtu priekšatlasei (par jaudas līgumu uz 15 gadiem), ir jāsaprot, ka jaudas līguma slēgšanas tiesību iegūšana neatbrīvo tās no pašreizējiem un turpmākajiem tiesību aktiem un mērķiem, ko Eiropas Savienība un/vai Beļģija noteikusi siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanas jomā. Turklāt tām ir jāatzīst, ka jaudas līguma slēgšanas tiesību iegūšana uzliek tām pienākumu sniegt ieguldījumu politikas sagatavošanā, lai sasniegtu šos mērķus. Šajā nolūkā tām jāpievieno rakstiska deklarācija, kurā tās apņemas:

a)

līdz 2026. gada 31. decembrim izpētīt attiecīgās iekārtas tehniskās un ekonomiskās iespējas samazināt siltumnīcefekta gāzu emisijas saskaņā ar attiecīgajiem Eiropas un Beļģijas tiesību aktiem un mērķrādītājiem;

| b) | līdz 2027. gada 31. decembrim izstrādāt emisiju samazināšanas plānu, kurā norāda, kā tās veicinās pārkārtošanos uz klimatneitralitāti 2050. gadā, nosakot starpposma mērķrādītājus 2035. un 2045. gadam; un |
| --- | --- |

b)

līdz 2027. gada 31. decembrim izstrādāt emisiju samazināšanas plānu, kurā norāda, kā tās veicinās pārkārtošanos uz klimatneitralitāti 2050. gadā, nosakot starpposma mērķrādītājus 2035. un 2045. gadam; un

| c) | līdz 2050. gadam panākt nulles vai negatīvu emisiju līmeni. Emisiju samazināšanas plāna izstrādē iesaistītās puses var nolemt kopīgi veikt šo pētījumu. |
| --- | --- |

c)

līdz 2050. gadam panākt nulles vai negatīvu emisiju līmeni. Emisiju samazināšanas plāna izstrādē iesaistītās puses var nolemt kopīgi veikt šo pētījumu.

| (110) | 109. apsvērumā noteikto saistību izpilde jāpierāda Ekonomikas federālā valsts dienesta Enerģētikas ģenerāldirektorātam. |
| --- | --- |

(110)

109. apsvērumā noteikto saistību izpilde jāpierāda Ekonomikas federālā valsts dienesta Enerģētikas ģenerāldirektorātam.

2.5.4.   Īpašas izsoles struktūras iezīmes

Īpašas izsoles struktūras iezīmes

2.5.4.1.   Cenas noteikšanas noteikums

Cenas noteikšanas noteikums

| (111) | Konkursa izsoles mehānismā izmanto slēgtas izsoles formātu, kurā pretendenti anonīmi iesniedz piedāvājumus, un pēc tam vienā kārtā tiek veikta tirgus tīrvērte jeb klīrings. Saskaņā ar Beļģijas iestāžu sniegto informāciju, nesniedzot tirgum informāciju laikā, kad tiek veikta tirgus tīrvērte, un neļaujot pretendentiem atjaunināt savus piedāvājumus, slēgtas izsoles formāts ierobežo iespēju ļaunprātīgi izmantot tirgus varu. Tās arī norāda, ka slēgtas izsoles procesā, atšķirībā no mazākumsolīšanas izsoles, pretendenti nav sasaistīti (parasti) 2–3 dienas, kad tiem ir jābūt pieejamiem, lai sniegtu piezīmes par informāciju, kas darīta pieejama izsoles procesā. Izsoles process, kas nav tik sarežģīts un prasa mazāk laika, varētu vēl vairāk samazināt šķēršļus ienākšanai tirgū, jo īpaši jauniem un maziem dalībniekiem un pieprasījumreakcijas pakalpojumu sniedzējiem, kuru pamatdarbības joma nav enerģijas tirgus. |
| --- | --- |

(111)

Konkursa izsoles mehānismā izmanto slēgtas izsoles formātu, kurā pretendenti anonīmi iesniedz piedāvājumus, un pēc tam vienā kārtā tiek veikta tirgus tīrvērte jeb klīrings. Saskaņā ar Beļģijas iestāžu sniegto informāciju, nesniedzot tirgum informāciju laikā, kad tiek veikta tirgus tīrvērte, un neļaujot pretendentiem atjaunināt savus piedāvājumus, slēgtas izsoles formāts ierobežo iespēju ļaunprātīgi izmantot tirgus varu. Tās arī norāda, ka slēgtas izsoles procesā, atšķirībā no mazākumsolīšanas izsoles, pretendenti nav sasaistīti (parasti) 2–3 dienas, kad tiem ir jābūt pieejamiem, lai sniegtu piezīmes par informāciju, kas darīta pieejama izsoles procesā. Izsoles process, kas nav tik sarežģīts un prasa mazāk laika, varētu vēl vairāk samazināt šķēršļus ienākšanai tirgū, jo īpaši jauniem un maziem dalībniekiem un pieprasījumreakcijas pakalpojumu sniedzējiem, kuru pamatdarbības joma nav enerģijas tirgus.

| (112) | Visiem izraudzītajiem pretendentiem tiks piešķirta jaudas atlīdzība, pamatojoties uz cenas noteikšanas noteikumu “piedāvātās cenas samaksa”, par visām izsolēm, kas saistītas ar vismaz diviem sākotnējiem piegādes periodiem (G-4 un G-1 izsoles piegādes periodiem, kas sākas 2025. gada novembrī un 2026. gada novembrī). Citiem vārdiem sakot, izraudzītie jaudas piegādātāji saņems savu piedāvājuma cenu kā jaudas atlīdzību. |
| --- | --- |

(112)

Visiem izraudzītajiem pretendentiem tiks piešķirta jaudas atlīdzība, pamatojoties uz cenas noteikšanas noteikumu “piedāvātās cenas samaksa”, par visām izsolēm, kas saistītas ar vismaz diviem sākotnējiem piegādes periodiem (G-4 un G-1 izsoles piegādes periodiem, kas sākas 2025. gada novembrī un 2026. gada novembrī). Citiem vārdiem sakot, izraudzītie jaudas piegādātāji saņems savu piedāvājuma cenu kā jaudas atlīdzību.

| (113) | Pēc tam, kad Parlamentam tika iesniegts novērtējuma ziņojums, cenas noteikšanas noteikumu “klīringa cenas samaksa” varētu piemērot izsolēm, kas saistītas ar nākamajiem piegādes periodiem. Saskaņā ar noteikumu “klīringa cenas samaksa” jaudas atlīdzība ir vienāda ar dārgākā izvēlētā piedāvājuma cenu (kas ierobežota ar maksimālo starpposma cenu, sk. 2.5.4.2. iedaļu). |
| --- | --- |

(113)

Pēc tam, kad Parlamentam tika iesniegts novērtējuma ziņojums, cenas noteikšanas noteikumu “klīringa cenas samaksa” varētu piemērot izsolēm, kas saistītas ar nākamajiem piegādes periodiem. Saskaņā ar noteikumu “klīringa cenas samaksa” jaudas atlīdzība ir vienāda ar dārgākā izvēlētā piedāvājuma cenu (kas ierobežota ar maksimālo starpposma cenu, sk. 2.5.4.2. iedaļu).

| (114) | Beļģijas iestādes uzskata, ka pietiekamības nodrošināšanai Beļģijā ap 2025. gadu būs vajadzīga jauna jauda (sk. 29. apsvērumu). Tāpēc jaudas turētāji ar ļoti neviendabīgu izmaksu struktūru varētu konkurēt sākotnējās JAM izsolēs. Attiecīgi Beļģijas iestādes baidās, ka daži jaudas piegādātāji varētu gūt labumu no augstām inframarginālām JAM rentēm un attiecīgi no negaidītas papildu peļņas, ja tiktu izmantots cenas noteikšanas noteikums “klīringa cenas samaksa”. Saskaņā ar Beļģijas sniegto informāciju teorētiski, ja būtu pieejama pilnīga informācija par to, kad tirgus dalībnieki var paredzēt iespējamo tirgus klīringa cenu saskaņā ar cenas noteikšanas noteikumu “klīringa cenas samaksa”, cenas noteikšanas noteikums “piedāvātās cenas samaksa” radītu tādu pašu rezultātu, jo pretendentiem ir stimuls solīt šo paredzamo klīringa cenu. Tomēr praksē nenovēršami ar pirmajām JAM izsolēm ir saistīta zināma nenoteiktība un neprognozējamība saistībā ar iespējamo “klīringa cenas samaksas” tirgus cenu. Tāpēc saskaņā ar cenas noteikšanas noteikumu “piedāvātās cenas samaksa” tirgus dalībnieki var rīkoties piesardzīgāk, lai izvairītos no riska, ka viņi netiek atlasīti, un tādējādi tas var radīt lētāku rezultātu. |
| --- | --- |

(114)

Beļģijas iestādes uzskata, ka pietiekamības nodrošināšanai Beļģijā ap 2025. gadu būs vajadzīga jauna jauda (sk. 29. apsvērumu). Tāpēc jaudas turētāji ar ļoti neviendabīgu izmaksu struktūru varētu konkurēt sākotnējās JAM izsolēs. Attiecīgi Beļģijas iestādes baidās, ka daži jaudas piegādātāji varētu gūt labumu no augstām inframarginālām JAM rentēm un attiecīgi no negaidītas papildu peļņas, ja tiktu izmantots cenas noteikšanas noteikums “klīringa cenas samaksa”. Saskaņā ar Beļģijas sniegto informāciju teorētiski, ja būtu pieejama pilnīga informācija par to, kad tirgus dalībnieki var paredzēt iespējamo tirgus klīringa cenu saskaņā ar cenas noteikšanas noteikumu “klīringa cenas samaksa”, cenas noteikšanas noteikums “piedāvātās cenas samaksa” radītu tādu pašu rezultātu, jo pretendentiem ir stimuls solīt šo paredzamo klīringa cenu. Tomēr praksē nenovēršami ar pirmajām JAM izsolēm ir saistīta zināma nenoteiktība un neprognozējamība saistībā ar iespējamo “klīringa cenas samaksas” tirgus cenu. Tāpēc saskaņā ar cenas noteikšanas noteikumu “piedāvātās cenas samaksa” tirgus dalībnieki var rīkoties piesardzīgāk, lai izvairītos no riska, ka viņi netiek atlasīti, un tādējādi tas var radīt lētāku rezultātu.

| (115) | Tomēr Beļģija uzskata, ka “piedāvātās cenas samaksas” izsoles izmaksu efektivitātes priekšrocība laika gaitā varētu samazināties ne tikai tāpēc, ka jaunas jaudas vajadzība varētu izzust, bet arī tāpēc, ka regulāras “piedāvātās cenas samaksas” izsoles ļauj tirgus dalībniekiem labāk prognozēt tirgus klīringa atsauces cenu, kas rada “fiksēta” piedāvājuma līkni. Turklāt gadījumā, ja vidējā termiņā vai ilgtermiņā izzustu trūkstošās naudas problēma, “piedāvātās cenas samaksa” varētu novērst to, ka cenai ir tendence samazināties līdz nullei, jo jaudas piegādātājiem nav stimula solīt nulli saskaņā ar cenas noteikšanas noteikumu “piedāvātās cenas samaksa”. |
| --- | --- |

(115)

Tomēr Beļģija uzskata, ka “piedāvātās cenas samaksas” izsoles izmaksu efektivitātes priekšrocība laika gaitā varētu samazināties ne tikai tāpēc, ka jaunas jaudas vajadzība varētu izzust, bet arī tāpēc, ka regulāras “piedāvātās cenas samaksas” izsoles ļauj tirgus dalībniekiem labāk prognozēt tirgus klīringa atsauces cenu, kas rada “fiksēta” piedāvājuma līkni. Turklāt gadījumā, ja vidējā termiņā vai ilgtermiņā izzustu trūkstošās naudas problēma, “piedāvātās cenas samaksa” varētu novērst to, ka cenai ir tendence samazināties līdz nullei, jo jaudas piegādātājiem nav stimula solīt nulli saskaņā ar cenas noteikšanas noteikumu “piedāvātās cenas samaksa”.

| (116) | Beļģija uzskata, ka pēc turpmākām izsolēm cenas noteikšanas noteikums “klīringa cenas samaksa” varētu kļūt par labāku izvēli, lai veicinātu konkurenci, raidītu pārredzamu cenu signālu un ļautu jaudas atlīdzībai samazināties līdz nullei, ja gaidāms, ka piegādātās jaudas līmenis būs pietiekams, lai apmierinātu jaudas pieprasījumu. Cenas noteikšanas noteikuma “klīringa cenas samaksa” svarīga iezīme ir tāda, ka racionāla solīšanas prakse ir solīšana par patiesajām izmaksām. Turklāt, tā kā cenas noteikšanas noteikums “klīringa cenas samaksa” ir pārredzams cenu signāls tirgum, šī informācija var būt īpaši vērtīga mazām vienībām un jauniem tirgus dalībniekiem, jo tā var tiem sniegt labāku priekšstatu par pašreizējiem un turpmākajiem paredzamajiem tirgus apstākļiem, tādējādi laika gaitā veicinot dalību. Turklāt cenas noteikšanas noteikums “klīringa cenas samaksa” atvieglo līgumiskās attiecības, jo īpaši agregēšanas gadījumos. Tāpēc Beļģija paredzēs procedūru, kas ļaus pāriet uz cenas noteikšanas noteikumu “klīringa cenas samaksa”, ja pierādīsies, ka tas ir izdevīgi. |
| --- | --- |

(116)

Beļģija uzskata, ka pēc turpmākām izsolēm cenas noteikšanas noteikums “klīringa cenas samaksa” varētu kļūt par labāku izvēli, lai veicinātu konkurenci, raidītu pārredzamu cenu signālu un ļautu jaudas atlīdzībai samazināties līdz nullei, ja gaidāms, ka piegādātās jaudas līmenis būs pietiekams, lai apmierinātu jaudas pieprasījumu. Cenas noteikšanas noteikuma “klīringa cenas samaksa” svarīga iezīme ir tāda, ka racionāla solīšanas prakse ir solīšana par patiesajām izmaksām. Turklāt, tā kā cenas noteikšanas noteikums “klīringa cenas samaksa” ir pārredzams cenu signāls tirgum, šī informācija var būt īpaši vērtīga mazām vienībām un jauniem tirgus dalībniekiem, jo tā var tiem sniegt labāku priekšstatu par pašreizējiem un turpmākajiem paredzamajiem tirgus apstākļiem, tādējādi laika gaitā veicinot dalību. Turklāt cenas noteikšanas noteikums “klīringa cenas samaksa” atvieglo līgumiskās attiecības, jo īpaši agregēšanas gadījumos. Tāpēc Beļģija paredzēs procedūru, kas ļaus pāriet uz cenas noteikšanas noteikumu “klīringa cenas samaksa”, ja pierādīsies, ka tas ir izdevīgi.

2.5.4.2.   Maksimālā starpposma cena

Maksimālā starpposma cena

| (117) | Kā sīkāk aprakstīts 2.6. iedaļā, JTV, kurai nepieciešami būtiski ieguldījumi, var pieteikties daudzgadu jaudas līgumam. Pagaidām šis noteikums neattiecas uz netiešu aizrobežu jaudas dalību, kas var saņemt tikai viena gada līgumu (sk. 143. un 144. apsvērumu). Saskaņā ar Beļģijas iestāžu sniegto informāciju JTV, kas ietilpst viena gada līgumu kategorijā, piemēro prasības segt nelielu izmaksu vai nulles izmaksu ieguldījumus (citādi tās varētu pretendēt uz daudzgadu līgumu). Tāpēc, lai izvairītos no negaidītas papildu peļņas, ir paredzēts piemērot maksimālu starpposma cenu JTV viena gada līgumu kategorijā. Šis noteikums attiecas arī uz līgumiem, kas saistīti ar netiešu aizrobežu jaudu (sīkāku informāciju sk. 2.10.1. iedaļā). |
| --- | --- |

(117)

Kā sīkāk aprakstīts 2.6. iedaļā, JTV, kurai nepieciešami būtiski ieguldījumi, var pieteikties daudzgadu jaudas līgumam. Pagaidām šis noteikums neattiecas uz netiešu aizrobežu jaudas dalību, kas var saņemt tikai viena gada līgumu (sk. 143. un 144. apsvērumu). Saskaņā ar Beļģijas iestāžu sniegto informāciju JTV, kas ietilpst viena gada līgumu kategorijā, piemēro prasības segt nelielu izmaksu vai nulles izmaksu ieguldījumus (citādi tās varētu pretendēt uz daudzgadu līgumu). Tāpēc, lai izvairītos no negaidītas papildu peļņas, ir paredzēts piemērot maksimālu starpposma cenu JTV viena gada līgumu kategorijā. Šis noteikums attiecas arī uz līgumiem, kas saistīti ar netiešu aizrobežu jaudu (sīkāku informāciju sk. 2.10.1. iedaļā).

| (118) | JTV viena gada līgumu kategorijā nedrīkstēs iesniegt piedāvājumus par cenu, kas ir augstāka par maksimālo starpposma cenu. Turklāt pat saskaņā ar noteikumu “klīringa cenas samaksa” (sk. 113. apsvērumu) šīs JTV nesaņemtu jaudas maksājumus, kas pārsniegtu maksimālo starpposma cenu. |
| --- | --- |

(118)

JTV viena gada līgumu kategorijā nedrīkstēs iesniegt piedāvājumus par cenu, kas ir augstāka par maksimālo starpposma cenu. Turklāt pat saskaņā ar noteikumu “klīringa cenas samaksa” (sk. 113. apsvērumu) šīs JTV nesaņemtu jaudas maksājumus, kas pārsniegtu maksimālo starpposma cenu.

| (119) | Saskaņā ar Beļģijas iestāžu sniegto informāciju maksimālā starpposma cena arī liegs tirgus dalībniekiem ar ievērojamu tirgus varu pieņemt stratēģiskus lēmumus par esošās jaudas iekonservēšanu vai slēgšanu, tādējādi efektīvi izņemot jaudu no tirgus, ietekmējot tirgus klīringa cenu. Ierobežojot maksimālo jaudas atlīdzību par jaudām viena gada līgumu kategorijā (tostarp esošajiem aktīviem), maksimālā starpposma cena ierobežotu pārmērīgas inframarginālās rentes iespējas. |
| --- | --- |

(119)

Saskaņā ar Beļģijas iestāžu sniegto informāciju maksimālā starpposma cena arī liegs tirgus dalībniekiem ar ievērojamu tirgus varu pieņemt stratēģiskus lēmumus par esošās jaudas iekonservēšanu vai slēgšanu, tādējādi efektīvi izņemot jaudu no tirgus, ietekmējot tirgus klīringa cenu. Ierobežojot maksimālo jaudas atlīdzību par jaudām viena gada līgumu kategorijā (tostarp esošajiem aktīviem), maksimālā starpposma cena ierobežotu pārmērīgas inframarginālās rentes iespējas.

| (120) | Beļģijas iestādes norāda, ka maksimālajai starpposma cenai, no vienas puses, vajadzētu būt pietiekami zemai, lai izvairītos no negaidītas papildu peļņas, bet, no otras puses, tai nevajadzētu būt pārāk zemai, proti, tādai, kas ieguldītājiem liegtu normālu peļņu vai pat liegtu JTV piedalīties JAM izsolē un radītu nevēlamu signālu par izstāšanos. |
| --- | --- |

(120)

Beļģijas iestādes norāda, ka maksimālajai starpposma cenai, no vienas puses, vajadzētu būt pietiekami zemai, lai izvairītos no negaidītas papildu peļņas, bet, no otras puses, tai nevajadzētu būt pārāk zemai, proti, tādai, kas ieguldītājiem liegtu normālu peļņu vai pat liegtu JTV piedalīties JAM izsolē un radītu nevēlamu signālu par izstāšanos.

| (121) | Karaļa dekrētā aprakstītā metodika, ar ko nosaka metodiku izsoles parametru aprēķināšanai saskaņā ar jaudas atlīdzības mehānismu, ir noteikts, ka maksimālo starpposma cenu kalibrē atbilstoši gaidāmajam “trūkstošās naudas” apmēram tehnoloģijai ar sliktākajiem rādītājiem tirgū, ņemot vērā gan izmaksas, gan ieņēmumus. |
| --- | --- |

(121)

Karaļa dekrētā aprakstītā metodika, ar ko nosaka metodiku izsoles parametru aprēķināšanai saskaņā ar jaudas atlīdzības mehānismu, ir noteikts, ka maksimālo starpposma cenu kalibrē atbilstoši gaidāmajam “trūkstošās naudas” apmēram tehnoloģijai ar sliktākajiem rādītājiem tirgū, ņemot vērā gan izmaksas, gan ieņēmumus.

| (122) | Tika ņemtas vērā šādas izmaksas:






  a) | ikgadējās fiksētās ekspluatācijas un uzturēšanas (“FOM”) izmaksas; |
| --- | --- | --- |

(122)

Tika ņemtas vērā šādas izmaksas:

a)

ikgadējās fiksētās ekspluatācijas un uzturēšanas (“FOM”) izmaksas;

FOM

| b) | gada uzturēšanas izmaksas, kas nav ikgadējas (izņemot izmaksas, kas saistītas ar iekārtas jaudas palielināšanu vai darbmūža pagarināšanu); |
| --- | --- |

b)

gada uzturēšanas izmaksas, kas nav ikgadējas (izņemot izmaksas, kas saistītas ar iekārtas jaudas palielināšanu vai darbmūža pagarināšanu);

| c) | aktivizēšanas izmaksas pieejamības pārbaudes vajadzībām. |
| --- | --- |

c)

aktivizēšanas izmaksas pieejamības pārbaudes vajadzībām.

| (123) | Šos izmaksu komponentus dala ar piemērojamajiem korekcijas koeficientiem, jo izsolē, kurā cenas izsaka koriģētam MW, piemēro maksimālo starpposma cenu. Beļģijas iestādes iesniedza 5. tabulā redzamos datus (64).

  5. tabula


  Atlasītu esošo tehnoloģiju kopējās gada izmaksas
   (65) | Ikgadējās FOM izmaksas [EUR/kW gadā] | Aktivizēšanas izmaksas pieejamības pārbaudes vajadzībām [EUR/kW gadā] | Korekcijas koeficients (66) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| ZEMAS | VIDĒJAS | AUGSTAS |
| CCGT | 29 | 30 | 41 | 0 | 91  % |
| OCGT | 19 | 19 | 40 | 0 | 90  % |
| Turboreaktīvie dzinēji | 23 | 29 | 29 | 0 | 96  % |
| Tirgus reakcija | 5 | 10 | 15 | 0,18 | 36  % |

(123)

Šos izmaksu komponentus dala ar piemērojamajiem korekcijas koeficientiem, jo izsolē, kurā cenas izsaka koriģētam MW, piemēro maksimālo starpposma cenu. Beļģijas iestādes iesniedza 5. tabulā redzamos datus (64).

64

5. tabula

5. tabula

Atlasītu esošo tehnoloģiju kopējās gada izmaksas
   (65)

Atlasītu esošo tehnoloģiju kopējās gada izmaksas

65

Ikgadējās FOM izmaksas [EUR/kW gadā]

FOM

Aktivizēšanas izmaksas pieejamības pārbaudes vajadzībām [EUR/kW gadā]

Korekcijas koeficients (66)

66

ZEMAS

VIDĒJAS

AUGSTAS

CCGT

CCGT

29

30

41

0

91  %

OCGT

OCGT

19

19

40

0

90  %

Turboreaktīvie dzinēji

Turboreaktīvie dzinēji

23

29

29

0

96  %

Tirgus reakcija

Tirgus reakcija

5

10

15

0,18

36  %

Avots: paziņojums.

Avots: paziņojums.

| (124) | Tika ņemti vērā šādi gada ieņēmumi:






  a) | elektroenerģijas tirgū nopelnītās gada inframarginālās rentes; |
| --- | --- | --- |

(124)

Tika ņemti vērā šādi gada ieņēmumi:

a)

elektroenerģijas tirgū nopelnītās gada inframarginālās rentes;

| b) | gada neto ieņēmumi no balansēšanas pakalpojumiem, kas saistīti ar frekvencēm. |
| --- | --- |

b)

gada neto ieņēmumi no balansēšanas pakalpojumiem, kas saistīti ar frekvencēm.

| (125) | Beļģijas iestādes sniedza 6. tabulā norādītos datus.

  6. tabula


  Atlasītu esošo tehnoloģiju kopējie gada ieņēmumi
   (67) | Kopējie gada ieņēmumi [EUR/kW gadā] (68) |
| --- | --- | --- |
| MAZI | VIDĒJI | LIELI |
| CCGT | 5 | 11 | 20 |
| OCGT | 10,2 | 12,6 | 15,5 |
| Turboreaktīvie dzinēji | 19,3 | 23,2 | 27 |
| Tirgus reakcija | 14,3 | 17,1 | 20 |

(125)

Beļģijas iestādes sniedza 6. tabulā norādītos datus.

6. tabula

6. tabula

Atlasītu esošo tehnoloģiju kopējie gada ieņēmumi
   (67)

Atlasītu esošo tehnoloģiju kopējie gada ieņēmumi

67

Kopējie gada ieņēmumi [EUR/kW gadā] (68)

68

MAZI

VIDĒJI

LIELI

CCGT

CCGT

5

11

20

OCGT

OCGT

10,2

12,6

15,5

Turboreaktīvie dzinēji

Turboreaktīvie dzinēji

19,3

23,2

27

Tirgus reakcija

Tirgus reakcija

14,3

17,1

20

Avots: paziņojums.

Avots: paziņojums.

| (126) | Visbeidzot, “trūkstošo naudu” aprēķina, atņemot gada ieņēmumu vērtības no gada izmaksu vērtībām. Aprēķinātajam rādītājam pieskaita 5 % nenoteiktības robežu, lai ņemtu vērā vispārējās neskaidrības, kas saistītas ar “trūkstošās naudas” aplēsi, jo īpaši, ņemot vērā to, ka, lai kalibrētu maksimālo starpposma cenu, ir nepieciešams vispārināt izmaksu un ieņēmumu rādītājus katrai tehnoloģijai un šo aplēsi izdara pat vairākus gadus pirms attiecīgā piegādes perioda. |
| --- | --- |

(126)

Visbeidzot, “trūkstošo naudu” aprēķina, atņemot gada ieņēmumu vērtības no gada izmaksu vērtībām. Aprēķinātajam rādītājam pieskaita 5 % nenoteiktības robežu, lai ņemtu vērā vispārējās neskaidrības, kas saistītas ar “trūkstošās naudas” aplēsi, jo īpaši, ņemot vērā to, ka, lai kalibrētu maksimālo starpposma cenu, ir nepieciešams vispārināt izmaksu un ieņēmumu rādītājus katrai tehnoloģijai un šo aplēsi izdara pat vairākus gadus pirms attiecīgā piegādes perioda.

| (127) | Beļģijas iestādes sniedza 7. tabulā norādītos datus. Dažādie “trūkstošās naudas” vērtības “līmeņi” ir šādi: 1. līmenī ir ņemtas vērā zemas izmaksas un lieli ieņēmumi; 2. līmenī ir ņemtas vērā zemas izmaksas un vidēji ieņēmumi; 3. līmenī ir ņemtas vērā zemas izmaksas un mazi ieņēmumi; 4. līmenī ir ņemtas vērā vidējas izmaksas un lieli ieņēmumi; 5. līmenī ir ņemtas vērā vidējas izmaksas un vidēji ieņēmumi; 6. līmenī ir ņemtas vērā vidējas izmaksas un mazi ieņēmumi.

  7. tabula


  “Trūkstošās naudas” vērtības, kas iegūtas atlasītām esošām tehnoloģijām
   (69)












  “Trūkstošā nauda” [EUR / koriģēts kW gadā] | 1. līmenis | 2. līmenis | 3. līmenis | 4. līmenis | 5. līmenis | 6. līmenis |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| CCGT | 10,4 | 20,8 | 27,7 | 11,5 | 21,9 | 28,8 |
| OCGT | 4,1 | 7,5 | 10,3 | 4,1 | 7,5 | 10,3 |
| Turboreaktīvie dzinēji | 0 | 0 | 4 | 2,2 | 6,4 | 10,6 |
| Tirgus reakcija | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |

(127)

Beļģijas iestādes sniedza 7. tabulā norādītos datus. Dažādie “trūkstošās naudas” vērtības “līmeņi” ir šādi: 1. līmenī ir ņemtas vērā zemas izmaksas un lieli ieņēmumi; 2. līmenī ir ņemtas vērā zemas izmaksas un vidēji ieņēmumi; 3. līmenī ir ņemtas vērā zemas izmaksas un mazi ieņēmumi; 4. līmenī ir ņemtas vērā vidējas izmaksas un lieli ieņēmumi; 5. līmenī ir ņemtas vērā vidējas izmaksas un vidēji ieņēmumi; 6. līmenī ir ņemtas vērā vidējas izmaksas un mazi ieņēmumi.

7. tabula

7. tabula

“Trūkstošās naudas” vērtības, kas iegūtas atlasītām esošām tehnoloģijām
   (69)

“Trūkstošās naudas” vērtības, kas iegūtas atlasītām esošām tehnoloģijām

69

“Trūkstošā nauda” [EUR / koriģēts kW gadā]

1. līmenis

2. līmenis

3. līmenis

4. līmenis

5. līmenis

6. līmenis

CCGT

CCGT

10,4

20,8

27,7

11,5

21,9

28,8

OCGT

OCGT

4,1

7,5

10,3

4,1

7,5

10,3

Turboreaktīvie dzinēji

Turboreaktīvie dzinēji

0

0

4

2,2

6,4

10,6

Tirgus reakcija

Tirgus reakcija

0

0

0

0

0

0

Avots: paziņojums.

Avots

paziņojums.

| (128) | Pamatojoties uz Elia sniegto informāciju un datiem, kā arī regulatora ieteikumiem par šiem datiem, Beļģijas iestādes ir noteikušas maksimālo starpposma cenu pirmajai izsolei, t. i., G-4 izsolei ar piegādes periodu no 2025. gada novembra līdz 2026. gada oktobrim, proti, 20 EUR / koriģēts kW gadā. |
| --- | --- |

(128)

Pamatojoties uz Elia sniegto informāciju un datiem, kā arī regulatora ieteikumiem par šiem datiem, Beļģijas iestādes ir noteikušas maksimālo starpposma cenu pirmajai izsolei, t. i., G-4 izsolei ar piegādes periodu no 2025. gada novembra līdz 2026. gada oktobrim, proti, 20 EUR / koriģēts kW gadā.

Elia

| (129) | Oficiālās izmeklēšanas procedūras laikā Beļģija ieviesa mehānismu, kas ļauj piemērot atsevišķas atkāpes no maksimālās starpposma cenas (70). |
| --- | --- |

(129)

Oficiālās izmeklēšanas procedūras laikā Beļģija ieviesa mehānismu, kas ļauj piemērot atsevišķas atkāpes no maksimālās starpposma cenas (70).

70

| (130) | Atkāpšanās mehānisms ir ieviests ar Karaļa dekrētu, ar ko nosaka metodiku jaudas aprēķināšanai un izsoles parametrus JAM kontekstā. Atkāpšanās mehānisms vienādi attiecas gan uz valsts, gan netiešām pārrobežu jaudām. |
| --- | --- |

(130)

Atkāpšanās mehānisms ir ieviests ar Karaļa dekrētu, ar ko nosaka metodiku jaudas aprēķināšanai un izsoles parametrus JAM kontekstā. Atkāpšanās mehānisms vienādi attiecas gan uz valsts, gan netiešām pārrobežu jaudām.

| (131) | Pamatojoties uz karaļa dekrētu, pirmajā izsolē, ņemot vērā ierobežoto laiku no atkāpšanās mehānisma izstrādes līdz pirmās izsoles sagatavošanai, atkāpe tiks piemērota ex post, t. i., pēc izsoles slēgšanas. Beļģija paskaidroja, ka potenciālie atbalsta saņēmēji pirms izsolēm pieteiksies atkāpei un pirms izsolēm iesniegs visu attiecīgo informāciju. Visi atkāpes kritēriji un noteikumi tiks pārredzami noteikti pirms izsolēm. Atkāpe nebūs atkarīga no izsoles dalībnieku iesniegtajiem piedāvājumiem. Visbeidzot, ja ex post tiks secināts, ka kāda vienība nekvalificējas atkāpes piemērošanai un tās maksājumi ir samazināti, tas neietekmēs rezultātu (piešķirtās līguma slēgšanas tiesības, maksājums un apjoms) attiecībā uz citām vienībām, kas piedalījās izsolē. |
| --- | --- |

(131)

Pamatojoties uz karaļa dekrētu, pirmajā izsolē, ņemot vērā ierobežoto laiku no atkāpšanās mehānisma izstrādes līdz pirmās izsoles sagatavošanai, atkāpe tiks piemērota ex post, t. i., pēc izsoles slēgšanas. Beļģija paskaidroja, ka potenciālie atbalsta saņēmēji pirms izsolēm pieteiksies atkāpei un pirms izsolēm iesniegs visu attiecīgo informāciju. Visi atkāpes kritēriji un noteikumi tiks pārredzami noteikti pirms izsolēm. Atkāpe nebūs atkarīga no izsoles dalībnieku iesniegtajiem piedāvājumiem. Visbeidzot, ja ex post tiks secināts, ka kāda vienība nekvalificējas atkāpes piemērošanai un tās maksājumi ir samazināti, tas neietekmēs rezultātu (piešķirtās līguma slēgšanas tiesības, maksājums un apjoms) attiecībā uz citām vienībām, kas piedalījās izsolē.

ex post

ex post

2.5.4.3.   Tīrvērtes noteikumi

Tīrvērtes noteikumi

| (132) | Būtu jāveic jaudas izsoles tīrvērte, izvēloties piedāvājumu kombināciju, kas maksimāli palielina sociālo labklājību, ņemot vērā pieprasījuma līkni (kas noteikta administratīvā veidā) un piedāvājuma līkni (apkopojot dažādus jaudas turētāju piedāvājumus), kā arī dažādo piedāvājumu apjomu un cenas komponentus. Sociālā labklājība šajā kontekstā tiek aprēķināta kā summa, ko veido patēriņa pārpalikums (pārpalikums sabiedrībai pēc tam, kad ir apmierināts piegādes drošības pieprasījums par cenu, kas ir zemāka par vēlēšanos maksāt par jaudu, kā noteikts pieprasījuma līknē) un ražošanas pārpalikums (pārpalikums jaudas piegādātājiem no piedāvājumu atlases par cenu, kas augstāka par piedāvājuma cenu). |
| --- | --- |

(132)

Būtu jāveic jaudas izsoles tīrvērte, izvēloties piedāvājumu kombināciju, kas maksimāli palielina sociālo labklājību, ņemot vērā pieprasījuma līkni (kas noteikta administratīvā veidā) un piedāvājuma līkni (apkopojot dažādus jaudas turētāju piedāvājumus), kā arī dažādo piedāvājumu apjomu un cenas komponentus. Sociālā labklājība šajā kontekstā tiek aprēķināta kā summa, ko veido patēriņa pārpalikums (pārpalikums sabiedrībai pēc tam, kad ir apmierināts piegādes drošības pieprasījums par cenu, kas ir zemāka par vēlēšanos maksāt par jaudu, kā noteikts pieprasījuma līknē) un ražošanas pārpalikums (pārpalikums jaudas piegādātājiem no piedāvājumu atlases par cenu, kas augstāka par piedāvājuma cenu).

| (133) | Ja vairāki tīrvērtes risinājumi (t. i., piedāvājumu kombinācija) ir līdzvērtīgi ekonomiskā pārpalikuma maksimizēšanas ziņā, izvēlas risinājumu ar mazākajām CO2 emisijām. Ja divi risinājumi ir līdzvērtīgi gan ekonomiskā pārpalikuma maksimizēšanas ziņā, gan vidējo svērto CO2 emisiju ziņā, izvēlas risinājumu ar zemāko vidējo svērto līguma termiņu nolūkā ierobežot bloķēšanu vairāku gadu garumā (71). |
| --- | --- |

(133)

Ja vairāki tīrvērtes risinājumi (t. i., piedāvājumu kombinācija) ir līdzvērtīgi ekonomiskā pārpalikuma maksimizēšanas ziņā, izvēlas risinājumu ar mazākajām CO2 emisijām. Ja divi risinājumi ir līdzvērtīgi gan ekonomiskā pārpalikuma maksimizēšanas ziņā, gan vidējo svērto CO2 emisiju ziņā, izvēlas risinājumu ar zemāko vidējo svērto līguma termiņu nolūkā ierobežot bloķēšanu vairāku gadu garumā (71).

2

2

71

| (134) | Izsoles algoritmā tiks ņemti vērā arī tīkla ierobežojumi tādā veidā, ka tas noraidīs konkrētas piedāvājumu kombinācijas, kas kopā nav iespējamas tīklā. Tīkla ierobežojumu kopums, kas saistīts ar PSO tīklu un ko piemēros, veicot izsoles tīrvērti, tiks noteikts pirms izsoles tīrvērtes, un tā pamatā būs vai nu sistēmas drošības apsvērumi, vai fiziskā atstatuma ierobežojumi. |
| --- | --- |

(134)

Izsoles algoritmā tiks ņemti vērā arī tīkla ierobežojumi tādā veidā, ka tas noraidīs konkrētas piedāvājumu kombinācijas, kas kopā nav iespējamas tīklā. Tīkla ierobežojumu kopums, kas saistīts ar PSO tīklu un ko piemēros, veicot izsoles tīrvērti, tiks noteikts pirms izsoles tīrvērtes, un tā pamatā būs vai nu sistēmas drošības apsvērumi, vai fiziskā atstatuma ierobežojumi.

2.6.   Līguma termiņš

Līguma termiņš

| (135) | Saskaņā ar Beļģijas iestāžu sniegto informāciju garāks jaudas līguma termiņš ļauj jaudas piegādātājam nodrošināt ilgtermiņa finansējumu ieguldījumu izmaksu sadalīšanai ilgākā laikposmā. Tas varētu samazināt jaudas atlīdzību, kas jāmaksā gadā, un palīdzēt nodrošināt, ka jauns projekts ir konkurētspējīgs salīdzinājumā ar tirgū esošajiem projektiem. Lai kontrolētu esošo jaudas piegādātāju tirgus varu, ārkārtīgi svarīgs ir arī jauna tirgus dalībnieka potenciāls par konkurētspējīgu cenu. |
| --- | --- |

(135)

Saskaņā ar Beļģijas iestāžu sniegto informāciju garāks jaudas līguma termiņš ļauj jaudas piegādātājam nodrošināt ilgtermiņa finansējumu ieguldījumu izmaksu sadalīšanai ilgākā laikposmā. Tas varētu samazināt jaudas atlīdzību, kas jāmaksā gadā, un palīdzēt nodrošināt, ka jauns projekts ir konkurētspējīgs salīdzinājumā ar tirgū esošajiem projektiem. Lai kontrolētu esošo jaudas piegādātāju tirgus varu, ārkārtīgi svarīgs ir arī jauna tirgus dalībnieka potenciāls par konkurētspējīgu cenu.

| (136) | Tomēr garāks jaudas līguma termiņš ilgākā laikposmā var arī “bloķēt” tehnoloģiju enerģijas tirgū. Tāpēc Beļģijas valsts ir izvēlējusies dažādas jaudas kategorijas (1 gads, līdz 3, 8 un 15 gadiem). Attiecīgi jauniem ieguldījumiem uzreiz nepiešķir jaudas līgumu uz maksimālo (15 gadu) termiņu, tādējādi izvairoties no tā, ka jaunām (un, iespējams, videi draudzīgākām) tehnoloģijām tiek bloķēts nākotnes enerģijas tirgus. |
| --- | --- |

(136)

Tomēr garāks jaudas līguma termiņš ilgākā laikposmā var arī “bloķēt” tehnoloģiju enerģijas tirgū. Tāpēc Beļģijas valsts ir izvēlējusies dažādas jaudas kategorijas (1 gads, līdz 3, 8 un 15 gadiem). Attiecīgi jauniem ieguldījumiem uzreiz nepiešķir jaudas līgumu uz maksimālo (15 gadu) termiņu, tādējādi izvairoties no tā, ka jaunām (un, iespējams, videi draudzīgākām) tehnoloģijām tiek bloķēts nākotnes enerģijas tirgus.

| (137) | CREG ierosinātajā Karaļa 2019. gada 12. decembra dekrētā (72) attiecināmās izmaksas ir noteiktas kā: “sākotnējie un vienreizējie ieguldījumu izdevumi, kas tiek pieprasīti no tās izsoles rezultātu publicēšanas dienas, kurā piedāvājums par šo jaudu ir saglabāts un izpildīts vēlākais iepriekšējā dienā pirms jaudas piegādes perioda pirmās dienas, un kas ir vajadzīgi, lai uzbūvētu un/vai nodrošinātu būtiskus fiziskus tehniskos jaudas elementus un lai piedāvātu Beļģijas tirgum papildu jaudu, sākot no pirmā piegādes perioda, uz kuru attiecas jaudas līgums”. Esošās jaudas gadījumā izdevumi, kas ļauj piedāvāt papildu jaudu, ir šādi: i) izdevumi, kas vajadzīgi, lai jauda varētu izpildīt vides standartus, un tādējādi būtu iespējams tos saglabāt tirgū; ii) izdevumi, kas vajadzīgi, lai palielinātu uzstādīto jaudu vai iekārtas tehnisko kalpošanas laiku, un iii) tiešās aizrobežu jaudas izdevumi, kas nepieciešami, lai pieslēgtu vienību tīklam Beļģijas kontroles zonā (sk. 2.10.2. iedaļu). |
| --- | --- |

(137)

CREG ierosinātajā Karaļa 2019. gada 12. decembra dekrētā (72) attiecināmās izmaksas ir noteiktas kā: “sākotnējie un vienreizējie ieguldījumu izdevumi, kas tiek pieprasīti no tās izsoles rezultātu publicēšanas dienas, kurā piedāvājums par šo jaudu ir saglabāts un izpildīts vēlākais iepriekšējā dienā pirms jaudas piegādes perioda pirmās dienas, un kas ir vajadzīgi, lai uzbūvētu un/vai nodrošinātu būtiskus fiziskus tehniskos jaudas elementus un lai piedāvātu Beļģijas tirgum papildu jaudu, sākot no pirmā piegādes perioda, uz kuru attiecas jaudas līgums”. Esošās jaudas gadījumā izdevumi, kas ļauj piedāvāt papildu jaudu, ir šādi: i) izdevumi, kas vajadzīgi, lai jauda varētu izpildīt vides standartus, un tādējādi būtu iespējams tos saglabāt tirgū; ii) izdevumi, kas vajadzīgi, lai palielinātu uzstādīto jaudu vai iekārtas tehnisko kalpošanas laiku, un iii) tiešās aizrobežu jaudas izdevumi, kas nepieciešami, lai pieslēgtu vienību tīklam Beļģijas kontroles zonā (sk. 2.10.2. iedaļu).

CREG

72

| (138) | Ierosinātajā karaļa dekrētā ir paredzētas 8. tabulā norādītās robežvērtības. Šīs ieguldījumu robežvērtības ir aprēķinātas tā, lai nodrošinātu, ka vidējās aplēstās gada ieguldījumu izmaksas ir vienādas jaudas kategorijās, kas saistītas ar maksimālo jaudas līguma termiņu 15, 8 un 3 gadi. CREG ierosinās atjaunināt ieguldījumu robežvērtības, kad tas būs nepieciešams, un vismaz reizi trīs gados (73). Robežvērtībās ir ņemta vērā uzstādītā jauda, nevis koriģētā jauda. Saskaņā ar Beļģijas sniegto informāciju, ja ieguldījumu robežvērtībās tiktu ņemta vērā JTV piedāvātā koriģētā jauda, nevis uzstādītā jauda, jaudas ar augstu korekcijas koeficientu vieglāk sasniegtu ieguldījumu robežvērtības daudzgadu līgumiem, kas būtu pretrunā JAM mērķim.

  8. tabula


  Ieguldījumu robežvērtības ilgtermiņa jaudas atlīdzības līgumiem









  Līguma termiņš | CREG ierosinātās robežvērtības | Jauns Beļģijas valdības priekšlikums |
| --- | --- | --- | --- |
| Gads | EUR/kW | EUR/kW |
| 15 | 600 | 360 |
| 8 | 400 | 239 |
| 3 | 177 | 106 |

(138)

Ierosinātajā karaļa dekrētā ir paredzētas 8. tabulā norādītās robežvērtības. Šīs ieguldījumu robežvērtības ir aprēķinātas tā, lai nodrošinātu, ka vidējās aplēstās gada ieguldījumu izmaksas ir vienādas jaudas kategorijās, kas saistītas ar maksimālo jaudas līguma termiņu 15, 8 un 3 gadi. CREG ierosinās atjaunināt ieguldījumu robežvērtības, kad tas būs nepieciešams, un vismaz reizi trīs gados (73). Robežvērtībās ir ņemta vērā uzstādītā jauda, nevis koriģētā jauda. Saskaņā ar Beļģijas sniegto informāciju, ja ieguldījumu robežvērtībās tiktu ņemta vērā JTV piedāvātā koriģētā jauda, nevis uzstādītā jauda, jaudas ar augstu korekcijas koeficientu vieglāk sasniegtu ieguldījumu robežvērtības daudzgadu līgumiem, kas būtu pretrunā JAM mērķim.

CREG

73

8. tabula

8. tabula

Ieguldījumu robežvērtības ilgtermiņa jaudas atlīdzības līgumiem

Ieguldījumu robežvērtības ilgtermiņa jaudas atlīdzības līgumiem

Līguma termiņš

Līguma termiņš

CREG ierosinātās robežvērtības

CREG

Jauns Beļģijas valdības priekšlikums

Jauns Beļģijas valdības priekšlikums

Gads

Gads

EUR/kW

EUR/kW

EUR/kW

EUR/kW

15

600

360

8

400

239

3

177

106

Avots: SPF Economie.

Avots: SPF Economie.

| (139) | CREG uzraudzīs ieguldījumu izmaksas, lai izpildītu vienības ex ante un ex post apgalvojumu, ka katram jaudas piegādātājam piešķirtā jaudas kategorija ir atbilstoša. Jo īpaši jaudas piegādātājam ir jāiesniedz ex post ieguldījumu datne, ko regulators var izmantot piešķirtās jaudas kategorijas ex post novērtējumā. Ja ex post analīzē atklājas, ka izmaksu kritēriji nav izpildīti (tostarp ierobežots pielaides diapazons, lai ņemtu vērā nelielas neskaidrības), līguma nosacījumus varētu pārskatīt (piemēram, pārkvalificēt JTV atbilstošajā līgumu kategorijā). Turklāt, ja ex post ieguldījumu datne nav iesniegta (laikā), regulators var pārkvalificēt JTV arī viena gada jaudas kategorijā. |
| --- | --- |

(139)

CREG uzraudzīs ieguldījumu izmaksas, lai izpildītu vienības ex ante un ex post apgalvojumu, ka katram jaudas piegādātājam piešķirtā jaudas kategorija ir atbilstoša. Jo īpaši jaudas piegādātājam ir jāiesniedz ex post ieguldījumu datne, ko regulators var izmantot piešķirtās jaudas kategorijas ex post novērtējumā. Ja ex post analīzē atklājas, ka izmaksu kritēriji nav izpildīti (tostarp ierobežots pielaides diapazons, lai ņemtu vērā nelielas neskaidrības), līguma nosacījumus varētu pārskatīt (piemēram, pārkvalificēt JTV atbilstošajā līgumu kategorijā). Turklāt, ja ex post ieguldījumu datne nav iesniegta (laikā), regulators var pārkvalificēt JTV arī viena gada jaudas kategorijā.

CREG

ex ante

ex post

ex post

ex post

ex post

ex post

| (140) | Saskaņā ar sākotnējo priekšlikumu arī apkopotie piedāvājumi ir iekļauti līgumu kategorijā. Ja apkopotu piedāvājumu veido jaudas, kas atbilst dažādām līgumu kategorijām, apkopotu piedāvājumu iekļauj līgumu kategorijā, kas atbilst jaudai īsākā līguma termiņa kategorijā. |
| --- | --- |

(140)

Saskaņā ar sākotnējo priekšlikumu arī apkopotie piedāvājumi ir iekļauti līgumu kategorijā. Ja apkopotu piedāvājumu veido jaudas, kas atbilst dažādām līgumu kategorijām, apkopotu piedāvājumu iekļauj līgumu kategorijā, kas atbilst jaudai īsākā līguma termiņa kategorijā.

| (141) | Šis priekšlikums tika pārskatīts pēc oficiālās izmeklēšanas procedūras. Pamatojoties uz karaļa dekrētu, ar ko nosaka ieguldījumu robežvērtības, ieguldījumu izmaksu attiecināmības kritērijus un klasificēšanas procedūru, jauda, kas veido apkopotu piedāvājumu, tiek klasificēta jaudas kategorijā. Pamatojoties uz jaudu klasifikāciju, vajadzības gadījumā CREG nosaka savas atšķirīgās klasifikācijas kombinācijas un sasaista katru kombināciju ar maksimālo nominālo atsauces jaudu atbilstīgi apkopotā piedāvājuma nominālās atsauces jaudas summai, un tā ir klasificēta jaudas kategorijā, kas vienāda ar norādīto jaudas kategoriju vai augstāka par to. Pamatojoties uz to, apkopotā piedāvājuma pārvaldnieks izvēlas jaudas kategoriju, kas attiecas uz apkopoto piedāvājumu. |
| --- | --- |

(141)

Šis priekšlikums tika pārskatīts pēc oficiālās izmeklēšanas procedūras. Pamatojoties uz karaļa dekrētu, ar ko nosaka ieguldījumu robežvērtības, ieguldījumu izmaksu attiecināmības kritērijus un klasificēšanas procedūru, jauda, kas veido apkopotu piedāvājumu, tiek klasificēta jaudas kategorijā. Pamatojoties uz jaudu klasifikāciju, vajadzības gadījumā CREG nosaka savas atšķirīgās klasifikācijas kombinācijas un sasaista katru kombināciju ar maksimālo nominālo atsauces jaudu atbilstīgi apkopotā piedāvājuma nominālās atsauces jaudas summai, un tā ir klasificēta jaudas kategorijā, kas vienāda ar norādīto jaudas kategoriju vai augstāka par to. Pamatojoties uz to, apkopotā piedāvājuma pārvaldnieks izvēlas jaudas kategoriju, kas attiecas uz apkopoto piedāvājumu.

CREG

| (142) | Pēc oficiālās izmeklēšanas procedūras Beļģija veica grozījumus arī karaļa dekrēta noteikumos par attiecināmajām ieguldījumu izmaksām. Grozītajā karaļa dekrētā noteikts, ka JAM ietvaros būs attiecināmas tikai tās izmaksas, kas saistītas ar pielāgošanos turpmākajiem Savienības standartiem. |
| --- | --- |

(142)

Pēc oficiālās izmeklēšanas procedūras Beļģija veica grozījumus arī karaļa dekrēta noteikumos par attiecināmajām ieguldījumu izmaksām. Grozītajā karaļa dekrētā noteikts, ka JAM ietvaros būs attiecināmas tikai tās izmaksas, kas saistītas ar pielāgošanos turpmākajiem Savienības standartiem.

| (143) | Saskaņā ar Beļģijas iestāžu sniegto informāciju iespēju slēgt daudzgadu līgumus nevar paredzēt attiecībā uz aizrobežu jaudu, jo ilgtermiņā ne vienmēr var garantēt pietiekamu ieejas jaudu. Tas ir atkarīgs ne tikai no starpsavienojuma līmeņa un pieejamības, bet arī no riska, ka sistēma var radīt spriedzi kaimiņvalstīs. Šis pēdējais risks laika gaitā var būtiski atšķirties atkarībā no pietiekamības un tirgus situācijas citās valstīs. |
| --- | --- |

(143)

Saskaņā ar Beļģijas iestāžu sniegto informāciju iespēju slēgt daudzgadu līgumus nevar paredzēt attiecībā uz aizrobežu jaudu, jo ilgtermiņā ne vienmēr var garantēt pietiekamu ieejas jaudu. Tas ir atkarīgs ne tikai no starpsavienojuma līmeņa un pieejamības, bet arī no riska, ka sistēma var radīt spriedzi kaimiņvalstīs. Šis pēdējais risks laika gaitā var būtiski atšķirties atkarībā no pietiekamības un tirgus situācijas citās valstīs.

| (144) | Tomēr Beļģijas iestādes apņēmās pārskatīt iespēju attiecībā uz aizrobežu jaudām slēgt daudzgadu līgumus. Pirmo pārskatīšanu veiks līdz 2023. gada 15. janvārim un pēc tam reizi divos gados. Ja pārskatīšanā atklājas, ka riski, kas saistīti ar starpsavienojuma līmeni un pieejamību, kā arī vienlaicīgās sistēmas radītās spriedzes risks ir pienācīgi mazināti tā, lai līgumi, kas noslēgti par netiešu aizrobežu jaudu uz vairāk nekā gadu, neradītu nepamatotus riskus attiecībā uz pietiekamību, par aizrobežu jaudām var noslēgt daudzgadu līgumus. |
| --- | --- |

(144)

Tomēr Beļģijas iestādes apņēmās pārskatīt iespēju attiecībā uz aizrobežu jaudām slēgt daudzgadu līgumus. Pirmo pārskatīšanu veiks līdz 2023. gada 15. janvārim un pēc tam reizi divos gados. Ja pārskatīšanā atklājas, ka riski, kas saistīti ar starpsavienojuma līmeni un pieejamību, kā arī vienlaicīgās sistēmas radītās spriedzes risks ir pienācīgi mazināti tā, lai līgumi, kas noslēgti par netiešu aizrobežu jaudu uz vairāk nekā gadu, neradītu nepamatotus riskus attiecībā uz pietiekamību, par aizrobežu jaudām var noslēgt daudzgadu līgumus.

| (145) | Visbeidzot, neapstiprināta jauda var pretendēt tikai uz viena gada jaudas līgumu, jo ir grūti pamatot precīzus izmaksu rādītājus, kas ļautu to klasificēt kādā no daudzgadu līgumu kategorijām (sk. 2.4.4. iedaļu). |
| --- | --- |

(145)

Visbeidzot, neapstiprināta jauda var pretendēt tikai uz viena gada jaudas līgumu, jo ir grūti pamatot precīzus izmaksu rādītājus, kas ļautu to klasificēt kādā no daudzgadu līgumu kategorijām (sk. 2.4.4. iedaļu).

2.7.   Pienākumi

Pienākumi

2.7.1.   Uzticamības iespējas līgumi

Uzticamības iespējas līgumi

| (146) | Beļģijas jaudas mehānismā līgumpartneris iepērk jaudu no jaudas piegādātājiem, noslēdzot uzticamības iespējas līgumus. Izsolē atlasītie jaudas piegādātāji pārdod uzticamības iespējas līgumus galvenajam pircējam, pretī saņemot fiksētu jaudas atlīdzību. Ja atsauces cena pārsniedz iepriekš noteiktu līmeni, tā saukto norunas cenu, jaudas piegādātājam ir pienākums atmaksāt galvenajam pircējam starpību starp atsauces cenu un norunas cenu, ko aprēķina, pamatojoties uz jaudas apjomu, par ko noslēgts līgums. |
| --- | --- |

(146)

Beļģijas jaudas mehānismā līgumpartneris iepērk jaudu no jaudas piegādātājiem, noslēdzot uzticamības iespējas līgumus. Izsolē atlasītie jaudas piegādātāji pārdod uzticamības iespējas līgumus galvenajam pircējam, pretī saņemot fiksētu jaudas atlīdzību. Ja atsauces cena pārsniedz iepriekš noteiktu līmeni, tā saukto norunas cenu, jaudas piegādātājam ir pienākums atmaksāt galvenajam pircējam starpību starp atsauces cenu un norunas cenu, ko aprēķina, pamatojoties uz jaudas apjomu, par ko noslēgts līgums.

| (147) | Tādējādi jaudas piegādātāja ieņēmumi enerģijas tirgū ir ierobežoti līdz norunas cenai, taču jaudas piegādātājiem tiek nodrošināta fiksēta un noteikta jaudas atlīdzība. Citiem vārdiem sakot, jaudas piegādātāji atsakās no savām nenoteiktajām iztrūkuma rentēm, lai saņemtu noteiktu jaudas atlīdzību, būtiski samazinot svārstīgu ieņēmumu risku un tādējādi riskus, kas saistīti ar veicamajiem ieguldījumiem. Uzticamības iespējas līguma mērķis ir divējāds. Pirmkārt, atmaksāšanas pienākums ierobežo iespējas gūt negaidītu papildu peļņu, un, otrkārt, tas stimulē JTV būt pieejamām piegādes drošībai būtiskos brīžos. |
| --- | --- |

(147)

Tādējādi jaudas piegādātāja ieņēmumi enerģijas tirgū ir ierobežoti līdz norunas cenai, taču jaudas piegādātājiem tiek nodrošināta fiksēta un noteikta jaudas atlīdzība. Citiem vārdiem sakot, jaudas piegādātāji atsakās no savām nenoteiktajām iztrūkuma rentēm, lai saņemtu noteiktu jaudas atlīdzību, būtiski samazinot svārstīgu ieņēmumu risku un tādējādi riskus, kas saistīti ar veicamajiem ieguldījumiem. Uzticamības iespējas līguma mērķis ir divējāds. Pirmkārt, atmaksāšanas pienākums ierobežo iespējas gūt negaidītu papildu peļņu, un, otrkārt, tas stimulē JTV būt pieejamām piegādes drošībai būtiskos brīžos.

2.7.2.   Atsauces cena

Atsauces cena

| (148) | Beļģija par atsauces cenu ir izvēlējusies nākamās dienas tirgus (DAM) cenu. Saskaņā ar Beļģijas sniegto informāciju tās galvenās priekšrocības ir šādas:






  a) | DAM ir piemērotākais tirgus signāls, kas saistīts ar pietiekamības jautājumiem, jo lielākā daļa tirgus dalībnieku pozīciju virzītājspēku ir iekļauti ražošanas plānā un prognozēs; |
| --- | --- | --- |

(148)

Beļģija par atsauces cenu ir izvēlējusies nākamās dienas tirgus (DAM) cenu. Saskaņā ar Beļģijas sniegto informāciju tās galvenās priekšrocības ir šādas:

DAM

a)

DAM ir piemērotākais tirgus signāls, kas saistīts ar pietiekamības jautājumiem, jo lielākā daļa tirgus dalībnieku pozīciju virzītājspēku ir iekļauti ražošanas plānā un prognozēs;

DAM

| b) | DAM piemīt spēcīga signalizēšanas funkcija, un tas ir spēcīgākais, likvīdākais tūlītējo darījumu tirgus tā pieņēmumu detalizācijas un lielās precizitātes dēļ, kas atainojas apmainītajos apjomos; |
| --- | --- |

b)

DAM piemīt spēcīga signalizēšanas funkcija, un tas ir spēcīgākais, likvīdākais tūlītējo darījumu tirgus tā pieņēmumu detalizācijas un lielās precizitātes dēļ, kas atainojas apmainītajos apjomos;

DAM

| c) | pēc nākamās dienas saskaņošanas Beļģijas sistēmā visām balansatbildīgajām pusēm ir jābūt balansētām (nominācija DA plkst. 15.00), un šajā unikālajā brīdī tirgus ir noregulēts. Tādējādi DAM ir pēdējā iespēja elektroenerģijas produktu grafikā, lai aptvertu visus atlikušos pieprasījumus un piedāvājumus pēc nākotnes tirgus un pirms tekošās dienas un balansēšanas vajadzībām; |
| --- | --- |

c)

pēc nākamās dienas saskaņošanas Beļģijas sistēmā visām balansatbildīgajām pusēm ir jābūt balansētām (nominācija DA plkst. 15.00), un šajā unikālajā brīdī tirgus ir noregulēts. Tādējādi DAM ir pēdējā iespēja elektroenerģijas produktu grafikā, lai aptvertu visus atlikušos pieprasījumus un piedāvājumus pēc nākotnes tirgus un pirms tekošās dienas un balansēšanas vajadzībām;

DAM

| d) | ņemot vērā tā laika pozīcijas tūlītējo darījumu tirgū, tam būtu jāļauj reaģēt visām tehnoloģijām (piemēram, arī lēnai jaudai). |
| --- | --- |

d)

ņemot vērā tā laika pozīcijas tūlītējo darījumu tirgū, tam būtu jāļauj reaģēt visām tehnoloģijām (piemēram, arī lēnai jaudai).

| (149) | Beļģija paskaidroja, ka atsauces cenas metodiku nākotnē var pārskatīt, lai nodrošinātu, ka tā raida atbilstošāko cenu signālu, tiklīdz citu tūlītējo darījumu tirgu gatavība pieaugs līdz līmenim, kas tuvs nākamās dienas tirgum. Jo īpaši tekošās dienas tirgus cenas var atkal apsvērt, tiklīdz likviditāte ir pietiekama un pastāvīga. |
| --- | --- |

(149)

Beļģija paskaidroja, ka atsauces cenas metodiku nākotnē var pārskatīt, lai nodrošinātu, ka tā raida atbilstošāko cenu signālu, tiklīdz citu tūlītējo darījumu tirgu gatavība pieaugs līdz līmenim, kas tuvs nākamās dienas tirgum. Jo īpaši tekošās dienas tirgus cenas var atkal apsvērt, tiklīdz likviditāte ir pietiekama un pastāvīga.

| (150) | Beļģija ir izvēlējusies vienotu norunas cenu ar dažiem labojumiem, lai nodrošinātu sistēmas tehnoloģisko atvērtību un kalibrēšanā ierobežotu negaidītu papildu peļņu. Saskaņā ar Beļģijas iestāžu sniegto informāciju šīs korekcijas ir nepieciešamas, lai ierobežotu vienotas norunas cenas radīto risku saistībā ar dažu tehnoloģiju dalību JAM. Jo īpaši bez minētajām korekcijām var tikt kavētas tehnoloģijas, kuru robežizmaksas īstermiņā pārsniedz norunas cenu. |
| --- | --- |

(150)

Beļģija ir izvēlējusies vienotu norunas cenu ar dažiem labojumiem, lai nodrošinātu sistēmas tehnoloģisko atvērtību un kalibrēšanā ierobežotu negaidītu papildu peļņu. Saskaņā ar Beļģijas iestāžu sniegto informāciju šīs korekcijas ir nepieciešamas, lai ierobežotu vienotas norunas cenas radīto risku saistībā ar dažu tehnoloģiju dalību JAM. Jo īpaši bez minētajām korekcijām var tikt kavētas tehnoloģijas, kuru robežizmaksas īstermiņā pārsniedz norunas cenu.

| (151) | Kā paredzēts Elektroenerģijas likuma 7.j panta 2. punktā, norunas cenas parametru kalibrēs katru gadu saskaņā ar ministra dekrētu ne vēlāk kā tā paša gada 31. martā (gan attiecībā uz G-4, gan G-1 izsoli) un pamatojoties uz metodiku, kas noteikta Karaļa dekrētā par izsoles parametriem. |
| --- | --- |

(151)

Kā paredzēts Elektroenerģijas likuma 7.j panta 2. punktā, norunas cenas parametru kalibrēs katru gadu saskaņā ar ministra dekrētu ne vēlāk kā tā paša gada 31. martā (gan attiecībā uz G-4, gan G-1 izsoli) un pamatojoties uz metodiku, kas noteikta Karaļa dekrētā par izsoles parametriem.

| (152) | Tā pamatā būs apkopoto līkņu analīze, apkopojot DAM novērotās reakcijas apjoma elastīgo daļu, kas svērta trīs gadu periodā par attiecīgajiem periodiem šajos trīs gados (ziemas darbadienas). Metodika paredz, ka kalibrētā norunas cena būtu jāizvēlas no cenas ziņā elastīgā reaģējošā tirgus reakcijas apjoma diapazona [75 %; 85 %] un ņemot vērā vairākus pamatprincipus:






  a) | pirmais kritērijs: izvēlētajai norunas cenai būtu jāsedz tehnoloģiju ar dienas grafiku īstermiņa robežizmaksas (SRMC); |
| --- | --- | --- |

(152)

Tā pamatā būs apkopoto līkņu analīze, apkopojot DAM novērotās reakcijas apjoma elastīgo daļu, kas svērta trīs gadu periodā par attiecīgajiem periodiem šajos trīs gados (ziemas darbadienas). Metodika paredz, ka kalibrētā norunas cena būtu jāizvēlas no cenas ziņā elastīgā reaģējošā tirgus reakcijas apjoma diapazona [75 %; 85 %] un ņemot vērā vairākus pamatprincipus:

DAM

a)

pirmais kritērijs: izvēlētajai norunas cenai būtu jāsedz tehnoloģiju ar dienas grafiku īstermiņa robežizmaksas (SRMC);

SRMC

| b) | otrais kritērijs: norunas cenas kalibrēšanā ņem vērā kalibrēšanas līknes formu; |
| --- | --- |

b)

otrais kritērijs: norunas cenas kalibrēšanā ņem vērā kalibrēšanas līknes formu;

| c) | trešais kritērijs: norunas cenas kalibrēšanā ņem vērā enerģijas tirgus attīstību; |
| --- | --- |

c)

trešais kritērijs: norunas cenas kalibrēšanā ņem vērā enerģijas tirgus attīstību;

| d) | ceturtais kritērijs: norunas cenas stabilitāte laikā; un |
| --- | --- |

d)

ceturtais kritērijs: norunas cenas stabilitāte laikā; un

| e) | piektais kritērijs: pamatota iespēja, ka norunas cena tiks sasniegta ar atsauces cenu. |
| --- | --- |

e)

piektais kritērijs: pamatota iespēja, ka norunas cena tiks sasniegta ar atsauces cenu.

| (153) | Novērtējot pirmo kritēriju, to aplūko, ņemot vērā 2019. gada pietiekamības un elastības pētījumā, jo īpaši 2.9.3. un 2.9.4. iedaļā, izmantotos rezultātus un hipotēzes. Šo SRMC aprēķina pamatā ir vairāki pieņēmumi: degvielas cenu aplēse, CO2 cenas iespējamo izmaiņu aplēse, darbības rezultātu aplēse (“efektivitāte”) dažādām tehnoloģijām, kas ņemtas vērā 2019. gada pietiekamības un elastības pētījumā (šajā gadījumā CCGT, OCGT un dīzeļmotoru). |
| --- | --- |

(153)

Novērtējot pirmo kritēriju, to aplūko, ņemot vērā 2019. gada pietiekamības un elastības pētījumā, jo īpaši 2.9.3. un 2.9.4. iedaļā, izmantotos rezultātus un hipotēzes. Šo SRMC aprēķina pamatā ir vairāki pieņēmumi: degvielas cenu aplēse, CO2 cenas iespējamo izmaiņu aplēse, darbības rezultātu aplēse (“efektivitāte”) dažādām tehnoloģijām, kas ņemtas vērā 2019. gada pietiekamības un elastības pētījumā (šajā gadījumā CCGT, OCGT un dīzeļmotoru).

SRMC

2

CCGT

OCGT

| (154) | Beļģija ierosināja, pamatojoties uz pēdējiem trim ziemas periodiem (no 2016./2017. gada ziemas līdz 2018./2019. gada ziemai), sašaurināt indikatīvu kalibrētu norunas cenas diapazonu līdz [320; 500] EUR/MWh. |
| --- | --- |

(154)

Beļģija ierosināja, pamatojoties uz pēdējiem trim ziemas periodiem (no 2016./2017. gada ziemas līdz 2018./2019. gada ziemai), sašaurināt indikatīvu kalibrētu norunas cenas diapazonu līdz [320; 500] EUR/MWh.

| (155) | Tas nozīmē, ka norunas cena laika gaitā var mainīties (bet tā saglabājas nemainīga JTV jaudas līguma darbības laikā) atbilstoši izmaiņām enerģijas tirgū un jaudas līgumos, kas noslēgti pēc vienas izsoles, ne vienmēr ir iekļauta tāda pati norunas cena kā jaudas līgumos, kas saistīti ar citu izsoli. Jebkurā gadījumā jaudas piegādātāji tiks informēti par piemērojamo norunas cenu pirms katras izsoles, ļaujot tiem iekļaut šo informāciju savos piedāvājumos. |
| --- | --- |

(155)

Tas nozīmē, ka norunas cena laika gaitā var mainīties (bet tā saglabājas nemainīga JTV jaudas līguma darbības laikā) atbilstoši izmaiņām enerģijas tirgū un jaudas līgumos, kas noslēgti pēc vienas izsoles, ne vienmēr ir iekļauta tāda pati norunas cena kā jaudas līgumos, kas saistīti ar citu izsoli. Jebkurā gadījumā jaudas piegādātāji tiks informēti par piemērojamo norunas cenu pirms katras izsoles, ļaujot tiem iekļaut šo informāciju savos piedāvājumos.

| (156) | Turklāt Beļģija ir izvēlējusies piedāvāt JTV bez individuāla grafika sastādīšanas pienākuma (šajā kategorijā parasti ir pieprasījumreakcijas pakalpojumu sniedzēji un agregatori) iespēju aizstāt vienu vienotu norunas cenu ar to paziņoto tirgus cenu (t. i., īstermiņa robežizmaksām) atmaksāšanas pienākuma ietvaros, ja tā būtu augstāka nekā viena vienotā norunas cena. Citiem vārdiem sakot, uz šīm JTV bez individuāla grafika sastādīšanas pienākuma (un tādējādi uz pieprasījumreakcijas pakalpojumu sniedzējiem) attiecas atmaksāšanas pienākums tikai tad, ja atsauces cena pārsniedz to paziņoto tirgus cenu (DMP), kas atbilst cenai, virs kuras šie jaudas piegādātāji ir paziņojuši par enerģijas piegādi enerģijas tirgū. Citiem vārdiem sakot, ja pēc vienotās norunas cenas kalibrēšanas cena būtu zemāka par aktivizēšanas izmaksām, šīm JTV nebūtu jāatmaksā ieņēmumi, kas nav saņemti enerģijas tirgū (ja atsauces cena pārsniegtu norunas cenu, bet būtu zemāka par paziņoto tirgus cenu). Šis pasākums tika ieviests pēc sabiedriskās apspriešanas, lai mazinātu pieprasījumreakcijas pakalpojumu sniedzēju un citu personu bažas par to, ka pretējā gadījumā tām būtu grūtāk piedalīties, jo tām var piemērot atmaksāšanas pienākumu, kamēr tās nav iesaistījušās un guvušas ieņēmumus. Saskaņā ar Beļģijas sniegto informāciju tas nodrošina arī tehnoloģiju atvērtību, vienlaikus ierobežojot negaidīto papildu peļņu. Konkrētāk, saskaņā ar iestāžu sniegto informāciju šim struktūras elementam būtu nepārprotami jāveicina pieprasījumreakcijas dalība JAM un jebkurā citā tehnoloģijā ar augstākām īstermiņa robežizmaksām. |
| --- | --- |

(156)

Turklāt Beļģija ir izvēlējusies piedāvāt JTV bez individuāla grafika sastādīšanas pienākuma (šajā kategorijā parasti ir pieprasījumreakcijas pakalpojumu sniedzēji un agregatori) iespēju aizstāt vienu vienotu norunas cenu ar to paziņoto tirgus cenu (t. i., īstermiņa robežizmaksām) atmaksāšanas pienākuma ietvaros, ja tā būtu augstāka nekā viena vienotā norunas cena. Citiem vārdiem sakot, uz šīm JTV bez individuāla grafika sastādīšanas pienākuma (un tādējādi uz pieprasījumreakcijas pakalpojumu sniedzējiem) attiecas atmaksāšanas pienākums tikai tad, ja atsauces cena pārsniedz to paziņoto tirgus cenu (DMP), kas atbilst cenai, virs kuras šie jaudas piegādātāji ir paziņojuši par enerģijas piegādi enerģijas tirgū. Citiem vārdiem sakot, ja pēc vienotās norunas cenas kalibrēšanas cena būtu zemāka par aktivizēšanas izmaksām, šīm JTV nebūtu jāatmaksā ieņēmumi, kas nav saņemti enerģijas tirgū (ja atsauces cena pārsniegtu norunas cenu, bet būtu zemāka par paziņoto tirgus cenu). Šis pasākums tika ieviests pēc sabiedriskās apspriešanas, lai mazinātu pieprasījumreakcijas pakalpojumu sniedzēju un citu personu bažas par to, ka pretējā gadījumā tām būtu grūtāk piedalīties, jo tām var piemērot atmaksāšanas pienākumu, kamēr tās nav iesaistījušās un guvušas ieņēmumus. Saskaņā ar Beļģijas sniegto informāciju tas nodrošina arī tehnoloģiju atvērtību, vienlaikus ierobežojot negaidīto papildu peļņu. Konkrētāk, saskaņā ar iestāžu sniegto informāciju šim struktūras elementam būtu nepārprotami jāveicina pieprasījumreakcijas dalība JAM un jebkurā citā tehnoloģijā ar augstākām īstermiņa robežizmaksām.

DMP

| (157) | Turklāt JTV bez individuāla grafika sastādīšanas pienākuma var nolemt paziņot vairākas nākamās dienas cenas kā DMP. Tas jo īpaši attiecas uz agregatoriem, kuru portfelī var būt JTV ar atšķirīgām robežcenām, kas ataino to faktisko izmaksu līkni. Tas ir paredzēts, lai izvairītos no atmaksāšanas pienākuma piemērošanas attiecībā uz enerģiju, kura nav pārdota tirgū un no kuras nav gūti ieņēmumi. |
| --- | --- |

(157)

Turklāt JTV bez individuāla grafika sastādīšanas pienākuma var nolemt paziņot vairākas nākamās dienas cenas kā DMP. Tas jo īpaši attiecas uz agregatoriem, kuru portfelī var būt JTV ar atšķirīgām robežcenām, kas ataino to faktisko izmaksu līkni. Tas ir paredzēts, lai izvairītos no atmaksāšanas pienākuma piemērošanas attiecībā uz enerģiju, kura nav pārdota tirgū un no kuras nav gūti ieņēmumi.

DMP

2.7.3.   Atmaksājumi

Atmaksājumi

2.7.3.1.   Apraksts

Apraksts

| (158) | Ja elektroenerģijas cena nākamās dienas vairumtirdzniecības tirgū pārsniedz norunas cenu, jaudas piegādātājam ir jāmaksā Elia atsauces un norunas cenu starpība, kas aprēķināta, pamatojoties uz jaudas apjomu, par ko noslēgts līgums. Tādējādi jaudas piegādātāja ieņēmumi enerģijas tirgū ir ierobežoti līdz norunas cenai, taču jaudas piegādātājiem tiek nodrošināta fiksēta un noteikta jaudas atlīdzība. |
| --- | --- |

(158)

Ja elektroenerģijas cena nākamās dienas vairumtirdzniecības tirgū pārsniedz norunas cenu, jaudas piegādātājam ir jāmaksā Elia atsauces un norunas cenu starpība, kas aprēķināta, pamatojoties uz jaudas apjomu, par ko noslēgts līgums. Tādējādi jaudas piegādātāja ieņēmumi enerģijas tirgū ir ierobežoti līdz norunas cenai, taču jaudas piegādātājiem tiek nodrošināta fiksēta un noteikta jaudas atlīdzība.

Elia

| (159) | Jaudas piegādātājam tiks piemērots atmaksāšanas pienākums neatkarīgi no tā, vai tas attiecīgajā norēķinu periodā pārdeva elektroenerģiju par augstām cenām. |
| --- | --- |

(159)

Jaudas piegādātājam tiks piemērots atmaksāšanas pienākums neatkarīgi no tā, vai tas attiecīgajā norēķinu periodā pārdeva elektroenerģiju par augstām cenām.

| (160) | Ir svarīgi piebilst, ka uzticamības iespējas līgums ir izstrādāts tā, ka plānotie un neplānotie aktīvu atvienojumi, par kuriem ir pienācīgi paziņots iepriekš, ir atbrīvoti no atmaksāšanas pienākuma nepieejamības apmērā. Atmaksāšanas pienākuma mērķis ir izvairīties no negaidītas papildu peļņas, atmaksājot neparedzētus ieņēmumus no enerģijas tirgus. Tomēr atvienojumu (gan plānotu, gan neplānotu) gadījumā enerģija netiek piegādāta. Attiecīgi (pienācīgi paziņotu) atvienojumu gadījumā jaudas piegādātāji nevar gūt lielākus ieņēmumus no enerģijas, kas radušies strauju cenu pieaugumu dēļ, tāpēc šādos apstākļos nebūtu jāpiemēro atmaksāšanas pienākums. |
| --- | --- |

(160)

Ir svarīgi piebilst, ka uzticamības iespējas līgums ir izstrādāts tā, ka plānotie un neplānotie aktīvu atvienojumi, par kuriem ir pienācīgi paziņots iepriekš, ir atbrīvoti no atmaksāšanas pienākuma nepieejamības apmērā. Atmaksāšanas pienākuma mērķis ir izvairīties no negaidītas papildu peļņas, atmaksājot neparedzētus ieņēmumus no enerģijas tirgus. Tomēr atvienojumu (gan plānotu, gan neplānotu) gadījumā enerģija netiek piegādāta. Attiecīgi (pienācīgi paziņotu) atvienojumu gadījumā jaudas piegādātāji nevar gūt lielākus ieņēmumus no enerģijas, kas radušies strauju cenu pieaugumu dēļ, tāpēc šādos apstākļos nebūtu jāpiemēro atmaksāšanas pienākums.

| (161) | Pieprasījumreakcijas vienībām un citai jaudai bez dienas grafika sastādīšanas pienākuma piemēro atmaksāšanas pienākumu, ja atsauces cena pārsniedz to paziņoto tirgus cenu (sk. 156. apsvērumu). |
| --- | --- |

(161)

Pieprasījumreakcijas vienībām un citai jaudai bez dienas grafika sastādīšanas pienākuma piemēro atmaksāšanas pienākumu, ja atsauces cena pārsniedz to paziņoto tirgus cenu (sk. 156. apsvērumu).

| (162) | Beļģijas iestādes apņēmās veikt tehnisku un ekonomisku analīzi, kurā tiks izvērtēti piedāvājumi un izsoļu rezultāti, īpašu uzmanību pievēršot atmaksāšanas pienākuma ietekmei. Analīze tiks veikta reizi divos gados, sākot no pirmās izsoles 2022. gada pavasarī. Analīzes rezultātus nodos sabiedriskai apspriešanai. |
| --- | --- |

(162)

Beļģijas iestādes apņēmās veikt tehnisku un ekonomisku analīzi, kurā tiks izvērtēti piedāvājumi un izsoļu rezultāti, īpašu uzmanību pievēršot atmaksāšanas pienākuma ietekmei. Analīze tiks veikta reizi divos gados, sākot no pirmās izsoles 2022. gada pavasarī. Analīzes rezultātus nodos sabiedriskai apspriešanai.

2.7.3.2.   Zaudējumu fiksēšanas mehānismi

Zaudējumu fiksēšanas mehānismi

| (163) | Beļģija arī īstenos zaudējumu fiksēšanas mehānismu gan attiecībā uz atmaksāšanas pienākumu (saistībā ar uzticamības iespējas līgumiem), gan sankcijām par nepieejamību, ko piemēro kumulatīvi (sk. 2.8.4. iedaļu). |
| --- | --- |

(163)

Beļģija arī īstenos zaudējumu fiksēšanas mehānismu gan attiecībā uz atmaksāšanas pienākumu (saistībā ar uzticamības iespējas līgumiem), gan sankcijām par nepieejamību, ko piemēro kumulatīvi (sk. 2.8.4. iedaļu).

| (164) | Šāds zaudējumu fiksēšanas mehānisms nozīmē, ka JAM ietvaros jaudas piegādātājam nekad nebūs jāatmaksā summa, kas pārsniedz tā gada jaudas atlīdzības vērtību. Citiem vārdiem sakot, ja līguma vērtība ir samazināta līdz nullei, maksāšanas pienākuma nav (ne attiecībā uz uzticamības iespējas līgumiem, nedz pieejamības maksājumiem). Šis princips paredz lietderīgu jaudas piegādātāja riska ierobežojumu, pieļaujot nulles piedāvājumus gadījumā, ja “trūkstošā nauda” enerģijas tirgū samazinās līdz nullei. Gluži pretēji, bez šāda zaudējumu fiksēšanas mehānisma jaudas piegādātājam varētu tikt piemērots atmaksāšanas pienākums un/vai sankcijas, pat ja tam nebūtu “trūkstošas naudas” un jaudas līguma vērtība būtu 0 EUR. Lai segtu šo risku, jaudas piegādātājs nekad neiesniegtu piedāvājumu par 0 EUR/MW gadā (pat tad, ja tam nebūtu “trūkstošas naudas”), ja netiktu ieviests šis zaudējumu fiksēšanas mehānisms. |
| --- | --- |

(164)

Šāds zaudējumu fiksēšanas mehānisms nozīmē, ka JAM ietvaros jaudas piegādātājam nekad nebūs jāatmaksā summa, kas pārsniedz tā gada jaudas atlīdzības vērtību. Citiem vārdiem sakot, ja līguma vērtība ir samazināta līdz nullei, maksāšanas pienākuma nav (ne attiecībā uz uzticamības iespējas līgumiem, nedz pieejamības maksājumiem). Šis princips paredz lietderīgu jaudas piegādātāja riska ierobežojumu, pieļaujot nulles piedāvājumus gadījumā, ja “trūkstošā nauda” enerģijas tirgū samazinās līdz nullei. Gluži pretēji, bez šāda zaudējumu fiksēšanas mehānisma jaudas piegādātājam varētu tikt piemērots atmaksāšanas pienākums un/vai sankcijas, pat ja tam nebūtu “trūkstošas naudas” un jaudas līguma vērtība būtu 0 EUR. Lai segtu šo risku, jaudas piegādātājs nekad neiesniegtu piedāvājumu par 0 EUR/MW gadā (pat tad, ja tam nebūtu “trūkstošas naudas”), ja netiktu ieviests šis zaudējumu fiksēšanas mehānisms.

2.8.   Pieejamības uzraudzība, pārbaudes un sankcijas

Pieejamības uzraudzība, pārbaudes un sankcijas

2.8.1.   Pirmspiegādes kontrole

Pirmspiegādes kontrole

| (165) | Pirmspiegādes periodā (t. i., periodā pēc tam, kad izsolē ir izvēlēta JTV, bet pirms piegādes perioda sākuma) atlasītajiem jaudas piegādātājiem piemēro prasību kopumu, lai nodrošinātu, ka jauda, par ko tie noslēguši līgumus, būs pieejama piegādes perioda sākumā un veicinās piegādes drošību. Tas jo īpaši ir paredzēts, lai mazinātu spekulāciju risku un novērstu nenoteiktību, kas raksturīga jauniem ieguldījumiem (piemēram, būvdarbu kavējumi). |
| --- | --- |

(165)

Pirmspiegādes periodā (t. i., periodā pēc tam, kad izsolē ir izvēlēta JTV, bet pirms piegādes perioda sākuma) atlasītajiem jaudas piegādātājiem piemēro prasību kopumu, lai nodrošinātu, ka jauda, par ko tie noslēguši līgumus, būs pieejama piegādes perioda sākumā un veicinās piegādes drošību. Tas jo īpaši ir paredzēts, lai mazinātu spekulāciju risku un novērstu nenoteiktību, kas raksturīga jauniem ieguldījumiem (piemēram, būvdarbu kavējumi).

| (166) | Lai nodrošinātu pieprasīto un precīzu visu pienākumu izpildi attiecībā uz pirmspiegādes kontroli, kas izriet no jaudas līguma un/vai noteikumiem par JAM tirgus noteikumu darbību, ir vajadzīgs nosacīts finansiālais nodrošinājums (sk. 108. apsvērumu). Ja jaudas piegādātājs nepilda savas saistības pirmspiegādes periodā, var izmantot finansiālo nodrošinājumu. |
| --- | --- |

(166)

Lai nodrošinātu pieprasīto un precīzu visu pienākumu izpildi attiecībā uz pirmspiegādes kontroli, kas izriet no jaudas līguma un/vai noteikumiem par JAM tirgus noteikumu darbību, ir vajadzīgs nosacīts finansiālais nodrošinājums (sk. 108. apsvērumu). Ja jaudas piegādātājs nepilda savas saistības pirmspiegādes periodā, var izmantot finansiālo nodrošinājumu.

| (167) | Attiecībā uz esošajām JTV tiks organizētas pirmspiegādes pieejamības pārbaudes un neatbilstības gadījumā tiks piemērotas sankcijas. Turklāt attiecībā uz papildu un virtuālām JTV ir paredzēti papildu pienākumi un uzraudzības prasības laikposmā starp G-4 un piegādes periodu. Šo jauno jaudu pirmspiegādes uzraudzības pamatā būs jaudas piegādātāja iesniegtais detalizētais projekta plāns. Ja jaudas piegādātājs nesasniegs projekta plānā noteiktos starpposma mērķus, kā rezultātā tiks noteikts atlikušais kavējums, tiks piemērotas sankcijas, tostarp finansiālas sankcijas (ko sedz finansiālais nodrošinājums), vai dažos gadījumos tiks samazināts jaudas apjoms, par ko sākotnēji tika noslēgts līgums (un tādējādi jaudas atlīdzība gadā) un/vai tiks saīsināts jaudas līguma termiņš (un tādējādi arī gadu skaits, kuros tiks saņemta jaudas atlīdzība). |
| --- | --- |

(167)

Attiecībā uz esošajām JTV tiks organizētas pirmspiegādes pieejamības pārbaudes un neatbilstības gadījumā tiks piemērotas sankcijas. Turklāt attiecībā uz papildu un virtuālām JTV ir paredzēti papildu pienākumi un uzraudzības prasības laikposmā starp G-4 un piegādes periodu. Šo jauno jaudu pirmspiegādes uzraudzības pamatā būs jaudas piegādātāja iesniegtais detalizētais projekta plāns. Ja jaudas piegādātājs nesasniegs projekta plānā noteiktos starpposma mērķus, kā rezultātā tiks noteikts atlikušais kavējums, tiks piemērotas sankcijas, tostarp finansiālas sankcijas (ko sedz finansiālais nodrošinājums), vai dažos gadījumos tiks samazināts jaudas apjoms, par ko sākotnēji tika noslēgts līgums (un tādējādi jaudas atlīdzība gadā) un/vai tiks saīsināts jaudas līguma termiņš (un tādējādi arī gadu skaits, kuros tiks saņemta jaudas atlīdzība).

2.8.2.   Pieejamības uzraudzība

Pieejamības uzraudzība

| (168) | Beļģijas PSO nodrošina visu JTV, par ko noslēgti līgumi, pieejamību (ņemot vērā korekcijas), lai sasniegtu piegādes drošības mērķlīmeni. Ņemot vērā to, ka JAM galvenais mērķis ir nodrošināt pietiekamu sistēmas jaudas līmeni, pieejamības uzraudzība notiek piegādes drošībai būtiskos brīžos. Šajā saistībā ir noteikts pieejamības uzraudzības trigeris (AMT), lai konstatētu pietiekamībai būtiskus brīžus, kuros PSO uzraudzīs JTV pieejamību. |
| --- | --- |

(168)

Beļģijas PSO nodrošina visu JTV, par ko noslēgti līgumi, pieejamību (ņemot vērā korekcijas), lai sasniegtu piegādes drošības mērķlīmeni. Ņemot vērā to, ka JAM galvenais mērķis ir nodrošināt pietiekamu sistēmas jaudas līmeni, pieejamības uzraudzība notiek piegādes drošībai būtiskos brīžos. Šajā saistībā ir noteikts pieejamības uzraudzības trigeris (AMT), lai konstatētu pietiekamībai būtiskus brīžus, kuros PSO uzraudzīs JTV pieejamību.

AMT

| (169) | AMT pamatā ir nākamās dienas tirgus cena. Iemesli nākamās dienas tirgus cenas izvēlei ir tādi paši kā atmaksāšanas pienākumam, kā aprakstīts 2.7.2. iedaļā. AMT brīžos (t. i., brīžos, kad nākamās dienas tirgus cena pārsniedz AMT), PSO var pārbaudīt, vai iepirktā jauda patiešām spēj reaģēt uz nākamās dienas tirgus signālu. Ja jauda neatbilst obligātajai jaudai (74) (pamatojoties uz jaudas līguma noteikumiem un darbības noteikumiem), par to pienākuma daļu, kas nebija izpildīta, var piemērot sankcijas, ja vien JTV nevar segt pozitīvo starpību starp obligāto un pieejamo jaudas apjomu (75), izmantojot JAM sekundāro tirgu (sk. 2.9. iedaļu). Pārdodot pienākumus sekundārajā tirgū, jaudas piegādātājs var efektīvi samazināt obligāto jaudu apjomu, lai izvairītos no neatbilstības starp obligāto un pieejamo jaudu un līdz ar to arī no sankcijām. |
| --- | --- |

(169)

AMT pamatā ir nākamās dienas tirgus cena. Iemesli nākamās dienas tirgus cenas izvēlei ir tādi paši kā atmaksāšanas pienākumam, kā aprakstīts 2.7.2. iedaļā. AMT brīžos (t. i., brīžos, kad nākamās dienas tirgus cena pārsniedz AMT), PSO var pārbaudīt, vai iepirktā jauda patiešām spēj reaģēt uz nākamās dienas tirgus signālu. Ja jauda neatbilst obligātajai jaudai (74) (pamatojoties uz jaudas līguma noteikumiem un darbības noteikumiem), par to pienākuma daļu, kas nebija izpildīta, var piemērot sankcijas, ja vien JTV nevar segt pozitīvo starpību starp obligāto un pieejamo jaudas apjomu (75), izmantojot JAM sekundāro tirgu (sk. 2.9. iedaļu). Pārdodot pienākumus sekundārajā tirgū, jaudas piegādātājs var efektīvi samazināt obligāto jaudu apjomu, lai izvairītos no neatbilstības starp obligāto un pieejamo jaudu un līdz ar to arī no sankcijām.

AMT

AMT

AMT

74

75

| (170) | Lai aprēķinātu obligāto jaudu, tiek nošķirti energoierobežoti un energoneierobežoti aktīvi, jo tie citādi veicina piegādes drošību. Energoierobežots aktīvs (piemēram, akumulatori, pieprasījumreakcija) var būt pieejams tikai noteiktu secīgu stundu skaitu, savukārt šie ierobežojumi neattiecas uz neierobežotajiem aktīviem. |
| --- | --- |

(170)

Lai aprēķinātu obligāto jaudu, tiek nošķirti energoierobežoti un energoneierobežoti aktīvi, jo tie citādi veicina piegādes drošību. Energoierobežots aktīvs (piemēram, akumulatori, pieprasījumreakcija) var būt pieejams tikai noteiktu secīgu stundu skaitu, savukārt šie ierobežojumi neattiecas uz neierobežotajiem aktīviem.

| (171) | Energoneierobežotu aktīvu (piemēram, siltumenerģijas iekārtu, vējparku) gadījumā AMT brīža ilgums (izteikts vairākās stundās) neietekmē pieejamo jaudu. Šiem aktīviem vidēji vajadzētu spēt nodrošināt vismaz savu koriģēto jaudu. Tāpēc jaudas līguma darbības laikā katrā AMT stundā obligātā jauda ir vienāda ar aktīva koriģēto jaudu, kas noteikta pirmskvalifikācijas posmā. |
| --- | --- |

(171)

Energoneierobežotu aktīvu (piemēram, siltumenerģijas iekārtu, vējparku) gadījumā AMT brīža ilgums (izteikts vairākās stundās) neietekmē pieejamo jaudu. Šiem aktīviem vidēji vajadzētu spēt nodrošināt vismaz savu koriģēto jaudu. Tāpēc jaudas līguma darbības laikā katrā AMT stundā obligātā jauda ir vienāda ar aktīva koriģēto jaudu, kas noteikta pirmskvalifikācijas posmā.

AMT

AMT

| (172) | Ņemot vērā to, ka energoierobežoti aktīvi (piemēram, akumulatori, pieprasījumreakcija) var būt pieejami tikai noteiktu skaitu secīgu stundu, pirmskvalifikācijas posmā šīs JTV var izvēlēties konkrētu pakalpojumu līmeņa nolīgumu (PLN). Tāpēc obligātā jauda ir vienāda ar to nekoriģēto jaudu stundās ar energoierobežojumiem. Obligātā jauda ir vienāda ar 0 MW jebkurā citā AMT stundā tajā pašā dienā. JTV patur tiesības iesaistīt savus aktīvus pēc savas izvēles jebkurā AMT brīdī AMT stundu kopumā, ja vien tā ir izpildījusi vismaz savu pakalpojumu līmeņa nolīgumu visās AMT stundās dienā. |
| --- | --- |

(172)

Ņemot vērā to, ka energoierobežoti aktīvi (piemēram, akumulatori, pieprasījumreakcija) var būt pieejami tikai noteiktu skaitu secīgu stundu, pirmskvalifikācijas posmā šīs JTV var izvēlēties konkrētu pakalpojumu līmeņa nolīgumu (PLN). Tāpēc obligātā jauda ir vienāda ar to nekoriģēto jaudu stundās ar energoierobežojumiem. Obligātā jauda ir vienāda ar 0 MW jebkurā citā AMT stundā tajā pašā dienā. JTV patur tiesības iesaistīt savus aktīvus pēc savas izvēles jebkurā AMT brīdī AMT stundu kopumā, ja vien tā ir izpildījusi vismaz savu pakalpojumu līmeņa nolīgumu visās AMT stundās dienā.

AMT

AMT

AMT

AMT

| (173) | Tiek pieņemts, ka jaudas piegādātājiem, kuriem enerģijas tirgū ir dienas grafika sastādīšanas pienākums, ir pieejama jauda katrā pieejamā AMT maksimālās jaudas stundā (Pmax) (76). |
| --- | --- |

(173)

Tiek pieņemts, ka jaudas piegādātājiem, kuriem enerģijas tirgū ir dienas grafika sastādīšanas pienākums, ir pieejama jauda katrā pieejamā AMT maksimālās jaudas stundā (Pmax) (76).

AMT

Pmax

76

| (174) | No otras puses, ir mazāka pārredzamība attiecībā uz faktisko tādu jaudas piegādātāju pieejamību, kuriem nav šāda grafika sastādīšanas pienākuma. Tāpēc šiem jaudas piegādātājiem vienmēr ir pienākums pirms nākamās dienas tirgus slēgšanas paziņot nākamās dienas cenu, virs kuras tie piegādātu enerģiju tirgū ar JTV atbilstīgi vismaz obligātajai jaudai, kas var būt augstāka par AMT cenu. Ja tirgus tīrvērte notiek zem šīs cenas, tiek pieņemts, ka vienība ir pieejama (taču nepiegādā enerģiju) saskaņā ar paziņojumu. Ja tirgus tīrvērte pārsniedz deklarēto nākamās dienas cenu, PSO verificē enerģijas piegādi. Tādējādi uzraudzība nozīmē nevis enerģijas piegādi visos AMT brīžos, bet tikai tad, ja tirgus apstākļi ir labvēlīgi JTV (t. i., paziņotā nākamās dienas cena). |
| --- | --- |

(174)

No otras puses, ir mazāka pārredzamība attiecībā uz faktisko tādu jaudas piegādātāju pieejamību, kuriem nav šāda grafika sastādīšanas pienākuma. Tāpēc šiem jaudas piegādātājiem vienmēr ir pienākums pirms nākamās dienas tirgus slēgšanas paziņot nākamās dienas cenu, virs kuras tie piegādātu enerģiju tirgū ar JTV atbilstīgi vismaz obligātajai jaudai, kas var būt augstāka par AMT cenu. Ja tirgus tīrvērte notiek zem šīs cenas, tiek pieņemts, ka vienība ir pieejama (taču nepiegādā enerģiju) saskaņā ar paziņojumu. Ja tirgus tīrvērte pārsniedz deklarēto nākamās dienas cenu, PSO verificē enerģijas piegādi. Tādējādi uzraudzība nozīmē nevis enerģijas piegādi visos AMT brīžos, bet tikai tad, ja tirgus apstākļi ir labvēlīgi JTV (t. i., paziņotā nākamās dienas cena).

AMT

AMT

| (175) | Pēc izvēles jaudas piegādātājs bez grafika sastādīšanas pienākuma var paziņot arī citas cenas, lai norādītu piegādes citos tirgos (dienas vai balansēšanas tirgos) un/vai mazākos apjomos. Tas ir domāts, lai atainotu tirgus darbību, jo daļu enerģijas var pārdot tuvāk reāllaikam. PSO uzraudzīs pieejamību, izmantojot cenu, kas atbilst enerģijas piegādes laikam. Ja paziņotā(-ās) cena(-as) nekad nav pārsniegta(-as) to attiecīgajā(-os) tirgū(-os), aktīvs(-i) nebūs pietiekami pamanāms(-i) tirgū, un tāpēc būs lielāka iespēja veikt tā (to) pārbaudes. JAM darbības noteikumi ietvers PSO tiesības pieprasīt noteiktu skaitu pārbaužu piegādes periodā (sk. 2.8.3. iedaļu). |
| --- | --- |

(175)

Pēc izvēles jaudas piegādātājs bez grafika sastādīšanas pienākuma var paziņot arī citas cenas, lai norādītu piegādes citos tirgos (dienas vai balansēšanas tirgos) un/vai mazākos apjomos. Tas ir domāts, lai atainotu tirgus darbību, jo daļu enerģijas var pārdot tuvāk reāllaikam. PSO uzraudzīs pieejamību, izmantojot cenu, kas atbilst enerģijas piegādes laikam. Ja paziņotā(-ās) cena(-as) nekad nav pārsniegta(-as) to attiecīgajā(-os) tirgū(-os), aktīvs(-i) nebūs pietiekami pamanāms(-i) tirgū, un tāpēc būs lielāka iespēja veikt tā (to) pārbaudes. JAM darbības noteikumi ietvers PSO tiesības pieprasīt noteiktu skaitu pārbaužu piegādes periodā (sk. 2.8.3. iedaļu).

| (176) | Saskaņā ar Beļģijas sniegto informāciju saistībā ar atmaksāšanas pienākumu un pieejamības uzraudzību jaudas piegādātājam ir divi galvenie stimuli paziņot pareizas cenas savām JTV:






  a) | veiksmīga JTV iesaistīšana, reaģējot uz paziņoto cenu, veicina uzticamību vienības spējai reaģēt uz tirgu. Kā minēts iepriekš, tas samazinās pieejamības pārbaužu iespējamību. Ar šīm pārbaudēm saistītās izmaksas sedz jaudas piegādātājs (sk. 181. apsvērumu), kas rada stimulu pierādīt pieejamību, izmantojot paziņotās cenas mehānismu; |
| --- | --- | --- |

(176)

Saskaņā ar Beļģijas sniegto informāciju saistībā ar atmaksāšanas pienākumu un pieejamības uzraudzību jaudas piegādātājam ir divi galvenie stimuli paziņot pareizas cenas savām JTV:

a)

veiksmīga JTV iesaistīšana, reaģējot uz paziņoto cenu, veicina uzticamību vienības spējai reaģēt uz tirgu. Kā minēts iepriekš, tas samazinās pieejamības pārbaužu iespējamību. Ar šīm pārbaudēm saistītās izmaksas sedz jaudas piegādātājs (sk. 181. apsvērumu), kas rada stimulu pierādīt pieejamību, izmantojot paziņotās cenas mehānismu;

| b) | AMT stundās ar atmaksāšanas pienākumu JTV iesaistīšana tiks pārbaudīta saskaņā ar jaudas piegādātāja paziņotajām cenām. Citiem vārdiem sakot, PSO būtu jāspēj izmērīt piegādājamo paziņoto apjomu, kā arī saglabājamo rezervi. Piemēram, ja JTV ir norādījusi, ka, pamatojoties uz iegūtajām tirgus cenām, tā piegādās enerģiju 90 % apmērā no jaudas, par ko noslēgts līgums, 90 % piegāde, kā arī 10 % rezerve būtu jāmēra salīdzinājumā ar tehnisko ierobežojumu. Par paziņotās enerģijas nepiegādāšanu vai rezerves neievērošanu tiks piemērotas sankcijas par pieejamību. Tādējādi tiek novērsta nepatiesu cenu paziņošana, lai atbrīvotos no atmaksāšanas pienākuma. Ārpus atmaksāšanas pienākuma AMT stundām šādas pārbaudes netiks veiktas, jo jaudas piegādātājam nav šāda potenciāla ieguvuma. |
| --- | --- |

b)

AMT stundās ar atmaksāšanas pienākumu JTV iesaistīšana tiks pārbaudīta saskaņā ar jaudas piegādātāja paziņotajām cenām. Citiem vārdiem sakot, PSO būtu jāspēj izmērīt piegādājamo paziņoto apjomu, kā arī saglabājamo rezervi. Piemēram, ja JTV ir norādījusi, ka, pamatojoties uz iegūtajām tirgus cenām, tā piegādās enerģiju 90 % apmērā no jaudas, par ko noslēgts līgums, 90 % piegāde, kā arī 10 % rezerve būtu jāmēra salīdzinājumā ar tehnisko ierobežojumu. Par paziņotās enerģijas nepiegādāšanu vai rezerves neievērošanu tiks piemērotas sankcijas par pieejamību. Tādējādi tiek novērsta nepatiesu cenu paziņošana, lai atbrīvotos no atmaksāšanas pienākuma. Ārpus atmaksāšanas pienākuma AMT stundām šādas pārbaudes netiks veiktas, jo jaudas piegādātājam nav šāda potenciāla ieguvuma.

AMT

AMT

2.8.3.   Pārbaudes

Pārbaudes

| (177) | Elia var pārbaudīt JTV pieejamību, izmantojot nepieteiktas pieejamības pārbaudes. Par šādām pārbaudēm Elia paziņo jaudas piegādātājam ne vēlāk kā dienā pirms pieejamības pārbaudes laikā no plkst. 15.00 (pēc Centrāleiropas laika) līdz plkst. 15.30 (pēc Centrāleiropas laika), t. i., tajā pašā brīdī, kad tiek paziņota AMT stundu identifikācija. |
| --- | --- |

(177)

Elia var pārbaudīt JTV pieejamību, izmantojot nepieteiktas pieejamības pārbaudes. Par šādām pārbaudēm Elia paziņo jaudas piegādātājam ne vēlāk kā dienā pirms pieejamības pārbaudes laikā no plkst. 15.00 (pēc Centrāleiropas laika) līdz plkst. 15.30 (pēc Centrāleiropas laika), t. i., tajā pašā brīdī, kad tiek paziņota AMT stundu identifikācija.

Elia

Elia

AMT

| (178) | Elia var pārbaudīt JTV līdz trim reizēm ziemas periodā un vienu reizi ārpus ziemas perioda. Turklāt Elia patur tiesības ne vairāk kā vienu reizi pārbaudīt pakalpojumu līmeņa nolīguma (ja tāds ir) pilnu ilgumu. Elia neveic pieejamības pārbaudes periodā, kad tam ir iepriekš zināms par plānotu attiecīgās JTV jaudas (vai tās daļas) nepieejamību (t. i., obligātā jauda ir ierobežota līdz tai, par kuru ir zināms, ka tā ir pieejama). |
| --- | --- |

(178)

Elia var pārbaudīt JTV līdz trim reizēm ziemas periodā un vienu reizi ārpus ziemas perioda. Turklāt Elia patur tiesības ne vairāk kā vienu reizi pārbaudīt pakalpojumu līmeņa nolīguma (ja tāds ir) pilnu ilgumu. Elia neveic pieejamības pārbaudes periodā, kad tam ir iepriekš zināms par plānotu attiecīgās JTV jaudas (vai tās daļas) nepieejamību (t. i., obligātā jauda ir ierobežota līdz tai, par kuru ir zināms, ka tā ir pieejama).

Elia

Elia

Elia

| (179) | Elia izvēlēsies pārbaudāmo JTV saskaņā ar iekšējo procedūru, kura netiks publiskota. Tomēr Elia balsta savu procedūru uz kritērijiem, tostarp, bet ne tikai:






  a) | pierādītās JTV pieejamības apmērs attiecībā pret visām pārējām JTV, uz kurām attiecas jaudas līgums par kārtējo piegādes periodu; |
| --- | --- | --- |

(179)

Elia izvēlēsies pārbaudāmo JTV saskaņā ar iekšējo procedūru, kura netiks publiskota. Tomēr Elia balsta savu procedūru uz kritērijiem, tostarp, bet ne tikai:

Elia

Elia

a)

pierādītās JTV pieejamības apmērs attiecībā pret visām pārējām JTV, uz kurām attiecas jaudas līgums par kārtējo piegādes periodu;

| b) | JTV iepriekš neizpildītās pieejamības pārbaudes; |
| --- | --- |

b)

JTV iepriekš neizpildītās pieejamības pārbaudes;

| c) | pieejamības uzraudzības laikā trūkstošā jauda; |
| --- | --- |

c)

pieejamības uzraudzības laikā trūkstošā jauda;

| d) | JTV izlaides korelācija ar paziņotajām tirgus cenām. |
| --- | --- |

d)

JTV izlaides korelācija ar paziņotajām tirgus cenām.

| (180) | Kad Elia paziņo jaudas piegādātājam par pieejamības pārbaudi un tās paredzamo ilgumu (pilns pakalpojumu līmeņa nolīguma ilgums vai stundas ceturksnis), tā norāda arī pārbaudes sākuma un beigu laiku. Šajā laikposmā jaudas piegādātājs var brīvi organizēt enerģijas piegādi sev piemērotākajā veidā. |
| --- | --- |

(180)

Kad Elia paziņo jaudas piegādātājam par pieejamības pārbaudi un tās paredzamo ilgumu (pilns pakalpojumu līmeņa nolīguma ilgums vai stundas ceturksnis), tā norāda arī pārbaudes sākuma un beigu laiku. Šajā laikposmā jaudas piegādātājs var brīvi organizēt enerģijas piegādi sev piemērotākajā veidā.

Elia

| (181) | Par jebkuru jaudas iztrūkumu šajā laikposmā var tikt piemērotas sankcijas par pieejamību. Visas pieejamības pārbaužu izmaksas sedz jaudas piegādātājs. |
| --- | --- |

(181)

Par jebkuru jaudas iztrūkumu šajā laikposmā var tikt piemērotas sankcijas par pieejamību. Visas pieejamības pārbaužu izmaksas sedz jaudas piegādātājs.

2.8.4.   Sankcijas

Sankcijas

| (182) | Par trūkstošu jaudu, t. i., pozitīvu starpību starp obligāto un pieejamo jaudu AMT stundā, piemēro sankcijas par pieejamību. |
| --- | --- |

(182)

Par trūkstošu jaudu, t. i., pozitīvu starpību starp obligāto un pieejamo jaudu AMT stundā, piemēro sankcijas par pieejamību.

AMT

| (183) | Kopējais sankciju par pieejamību apmērs, ko var piemērot jaudas piegādātājam par vienu JTV vienā piegādes periodā un par trūkstošo jaudu, uz kuru attiecas primārā tirgus pienākums vai sekundārā tirgus darījums, kura darījuma periods aptver vismaz vienu pilnu piegādes periodu, ir ierobežots līdz piešķirtajām piedāvājuma cenām izsolēs par piegādes periodu, kas reizinātas ar jaudām, par ko izsolēs noslēgti līgumi. |
| --- | --- |

(183)

Kopējais sankciju par pieejamību apmērs, ko var piemērot jaudas piegādātājam par vienu JTV vienā piegādes periodā un par trūkstošo jaudu, uz kuru attiecas primārā tirgus pienākums vai sekundārā tirgus darījums, kura darījuma periods aptver vismaz vienu pilnu piegādes periodu, ir ierobežots līdz piešķirtajām piedāvājuma cenām izsolēs par piegādes periodu, kas reizinātas ar jaudām, par ko izsolēs noslēgti līgumi.

| (184) | Kopējais sankciju par pieejamību apmērs, ko var piemērot jaudas piegādātājam par vienu JTV vienā mēnesī un par trūkstošo jaudu, kas izriet no primārā tirgus pienākuma vai sekundārā tirgus darījuma, kura darījuma periods aptver vismaz vienu pilnu piegādes periodu, ir ierobežots līdz 20 % no piešķirtajām piedāvājuma cenām izsolēs par piegādes periodu, kas reizinātas ar jaudām, par ko izsolēs noslēgti līgumi. |
| --- | --- |

(184)

Kopējais sankciju par pieejamību apmērs, ko var piemērot jaudas piegādātājam par vienu JTV vienā mēnesī un par trūkstošo jaudu, kas izriet no primārā tirgus pienākuma vai sekundārā tirgus darījuma, kura darījuma periods aptver vismaz vienu pilnu piegādes periodu, ir ierobežots līdz 20 % no piešķirtajām piedāvājuma cenām izsolēs par piegādes periodu, kas reizinātas ar jaudām, par ko izsolēs noslēgti līgumi.

| (185) | Ja trūkstošā jauda, kas pārsniedz 20 % no obligātās jaudas, tiek konstatēta trīs atsevišķos AMT brīžos un/vai pieejamības pārbaudēs tai pašai JTV, Elia uzdot veikt lejupvērstu šīs JTV jaudas atlīdzības pārskatīšanu samērīgi ar maksimālo trūkstošo jaudu, kas konstatēta minētajā periodā. Tomēr jaudas piegādātājs saglabā pieejamības pienākumu, un tam aizvien var piemērot sankcijas par pieejamību attiecībā uz minēto JTV, kā tas bija paredzēts sākotnējā jaudas līgumā. Kopējā līguma vērtība netiek mainīta. Sākotnējā jaudas atlīdzība tiek atjaunota pēc tam, kad JTV trīs secīgos AMT brīžos vai pieejamības pārbaudēs ir sekmīgi nodrošinājusi savu obligāto jaudu, kas atbilst jaudai, par ko noslēgts līgums, un PLN primārajā līgumā. |
| --- | --- |

(185)

Ja trūkstošā jauda, kas pārsniedz 20 % no obligātās jaudas, tiek konstatēta trīs atsevišķos AMT brīžos un/vai pieejamības pārbaudēs tai pašai JTV, Elia uzdot veikt lejupvērstu šīs JTV jaudas atlīdzības pārskatīšanu samērīgi ar maksimālo trūkstošo jaudu, kas konstatēta minētajā periodā. Tomēr jaudas piegādātājs saglabā pieejamības pienākumu, un tam aizvien var piemērot sankcijas par pieejamību attiecībā uz minēto JTV, kā tas bija paredzēts sākotnējā jaudas līgumā. Kopējā līguma vērtība netiek mainīta. Sākotnējā jaudas atlīdzība tiek atjaunota pēc tam, kad JTV trīs secīgos AMT brīžos vai pieejamības pārbaudēs ir sekmīgi nodrošinājusi savu obligāto jaudu, kas atbilst jaudai, par ko noslēgts līgums, un PLN primārajā līgumā.

AMT

Elia

AMT

| (186) | Ja JTV jaudas atlīdzība divos turpmākajos piegādes periodos tikusi samazināta un JTV katru reizi neatjaunināja sākotnējo jaudas atlīdzību 12 nedēļu laikā pēc katras pārskatīšanas, tā zaudē iespēju atjaunot sākotnējo jaudas atlīdzību, un visi jaudas līgumi, kas attiecas uz piegādes periodiem, sākot no tā, uz kuru attiecas pirmā gaidāmā G-1 izsole pēc šīs klauzulas piemērošanas, tiek izbeigti. |
| --- | --- |

(186)

Ja JTV jaudas atlīdzība divos turpmākajos piegādes periodos tikusi samazināta un JTV katru reizi neatjaunināja sākotnējo jaudas atlīdzību 12 nedēļu laikā pēc katras pārskatīšanas, tā zaudē iespēju atjaunot sākotnējo jaudas atlīdzību, un visi jaudas līgumi, kas attiecas uz piegādes periodiem, sākot no tā, uz kuru attiecas pirmā gaidāmā G-1 izsole pēc šīs klauzulas piemērošanas, tiek izbeigti.

2.9.   Sekundārais tirgus

Sekundārais tirgus

| (187) | Beļģija ieviesīs sekundāro tirgu, lai jaudas piegādātājiem nodrošinātu mehānismu riska pārvaldības uzlabošanai JAM ietvaros. Patiešām, ja jaudas piegādātāja pieejamība ir mazāka, nekā paredzēts (mazāka par tā obligāto jaudu, kas aprēķināta saskaņā ar tirgus noteikumiem), tam ir iespēja segt pozitīvo starpību starp līgumā paredzēto obligāto jaudu un tā jaudu sekundārajā tirgū, un tam netiks piemērotas sankcijas par nepieejamību. Ja darījums tiek veikts sekundārajā tirgū, pienākums tiek nodots pilnīgi, tostarp sākotnējā pienākuma norunas cena. |
| --- | --- |

(187)

Beļģija ieviesīs sekundāro tirgu, lai jaudas piegādātājiem nodrošinātu mehānismu riska pārvaldības uzlabošanai JAM ietvaros. Patiešām, ja jaudas piegādātāja pieejamība ir mazāka, nekā paredzēts (mazāka par tā obligāto jaudu, kas aprēķināta saskaņā ar tirgus noteikumiem), tam ir iespēja segt pozitīvo starpību starp līgumā paredzēto obligāto jaudu un tā jaudu sekundārajā tirgū, un tam netiks piemērotas sankcijas par nepieejamību. Ja darījums tiek veikts sekundārajā tirgū, pienākums tiek nodots pilnīgi, tostarp sākotnējā pienākuma norunas cena.

| (188) | Sekundārais tirgus tiks ieviests ne vēlāk kā vienu gadu pirms pirmā piegādes perioda sākuma. Sekundārā tirgus mehānisma nosacījumi ir izklāstīti JAM darbības noteikumos. |
| --- | --- |

(188)

Sekundārais tirgus tiks ieviests ne vēlāk kā vienu gadu pirms pirmā piegādes perioda sākuma. Sekundārā tirgus mehānisma nosacījumi ir izklāstīti JAM darbības noteikumos.

2.10.   Pārrobežu jaudas dalība

Pārrobežu jaudas dalība

| (189) | Beļģija ļaus aizrobežu jaudai, kas atrodas dalībvalstī, kurai ir tiešs tīkla savienojums ar Beļģiju, piedalīties no pirmās piegādes brīža. Noteikumi ir paredzēti karaļa dekrētā (77). Saskaņā ar Beļģijas sniegto informāciju, tā kā Elektroenerģijas regulas 26. panta 11. punktā minētās metodikas, kopīgie noteikumi un nosacījumi tika apstiprināti tikai 2020. gada decembrī (78) un PSO vēl nav spējuši noslēgt vajadzīgos nolīgumus, pārrobežu dalību nav bijis iespējams organizēt no pirmās G-4 izsoles. Saskaņā ar Beļģijas iestāžu sniegto informāciju tas tiks izdarīts pēc iespējas ātrāk. Tikmēr G-1 izsolei ir rezervēts apjoms, nodrošinot, ka pārrobežu jauda var piedalīties no pirmā piegādes gada, t. i., 2025. gada. |
| --- | --- |

(189)

Beļģija ļaus aizrobežu jaudai, kas atrodas dalībvalstī, kurai ir tiešs tīkla savienojums ar Beļģiju, piedalīties no pirmās piegādes brīža. Noteikumi ir paredzēti karaļa dekrētā (77). Saskaņā ar Beļģijas sniegto informāciju, tā kā Elektroenerģijas regulas 26. panta 11. punktā minētās metodikas, kopīgie noteikumi un nosacījumi tika apstiprināti tikai 2020. gada decembrī (78) un PSO vēl nav spējuši noslēgt vajadzīgos nolīgumus, pārrobežu dalību nav bijis iespējams organizēt no pirmās G-4 izsoles. Saskaņā ar Beļģijas iestāžu sniegto informāciju tas tiks izdarīts pēc iespējas ātrāk. Tikmēr G-1 izsolei ir rezervēts apjoms, nodrošinot, ka pārrobežu jauda var piedalīties no pirmā piegādes gada, t. i., 2025. gada.

77

78

| (190) | Dalība būs atvērta visām tehnoloģijām. Tiks nošķirti divus aizrobežu jaudas veidi – tiešā un netiešā. |
| --- | --- |

(190)

Dalība būs atvērta visām tehnoloģijām. Tiks nošķirti divus aizrobežu jaudas veidi – tiešā un netiešā.

2.10.1.   Netiešās aizrobežu jaudas dalība

Netiešās aizrobežu jaudas dalība

| (191) | Netieša aizrobežu jauda ir jauda, kas atrodas kaimiņos esošajās dalībvalstīs. Katrai kaimiņos esošajai dalībvalstij tiek organizēta pirmsizsole. Ņemot vērā starpsavienotāju ierobežoto jaudu, pirmsizsoles mērķis ir nodrošināt efektīvu pirmskvalifikāciju, jo tā ir galvenās izsoles priekšnoteikums. Katra pirmsizsole sāksies ne vēlāk kā 1. jūnijā, un to organizēs PSO saskaņā ar ministra sniegtajiem norādījumiem, kas minēti Elektroenerģijas likuma 7.j panta 6. punktā un ko precizējusi kaimiņos esošā dalībvalsts. Sniedzot norādījumus, vajadzības gadījumā ministrs var nolemt, ka nebūtu jāorganizē pirmsizsole ar kaimiņos esošu dalībvalsti. Pirmsizsoles parametri ir tādi paši kā attiecīgās izsoles parametri. Tomēr katras kaimiņos esošās dalībvalsts atsauces cena ataino cenu, ko netiešās aizrobežu jaudas piegādātājs būtu ieguvis elektroenerģijas tirgos, kurus pārvalda netiešās aizrobežu jaudas nominēts NETO (79). |
| --- | --- |

(191)

Netieša aizrobežu jauda ir jauda, kas atrodas kaimiņos esošajās dalībvalstīs. Katrai kaimiņos esošajai dalībvalstij tiek organizēta pirmsizsole. Ņemot vērā starpsavienotāju ierobežoto jaudu, pirmsizsoles mērķis ir nodrošināt efektīvu pirmskvalifikāciju, jo tā ir galvenās izsoles priekšnoteikums. Katra pirmsizsole sāksies ne vēlāk kā 1. jūnijā, un to organizēs PSO saskaņā ar ministra sniegtajiem norādījumiem, kas minēti Elektroenerģijas likuma 7.j panta 6. punktā un ko precizējusi kaimiņos esošā dalībvalsts. Sniedzot norādījumus, vajadzības gadījumā ministrs var nolemt, ka nebūtu jāorganizē pirmsizsole ar kaimiņos esošu dalībvalsti. Pirmsizsoles parametri ir tādi paši kā attiecīgās izsoles parametri. Tomēr katras kaimiņos esošās dalībvalsts atsauces cena ataino cenu, ko netiešās aizrobežu jaudas piegādātājs būtu ieguvis elektroenerģijas tirgos, kurus pārvalda netiešās aizrobežu jaudas nominēts NETO (79).

79

| (192) | Katru gadu PSO nosaka maksimālo ieejas jaudu, kas pieejama katras kaimiņos esošās dalībvalsts netiešās aizrobežu jaudas dalībai, pamatojoties uz Elektroenerģijas regulas 26. panta 7. punktā minētā reģionālā koordinācijas centra ieteikumu, saskaņā ar ACER apstiprināto metodiku, kas minēta Elektroenerģijas regulas 26. panta 11. punkta a) apakšpunktā. |
| --- | --- |

(192)

Katru gadu PSO nosaka maksimālo ieejas jaudu, kas pieejama katras kaimiņos esošās dalībvalsts netiešās aizrobežu jaudas dalībai, pamatojoties uz Elektroenerģijas regulas 26. panta 7. punktā minētā reģionālā koordinācijas centra ieteikumu, saskaņā ar ACER apstiprināto metodiku, kas minēta Elektroenerģijas regulas 26. panta 11. punkta a) apakšpunktā.

ACER

| (193) | Kamēr nav pieņemtas attiecīgās stratēģijas, priekšlikumi vai lēmumi, ar ko īsteno Elektroenerģijas regulas 26. pantu, katras ar Beļģiju tieši savienotās tirgus zonas ieguldījumu nosaka pēc šo zonu ieguldījuma simulētās iztrūkuma stundās, pamatojoties uz ERAA vai NRAA. |
| --- | --- |

(193)

Kamēr nav pieņemtas attiecīgās stratēģijas, priekšlikumi vai lēmumi, ar ko īsteno Elektroenerģijas regulas 26. pantu, katras ar Beļģiju tieši savienotās tirgus zonas ieguldījumu nosaka pēc šo zonu ieguldījuma simulētās iztrūkuma stundās, pamatojoties uz ERAA vai NRAA.

ERAA

NRAA

| (194) | Citi nosacījumi, kas reglamentē pārrobežu dalību, ir paredzēti ACER Lēmumā Nr. 36/2020 par tehniskajām specifikācijām pārrobežu dalībai jaudas mehānismos. |
| --- | --- |

(194)

Citi nosacījumi, kas reglamentē pārrobežu dalību, ir paredzēti ACER Lēmumā Nr. 36/2020 par tehniskajām specifikācijām pārrobežu dalībai jaudas mehānismos.

ACER

| (195) | Ja starp Beļģiju un citu tieši savienotu tirgus zonu ir NTC savienojums, tad:






  a) | par katru simulēto iztrūkuma stundu:






  1) | ja tirgus zona eksportē uz Beļģiju, tās ieguldījums ir vienāds ar simulēto tirgus apmaiņu; |
| --- | --- | --- | --- |

(195)

Ja starp Beļģiju un citu tieši savienotu tirgus zonu ir NTC savienojums, tad:

NTC

a)

par katru simulēto iztrūkuma stundu:

1)

ja tirgus zona eksportē uz Beļģiju, tās ieguldījums ir vienāds ar simulēto tirgus apmaiņu;

| 2) | ja tirgus zona importē no Beļģijas, tās ieguldījums ir nulle; |
| --- | --- |

2)

ja tirgus zona importē no Beļģijas, tās ieguldījums ir nulle;

| b) | maksimālās ieejas jaudas tirgus zona ir definēta kā vienāda ar vidējo ieguldījumu simulētās iztrūkuma stundās. |
| --- | --- |

b)

maksimālās ieejas jaudas tirgus zona ir definēta kā vienāda ar vidējo ieguldījumu simulētās iztrūkuma stundās.

| (196) | Ja simulācijā, kurā integrēta Beļģija, ir definēts domēns pēc plūsmas principa, tad:






  a) | pirmkārt, tiek pārbaudīts Beļģijas neto stāvoklis simulētās iztrūkuma stundās:






  1) | ja Beļģijas neto stāvoklis ir pozitīvs, citu tirgus zonu ieguldījums domēnā pēc plūsmas principa ir nulle; |
| --- | --- | --- | --- |

(196)

Ja simulācijā, kurā integrēta Beļģija, ir definēts domēns pēc plūsmas principa, tad:

a)

pirmkārt, tiek pārbaudīts Beļģijas neto stāvoklis simulētās iztrūkuma stundās:

1)

ja Beļģijas neto stāvoklis ir pozitīvs, citu tirgus zonu ieguldījums domēnā pēc plūsmas principa ir nulle;

| 2) | ja Beļģijas neto stāvoklis ir negatīvs, pārbauda citu tirgus zonu neto stāvokli:






  — | ja citu tirgus zonu neto stāvoklis ir negatīvs, šīs tirgus zonas ieguldījums ir nulle, |
| --- | --- | --- |

2)

ja Beļģijas neto stāvoklis ir negatīvs, pārbauda citu tirgus zonu neto stāvokli:

—

ja citu tirgus zonu neto stāvoklis ir negatīvs, šīs tirgus zonas ieguldījums ir nulle,

| — | visām tirgus zonām ar pozitīvu neto stāvokli aprēķina tirgus zonu vidējo svērto neto stāvokli, lai sasniegtu Beļģijas neto stāvokli; |
| --- | --- |

—

visām tirgus zonām ar pozitīvu neto stāvokli aprēķina tirgus zonu vidējo svērto neto stāvokli, lai sasniegtu Beļģijas neto stāvokli;

| b) | tirgus zonas maksimālā ieejas jauda ir definēta kā vienāda ar tās vidējo ieguldījumu simulētās iztrūkuma stundās. |
| --- | --- |

b)

tirgus zonas maksimālā ieejas jauda ir definēta kā vienāda ar tās vidējo ieguldījumu simulētās iztrūkuma stundās.

| (197) | Par netiešo aizrobežu jaudu, attiecībā uz kuru vēlas iesniegt piedāvājumu pirmsizsolē, sniedz PSO informāciju par piedāvātās jaudas apjomu pēc korekcijas koeficienta piemērošanas, piedāvāto cenu un attiecīgās jaudas CO2 emisijām. |
| --- | --- |

(197)

Par netiešo aizrobežu jaudu, attiecībā uz kuru vēlas iesniegt piedāvājumu pirmsizsolē, sniedz PSO informāciju par piedāvātās jaudas apjomu pēc korekcijas koeficienta piemērošanas, piedāvāto cenu un attiecīgās jaudas CO2 emisijām.

2

| (198) | Pa netiešo aizrobežu jaudu, kuras piedāvājums ir izraudzīts pirmsizsoles beigās, iesniedz pirmskvalifikācijas datni. Pirmskvalifikācijas datnes novērtēšanu veic kaimiņos esošais PSO sadarbībā ar Elia saskaņā ar noteikumiem, kas paredzēti Elektroenerģijas regulas 26. panta 11. punkta f) apakšpunktā minētajās metodikās, un attiecīgā gadījumā saskaņā ar nolīgumu, kas noslēgts starp PSO. |
| --- | --- |

(198)

Pa netiešo aizrobežu jaudu, kuras piedāvājums ir izraudzīts pirmsizsoles beigās, iesniedz pirmskvalifikācijas datni. Pirmskvalifikācijas datnes novērtēšanu veic kaimiņos esošais PSO sadarbībā ar Elia saskaņā ar noteikumiem, kas paredzēti Elektroenerģijas regulas 26. panta 11. punkta f) apakšpunktā minētajās metodikās, un attiecīgā gadījumā saskaņā ar nolīgumu, kas noslēgts starp PSO.

Elia

2.10.2.   Tādas tiešās aizrobežu jaudas dalība, kas atrodas kaimiņos esošā dalībvalstī, kurai ir tiešs savienojums ar Beļģijas tīklu un kura ir atvienota no kaimiņos esošo dalībvalstu tīkla

Tādas tiešās aizrobežu jaudas dalība, kas atrodas kaimiņos esošā dalībvalstī, kurai ir tiešs savienojums ar Beļģijas tīklu un kura ir atvienota no kaimiņos esošo dalībvalstu tīkla

| (199) | Saskaņā ar Beļģijas iestāžu sniegto informāciju tieša aizrobežu jauda ir jauda, kas atrodas kaimiņos esošā dalībvalstī, kurai ir tiešs un ekskluzīvs savienojums ar Beļģijas tīklu un kura ir atvienota no kaimiņos esošās dalībvalsts tīkla. |
| --- | --- |

(199)

Saskaņā ar Beļģijas iestāžu sniegto informāciju tieša aizrobežu jauda ir jauda, kas atrodas kaimiņos esošā dalībvalstī, kurai ir tiešs un ekskluzīvs savienojums ar Beļģijas tīklu un kura ir atvienota no kaimiņos esošās dalībvalsts tīkla.

| (200) | Jaudai arī jāatrodas kaimiņos esošā dalībvalstī, ar kuru Beļģija ir noslēgusi nolīgumu par tiešās aizrobežu jaudas dalību JAM, nodrošinot, ka:






  a) | jebkuras tiešas aizrobežu jaudas dalība ir atkarīga no paziņojuma, ko sniegusi kaimiņos esošā dalībvalsts, kurā atrodas jauda, un kas apstiprina, ka attiecīgā jauda atbilst vairākām tehniskām, organizatoriskām un finansiālām prasībām, kas izklāstītas nolīgumā, un ka visas attiecīgajai jaudai nepieciešamās atļaujas ir izsniegtas regulāri un bez nosacījumiem vai tiks izsniegtas saprātīgā termiņā; |
| --- | --- | --- |

(200)

Jaudai arī jāatrodas kaimiņos esošā dalībvalstī, ar kuru Beļģija ir noslēgusi nolīgumu par tiešās aizrobežu jaudas dalību JAM, nodrošinot, ka:

a)

jebkuras tiešas aizrobežu jaudas dalība ir atkarīga no paziņojuma, ko sniegusi kaimiņos esošā dalībvalsts, kurā atrodas jauda, un kas apstiprina, ka attiecīgā jauda atbilst vairākām tehniskām, organizatoriskām un finansiālām prasībām, kas izklāstītas nolīgumā, un ka visas attiecīgajai jaudai nepieciešamās atļaujas ir izsniegtas regulāri un bez nosacījumiem vai tiks izsniegtas saprātīgā termiņā;

| b) | tiešās aizrobežu jaudas dalība ir atkarīga no paziņojuma, ko sniegusi kaimiņos esošā dalībvalsts, kurā atrodas jauda, un kas apstiprina, ka šāda dalība nerada nopietnas piegādes drošības problēmas kaimiņos esošajā dalībvalstī vai neliedz tai nepieciešamo infrastruktūru, lai pienācīgi risinātu zināmās pārslodzes problēmas. |
| --- | --- |

b)

tiešās aizrobežu jaudas dalība ir atkarīga no paziņojuma, ko sniegusi kaimiņos esošā dalībvalsts, kurā atrodas jauda, un kas apstiprina, ka šāda dalība nerada nopietnas piegādes drošības problēmas kaimiņos esošajā dalībvalstī vai neliedz tai nepieciešamo infrastruktūru, lai pienācīgi risinātu zināmās pārslodzes problēmas.

| (201) | Saskaņā ar Elektroenerģijas regulas 21. panta 2. punktu Beļģija no 2019. gada oktobra līdz decembrim apspriedās ar kaimiņos esošajām dalībvalstīm. |
| --- | --- |

(201)

Saskaņā ar Elektroenerģijas regulas 21. panta 2. punktu Beļģija no 2019. gada oktobra līdz decembrim apspriedās ar kaimiņos esošajām dalībvalstīm.

2.10.3.   Pārslodzes ieņēmumi

Pārslodzes ieņēmumi

| (202) | To ieņēmumu piešķiršanu, kas gūti no pārrobežu biļešu piešķiršanas, t. i., aizrobežu jaudas piegādātāju piekļuves tiesībām piedalīties Beļģijas JAM, pilnībā reglamentē Elektroenerģijas regulas 26. panta 9. punkts. |
| --- | --- |

(202)

To ieņēmumu piešķiršanu, kas gūti no pārrobežu biļešu piešķiršanas, t. i., aizrobežu jaudas piegādātāju piekļuves tiesībām piedalīties Beļģijas JAM, pilnībā reglamentē Elektroenerģijas regulas 26. panta 9. punkts.

| (203) | Beļģija norādīja, ka pārslodzes ieņēmumi tiks izmantoti Elektroenerģijas regulas 19. panta 2. punktā noteiktajiem mērķiem, kā noteikts minētās regulas 26. panta 9. punktā. |
| --- | --- |

(203)

Beļģija norādīja, ka pārslodzes ieņēmumi tiks izmantoti Elektroenerģijas regulas 19. panta 2. punktā noteiktajiem mērķiem, kā noteikts minētās regulas 26. panta 9. punktā.

| (204) | Beļģija apstiprināja, ka tā ievēros ACER Lēmumu Nr. 36/2020, kurā cita starpā ir izklāstīta metodika to ieņēmumu sadalei, kas gūti no ieejas jaudas piešķiršanas. |
| --- | --- |

(204)

Beļģija apstiprināja, ka tā ievēros ACER Lēmumu Nr. 36/2020, kurā cita starpā ir izklāstīta metodika to ieņēmumu sadalei, kas gūti no ieejas jaudas piešķiršanas.

ACER

2.11.   Kumulācija

Kumulācija

| (205) | Saskaņā ar Karaļa dekrēta par attiecināmības kritērijiem 3. pantu, kas saistīts ar kumulatīvo atbalstu un minimālo dalības slieksni, jauda, kas jau saņem darbības atbalstu, nepiedalās pirmskvalifikācijas posmā. Jaudas piegādātājs, kas saņem šādu atbalstu, var piedalīties pirmskvalifikācijas posmā ar nosacījumu, ka tas atsakās no atbalsta, ja to piešķir saskaņā ar jaudas mehānisma līgumu. Enerģētikas ministrija publicē veidlapu, kas apstiprina šo atteikšanos. Turklāt, iesniedzot pieteikumu pirmskvalifikācijas posmam, jaudas piegādātājs apņemas nepieprasīt citu darbības atbalstu laikposmā, kamēr ir spēkā tā jaudas līgums. |
| --- | --- |

(205)

Saskaņā ar Karaļa dekrēta par attiecināmības kritērijiem 3. pantu, kas saistīts ar kumulatīvo atbalstu un minimālo dalības slieksni, jauda, kas jau saņem darbības atbalstu, nepiedalās pirmskvalifikācijas posmā. Jaudas piegādātājs, kas saņem šādu atbalstu, var piedalīties pirmskvalifikācijas posmā ar nosacījumu, ka tas atsakās no atbalsta, ja to piešķir saskaņā ar jaudas mehānisma līgumu. Enerģētikas ministrija publicē veidlapu, kas apstiprina šo atteikšanos. Turklāt, iesniedzot pieteikumu pirmskvalifikācijas posmam, jaudas piegādātājs apņemas nepieprasīt citu darbības atbalstu laikposmā, kamēr ir spēkā tā jaudas līgums.

2.12.   Budžeta un finansēšanas mehānisms

Budžeta un finansēšanas mehānisms

2.12.1.   Budžets

Budžets

| (206) | Precīzas pasākuma izmaksas tiks noteiktas izsolēs. Saskaņā ar jaunāko Beļģijas iestāžu iesniegto izmaksu aplēsi, ko 2021. gada janvārī sagatavoja konsultāciju sabiedrība Haulogy pēc Beļģijas iestāžu pasūtījuma, pasākuma kopējās izmaksas var aplēst no 238 līdz 253 miljoniem EUR gadā. |
| --- | --- |

(206)

Precīzas pasākuma izmaksas tiks noteiktas izsolēs. Saskaņā ar jaunāko Beļģijas iestāžu iesniegto izmaksu aplēsi, ko 2021. gada janvārī sagatavoja konsultāciju sabiedrība Haulogy pēc Beļģijas iestāžu pasūtījuma, pasākuma kopējās izmaksas var aplēst no 238 līdz 253 miljoniem EUR gadā.

Haulogy

2.12.2.   Pasākuma finansējums

Pasākuma finansējums

| (207) | Beļģijas parlaments 2020. gada 16. jūlijā pieņēma rezolūciju (80), kurā norādīja, ka JAM izmaksas segs Elia no tīkla tarifos iekļautā “sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas pienākuma”. |
| --- | --- |

(207)

Beļģijas parlaments 2020. gada 16. jūlijā pieņēma rezolūciju (80), kurā norādīja, ka JAM izmaksas segs Elia no tīkla tarifos iekļautā “sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas pienākuma”.

80

Elia

| (208) | Beļģijas iestādes norāda, ka JAM tiek finansēts, izmantojot parafiskālus maksājumus vai nodokļus, kas piemēroti atbalsta saņēmējam. Saskaņā ar Elektroenerģijas likuma 12. panta 1. punktu sistēmas operatora pieslēgumam, infrastruktūras un elektrosistēmu izmantošanai un attiecīgā gadījumā palīgpakalpojumiem piemēro pārvades sistēmas un tīklu ar transporta funkciju pārvaldības tarifus. Turklāt saskaņā ar Elektroenerģijas likuma 12. panta 13. punktu sistēmas operators iespējami drīz paziņo sava tīkla lietotājiem tarifus, kas tam jāpiemēro, un dara tos pieejamus visām personām, kas to pieprasa. |
| --- | --- |

(208)

Beļģijas iestādes norāda, ka JAM tiek finansēts, izmantojot parafiskālus maksājumus vai nodokļus, kas piemēroti atbalsta saņēmējam. Saskaņā ar Elektroenerģijas likuma 12. panta 1. punktu sistēmas operatora pieslēgumam, infrastruktūras un elektrosistēmu izmantošanai un attiecīgā gadījumā palīgpakalpojumiem piemēro pārvades sistēmas un tīklu ar transporta funkciju pārvaldības tarifus. Turklāt saskaņā ar Elektroenerģijas likuma 12. panta 13. punktu sistēmas operators iespējami drīz paziņo sava tīkla lietotājiem tarifus, kas tam jāpiemēro, un dara tos pieejamus visām personām, kas to pieprasa.

| (209) | Saskaņā ar Elektroenerģijas likuma 12. panta 5. punkta 11. apakšpunktu šajā likumā noteikto sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas pienākumu neto izmaksas ņem vērā tarifos pārredzamā un nediskriminējošā veidā saskaņā ar piemērojamajiem normatīvajiem aktiem. |
| --- | --- |

(209)

Saskaņā ar Elektroenerģijas likuma 12. panta 5. punkta 11. apakšpunktu šajā likumā noteikto sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas pienākumu neto izmaksas ņem vērā tarifos pārredzamā un nediskriminējošā veidā saskaņā ar piemērojamajiem normatīvajiem aktiem.

| (210) | Saskaņā ar 4. panta 2. punktu dekrētā, kuru CREG pieņēma 2018. gada 28. jūnijā, pamatojoties uz Elektroenerģijas likuma 12. pantu (81), un kurā noteikti tīkla tarifi 2020.–2023. gadam, tīkla tarifi ir cenas, ko tīkla lietotāji maksā tīkla operatoram. Saskaņā ar šā paša dekrēta 4. panta 7. punktu vispārējā tarifu struktūrā ir nošķirti transporta tarifi, kas sedz sistēmas operatora kopējos ieņēmumus, un tarifi, kas attiecas uz sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas pienākumiem. Dekrēta 6. pantā ir paredzēts, ka tarifi, kas attiecas uz sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas pienākumiem, kompensē sistēmas operatoram uzlikto sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas pienākumu neto izmaksas, tostarp pārvaldības izmaksas un finanšu maksājumus, attiecībā uz kuriem likumā, dekrētā vai rīkojumā vai to īstenošanas dekrētos nav paredzēts īpašs kompensācijas mehānisms, kas izmanto pārslodzi vai citu nodevu, apmaiņā pret sistēmas darbību. |
| --- | --- |

(210)

Saskaņā ar 4. panta 2. punktu dekrētā, kuru CREG pieņēma 2018. gada 28. jūnijā, pamatojoties uz Elektroenerģijas likuma 12. pantu (81), un kurā noteikti tīkla tarifi 2020.–2023. gadam, tīkla tarifi ir cenas, ko tīkla lietotāji maksā tīkla operatoram. Saskaņā ar šā paša dekrēta 4. panta 7. punktu vispārējā tarifu struktūrā ir nošķirti transporta tarifi, kas sedz sistēmas operatora kopējos ieņēmumus, un tarifi, kas attiecas uz sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas pienākumiem. Dekrēta 6. pantā ir paredzēts, ka tarifi, kas attiecas uz sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas pienākumiem, kompensē sistēmas operatoram uzlikto sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas pienākumu neto izmaksas, tostarp pārvaldības izmaksas un finanšu maksājumus, attiecībā uz kuriem likumā, dekrētā vai rīkojumā vai to īstenošanas dekrētos nav paredzēts īpašs kompensācijas mehānisms, kas izmanto pārslodzi vai citu nodevu, apmaiņā pret sistēmas darbību.

CREG

81

| (211) | Pamatojoties uz to, PSO katru gadu iesniedz CREG apstiprināšanai priekšlikumu par tarifiem, kas attiecas uz sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas pienākumiem, kam pievienots budžets, kurā iekļauta visu izmaksu (jaudas atlīdzības, PSO pārvaldības un attīstības izmaksu) un JAM ienākumu prognoze nākamajam gadam. Ierosinātajā tarifā, kas attiecas uz sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas pienākumu, tiks ņemts vērā arī atlikums, kas pārnests no iepriekšējā finanšu gada. |
| --- | --- |

(211)

Pamatojoties uz to, PSO katru gadu iesniedz CREG apstiprināšanai priekšlikumu par tarifiem, kas attiecas uz sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas pienākumiem, kam pievienots budžets, kurā iekļauta visu izmaksu (jaudas atlīdzības, PSO pārvaldības un attīstības izmaksu) un JAM ienākumu prognoze nākamajam gadam. Ierosinātajā tarifā, kas attiecas uz sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas pienākumu, tiks ņemts vērā arī atlikums, kas pārnests no iepriekšējā finanšu gada.

CREG

| (212) | Gada beigās PSO iesniegs CREG apstiprināšanai ziņojumu par tarifiem, kurā norādītas iepriekšējā gada faktiskās izmaksas un ienākumi, kā arī ienākumi no tarifa piemērošanas. Pēc datu precizitātes un PSO JAM pārvaldības un attīstības izmaksu pamatotības pārbaudes CREG noteiks pārnesamo atlikumu. |
| --- | --- |

(212)

Gada beigās PSO iesniegs CREG apstiprināšanai ziņojumu par tarifiem, kurā norādītas iepriekšējā gada faktiskās izmaksas un ienākumi, kā arī ienākumi no tarifa piemērošanas. Pēc datu precizitātes un PSO JAM pārvaldības un attīstības izmaksu pamatotības pārbaudes CREG noteiks pārnesamo atlikumu.

CREG

CREG

| (213) | Visi ieņēmumi, kas saistīti ar JAM mehānismu, tiks izmantoti, lai segtu izmaksas, kuras iekļautas tarifā, kas attiecas uz sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas pienākumu, neskarot Elektroenerģijas regulas 26. panta 9. punktu. |
| --- | --- |

(213)

Visi ieņēmumi, kas saistīti ar JAM mehānismu, tiks izmantoti, lai segtu izmaksas, kuras iekļautas tarifā, kas attiecas uz sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas pienākumu, neskarot Elektroenerģijas regulas 26. panta 9. punktu.

| (214) | Tarifs EUR/MWh vienādi tiek piemērots visiem patērētājiem (tieši patērētājam, kas pieslēgts pārvades tīklam, vai netieši – ar sadales sistēmas operatora starpniecību, un piegādātājiem par patērētājiem, kas pieslēgti sadales tīklam). |
| --- | --- |

(214)

Tarifs EUR/MWh vienādi tiek piemērots visiem patērētājiem (tieši patērētājam, kas pieslēgts pārvades tīklam, vai netieši – ar sadales sistēmas operatora starpniecību, un piegādātājiem par patērētājiem, kas pieslēgti sadales tīklam).

| (215) | Īpašā JAM finansēšanas kārtība tiks piemērota ne agrāk kā 2025. gada janvārī, kā paredzēts Elektroenerģijas likuma 7. panta 15. punktā. |
| --- | --- |

(215)

Īpašā JAM finansēšanas kārtība tiks piemērota ne agrāk kā 2025. gada janvārī, kā paredzēts Elektroenerģijas likuma 7. panta 15. punktā.

| (216) | Saskaņā ar Parlamenta rezolūciju vēlākais no 2029. gada tarifs tiks iekasēts, pamatojoties uz maksimālo jaudu atkarībā no viedo skaitītāju ieviešanas reģionos. Tāpēc vēlākais līdz 2023. gada beigām valdība veiks plānotās viedo skaitītāju ieviešanas analīzi. |
| --- | --- |

(216)

Saskaņā ar Parlamenta rezolūciju vēlākais no 2029. gada tarifs tiks iekasēts, pamatojoties uz maksimālo jaudu atkarībā no viedo skaitītāju ieviešanas reģionos. Tāpēc vēlākais līdz 2023. gada beigām valdība veiks plānotās viedo skaitītāju ieviešanas analīzi.

2.13.   Ilgums

Ilgums

| (217) | Beļģija ir lūgusi JAM apstiprinājumu uz maksimālo atļauto 10 gadu periodu (82), sākot no pirmās izsoles datuma. |
| --- | --- |

(217)

Beļģija ir lūgusi JAM apstiprinājumu uz maksimālo atļauto 10 gadu periodu (82), sākot no pirmās izsoles datuma.

82

| (218) | Beļģija ir apņēmusies ieviest Elektroenerģijas likumā, ka, ja trīs gadus pēc kārtas nav noslēgts jauns jaudas nolīgums saskaņā ar Elektroenerģijas likuma 7.j panta 11. punktu, no nākamā gada JAM ietvaros jaunas izsoles netiks rīkotas. |
| --- | --- |

(218)

Beļģija ir apņēmusies ieviest Elektroenerģijas likumā, ka, ja trīs gadus pēc kārtas nav noslēgts jauns jaudas nolīgums saskaņā ar Elektroenerģijas likuma 7.j panta 11. punktu, no nākamā gada JAM ietvaros jaunas izsoles netiks rīkotas.

2.14.   Atbalsta pārredzamība un grūtībās nonākuši uzņēmumi vai uzņēmumi, kas nav izpildījuši atgūšanas rīkojumu

Atbalsta pārredzamība un grūtībās nonākuši uzņēmumi vai uzņēmumi, kas nav izpildījuši atgūšanas rīkojumu

| (219) | Beļģija norādīja, ka tā ievēros paziņojuma par pārredzamību prasības (83). |
| --- | --- |

(219)

Beļģija norādīja, ka tā ievēros paziņojuma par pārredzamību prasības (83).

83

| (220) | Beļģija apņēmās apturēt atbalsta piešķiršanu un/vai izmaksāšanu saskaņā ar paziņoto atbalsta shēmu uzņēmumam, kas ir iepriekš saņēmis nelikumīgu atbalstu, kurš ar Komisijas lēmumu atzīts par nesaderīgu. |
| --- | --- |

(220)

Beļģija apņēmās apturēt atbalsta piešķiršanu un/vai izmaksāšanu saskaņā ar paziņoto atbalsta shēmu uzņēmumam, kas ir iepriekš saņēmis nelikumīgu atbalstu, kurš ar Komisijas lēmumu atzīts par nesaderīgu.

| (221) | Beļģija apgalvoja, ka atbalsts netiks piešķirts grūtībās nonākušiem uzņēmumiem (84). |
| --- | --- |

(221)

Beļģija apgalvoja, ka atbalsts netiks piešķirts grūtībās nonākušiem uzņēmumiem (84).

84

2.15.   Procedūras sākšanas pamatojums

Procedūras sākšanas pamatojums

| (222) | Komisija ir paudusi šaubas par noteiktu pasākuma aspektu saderību ar iekšējo tirgu. |
| --- | --- |

(222)

Komisija ir paudusi šaubas par noteiktu pasākuma aspektu saderību ar iekšējo tirgu.

| (223) | Pamatojoties uz pieejamo informāciju un lēmumā par procedūras sākšanu aprakstītajiem elementiem, Komisija lūdza paskaidrojumus un uzklausīja piezīmes par šādiem jautājumiem:






  a) | pasākuma nepieciešamība:






  — | vai resursu pietiekamības problēma ir pietiekami apzināta un Beļģijas iestādes to ir pienācīgi analizējušas un kvantificējušas; |
| --- | --- | --- | --- |

(223)

Pamatojoties uz pieejamo informāciju un lēmumā par procedūras sākšanu aprakstītajiem elementiem, Komisija lūdza paskaidrojumus un uzklausīja piezīmes par šādiem jautājumiem:

a)

pasākuma nepieciešamība:

—

vai resursu pietiekamības problēma ir pietiekami apzināta un Beļģijas iestādes to ir pienācīgi analizējušas un kvantificējušas;

| b) | pasākuma piemērotība:






  — | vai attiecināmības noteikumi attiecībā uz piekļuvi daudzgadu līgumiem nodrošina vienlīdzīgas iespējas visām tehnoloģijām, jo īpaši tām, kurām ir augstas ieguldījumu izmaksas un augsti korekcijas koeficienti; |
| --- | --- | --- |

b)

pasākuma piemērotība:

—

vai attiecināmības noteikumi attiecībā uz piekļuvi daudzgadu līgumiem nodrošina vienlīdzīgas iespējas visām tehnoloģijām, jo īpaši tām, kurām ir augstas ieguldījumu izmaksas un augsti korekcijas koeficienti;

| c) | pasākuma samērīgums:






  — | vai izsolē iepērkamais apjoms ir samērīgs, lai sasniegtu piegādes drošības mērķi; |
| --- | --- | --- |

c)

pasākuma samērīgums:

—

vai izsolē iepērkamais apjoms ir samērīgs, lai sasniegtu piegādes drošības mērķi;

| d) | nelabvēlīgas ietekmes uz konkurenci un tirdzniecību novēršana:






  — | vai pasākums novērsa šādu ietekmi, jo netiešās aizrobežu jaudas piegādātājs būs tiesīgs slēgt līgumus tikai uz vienu gadu un uz to attieksies maksimālā starpposma cena, |
| --- | --- | --- |

d)

nelabvēlīgas ietekmes uz konkurenci un tirdzniecību novēršana:

—

vai pasākums novērsa šādu ietekmi, jo netiešās aizrobežu jaudas piegādātājs būs tiesīgs slēgt līgumus tikai uz vienu gadu un uz to attieksies maksimālā starpposma cena,

| — | vai pasākums nemazina stimulus ieguldīt starpsavienojumu jaudā. |
| --- | --- |

—

vai pasākums nemazina stimulus ieguldīt starpsavienojumu jaudā.

| (224) | Komisijai bija arī šaubas par pasākuma atbilstību cieši saistītiem Savienības tiesību aktu noteikumiem, proti, Elektroenerģijas regulas 22. un 24. pantam. |
| --- | --- |

(224)

Komisijai bija arī šaubas par pasākuma atbilstību cieši saistītiem Savienības tiesību aktu noteikumiem, proti, Elektroenerģijas regulas 22. un 24. pantam.

3.   IEINTERESĒTO PERSONU PIEZĪMES

IEINTERESĒTO PERSONU PIEZĪMES

| (225) | Šajā iedaļā apkopotas piezīmes, ko Komisija saņēma apspriešanās laikā no 15 ieinteresētajām personām, jo īpaši no ieinteresētajām personām, kas darbojas enerģētikas nozarē, kā arī no tirdzniecības apvienībām un nevalstiskām organizācijām. Piezīmes tika saņemtas arī no vienas kaimiņvalsts un tās PSO. |
| --- | --- |

(225)

Šajā iedaļā apkopotas piezīmes, ko Komisija saņēma apspriešanās laikā no 15 ieinteresētajām personām, jo īpaši no ieinteresētajām personām, kas darbojas enerģētikas nozarē, kā arī no tirdzniecības apvienībām un nevalstiskām organizācijām. Piezīmes tika saņemtas arī no vienas kaimiņvalsts un tās PSO.

3.1.   Pasākuma nepieciešamība

Pasākuma nepieciešamība

| (226) | Dažādas ieinteresētās personas izteica piezīmes par to, ka ir vajadzīgs JAM un ir jāaprēķina izsoļu apjoms, dažkārt apvienojot abus tematus. |
| --- | --- |

(226)

Dažādas ieinteresētās personas izteica piezīmes par to, ka ir vajadzīgs JAM un ir jāaprēķina izsoļu apjoms, dažkārt apvienojot abus tematus.

| (227) | Četras ieinteresētās personas apstrīdēja to, ka šī vajadzība ir pietiekami pierādīta. No otras puses, trīs citas apstiprināja vajadzību un uzsvēra tās steidzamību. |
| --- | --- |

(227)

Četras ieinteresētās personas apstrīdēja to, ka šī vajadzība ir pietiekami pierādīta. No otras puses, trīs citas apstiprināja vajadzību un uzsvēra tās steidzamību.

| (228) | Trīs ieinteresētās personas norādīja, ka ES HiLo scenārija izmantošana nešķiet piemērota, lai noteiktu resursu pietiekamības problēmas apmēru, jo pastāv risks, ka problēma tiks pārvērtēta un kropļos elektroenerģijas tirgu. |
| --- | --- |

(228)

Trīs ieinteresētās personas norādīja, ka ES HiLo scenārija izmantošana nešķiet piemērota, lai noteiktu resursu pietiekamības problēmas apmēru, jo pastāv risks, ka problēma tiks pārvērtēta un kropļos elektroenerģijas tirgu.

HiLo

| (229) | Četras ieinteresētās personas norādīja, ka jaunā ERAA metodika un VOLL/CONE/US metodika ir pilnībā piemērojamas ierosinātajam Beļģijas JAM. |
| --- | --- |

(229)

Četras ieinteresētās personas norādīja, ka jaunā ERAA metodika un VOLL/CONE/US metodika ir pilnībā piemērojamas ierosinātajam Beļģijas JAM.

ERAA

VOLL

CONE

| (230) | Piecas ieinteresētās personas apgalvoja, ka iepriekš veiktie pietiekamības pētījumi, kas tika izmantoti, lai pierādītu JAM nepieciešamību, nav saderīgi ar ERAA metodiku, jo īpaši:






  a) | saskaņā ar ERAA metodiku klimata datubāze ir jāierobežo līdz 30 vēsturiskiem gadiem, savukārt Beļģija izmantoja 35 gadus; |
| --- | --- | --- |

(230)

Piecas ieinteresētās personas apgalvoja, ka iepriekš veiktie pietiekamības pētījumi, kas tika izmantoti, lai pierādītu JAM nepieciešamību, nav saderīgi ar ERAA metodiku, jo īpaši:

ERAA

a)

saskaņā ar ERAA metodiku klimata datubāze ir jāierobežo līdz 30 vēsturiskiem gadiem, savukārt Beļģija izmantoja 35 gadus;

ERAA

| b) | pētījumos nav pietiekami ņemti vērā gaidāmie īstenošanas plāna rezultāti un/vai gaidāmo tirgus ieņēmumu, nevis vidējo ieņēmumu izmantošana; |
| --- | --- |

b)

pētījumos nav pietiekami ņemti vērā gaidāmie īstenošanas plāna rezultāti un/vai gaidāmo tirgus ieņēmumu, nevis vidējo ieņēmumu izmantošana;

| c) | pētījumos nav ņemta vērā ne paredzamā iztrūkuma funkcija, ne arī tas, ka nepastāv maksimālās cenas, kas būtu pretrunā Elektroenerģijas regulas 20. panta 3. punkta c) apakšpunktam un 23. panta 5. punkta e) apakšpunktam; |
| --- | --- |

c)

pētījumos nav ņemta vērā ne paredzamā iztrūkuma funkcija, ne arī tas, ka nepastāv maksimālās cenas, kas būtu pretrunā Elektroenerģijas regulas 20. panta 3. punkta c) apakšpunktam un 23. panta 5. punkta e) apakšpunktam;

| d) | NRAA būtu jāņem vērā viedo skaitītāju paātrināta ieviešana un atkrastes vēja energoiekārtu attīstība, kā ieteikts Eiropas Komisijas atzinumā par Beļģijas īstenošanas plānu. Analizējot JAM nepieciešamību, būtu jāņem vērā arī 70 % minRAM noteikums. |
| --- | --- |

d)

NRAA būtu jāņem vērā viedo skaitītāju paātrināta ieviešana un atkrastes vēja energoiekārtu attīstība, kā ieteikts Eiropas Komisijas atzinumā par Beļģijas īstenošanas plānu. Analizējot JAM nepieciešamību, būtu jāņem vērā arī 70 % minRAM noteikums.

NRAA

minRAM

| (231) | Viena ieinteresētā persona apgalvoja, ka Beļģija nevar rīkot pirmo izsoli 2021. gadā novecojuša un neatbilstīga NRAA dēļ. Tā uzskata, ka JAM pat nevajadzētu īstenot, kamēr nav saņemts ERAA. |
| --- | --- |

(231)

Viena ieinteresētā persona apgalvoja, ka Beļģija nevar rīkot pirmo izsoli 2021. gadā novecojuša un neatbilstīga NRAA dēļ. Tā uzskata, ka JAM pat nevajadzētu īstenot, kamēr nav saņemts ERAA.

NRAA

ERAA

| (232) | Četras ieinteresētās personas norādīja, ka uzticamības standarts, ko Beļģija izmanto, lai pierādītu JAM nepieciešamību un/vai aprēķinātu apjomu pirmajai izsolei, neatbilst Elektroenerģijas regulā noteiktajai metodikai. |
| --- | --- |

(232)

Četras ieinteresētās personas norādīja, ka uzticamības standarts, ko Beļģija izmanto, lai pierādītu JAM nepieciešamību un/vai aprēķinātu apjomu pirmajai izsolei, neatbilst Elektroenerģijas regulā noteiktajai metodikai.

| (233) | Viena ieinteresētā persona apgalvoja, ka būtu jānodrošina konsekvence procedūrās, metodikās, datos un scenārijos, kas tiek izmantoti, lai, no vienas puses, pierādītu JAM nepieciešamību, un, no otras puses, noteiktu nepieciešamo apjomu, kas jāizsola šāda JAM ietvaros. |
| --- | --- |

(233)

Viena ieinteresētā persona apgalvoja, ka būtu jānodrošina konsekvence procedūrās, metodikās, datos un scenārijos, kas tiek izmantoti, lai, no vienas puses, pierādītu JAM nepieciešamību, un, no otras puses, noteiktu nepieciešamo apjomu, kas jāizsola šāda JAM ietvaros.

| (234) | Cita ieinteresētā persona norādīja, ka uzticamības standarts, kā arī VOLL un CONE noteikšanas metodika var mainīties starp sākotnējo T-4 izsoli un turpmākajām izsolēm, tāpēc var tikt noteikts atšķirīgs apjoms. |
| --- | --- |

(234)

Cita ieinteresētā persona norādīja, ka uzticamības standarts, kā arī VOLL un CONE noteikšanas metodika var mainīties starp sākotnējo T-4 izsoli un turpmākajām izsolēm, tāpēc var tikt noteikts atšķirīgs apjoms.

VOLL

CONE

3.2.   Pasākuma piemērotība

Pasākuma piemērotība

3.2.1.   Instrumenta izvēle

Instrumenta izvēle

| (235) | Trīs ieinteresētās personas uzskata, ka stratēģiskā rezerve varētu labāk risināt konstatēto pietiekamības problēmu nekā tirgus mēroga JAM. Dažas personas norādīja, ka stratēģiskās rezerves iespēja nav izvērtēta. |
| --- | --- |

(235)

Trīs ieinteresētās personas uzskata, ka stratēģiskā rezerve varētu labāk risināt konstatēto pietiekamības problēmu nekā tirgus mēroga JAM. Dažas personas norādīja, ka stratēģiskās rezerves iespēja nav izvērtēta.

3.2.2.   Pasākuma pieejamība visiem atbilstošajiem jaudas piegādātājiem

Pasākuma pieejamība visiem atbilstošajiem jaudas piegādātājiem

| (236) | Viena ieinteresētā persona ierosināja izveidot T-2 izsoli, lai izvairītos no pārmērīga iepirkuma T-4, pamatojoties uz pārmērīgi drošiem pieņēmumiem, kā arī lai ņemtu vērā mainīto uzticamības standartu, kura pamatā ir ACER metodika. |
| --- | --- |

(236)

Viena ieinteresētā persona ierosināja izveidot T-2 izsoli, lai izvairītos no pārmērīga iepirkuma T-4, pamatojoties uz pārmērīgi drošiem pieņēmumiem, kā arī lai ņemtu vērā mainīto uzticamības standartu, kura pamatā ir ACER metodika.

ACER

| (237) | Viena ieinteresētā persona arī apgalvoja, ka jaudas turētājiem, kas ir tiesīgi piedalīties (piemēram, CHP ar jaudu, kas lielāka par 1 MW), nav ļauts piedalīties, ja noteiktā laikposmā tie saņem darbības atbalstu ar zaļajiem sertifikātiem (GSC) un/vai CHP sertifikātiem (CHP). |
| --- | --- |

(237)

Viena ieinteresētā persona arī apgalvoja, ka jaudas turētājiem, kas ir tiesīgi piedalīties (piemēram, CHP ar jaudu, kas lielāka par 1 MW), nav ļauts piedalīties, ja noteiktā laikposmā tie saņem darbības atbalstu ar zaļajiem sertifikātiem (GSC) un/vai CHP sertifikātiem (CHP).

CHP

GSC

CHP

CHP

3.3.   Stimulējoša ietekme

Stimulējoša ietekme

3.3.1.   Attiecināmās ieguldījumu izmaksas

Attiecināmās ieguldījumu izmaksas

| (238) | Viena ieinteresētā persona norādīja, ka izdevumiem, kas ļauj nodrošināt atbilstību vides standartiem, kā paredzēts 3. panta 2. punkta 1) apakšpunktā Karaļa dekrēta projektā par ieguldījumu robežvērtībām, nevajadzētu būt attiecināmiem uz ilgāka termiņa līgumiem. |
| --- | --- |

(238)

Viena ieinteresētā persona norādīja, ka izdevumiem, kas ļauj nodrošināt atbilstību vides standartiem, kā paredzēts 3. panta 2. punkta 1) apakšpunktā Karaļa dekrēta projektā par ieguldījumu robežvērtībām, nevajadzētu būt attiecināmiem uz ilgāka termiņa līgumiem.

3.4.   Samērīgums

Samērīgums

3.4.1.   Iepērkamais apjoms

Iepērkamais apjoms

| (239) | Viena ieinteresētā persona uzskata, ka parametri, pēc kuriem nosaka izsolē iepērkamās jaudas apjomu, būtu jāapstiprina, pamatojoties uz regulatora priekšlikumu. Tā pati ieinteresētā persona apgalvoja, ka regulatora priekšlikumu nevar mainīt un ka dalībvalsts to var vienīgi noraidīt un pieprasīt jaunu priekšlikumu. |
| --- | --- |

(239)

Viena ieinteresētā persona uzskata, ka parametri, pēc kuriem nosaka izsolē iepērkamās jaudas apjomu, būtu jāapstiprina, pamatojoties uz regulatora priekšlikumu. Tā pati ieinteresētā persona apgalvoja, ka regulatora priekšlikumu nevar mainīt un ka dalībvalsts to var vienīgi noraidīt un pieprasīt jaunu priekšlikumu.

3.4.2.   Finansēšanas mehānisms

Finansēšanas mehānisms

| (240) | Viena ieinteresētā persona apgalvoja, ka uzkrāšanas aktīvi būtu jāatbrīvo no sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas pienākuma finansēt JAM. Atbrīvojums būtu jāattiecina gan uz uzkrāšanu līdz skaitītājam, gan aiz tā. |
| --- | --- |

(240)

Viena ieinteresētā persona apgalvoja, ka uzkrāšanas aktīvi būtu jāatbrīvo no sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas pienākuma finansēt JAM. Atbrīvojums būtu jāattiecina gan uz uzkrāšanu līdz skaitītājam, gan aiz tā.

| (241) | Cita persona apgalvoja, ka finansēšanas mehānisms var ietekmēt JAM jaudas apjomu. Piemēram, JAM finansēšanas izmaksu sasaistīšanu ar elektroenerģijas patēriņu pieprasījuma maksimuma periodos varētu uzskatīt par stimulu attiecīgajām personām samazināt savu patēriņu maksimālā pieprasījuma laikā, tādējādi samazinot jaudu, kas jāizsola. |
| --- | --- |

(241)

Cita persona apgalvoja, ka finansēšanas mehānisms var ietekmēt JAM jaudas apjomu. Piemēram, JAM finansēšanas izmaksu sasaistīšanu ar elektroenerģijas patēriņu pieprasījuma maksimuma periodos varētu uzskatīt par stimulu attiecīgajām personām samazināt savu patēriņu maksimālā pieprasījuma laikā, tādējādi samazinot jaudu, kas jāizsola.

3.5.   Izvairīšanās no nepamatotas ietekmes uz konkurenci un tirdzniecību

Izvairīšanās no nepamatotas ietekmes uz konkurenci un tirdzniecību

3.5.1.   Pasākuma pieejamība visiem atbilstošajiem jaudas piegādātājiem

Pasākuma pieejamība visiem atbilstošajiem jaudas piegādātājiem

3.5.1.1.   Agregēšana

Agregēšana

| (242) | Divas ieinteresētās personas apgalvoja, ka pašreizējie attiecināmības noteikumi attiecībā uz daudzgadu līgumiem kavē agregēšanu, jo īpaši noteikums, ka aktīvs ar zemāko līguma termiņu apkopotā portfelī nosaka līguma termiņu visam portfelim. |
| --- | --- |

(242)

Divas ieinteresētās personas apgalvoja, ka pašreizējie attiecināmības noteikumi attiecībā uz daudzgadu līgumiem kavē agregēšanu, jo īpaši noteikums, ka aktīvs ar zemāko līguma termiņu apkopotā portfelī nosaka līguma termiņu visam portfelim.

| (243) | Divas citas ieinteresētās personas apgalvoja, ka būtu jāpielāgo individuālās agregēšanas robežvērtība. Pašlaik JAM darbības noteikumu projekts paredz, ka jauda, uz ko attiecas dienas grafika sastādīšanas pienākums, nevar būt apkopotas JTV daļa. |
| --- | --- |

(243)

Divas citas ieinteresētās personas apgalvoja, ka būtu jāpielāgo individuālās agregēšanas robežvērtība. Pašlaik JAM darbības noteikumu projekts paredz, ka jauda, uz ko attiecas dienas grafika sastādīšanas pienākums, nevar būt apkopotas JTV daļa.

| (244) | Viena ieinteresētā persona norādīja, ka dalība, veicot agregēšanu, nav iespējama iekārtām ar jaudu virs 25 MW. Tādēļ ieinteresētā persona vēlētos, lai šī robežvērtība tiktu noteikta 75 MW apmērā. |
| --- | --- |

(244)

Viena ieinteresētā persona norādīja, ka dalība, veicot agregēšanu, nav iespējama iekārtām ar jaudu virs 25 MW. Tādēļ ieinteresētā persona vēlētos, lai šī robežvērtība tiktu noteikta 75 MW apmērā.

3.5.1.2.   Ieguldījumu robežvērtības

Ieguldījumu robežvērtības

| (245) | Trīs ieinteresētās personas apgalvoja, ka ieguldījumu robežvērtības daudzgadu līgumiem neatbilst jaunākajām tirgus norisēm un tāpēc neatbilst tehnoloģiju neitralitātes principam un radīs diskrimināciju starp konkrētām tehnoloģiju klasēm (CCGT un OCGT H/HL klase salīdzinājumā ar F klasi), kā arī starp esošu un jaunu jaudu. |
| --- | --- |

(245)

Trīs ieinteresētās personas apgalvoja, ka ieguldījumu robežvērtības daudzgadu līgumiem neatbilst jaunākajām tirgus norisēm un tāpēc neatbilst tehnoloģiju neitralitātes principam un radīs diskrimināciju starp konkrētām tehnoloģiju klasēm (CCGT un OCGT H/HL klase salīdzinājumā ar F klasi), kā arī starp esošu un jaunu jaudu.

CCGT

OCGT

| (246) | Viena ieinteresētā persona apgalvoja, ka ieguldījumi, kas rada elastību vai palielina koriģēto jaudu, nepalielinot uzstādīto jaudu, arī būtu uzskatāmi par attiecināmajām izmaksām. Šī ieinteresētā persona uzskata, ka tādēļ ieguldījumi iesniedzējos, esošas enerģijas rezervuāra paplašināšanā vai rūpniecisko procesu uzkrāšanas jaudā nevarētu pretendēt uz daudzgadu līgumiem. |
| --- | --- |

(246)

Viena ieinteresētā persona apgalvoja, ka ieguldījumi, kas rada elastību vai palielina koriģēto jaudu, nepalielinot uzstādīto jaudu, arī būtu uzskatāmi par attiecināmajām izmaksām. Šī ieinteresētā persona uzskata, ka tādēļ ieguldījumi iesniedzējos, esošas enerģijas rezervuāra paplašināšanā vai rūpniecisko procesu uzkrāšanas jaudā nevarētu pretendēt uz daudzgadu līgumiem.

3.5.1.3.   Korekcijas koeficienti

Korekcijas koeficienti

| (247) | Divas ieinteresētās personas apgalvoja, ka salīdzinājumā ar jaudas mehānismiem kaimiņvalstīs, piemēram, Francijā vai Apvienotajā Karalistē, Beļģijas korekcijas koeficienti var radīt lielus zaudējumus tādām tehnoloģijām kā uzkrāšana, pieprasījumreakcija vai atjaunojamie energoresursi. |
| --- | --- |

(247)

Divas ieinteresētās personas apgalvoja, ka salīdzinājumā ar jaudas mehānismiem kaimiņvalstīs, piemēram, Francijā vai Apvienotajā Karalistē, Beļģijas korekcijas koeficienti var radīt lielus zaudējumus tādām tehnoloģijām kā uzkrāšana, pieprasījumreakcija vai atjaunojamie energoresursi.

| (248) | Viena ieinteresētā persona apgalvoja, ka lēmumā par procedūras sākšanu publicētajā Beļģijas JAM paredzētie korekcijas koeficienti rada nopietnus šķēršļus ienākšanai tirgū, jo īpaši uzkrāšanai un energoierobežotas jaudas piegādātājiem kopumā. |
| --- | --- |

(248)

Viena ieinteresētā persona apgalvoja, ka lēmumā par procedūras sākšanu publicētajā Beļģijas JAM paredzētie korekcijas koeficienti rada nopietnus šķēršļus ienākšanai tirgū, jo īpaši uzkrāšanai un energoierobežotas jaudas piegādātājiem kopumā.

3.5.1.4.   Atmaksāšanas pienākums

Atmaksāšanas pienākums

| (249) | Divas ieinteresētās personas apgalvoja, ka jaudas līgumos paredzētie atmaksāšanas pienākumi ir diskriminējoši “pilna apjoma” jaudas tirgus vienībām, salīdzinot ar “nepilna apjoma” jaudas tirgus vienībām, un pārkāpj “vienotas norunas cenas” principu. |
| --- | --- |

(249)

Divas ieinteresētās personas apgalvoja, ka jaudas līgumos paredzētie atmaksāšanas pienākumi ir diskriminējoši “pilna apjoma” jaudas tirgus vienībām, salīdzinot ar “nepilna apjoma” jaudas tirgus vienībām, un pārkāpj “vienotas norunas cenas” principu.

| (250) | Saskaņā ar vienas ieinteresētās personas sniegto informāciju “atmaksāšanas pienākuma” mehānisms diskriminē pilna apjoma jaudas operatorus, jo tajā nav ņemtas vērā šo operatoru riska ierobežošanas darbības, jo tie pārdod lielāko daļu paredzamā apjoma iepriekš nākotnes tirgos, tāpēc tiem ir jāatmaksā ieņēmumi, ko tie nav nopelnījuši. Turpretī nepilna apjoma operatori var faktiski daudz brīvāk paziņot atsevišķas tirgus cenas, kas darbojas kā norunas cena, ierobežojot risku, ka viņiem būs jāatmaksā nenopelnītie ieņēmumi, un sniedzot arī iespējas izvairīties no atmaksāšanas pienākuma. |
| --- | --- |

(250)

Saskaņā ar vienas ieinteresētās personas sniegto informāciju “atmaksāšanas pienākuma” mehānisms diskriminē pilna apjoma jaudas operatorus, jo tajā nav ņemtas vērā šo operatoru riska ierobežošanas darbības, jo tie pārdod lielāko daļu paredzamā apjoma iepriekš nākotnes tirgos, tāpēc tiem ir jāatmaksā ieņēmumi, ko tie nav nopelnījuši. Turpretī nepilna apjoma operatori var faktiski daudz brīvāk paziņot atsevišķas tirgus cenas, kas darbojas kā norunas cena, ierobežojot risku, ka viņiem būs jāatmaksā nenopelnītie ieņēmumi, un sniedzot arī iespējas izvairīties no atmaksāšanas pienākuma.

| (251) | Cita persona apgalvoja, ka atmaksāšanas pienākums diskriminē pilna apjoma JTV, salīdzinot ar nepilna apjoma JTV, pirmkārt, tāpēc, ka nav atbrīvojuma no atmaksāšanas pienākuma par jaudu, kas jau ir pārdota nākotnes tirgos (neņemot vērā iztrūkuma cenas), un, otrkārt, tāpēc, ka ir ieviesta “paziņotā tirgus cena” JTV, kas nepiesakās pilnam apjomam, tādējādi praktiski tiek ieviestas vairākas norunas cenas. |
| --- | --- |

(251)

Cita persona apgalvoja, ka atmaksāšanas pienākums diskriminē pilna apjoma JTV, salīdzinot ar nepilna apjoma JTV, pirmkārt, tāpēc, ka nav atbrīvojuma no atmaksāšanas pienākuma par jaudu, kas jau ir pārdota nākotnes tirgos (neņemot vērā iztrūkuma cenas), un, otrkārt, tāpēc, ka ir ieviesta “paziņotā tirgus cena” JTV, kas nepiesakās pilnam apjomam, tādējādi praktiski tiek ieviestas vairākas norunas cenas.

3.5.1.5.   Maksimālā starpposma cena

Maksimālā starpposma cena

| (252) | Viena ieinteresētā persona pauda bažas, ka maksimālās starpposma cenas ieviešana kropļos konkurenci izsolē, jo dažām esošajām jaudām, kurām ir vajadzīgi ieguldījumi, lai tās paliktu ekonomiski rentablas, varētu nebūt garantijas, lai atgūtu “trūkstošo naudu”, un tās var būt spiestas izstāties no tirgus. |
| --- | --- |

(252)

Viena ieinteresētā persona pauda bažas, ka maksimālās starpposma cenas ieviešana kropļos konkurenci izsolē, jo dažām esošajām jaudām, kurām ir vajadzīgi ieguldījumi, lai tās paliktu ekonomiski rentablas, varētu nebūt garantijas, lai atgūtu “trūkstošo naudu”, un tās var būt spiestas izstāties no tirgus.

| (253) | Saskaņā ar vienas ieinteresētās personas teikto pastāv būtiska “ieguldījumu starpība” starp ieguldījumu robežvērtību trīs gadu līgumiem, kas pašlaik ir 177 EUR/kW, un maksimālo starpposma cenu, kura pašlaik tiek prognozēta robežās no 21 līdz 31 EUR/kW, kas rada diskrimināciju attiecībā uz esošajām jaudām, kam ir vajadzīgi ieguldījumi un kam var būt arī būtisks “trūkstošās naudas” apjoms. |
| --- | --- |

(253)

Saskaņā ar vienas ieinteresētās personas teikto pastāv būtiska “ieguldījumu starpība” starp ieguldījumu robežvērtību trīs gadu līgumiem, kas pašlaik ir 177 EUR/kW, un maksimālo starpposma cenu, kura pašlaik tiek prognozēta robežās no 21 līdz 31 EUR/kW, kas rada diskrimināciju attiecībā uz esošajām jaudām, kam ir vajadzīgi ieguldījumi un kam var būt arī būtisks “trūkstošās naudas” apjoms.

3.5.1.6.   Tieša pārrobežu jauda

Tieša pārrobežu jauda

| (254) | Divas ieinteresētās personas norādīja, ka tiešas pārrobežu dalības iespējas paredzēšanai var būt nepamatota negatīva ietekme uz konkurenci un tirdzniecību starp dalībvalstīm. |
| --- | --- |

(254)

Divas ieinteresētās personas norādīja, ka tiešas pārrobežu dalības iespējas paredzēšanai var būt nepamatota negatīva ietekme uz konkurenci un tirdzniecību starp dalībvalstīm.

| (255) | Šīs ieinteresētās personas uzskata, ka tieša pārrobežu dalība var mazināt stimulus veikt ieguldījumus starpsavienojumu jaudā. Turklāt pasākums var apdraudēt tirgu sasaisti, jo JAM varētu radīt situāciju, kad jaudas piegādātāji vēlas piekļūt pievilcīgākajam tirgum, izmantojot tiešu un ekskluzīvu savienojumu. Pasākumā būtu jāņem vērā arī tas, kādā apjomā starpsavienojuma jauda varētu novērst jebkādu iespējamo ražošanas pietiekamības problēmu. |
| --- | --- |

(255)

Šīs ieinteresētās personas uzskata, ka tieša pārrobežu dalība var mazināt stimulus veikt ieguldījumus starpsavienojumu jaudā. Turklāt pasākums var apdraudēt tirgu sasaisti, jo JAM varētu radīt situāciju, kad jaudas piegādātāji vēlas piekļūt pievilcīgākajam tirgum, izmantojot tiešu un ekskluzīvu savienojumu. Pasākumā būtu jāņem vērā arī tas, kādā apjomā starpsavienojuma jauda varētu novērst jebkādu iespējamo ražošanas pietiekamības problēmu.

3.6.   Atbilstība Elektroenerģijas regulai

Atbilstība Elektroenerģijas regulai

3.6.1.   24. panta 1. punkta interpretācija

24. panta 1. punkta interpretācija

| (256) | Saskaņā ar Elektroenerģijas regulas 24. panta 1. punktu dalībvalstis savā pietiekamības novērtējumā var iekļaut jutīgumu, kas ir saistīts ar “valsts elektroenerģijas pieprasījuma un piedāvājuma īpatnībām”. Lēmumā par procedūras sākšanu Komisija pauda šaubas par to, vai JAM atbilst 24. panta 1. punktam, jo Beļģijas 2019. gada pietiekamības un elastības pētījumā tika izmantots ES HiLo scenārijs, kura pamatā ir pieņēmumi par Francijas elektroapgādi. Piecas ieinteresētās personas iebilda pret Komisijas sniegto Elektroenerģijas regulas 24. panta 1. punkta interpretāciju, norādot, ka tā ir pārāk ierobežojoša. |
| --- | --- |

(256)

Saskaņā ar Elektroenerģijas regulas 24. panta 1. punktu dalībvalstis savā pietiekamības novērtējumā var iekļaut jutīgumu, kas ir saistīts ar “valsts elektroenerģijas pieprasījuma un piedāvājuma īpatnībām”. Lēmumā par procedūras sākšanu Komisija pauda šaubas par to, vai JAM atbilst 24. panta 1. punktam, jo Beļģijas 2019. gada pietiekamības un elastības pētījumā tika izmantots ES HiLo scenārijs, kura pamatā ir pieņēmumi par Francijas elektroapgādi. Piecas ieinteresētās personas iebilda pret Komisijas sniegto Elektroenerģijas regulas 24. panta 1. punkta interpretāciju, norādot, ka tā ir pārāk ierobežojoša.

HiLo

| (257) | Šīs ieinteresētās personas apgalvoja, ka ERAA metodika apstiprina, ka NRAA ir jābūt reģionālam mērogam un tas var ietvert papildu jutīgumu. Tajā nav precizēts vai ierobežots šā papildu jutīguma veids. Kā norādīts minētās metodikas 3. panta 6. punktā, šis jutīgums var aptvert dažādas izmaiņas pieņēmumos visā attiecīgajā ģeogrāfiskajā tvērumā, tostarp dažādos pieņēmumos attiecībā uz ievades datiem, piemēram, uzstādītajām jaudām. |
| --- | --- |

(257)

Šīs ieinteresētās personas apgalvoja, ka ERAA metodika apstiprina, ka NRAA ir jābūt reģionālam mērogam un tas var ietvert papildu jutīgumu. Tajā nav precizēts vai ierobežots šā papildu jutīguma veids. Kā norādīts minētās metodikas 3. panta 6. punktā, šis jutīgums var aptvert dažādas izmaiņas pieņēmumos visā attiecīgajā ģeogrāfiskajā tvērumā, tostarp dažādos pieņēmumos attiecībā uz ievades datiem, piemēram, uzstādītajām jaudām.

ERAA

NRAA

| (258) | Viena ieinteresētā persona norādīja, ka arī Pamatnostādnēs par valsts atbalstu vides aizsardzībai un enerģētikai 2014.–2020. gadam (85) (“VEAP”) ir jo īpaši apstiprināts, ka resursu pietiekamības novērtējumā būtu jāņem vērā “enerģijas no mainīgiem energoresursiem ražošanas ietekmes novērtējums, tostarp no kaimiņreģionu sistēmām”. |
| --- | --- |

(258)

Viena ieinteresētā persona norādīja, ka arī Pamatnostādnēs par valsts atbalstu vides aizsardzībai un enerģētikai 2014.–2020. gadam (85) (“VEAP”) ir jo īpaši apstiprināts, ka resursu pietiekamības novērtējumā būtu jāņem vērā “enerģijas no mainīgiem energoresursiem ražošanas ietekmes novērtējums, tostarp no kaimiņreģionu sistēmām”.

85

enerģijas no mainīgiem energoresursiem ražošanas ietekmes novērtējums, tostarp no kaimiņreģionu sistēmām

3.6.2.   Pakāpeniska administratīvā atcelšana

Pakāpeniska administratīvā atcelšana

| (259) | Divas ieinteresētās personas norādīja, ka tiesību aktos / reglamentējošajos aktos nav paredzēta JAM pakāpeniska atcelšana. |
| --- | --- |

(259)

Divas ieinteresētās personas norādīja, ka tiesību aktos / reglamentējošajos aktos nav paredzēta JAM pakāpeniska atcelšana.

3.7.   Citas piezīmes

Citas piezīmes

3.7.1.   Ilgtspēja

Ilgtspēja

| (260) | Divas ieinteresētās personas apgalvoja, ka liela daļa jaudas, kas JAM rezervēta gāzei, nav saderīga ar mērķiem dekarbonizēt Savienību un pakāpeniski pārtraukt fosilā kurināmā subsīdijas saskaņā ar Eiropas zaļo kursu, VEAP un Beļģijas federālās valdības atbalstu klimatneitralitātes sasniegšanai līdz 2050. gadam. |
| --- | --- |

(260)

Divas ieinteresētās personas apgalvoja, ka liela daļa jaudas, kas JAM rezervēta gāzei, nav saderīga ar mērķiem dekarbonizēt Savienību un pakāpeniski pārtraukt fosilā kurināmā subsīdijas saskaņā ar Eiropas zaļo kursu, VEAP un Beļģijas federālās valdības atbalstu klimatneitralitātes sasniegšanai līdz 2050. gadam.

3.7.2.   Pakāpeniska atteikšanās no kodolenerģijas

Pakāpeniska atteikšanās no kodolenerģijas

| (261) | Viena ieinteresētā persona norādīja, ka Beļģija apsver iespēju saglabāt 2 GW kodolenerģijas, ja novērtējuma ziņojumā par pirmajām jaudas izsolēm atklātos negaidīta piegādes drošības problēma. Saskaņā ar šīs personas sniegto informāciju tas rada vairākus jautājumus par JAM nepieciešamību un struktūru. |
| --- | --- |

(261)

Viena ieinteresētā persona norādīja, ka Beļģija apsver iespēju saglabāt 2 GW kodolenerģijas, ja novērtējuma ziņojumā par pirmajām jaudas izsolēm atklātos negaidīta piegādes drošības problēma. Saskaņā ar šīs personas sniegto informāciju tas rada vairākus jautājumus par JAM nepieciešamību un struktūru.

3.7.3.   Ilgums

Ilgums

| (262) | Viena ieinteresētā persona norādīja, ka, noslēdzot ilgtermiņa līgumus, būtu jāņem vērā bažas par pietiekamības samazināšanos gada laikā un jānovērš jebkāda “bloķēšanas” ietekme. |
| --- | --- |

(262)

Viena ieinteresētā persona norādīja, ka, noslēdzot ilgtermiņa līgumus, būtu jāņem vērā bažas par pietiekamības samazināšanos gada laikā un jānovērš jebkāda “bloķēšanas” ietekme.

| (263) | Viena ieinteresētā persona atsaucās uz līgumu termiņu (15 gadi), kas varētu pārsniegt pasākuma ilgumu (10 gadi), kas, pēc tās domām, būtu pretrunā pasākuma pagaidu būtībai. |
| --- | --- |

(263)

Viena ieinteresētā persona atsaucās uz līgumu termiņu (15 gadi), kas varētu pārsniegt pasākuma ilgumu (10 gadi), kas, pēc tās domām, būtu pretrunā pasākuma pagaidu būtībai.

4.   BEĻĢIJAS PIEZĪMES

BEĻĢIJAS PIEZĪMES

| (264) | Šajā iedaļā ir apkopotas piezīmes, kas saņemtas no Beļģijas 2020. gada 22. oktobrī par lēmumu par procedūras sākšanu, un piezīmes, kas saņemtas 2020. gada 24. decembrī par trešo personu apsvērumiem. Tajā ir iekļauta arī atjauninātā informācija, ko Beļģija iesniedza 2021. gada 28. janvārī, 1. martā, 13. un 27. aprīlī, 4., 5., 19., 26. maijā un 17. augustā. |
| --- | --- |

(264)

Šajā iedaļā ir apkopotas piezīmes, kas saņemtas no Beļģijas 2020. gada 22. oktobrī par lēmumu par procedūras sākšanu, un piezīmes, kas saņemtas 2020. gada 24. decembrī par trešo personu apsvērumiem. Tajā ir iekļauta arī atjauninātā informācija, ko Beļģija iesniedza 2021. gada 28. janvārī, 1. martā, 13. un 27. aprīlī, 4., 5., 19., 26. maijā un 17. augustā.

4.1.   Pasākuma nepieciešamība

Pasākuma nepieciešamība

| (265) | Saskaņā ar Beļģijas sniegto informāciju tās analīze, ko atbalsta PSO viedoklis, liecina, ka, tā kā laikposmā no 2022. līdz 2025. gadam notiks pakāpeniska atteikšanās no kodolenerģijas ražošanas jaudas, kas pašlaik veido vairāk nekā pusi no siltumenerģijas ražošanas jaudas Beļģijā, JAM neesība negatīvi ietekmētu Beļģijas elektroapgādes drošību. Šo vajadzību apstiprina arī vairāki citi pētījumi, ko 2017.–2020. gadā veica akadēmisko aprindu pārstāvji, tehnoloģiju institūti un Federālais plānošanas birojs, neatkarīgi no PSO analīzes. |
| --- | --- |

(265)

Saskaņā ar Beļģijas sniegto informāciju tās analīze, ko atbalsta PSO viedoklis, liecina, ka, tā kā laikposmā no 2022. līdz 2025. gadam notiks pakāpeniska atteikšanās no kodolenerģijas ražošanas jaudas, kas pašlaik veido vairāk nekā pusi no siltumenerģijas ražošanas jaudas Beļģijā, JAM neesība negatīvi ietekmētu Beļģijas elektroapgādes drošību. Šo vajadzību apstiprina arī vairāki citi pētījumi, ko 2017.–2020. gadā veica akadēmisko aprindu pārstāvji, tehnoloģiju institūti un Federālais plānošanas birojs, neatkarīgi no PSO analīzes.

| (266) | Beļģija norādīja, ka ne tikai HiLo scenārijs, bet arī ES pamatscenārijs uzrādīja būtisku problēmu saistībā ar piegādes drošību, t. i., LOLE vairāk nekā trīs reizes pārsniedz juridisko LOLE kritēriju, un pamato intervences nepieciešamību, izmantojot JAM. |
| --- | --- |

(266)

Beļģija norādīja, ka ne tikai HiLo scenārijs, bet arī ES pamatscenārijs uzrādīja būtisku problēmu saistībā ar piegādes drošību, t. i., LOLE vairāk nekā trīs reizes pārsniedz juridisko LOLE kritēriju, un pamato intervences nepieciešamību, izmantojot JAM.

HiLo

LOLE

LOLE

| (267) | Beļģija norādīja, ka ACER tikai 2020. gada 2. oktobrī apstiprināja metodiku, uz kuru būtu jābalsta ERAA/NRAA. ACER metodikā ir ietvertas būtiskas izmaiņas, tāpēc ir paredzēta pakāpeniska īstenošana, t. i., pirmajā ERAA, kas tiks publicēts 2021. gada beigās, būs ietverti tikai daži ACER metodikas aspekti. ENTSO-E paredz, ka ERAA metodika tiks pilnībā ieviesta līdz 2023. gadam. |
| --- | --- |

(267)

Beļģija norādīja, ka ACER tikai 2020. gada 2. oktobrī apstiprināja metodiku, uz kuru būtu jābalsta ERAA/NRAA. ACER metodikā ir ietvertas būtiskas izmaiņas, tāpēc ir paredzēta pakāpeniska īstenošana, t. i., pirmajā ERAA, kas tiks publicēts 2021. gada beigās, būs ietverti tikai daži ACER metodikas aspekti. ENTSO-E paredz, ka ERAA metodika tiks pilnībā ieviesta līdz 2023. gadam.

ACER

ERAA

NRAA

ACER

ERAA

ACER

ENTSO-E

ERAA

| (268) | Beļģija norādīja, ka nevarēja gaidīt, ka iepriekšējos pētījumos tā pilnībā piemēros ACER metodiku attiecībā uz ERAA un NRAA, jo tobrīd metodika vēl nebija zināma. Tomēr Beļģija norādīja, ka daudzi svarīgi elementi, kas izriet no metodikas, jau bija īstenoti pirms tās apstiprināšanas, piemēram, ekonomiskās dzīvotspējas novērtējums, modelēšana pēc plūsmas principa, varbūtības modelēšana un norises citās valstīs. |
| --- | --- |

(268)

Beļģija norādīja, ka nevarēja gaidīt, ka iepriekšējos pētījumos tā pilnībā piemēros ACER metodiku attiecībā uz ERAA un NRAA, jo tobrīd metodika vēl nebija zināma. Tomēr Beļģija norādīja, ka daudzi svarīgi elementi, kas izriet no metodikas, jau bija īstenoti pirms tās apstiprināšanas, piemēram, ekonomiskās dzīvotspējas novērtējums, modelēšana pēc plūsmas principa, varbūtības modelēšana un norises citās valstīs.

ACER

ERAA

NRAA

| (269) | Beļģija apstrīdēja apgalvojumu, ka JAM nevajadzētu īstenot, kamēr nav saņemts ERAA. Saskaņā ar Beļģijas sniegto informāciju dalībvalstis var veikt arī papildu valsts novērtējumus un novērtēt JAM nepieciešamību, pamatojoties uz šādu NRAA, un var negaidīt pilnīgu ERAA īstenošanu (paredzēta 2023. gadā). |
| --- | --- |

(269)

Beļģija apstrīdēja apgalvojumu, ka JAM nevajadzētu īstenot, kamēr nav saņemts ERAA. Saskaņā ar Beļģijas sniegto informāciju dalībvalstis var veikt arī papildu valsts novērtējumus un novērtēt JAM nepieciešamību, pamatojoties uz šādu NRAA, un var negaidīt pilnīgu ERAA īstenošanu (paredzēta 2023. gadā).

ERAA

NRAA

ERAA

| (270) | Attiecībā uz uzticamības standartu Beļģija norādīja, ka ACER tikai 2020. gada 2. oktobrī publicēja VOLL un CONE aprēķināšanas metodiku un uzticamības standarta noteikšanas metodiku. Tāpēc laika ziņā nav iespējams uz laiku pārtraukt JAM, kamēr tiek noteikts jauns uzticamības standarts. Turklāt galīgā atbildība par vēlamā piegādes drošības līmeņa noteikšanu gulstas uz dalībvalsti. |
| --- | --- |

(270)

Attiecībā uz uzticamības standartu Beļģija norādīja, ka ACER tikai 2020. gada 2. oktobrī publicēja VOLL un CONE aprēķināšanas metodiku un uzticamības standarta noteikšanas metodiku. Tāpēc laika ziņā nav iespējams uz laiku pārtraukt JAM, kamēr tiek noteikts jauns uzticamības standarts. Turklāt galīgā atbildība par vēlamā piegādes drošības līmeņa noteikšanu gulstas uz dalībvalsti.

ACER

VOLL

CONE

| (271) | Attiecībā uz klimatiskajiem gadiem, kas izmantoti valsts resursu pietiekamības pētījumos, Beļģija paskaidroja, ka, tā kā nav publicētas metodikas, saskaņotības labad tiek izmantota tā pati klimata datubāze, kas izmantota MAF. |
| --- | --- |

(271)

Attiecībā uz klimatiskajiem gadiem, kas izmantoti valsts resursu pietiekamības pētījumos, Beļģija paskaidroja, ka, tā kā nav publicētas metodikas, saskaņotības labad tiek izmantota tā pati klimata datubāze, kas izmantota MAF.

MAF

| (272) | Attiecībā uz tirgus ieņēmumiem Beļģija apgalvoja, ka esošajos valsts resursu pietiekamības pētījumos līdz 2019. gadam paredzamie ieņēmumi modelēti, izmantojot visu simulēto gadu ieņēmumu mediānu. Lai gan šī pieeja ir vienkāršota, to var uzskatīt par gaidāmo ieņēmumu atainojumu, ņemot vērā cenu riskus, kas ACER metodikā ir atzīti kā būtisks elements. |
| --- | --- |

(272)

Attiecībā uz tirgus ieņēmumiem Beļģija apgalvoja, ka esošajos valsts resursu pietiekamības pētījumos līdz 2019. gadam paredzamie ieņēmumi modelēti, izmantojot visu simulēto gadu ieņēmumu mediānu. Lai gan šī pieeja ir vienkāršota, to var uzskatīt par gaidāmo ieņēmumu atainojumu, ņemot vērā cenu riskus, kas ACER metodikā ir atzīti kā būtisks elements.

ACER

| (273) | Attiecībā uz maksimālo cenu un visu tirgus modelēšanu kopumā Beļģija paskaidroja, ka valsts resursu pietiekamības pētījumos izmantotā struktūra ir identiska tai, ko izmanto Eiropas līmenī (ENTSO-E, PLEF). Tā ir uzskatāma par labāko iespējamo pieejamo pieeju, kas ataino Eiropas tirgus struktūru, tostarp NETO paredzētos dominējošos tehniskos piedāvājuma ierobežojumus. |
| --- | --- |

(273)

Attiecībā uz maksimālo cenu un visu tirgus modelēšanu kopumā Beļģija paskaidroja, ka valsts resursu pietiekamības pētījumos izmantotā struktūra ir identiska tai, ko izmanto Eiropas līmenī (ENTSO-E, PLEF). Tā ir uzskatāma par labāko iespējamo pieejamo pieeju, kas ataino Eiropas tirgus struktūru, tostarp NETO paredzētos dominējošos tehniskos piedāvājuma ierobežojumus.

ENTSO-E

PLEF

| (274) | Attiecībā uz iztrūkuma cenas noteikšanas funkciju, kā norādīts atjauninātajā Beļģijas īstenošanas plānā, Beļģija apsver, cik lielā mērā varētu paredzēt šādu iniciatīvu. Beļģija paskaidroja, ka NRA un PSO veic pētījumu šajā saistībā. |
| --- | --- |

(274)

Attiecībā uz iztrūkuma cenas noteikšanas funkciju, kā norādīts atjauninātajā Beļģijas īstenošanas plānā, Beļģija apsver, cik lielā mērā varētu paredzēt šādu iniciatīvu. Beļģija paskaidroja, ka NRA un PSO veic pētījumu šajā saistībā.

NRA

| (275) | Beļģija norādīja, ka 2019. gada pietiekamības un elastības pētījumā jau ir izmantotas labākās pieejamās prognozes par elastības un atkrastes vēja energoiekārtu izvēršanu saskaņā ar Nacionālo enerģētikas un klimata plānu, un tika piemērots 70 % minRAM noteikums. Pamatscenārijā ir pieņemts, ka visas Eiropas valstis laikus izpilda šo noteikumu. |
| --- | --- |

(275)

Beļģija norādīja, ka 2019. gada pietiekamības un elastības pētījumā jau ir izmantotas labākās pieejamās prognozes par elastības un atkrastes vēja energoiekārtu izvēršanu saskaņā ar Nacionālo enerģētikas un klimata plānu, un tika piemērots 70 % minRAM noteikums. Pamatscenārijā ir pieņemts, ka visas Eiropas valstis laikus izpilda šo noteikumu.

minRAM

| (276) | Attiecībā uz bažām par pietiekamību Beļģija norādīja, ka, lai gan ir taisnība, ka pētījumi norāda uz īpaši aprēķinātās jaudas vajadzības svārstībām, tas nemazina to, ka, lai apmierinātu jaudas vajadzību 2025. gadā, ir nepieciešams intervences pasākums, kas vērsts arī uz jaunu jaudu. |
| --- | --- |

(276)

Attiecībā uz bažām par pietiekamību Beļģija norādīja, ka, lai gan ir taisnība, ka pētījumi norāda uz īpaši aprēķinātās jaudas vajadzības svārstībām, tas nemazina to, ka, lai apmierinātu jaudas vajadzību 2025. gadā, ir nepieciešams intervences pasākums, kas vērsts arī uz jaunu jaudu.

| (277) | Jaunākais pietiekamības un elastības pētījums liecina, ka laikposmā no 2025. līdz 2032. gadam jaudas vajadzība pieaug. |
| --- | --- |

(277)

Jaunākais pietiekamības un elastības pētījums liecina, ka laikposmā no 2025. līdz 2032. gadam jaudas vajadzība pieaug.

4.2.   Pasākuma piemērotība

Pasākuma piemērotība

4.2.1.   Instrumenta izvēle

Instrumenta izvēle

| (278) | Beļģija nepiekrīt dažu ieinteresēto personu viedoklim, ka stratēģiska rezerve būtu vēlamāka nekā tirgus mēroga JAM. |
| --- | --- |

(278)

Beļģija nepiekrīt dažu ieinteresēto personu viedoklim, ka stratēģiska rezerve būtu vēlamāka nekā tirgus mēroga JAM.

| (279) | Beļģija atsaucās uz 2019. gada pietiekamības un elastības pētījumu, kurā tika aplūkots scenārijs “EOM + stratēģiskā rezerve” un scenārijs “EOM + JAM”. Šajā pētījumā secināts, ka scenārija “EOM + stratēģiskā rezerve” gadījumā piegādes drošības kritērijs netiktu izpildīts. |
| --- | --- |

(279)

Beļģija atsaucās uz 2019. gada pietiekamības un elastības pētījumu, kurā tika aplūkots scenārijs “EOM + stratēģiskā rezerve” un scenārijs “EOM + JAM”. Šajā pētījumā secināts, ka scenārija “EOM + stratēģiskā rezerve” gadījumā piegādes drošības kritērijs netiktu izpildīts.

EOM

EOM

EOM

4.2.2.   Pasākuma pieejamība visiem atbilstošajiem jaudas piegādātājiem

Pasākuma pieejamība visiem atbilstošajiem jaudas piegādātājiem

| (280) | Attiecībā uz T-2 izsoli Beļģija paskaidroja, ka, tāpat kā citās dalībvalstīs ar JAM, T-4 un T-1 izsole ļauj visām tehnoloģijām ar ilgāku vai īsāku sagatavošanās laiku piedalīties mehānismā un dalībvalstij gūt salīdzinošu pārliecību, ka ir iespējams iepirkt pietiekamu apjomu, lai piegādes gadā nodrošinātu piegādes drošību. Sadalot apjomu starp T-1 un T-2 izsolēm, pastāv risks, ka šajās izsolēs konkurence pārmērīgi samazināsies. |
| --- | --- |

(280)

Attiecībā uz T-2 izsoli Beļģija paskaidroja, ka, tāpat kā citās dalībvalstīs ar JAM, T-4 un T-1 izsole ļauj visām tehnoloģijām ar ilgāku vai īsāku sagatavošanās laiku piedalīties mehānismā un dalībvalstij gūt salīdzinošu pārliecību, ka ir iespējams iepirkt pietiekamu apjomu, lai piegādes gadā nodrošinātu piegādes drošību. Sadalot apjomu starp T-1 un T-2 izsolēm, pastāv risks, ka šajās izsolēs konkurence pārmērīgi samazināsies.

| (281) | Attiecībā uz uzstādītās jaudas izmantošanu ieguldījumu robežvērtības aprēķināšanai Beļģija norādīja, ka daudzgadu līgumu noslēgšana ar JTV, kas sniedz lielāku ieguldījumu piegādes drošībā, atbilst JAM vispārīgajam mērķim. |
| --- | --- |

(281)

Attiecībā uz uzstādītās jaudas izmantošanu ieguldījumu robežvērtības aprēķināšanai Beļģija norādīja, ka daudzgadu līgumu noslēgšana ar JTV, kas sniedz lielāku ieguldījumu piegādes drošībā, atbilst JAM vispārīgajam mērķim.

| (282) | Beļģija uzskata, ka, ja uzstādītās jaudas vietā būtu jāņem vērā JTV piedāvātā koriģētā jauda, lai aprēķinātu ieguldījumu robežvērtību, jaudas ar augstu korekcijas koeficientu vieglāk sasniegtu ieguldījumu robežvērtību daudzgadu līgumiem. Tas sniegtu tām priekšrocības salīdzinājumā ar citiem, sniedzot tos pašus pakalpojumus. |
| --- | --- |

(282)

Beļģija uzskata, ka, ja uzstādītās jaudas vietā būtu jāņem vērā JTV piedāvātā koriģētā jauda, lai aprēķinātu ieguldījumu robežvērtību, jaudas ar augstu korekcijas koeficientu vieglāk sasniegtu ieguldījumu robežvērtību daudzgadu līgumiem. Tas sniegtu tām priekšrocības salīdzinājumā ar citiem, sniedzot tos pašus pakalpojumus.

| (283) | Attiecībā uz to jaudas piegādātāju neatbilstību, kuri gūst labumu no citiem atbalsta pasākumiem, lai piedalītos JAM, Beļģija norādīja, ka, ļaujot CHP jaudām gūt labumu no abiem mehānismiem, rastos risks, ka šīs jaudas saņems pārmērīgu kompensāciju, un tas arī radītu negodīgas konkurences priekšrocības JAM izsolēs. |
| --- | --- |

(283)

Attiecībā uz to jaudas piegādātāju neatbilstību, kuri gūst labumu no citiem atbalsta pasākumiem, lai piedalītos JAM, Beļģija norādīja, ka, ļaujot CHP jaudām gūt labumu no abiem mehānismiem, rastos risks, ka šīs jaudas saņems pārmērīgu kompensāciju, un tas arī radītu negodīgas konkurences priekšrocības JAM izsolēs.

CHP

4.3.   Stimulējoša ietekme

Stimulējoša ietekme

4.3.1.   Attiecināmās ieguldījumu izmaksas

Attiecināmās ieguldījumu izmaksas

| (284) | Atsaucoties uz apsvērumu, ka izdevumiem, kas ļauj nodrošināt atbilstību vides standartiem, nevajadzētu būt attiecināmiem uz ilgāka termiņa līgumiem, Beļģija paskaidroja, ka šis priekšlikums ir vērsts uz to, lai nodrošinātu vienlīdzīgu attieksmi pret jaunām un esošām jaudām attiecībā uz jaudu klasifikāciju ilgāka termiņa līgumos. |
| --- | --- |

(284)

Atsaucoties uz apsvērumu, ka izdevumiem, kas ļauj nodrošināt atbilstību vides standartiem, nevajadzētu būt attiecināmiem uz ilgāka termiņa līgumiem, Beļģija paskaidroja, ka šis priekšlikums ir vērsts uz to, lai nodrošinātu vienlīdzīgu attieksmi pret jaunām un esošām jaudām attiecībā uz jaudu klasifikāciju ilgāka termiņa līgumos.

4.4.   Pasākuma samērīgums

Pasākuma samērīgums

4.4.1.   Iepērkamais apjoms

Iepērkamais apjoms

| (285) | Saskaņā ar Beļģijas sniegto informāciju izvēle attiecībā uz JAM apjoma kalibrēšanu (atsauces scenārijs) pirmās izsoles vajadzībām tika izdarīta, pamatojoties uz Ekonomikas federālā valsts dienesta ieteikumu. Šajā ieteikumā tiek apsvērta mazāka Francijas kodolenerģijas pieejamība, kas nav tik maza kā PSO ieteiktā (un ne tik maza kā iepriekšējos gados izmantotajā dimensionēšanas scenārijā, ko izmantoja, lai noteiktu Beļģijas stratēģiskās rezerves apmēru). |
| --- | --- |

(285)

Saskaņā ar Beļģijas sniegto informāciju izvēle attiecībā uz JAM apjoma kalibrēšanu (atsauces scenārijs) pirmās izsoles vajadzībām tika izdarīta, pamatojoties uz Ekonomikas federālā valsts dienesta ieteikumu. Šajā ieteikumā tiek apsvērta mazāka Francijas kodolenerģijas pieejamība, kas nav tik maza kā PSO ieteiktā (un ne tik maza kā iepriekšējos gados izmantotajā dimensionēšanas scenārijā, ko izmantoja, lai noteiktu Beļģijas stratēģiskās rezerves apmēru).

| (286) | Beļģija apgalvoja, ka tās lielais starpsavienojumu īpatsvars un atkarība no importa ir valsts elektroapgādes īpatnība. Tā arī norādīja, ka Francijas kodolenerģijas ražošanas jaudas nepieejamības iekļaušana ir vienīgais vērā ņemtais jutīgums, lai gan Beļģija uzskata, ka kaimiņvalstīs pastāv dažādi citi riski (piemēram, paātrināta pakāpeniska atteikšanās no oglēm, tīkla infrastruktūras vai jaunas jaudas nodošanas ekspluatācijā kavēšanās). |
| --- | --- |

(286)

Beļģija apgalvoja, ka tās lielais starpsavienojumu īpatsvars un atkarība no importa ir valsts elektroapgādes īpatnība. Tā arī norādīja, ka Francijas kodolenerģijas ražošanas jaudas nepieejamības iekļaušana ir vienīgais vērā ņemtais jutīgums, lai gan Beļģija uzskata, ka kaimiņvalstīs pastāv dažādi citi riski (piemēram, paātrināta pakāpeniska atteikšanās no oglēm, tīkla infrastruktūras vai jaunas jaudas nodošanas ekspluatācijā kavēšanās).

| (287) | Beļģija norādīja, ka 4. pants Karaļa dekrēta projektā par metodiku atsauces scenārija noteikšanai katrai izsolei reglamentē atsauces scenārija izvēli. Katras izsoles atsauces scenārija pamatā ir trīs turpmāk minētie posmi, un tas ir iesniegts sabiedriskajai apspriešanai:






  a) | scenāriju/jutīguma izvēle no jaunākā ERAA un/vai NRAA.






  — | Pirmajai (2021. gada) izsolei tika izvēlēts scenārijs no 2019. gada MAF (jaunākais pieejamais Eiropas pētījums, par kuru notika apspriešanās Eiropas līmenī); |
| --- | --- | --- | --- |

(287)

Beļģija norādīja, ka 4. pants Karaļa dekrēta projektā par metodiku atsauces scenārija noteikšanai katrai izsolei reglamentē atsauces scenārija izvēli. Katras izsoles atsauces scenārija pamatā ir trīs turpmāk minētie posmi, un tas ir iesniegts sabiedriskajai apspriešanai:

a)

scenāriju/jutīguma izvēle no jaunākā ERAA un/vai NRAA.

ERAA

NRAA

—

Pirmajai (2021. gada) izsolei tika izvēlēts scenārijs no 2019. gada MAF (jaunākais pieejamais Eiropas pētījums, par kuru notika apspriešanās Eiropas līmenī);

MAF

| b) | datu un pieņēmumu atjaunināšana no piemērotākajiem pieejamajiem avotiem.






  — | Pirmajai (2021. gada) izsolei tika iekļauti atjauninājumi no PLEF 2020. gada GAA
   (86); |
| --- | --- | --- |

b)

datu un pieņēmumu atjaunināšana no piemērotākajiem pieejamajiem avotiem.

—

Pirmajai (2021. gada) izsolei tika iekļauti atjauninājumi no PLEF 2020. gada GAA
   (86);

PLEF

GAA

86

| c) | tāda papildu jutīguma atlase, kas var ietekmēt Beļģijas piegādes drošību.






  — | Pirmajā (2021. gada) izsolē tika atcelts divu Francijas kodolelektrostaciju ekvivalents, pamatojoties uz to, kas tika darīts PLEF pētījumā, lai saskaņotu to ar vēsturiskajiem/paredzamajiem novērojumiem Francijas kodolenerģijas nozarē, kuri nav ietverti iepriekš a) un b) punktā, bet kurus Francijas PSO izmanto Francijas NRAA (“
  Bilan Prévisionnel 2019”
   (87)). |
| --- | --- | --- |

c)

tāda papildu jutīguma atlase, kas var ietekmēt Beļģijas piegādes drošību.

—

Pirmajā (2021. gada) izsolē tika atcelts divu Francijas kodolelektrostaciju ekvivalents, pamatojoties uz to, kas tika darīts PLEF pētījumā, lai saskaņotu to ar vēsturiskajiem/paredzamajiem novērojumiem Francijas kodolenerģijas nozarē, kuri nav ietverti iepriekš a) un b) punktā, bet kurus Francijas PSO izmanto Francijas NRAA (“
  Bilan Prévisionnel 2019”
   (87)).

PLEF

NRAA

Bilan Prévisionnel

87

| (288) | Beļģija norādīja, ka PLEF 2020. gada GAA ir minēts “zems jutīgums pret kodolenerģiju”, lai atdarinātu Francijas PSO izmantoto pamatscenāriju pietiekamības novērtējumu vajadzībām. Šis jutīgums paredz, ka papildus ir pieejami 1 700 MW kodolenerģijas ražošanas jaudas. |
| --- | --- |

(288)

Beļģija norādīja, ka PLEF 2020. gada GAA ir minēts “zems jutīgums pret kodolenerģiju”, lai atdarinātu Francijas PSO izmantoto pamatscenāriju pietiekamības novērtējumu vajadzībām. Šis jutīgums paredz, ka papildus ir pieejami 1 700 MW kodolenerģijas ražošanas jaudas.

PLEF

GAA

| (289) | Beļģija apgalvoja, ka JAM izvēlētais jutīgums atbilst datiem un pieņēmumiem Francijas NRAA pamatscenārijā. Tāpēc tas būtu jāpieņem arī kā Beļģijai piemērotākais pamatscenārijs, jo šis atjauninājums atbilst datiem un pieņēmumiem no piemērotākajiem pieejamajiem avotiem. Tāpēc tas nav kvalificējams kā “HiLo scenārijs”, bet gan kā ticams pamatscenārijs. |
| --- | --- |

(289)

Beļģija apgalvoja, ka JAM izvēlētais jutīgums atbilst datiem un pieņēmumiem Francijas NRAA pamatscenārijā. Tāpēc tas būtu jāpieņem arī kā Beļģijai piemērotākais pamatscenārijs, jo šis atjauninājums atbilst datiem un pieņēmumiem no piemērotākajiem pieejamajiem avotiem. Tāpēc tas nav kvalificējams kā “HiLo scenārijs”, bet gan kā ticams pamatscenārijs.

NRAA

HiLo

| (290) | Attiecībā uz apgalvojumu, ka parametri, pēc kuriem nosaka izsolē iepērkamās jaudas apjomu, būtu jāapstiprina, pamatojoties uz regulatora priekšlikumu, Beļģija apgalvoja, ka ir sagatavots JAM likuma grozījums, kas to apstiprina. Kamēr šis grozījums nav oficiāli apstiprināts, Elektroenerģijas regula jau ir izpildīta, t. i., regulators 2020. gada martā publicēja savu priekšlikumu par metodiku apjoma parametru noteikšanai, un regulators līdz 2021. gada februārim izstrādās priekšlikumu par pirmās izsoles pieprasījuma līkni. |
| --- | --- |

(290)

Attiecībā uz apgalvojumu, ka parametri, pēc kuriem nosaka izsolē iepērkamās jaudas apjomu, būtu jāapstiprina, pamatojoties uz regulatora priekšlikumu, Beļģija apgalvoja, ka ir sagatavots JAM likuma grozījums, kas to apstiprina. Kamēr šis grozījums nav oficiāli apstiprināts, Elektroenerģijas regula jau ir izpildīta, t. i., regulators 2020. gada martā publicēja savu priekšlikumu par metodiku apjoma parametru noteikšanai, un regulators līdz 2021. gada februārim izstrādās priekšlikumu par pirmās izsoles pieprasījuma līkni.

| (291) | Grozītais JAM likums tika publicēts 2021. gada 19. martā. Karaļa dekrēts, kurā ietverta metodika apjoma parametru noteikšanai, tika publicēts 2021. gada 30. aprīlī. CREG2021. gada 30. aprīlī iesniedza priekšlikumu par apjoma parametriem. 2021. gada 30. aprīlī tika izdots ministrijas dekrēts ar norādījumiem par T-4 izsoli 2025. piegādes gadam. |
| --- | --- |

(291)

Grozītais JAM likums tika publicēts 2021. gada 19. martā. Karaļa dekrēts, kurā ietverta metodika apjoma parametru noteikšanai, tika publicēts 2021. gada 30. aprīlī. CREG2021. gada 30. aprīlī iesniedza priekšlikumu par apjoma parametriem. 2021. gada 30. aprīlī tika izdots ministrijas dekrēts ar norādījumiem par T-4 izsoli 2025. piegādes gadam.

CREG

| (292) | Beļģija apgalvoja, ka pamatojums tam, ka dalībvalsts nevarētu atkāpties no regulatora priekšlikuma, ir apgalvojums, kuram Elektroenerģijas regulā nav atrodams nekāds juridiskais pamats un kurš būtu pretrunā dalībvalsts atbildībai par piegādes drošību. |
| --- | --- |

(292)

Beļģija apgalvoja, ka pamatojums tam, ka dalībvalsts nevarētu atkāpties no regulatora priekšlikuma, ir apgalvojums, kuram Elektroenerģijas regulā nav atrodams nekāds juridiskais pamats un kurš būtu pretrunā dalībvalsts atbildībai par piegādes drošību.

4.4.2.   Finansēšanas mehānisms

Finansēšanas mehānisms

| (293) | Beļģija paskaidroja, ka pašlaik Beļģijā nav uzstādīts pietiekams skaits viedo skaitītāju, lai varētu izveidot finansēšanas mehānismu, kura pamatā būtu maksimālās slodzes patēriņš. JAM likums ir grozīts, lai šādu modeli varētu ieviest 2025. gadā. Beļģija arī paskaidroja, ka tā pārskatīs minēto likumu 2023. gadā, kad tiks izdots ziņojums par viedo skaitītāju ieviešanu. |
| --- | --- |

(293)

Beļģija paskaidroja, ka pašlaik Beļģijā nav uzstādīts pietiekams skaits viedo skaitītāju, lai varētu izveidot finansēšanas mehānismu, kura pamatā būtu maksimālās slodzes patēriņš. JAM likums ir grozīts, lai šādu modeli varētu ieviest 2025. gadā. Beļģija arī paskaidroja, ka tā pārskatīs minēto likumu 2023. gadā, kad tiks izdots ziņojums par viedo skaitītāju ieviešanu.

| (294) | Attiecībā uz apgalvojumu, ka uzkrāšanas aktīvi būtu jāatbrīvo no sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas pienākuma finansēt JAM, Beļģija paskaidroja, ka tas attiecas uz plašāku jautājumu par tarifiem un nodevām, ko piemēro elektroenerģijas uzkrāšanai. Šajā saistībā Beļģija apstiprināja, ka tā piemēros pamatnostādnes un noteikumus, kā paredzēts paketē “Tīru enerģiju ikvienam Eiropā” (piemēram, Eiropas Parlamenta Direktīvā (ES) 2019/944), un atbrīvojumus, kas paredzēti direktīvā par nodokļiem enerģētikas nozarē (Padomes 2003. gada 27. oktobra Direktīva 2003/96/EK). |
| --- | --- |

(294)

Attiecībā uz apgalvojumu, ka uzkrāšanas aktīvi būtu jāatbrīvo no sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas pienākuma finansēt JAM, Beļģija paskaidroja, ka tas attiecas uz plašāku jautājumu par tarifiem un nodevām, ko piemēro elektroenerģijas uzkrāšanai. Šajā saistībā Beļģija apstiprināja, ka tā piemēros pamatnostādnes un noteikumus, kā paredzēts paketē “Tīru enerģiju ikvienam Eiropā” (piemēram, Eiropas Parlamenta Direktīvā (ES) 2019/944), un atbrīvojumus, kas paredzēti direktīvā par nodokļiem enerģētikas nozarē (Padomes 2003. gada 27. oktobra Direktīva 2003/96/EK).

4.5.   Nelabvēlīgas ietekmes uz konkurenci un tirdzniecību novēršana

Nelabvēlīgas ietekmes uz konkurenci un tirdzniecību novēršana

4.5.1.   Pasākuma pieejamība visiem atbilstošajiem jaudas piegādātājiem

Pasākuma pieejamība visiem atbilstošajiem jaudas piegādātājiem

4.5.1.1.   Agregēšana

Agregēšana

| (295) | Attiecībā uz apgalvojumu, ka pašreizējie attiecināmības noteikumi attiecībā uz daudzgadu līgumiem kavē agregēšanu, un, konkrētāk, noteikums, ka aktīvs ar zemāko līguma termiņu apkopotā portfelī nosaka līguma termiņu visam portfelim, Beļģija apgalvoja, ka karaļa dekrēta projekts un darbības noteikumi tiks grozīti, lai jaudas piegādātāji ar ilgāku līguma termiņu, kas vēlas veikt agregēšanu, varētu izvēlēties līgumu ar ilgāku termiņu. |
| --- | --- |

(295)

Attiecībā uz apgalvojumu, ka pašreizējie attiecināmības noteikumi attiecībā uz daudzgadu līgumiem kavē agregēšanu, un, konkrētāk, noteikums, ka aktīvs ar zemāko līguma termiņu apkopotā portfelī nosaka līguma termiņu visam portfelim, Beļģija apgalvoja, ka karaļa dekrēta projekts un darbības noteikumi tiks grozīti, lai jaudas piegādātāji ar ilgāku līguma termiņu, kas vēlas veikt agregēšanu, varētu izvēlēties līgumu ar ilgāku termiņu.

| (296) | Tas tika pielāgots Karaļa dekrētā, ar ko nosaka ieguldījumu robežvērtības, ieguldījumu izmaksu attiecināmības kritērijus un klasificēšanas procedūru, kā arī JAM darbības noteikumos. |
| --- | --- |

(296)

Tas tika pielāgots Karaļa dekrētā, ar ko nosaka ieguldījumu robežvērtības, ieguldījumu izmaksu attiecināmības kritērijus un klasificēšanas procedūru, kā arī JAM darbības noteikumos.

| (297) | Attiecībā uz agregēšanas aizliegumu jaudām ar dienas grafika sastādīšanas pienākumu Beļģija norādīja, ka pašlaik nešķiet piemēroti mainīt šo struktūras elementu, tomēr tā pieprasīs regulāri atjaunināt šo aizliegumu JAM novērtējumos, lai vajadzības gadījumā varētu veikt izmaiņas. Saskaņā ar Beļģijas sniegto informāciju uz šīs kategorijas vienībām vienmēr ir attiekusies īpaša koordinācijas procedūra, un paredzams, ka tā tas būs arī turpmāk. Šīs procedūras ietver pienākumu sastādīt dienas grafiku, precīzi norādot MW, stingri koordinēt atvienojumu plānošanu un piešķirt jaudu, piemēram, balansēšanai. Šī metode nodrošina labi koordinētu tīkla darbību reāllaikā. Individuāls skatījums uz šādām vienībām ļauj pareizi prognozēt plūsmas un pēc iespējas efektīvāk pievērsties konkrētiem ierobežojumiem, savukārt apkopotā kopumā šis viedoklis būtu “izplūdis”, padarot tīkla darbību nesaprotamāku un neefektīvāku. |
| --- | --- |

(297)

Attiecībā uz agregēšanas aizliegumu jaudām ar dienas grafika sastādīšanas pienākumu Beļģija norādīja, ka pašlaik nešķiet piemēroti mainīt šo struktūras elementu, tomēr tā pieprasīs regulāri atjaunināt šo aizliegumu JAM novērtējumos, lai vajadzības gadījumā varētu veikt izmaiņas. Saskaņā ar Beļģijas sniegto informāciju uz šīs kategorijas vienībām vienmēr ir attiekusies īpaša koordinācijas procedūra, un paredzams, ka tā tas būs arī turpmāk. Šīs procedūras ietver pienākumu sastādīt dienas grafiku, precīzi norādot MW, stingri koordinēt atvienojumu plānošanu un piešķirt jaudu, piemēram, balansēšanai. Šī metode nodrošina labi koordinētu tīkla darbību reāllaikā. Individuāls skatījums uz šādām vienībām ļauj pareizi prognozēt plūsmas un pēc iespējas efektīvāk pievērsties konkrētiem ierobežojumiem, savukārt apkopotā kopumā šis viedoklis būtu “izplūdis”, padarot tīkla darbību nesaprotamāku un neefektīvāku.

| (298) | Turklāt JAM struktūra ir kalibrēta attiecībā uz vienas vai otras kategorijas jaudām, un pieejamības uzraudzība ir saskaņota ar to situāciju enerģijas tirgū. Novirze no šīs pastāvošās atšķirības varētu izraisīt to, ka vairāku aspektu struktūra kļūtu sarežģītāka un, iespējams, ne tik stingra. Piemēram, ir grūti paredzēt, kā šādai JTV tiktu piemērots atmaksāšanas pienākums, jo uz abām apkopotajām JTV daļām varētu attiekties dažādi režīmi. |
| --- | --- |

(298)

Turklāt JAM struktūra ir kalibrēta attiecībā uz vienas vai otras kategorijas jaudām, un pieejamības uzraudzība ir saskaņota ar to situāciju enerģijas tirgū. Novirze no šīs pastāvošās atšķirības varētu izraisīt to, ka vairāku aspektu struktūra kļūtu sarežģītāka un, iespējams, ne tik stingra. Piemēram, ir grūti paredzēt, kā šādai JTV tiktu piemērots atmaksāšanas pienākums, jo uz abām apkopotajām JTV daļām varētu attiekties dažādi režīmi.

4.5.1.2.   Ieguldījumu robežvērtības

Ieguldījumu robežvērtības

| (299) | Attiecībā uz ieguldījumu robežvērtībām, pēc kurām nosaka piekļuvi ilgtermiņa līgumiem, Beļģija paziņoja, ka tā rūpīgāk analizēs dažādos elementus un paziņos Eiropas Komisijai vēlamo turpmāko rīcību. |
| --- | --- |

(299)

Attiecībā uz ieguldījumu robežvērtībām, pēc kurām nosaka piekļuvi ilgtermiņa līgumiem, Beļģija paziņoja, ka tā rūpīgāk analizēs dažādos elementus un paziņos Eiropas Komisijai vēlamo turpmāko rīcību.

| (300) | Beļģija 2021. gada 11. jūnijā publicēja karaļa dekrētu, kurā ņemtas vērā ieinteresēto personu piezīmes par ieguldījumu robežvērtībām. |
| --- | --- |

(300)

Beļģija 2021. gada 11. jūnijā publicēja karaļa dekrētu, kurā ņemtas vērā ieinteresēto personu piezīmes par ieguldījumu robežvērtībām.

| (301) | Attiecībā uz apgalvojumu, ka ieguldījumi, kas rada elastību vai palielina koriģēto jaudu, nepalielinot uzstādīto jaudu, arī būtu uzskatāmi par attiecināmajām izmaksām, Beļģija norādīja, ka, tā kā JAM ir jaudas, nevis enerģijas tirgus, Beļģija nepiekrīt pieņēmumam, ka attiecināmi ir tikai ieguldījumi, kas saglabā vai paplašina jaudu. Piemērs: i) pieprasījumreakcijas gadījumā ieguldījumi, kas ļauj palielināt uzstādīto jaudu (kas ir starpība starp maksimālo patēriņu (maks. patēriņu) un minimālo patēriņu (neierobežojamu rezervi)), ir tiesīgi iegūt līgumu ar ilgāku termiņu, un ii) siltumenerģijas vienību gadījumā ieguldījumi, kas paredzēti, lai palielinātu uzticamību un līdz ar to korekciju, nav attiecināmi, tāpat kā tie nav attiecināmi pieprasījumreakcijas gadījumā. |
| --- | --- |

(301)

Attiecībā uz apgalvojumu, ka ieguldījumi, kas rada elastību vai palielina koriģēto jaudu, nepalielinot uzstādīto jaudu, arī būtu uzskatāmi par attiecināmajām izmaksām, Beļģija norādīja, ka, tā kā JAM ir jaudas, nevis enerģijas tirgus, Beļģija nepiekrīt pieņēmumam, ka attiecināmi ir tikai ieguldījumi, kas saglabā vai paplašina jaudu. Piemērs: i) pieprasījumreakcijas gadījumā ieguldījumi, kas ļauj palielināt uzstādīto jaudu (kas ir starpība starp maksimālo patēriņu (maks. patēriņu) un minimālo patēriņu (neierobežojamu rezervi)), ir tiesīgi iegūt līgumu ar ilgāku termiņu, un ii) siltumenerģijas vienību gadījumā ieguldījumi, kas paredzēti, lai palielinātu uzticamību un līdz ar to korekciju, nav attiecināmi, tāpat kā tie nav attiecināmi pieprasījumreakcijas gadījumā.

| (302) | Beļģija norādīja, ka, lai gan šīs izmaksas nav tiesīgas iegūt līgumu ar ilgāku termiņu, tās var integrēt jaudas piedāvājuma cenā. |
| --- | --- |

(302)

Beļģija norādīja, ka, lai gan šīs izmaksas nav tiesīgas iegūt līgumu ar ilgāku termiņu, tās var integrēt jaudas piedāvājuma cenā.

4.5.1.3.   Korekcijas koeficienti

Korekcijas koeficienti

| (303) | Attiecībā uz korekcijas koeficientiem Beļģija norādīja, ka pirmajā acumirklī “zemāki” korekcijas koeficienti ir izskaidrojami ar to, ka, palielinoties to īpatsvaram sistēmā/valstī, energoierobežotu tehnoloģiju korekcija ir mazāka. Tā kā šādu tehnoloģiju īpatsvars ir liels, to ieguldījums neaprobežojas tikai ar iztrūkuma brīžiem. Beļģijā ir augstākais energoierobežotu resursu īpatsvars salīdzinājumā ar citām valstīm, kurās ir JAM, un saskaņā ar JAM atsauces scenāriju tas vēl vairāk palielināsies (30 % 2025. gadā salīdzinājumā ar mazāk nekā 10 % Francijā, Apvienotajā Karalistē vai Īrijā). Šī tendence, t. i., jo lielāks ir energoierobežotu resursu īpatsvars, jo zemāks korekcijas koeficients, ir apstiprinājusies arī citās valstīs/zonās, piemēram, Īrijā vai Apvienotajā Karalistē. |
| --- | --- |

(303)

Attiecībā uz korekcijas koeficientiem Beļģija norādīja, ka pirmajā acumirklī “zemāki” korekcijas koeficienti ir izskaidrojami ar to, ka, palielinoties to īpatsvaram sistēmā/valstī, energoierobežotu tehnoloģiju korekcija ir mazāka. Tā kā šādu tehnoloģiju īpatsvars ir liels, to ieguldījums neaprobežojas tikai ar iztrūkuma brīžiem. Beļģijā ir augstākais energoierobežotu resursu īpatsvars salīdzinājumā ar citām valstīm, kurās ir JAM, un saskaņā ar JAM atsauces scenāriju tas vēl vairāk palielināsies (30 % 2025. gadā salīdzinājumā ar mazāk nekā 10 % Francijā, Apvienotajā Karalistē vai Īrijā). Šī tendence, t. i., jo lielāks ir energoierobežotu resursu īpatsvars, jo zemāks korekcijas koeficients, ir apstiprinājusies arī citās valstīs/zonās, piemēram, Īrijā vai Apvienotajā Karalistē.

| (304) | Beļģija arī paskaidroja, ka ir gaidāms regulatora atzinums par ierosinātajiem korekcijas koeficientiem, un PSO 2021. gada janvāra sākumā organizēja īpašu darba grupas sanāksmi par šo jautājumu visām ieinteresētajām personām. |
| --- | --- |

(304)

Beļģija arī paskaidroja, ka ir gaidāms regulatora atzinums par ierosinātajiem korekcijas koeficientiem, un PSO 2021. gada janvāra sākumā organizēja īpašu darba grupas sanāksmi par šo jautājumu visām ieinteresētajām personām.

| (305) | Ministrijas lēmumā, kurā sniegti norādījumi 2025. piegādes gada G-4 izsolei un kurš publicēts 2021. gada 30. aprīlī, tika iekļauts atjaunināts korekcijas koeficientu kopums, kas nodrošināja augstākus korekcijas koeficientus energoierobežotām jaudām, ņemot vērā to maksimālo piegādes ilgumu. |
| --- | --- |

(305)

Ministrijas lēmumā, kurā sniegti norādījumi 2025. piegādes gada G-4 izsolei un kurš publicēts 2021. gada 30. aprīlī, tika iekļauts atjaunināts korekcijas koeficientu kopums, kas nodrošināja augstākus korekcijas koeficientus energoierobežotām jaudām, ņemot vērā to maksimālo piegādes ilgumu.

4.5.1.4.   Atmaksāšanas pienākums

Atmaksāšanas pienākums

| (306) | Attiecībā uz atmaksāšanas pienākumu Beļģija paskaidroja, ka JAM darba grupā ir noticis daudz diskusiju par norunas cenas izstrādi. Galīgā risinājuma mērķis ir panākt līdzsvaru starp diviem apsvērumiem:






  a) | no vienas puses, atmaksāšanas pienākums ir Beļģijas JAM būtiska iezīme, kuras pamatā ir uzticamības iespējas līgumi, un jābūt reālai iespējai piemērot norunas cenu maksimālo cenu gadījumā, lai izvairītos no negaidītas papildu peļņas; |
| --- | --- | --- |

(306)

Attiecībā uz atmaksāšanas pienākumu Beļģija paskaidroja, ka JAM darba grupā ir noticis daudz diskusiju par norunas cenas izstrādi. Galīgā risinājuma mērķis ir panākt līdzsvaru starp diviem apsvērumiem:

a)

no vienas puses, atmaksāšanas pienākums ir Beļģijas JAM būtiska iezīme, kuras pamatā ir uzticamības iespējas līgumi, un jābūt reālai iespējai piemērot norunas cenu maksimālo cenu gadījumā, lai izvairītos no negaidītas papildu peļņas;

| b) | no otras puses, jaudas nevajadzētu izslēgt no JAM, ja tās sāk darboties tikai par tirgus cenu, kas ir augstāka par norunas cenas līmeni. |
| --- | --- |

b)

no otras puses, jaudas nevajadzētu izslēgt no JAM, ja tās sāk darboties tikai par tirgus cenu, kas ir augstāka par norunas cenas līmeni.

4.5.1.5.   Valsts jaudas maksimālā starpposma cena

Valsts jaudas maksimālā starpposma cena

| (307) | Attiecībā uz maksimālo starpposma cenu Beļģija apgalvoja, ka tā izskata iespēju ieviest atkāpšanās mehānismu. |
| --- | --- |

(307)

Attiecībā uz maksimālo starpposma cenu Beļģija apgalvoja, ka tā izskata iespēju ieviest atkāpšanās mehānismu.

| (308) | Karaļa dekrētā, kas publicēts 2021. gada 30. aprīlī, ir paredzēta atkāpšanās procedūra un mehānisms pusēm, kuras var pierādīt, ka tām ir lielāks “trūkstošās naudas” apjoms, nekā var atgūt, pateicoties maksimālajai starpposma cenai. |
| --- | --- |

(308)

Karaļa dekrētā, kas publicēts 2021. gada 30. aprīlī, ir paredzēta atkāpšanās procedūra un mehānisms pusēm, kuras var pierādīt, ka tām ir lielāks “trūkstošās naudas” apjoms, nekā var atgūt, pateicoties maksimālajai starpposma cenai.

4.5.2.   Pārslodzes ieņēmumi

Pārslodzes ieņēmumi

| (309) | Beļģija uzskata, ka, sadalot un izmantojot rentes, kas iegūtas no JAM pārrobežu biļešu piešķiršanas, pilnībā tiek ievēroti Elektroenerģijas regulas noteikumi, jo īpaši 26. panta 9. punkts. |
| --- | --- |

(309)

Beļģija uzskata, ka, sadalot un izmantojot rentes, kas iegūtas no JAM pārrobežu biļešu piešķiršanas, pilnībā tiek ievēroti Elektroenerģijas regulas noteikumi, jo īpaši 26. panta 9. punkts.

| (310) | Beļģija norādīja, ka NRA pieņem lēmumus par ieņēmumu sadali starp PSO. Beļģijas PSO pārslodzes ieņēmumu izlietojumu reglamentē tarifu metodika, kurā paredzēts, ka kopējie ienākumi sedz izmaksas, kas nepieciešamas regulēto darbību turpināšanai. |
| --- | --- |

(310)

Beļģija norādīja, ka NRA pieņem lēmumus par ieņēmumu sadali starp PSO. Beļģijas PSO pārslodzes ieņēmumu izlietojumu reglamentē tarifu metodika, kurā paredzēts, ka kopējie ienākumi sedz izmaksas, kas nepieciešamas regulēto darbību turpināšanai.

NRA

| (311) | Beļģija norādīja, ka gadījumos, kad ieņēmumi tiek sadalīti ar kaimiņos esošajiem PSO, šo ieņēmumu izlietojumu reglamentē Elektroenerģijas regula. |
| --- | --- |

(311)

Beļģija norādīja, ka gadījumos, kad ieņēmumi tiek sadalīti ar kaimiņos esošajiem PSO, šo ieņēmumu izlietojumu reglamentē Elektroenerģijas regula.

| (312) | Beļģija arī apstiprināja, ka tā ievēros ACER Lēmumu Nr. 36/2020, kurā cita starpā ir izklāstīta metodika to ieņēmumu sadalei, kas gūti no ieejas jaudas piešķiršanas. |
| --- | --- |

(312)

Beļģija arī apstiprināja, ka tā ievēros ACER Lēmumu Nr. 36/2020, kurā cita starpā ir izklāstīta metodika to ieņēmumu sadalei, kas gūti no ieejas jaudas piešķiršanas.

ACER

4.5.3.   Aizrobežu jaudas maksimālā starpposma cena

Aizrobežu jaudas maksimālā starpposma cena

| (313) | Beļģija norādīja, ka ierobežojums attiecībā uz netiešas aizrobežu jaudas viena gada līgumiem šķiet pamatots, jo nav iespējams garantēt, ka daudzgadu līguma darbības laikā uz konkrētas robežas saglabāsies pietiekams skaits pārrobežu biļešu. |
| --- | --- |

(313)

Beļģija norādīja, ka ierobežojums attiecībā uz netiešas aizrobežu jaudas viena gada līgumiem šķiet pamatots, jo nav iespējams garantēt, ka daudzgadu līguma darbības laikā uz konkrētas robežas saglabāsies pietiekams skaits pārrobežu biļešu.

| (314) | Beļģija norāda, ka, ja maksimālās starpposma cenas vispārēja piemērošana netiešām aizrobežu jaudām izraisa to, ka dalībnieki tiek atturēti piedalīties, var apsvērt paziņotās struktūras izmaiņas (piemēram, paredzēt mehānismu atkāpju piešķiršanai). |
| --- | --- |

(314)

Beļģija norāda, ka, ja maksimālās starpposma cenas vispārēja piemērošana netiešām aizrobežu jaudām izraisa to, ka dalībnieki tiek atturēti piedalīties, var apsvērt paziņotās struktūras izmaiņas (piemēram, paredzēt mehānismu atkāpju piešķiršanai).

| (315) | 308. apsvērumā minētais atkāpšanās mehānisms attiecas arī uz netiešām aizrobežas jaudām. |
| --- | --- |

(315)

308. apsvērumā minētais atkāpšanās mehānisms attiecas arī uz netiešām aizrobežas jaudām.

4.5.4.   Tieša pārrobežu jauda

Tieša pārrobežu jauda

| (316) | Beļģija norādīja, ka ir izstrādāts JAM likuma grozījums, kas paredz, ka tiešas aizrobežu jaudas dalības priekšnoteikums ir nolīguma noslēgšana starp Beļģiju un dalībvalsti, kuras teritorijā atrodas jauda. Šim nolīgumam, no vienas puses, būtu jānodrošina Beļģijai, ka jaudas turētājs ievēros tehniskos, organizatoriskos un finansiālos nosacījumus, un, no otras puses, jāgarantē uzņēmējai dalībvalstij, ka šī dalība neradīs problēmas piegādes drošībai vai pārslodzes vadībai. |
| --- | --- |

(316)

Beļģija norādīja, ka ir izstrādāts JAM likuma grozījums, kas paredz, ka tiešas aizrobežu jaudas dalības priekšnoteikums ir nolīguma noslēgšana starp Beļģiju un dalībvalsti, kuras teritorijā atrodas jauda. Šim nolīgumam, no vienas puses, būtu jānodrošina Beļģijai, ka jaudas turētājs ievēros tehniskos, organizatoriskos un finansiālos nosacījumus, un, no otras puses, jāgarantē uzņēmējai dalībvalstij, ka šī dalība neradīs problēmas piegādes drošībai vai pārslodzes vadībai.

| (317) | JAM likums, kurā iekļauts šis grozījums, tika publicēts 2021. gada 19. martā. |
| --- | --- |

(317)

JAM likums, kurā iekļauts šis grozījums, tika publicēts 2021. gada 19. martā.

4.6.   Atbilstība Elektroenerģijas regulai

Atbilstība Elektroenerģijas regulai

4.6.1.   24. panta 1. punkta interpretācija

24. panta 1. punkta interpretācija

| (318) | Beļģija norādīja, ka pieejamie resursu pietiekamības pētījumi ietver jutīgumu pret aizrobežu jaudu. Beļģija uzskata, ka šāda ietveršana pilnībā atbilst Elektroenerģijas regulai, jo liela atkarība no importa tieši būtu uzskatāma par “valsts elektroenerģijas pieprasījuma un piedāvājuma īpatnību”, kā minēts Elektroenerģijas regulas 24. panta 1. punktā. To pamato NRAA noteiktais reģionālais mērogs. |
| --- | --- |

(318)

Beļģija norādīja, ka pieejamie resursu pietiekamības pētījumi ietver jutīgumu pret aizrobežu jaudu. Beļģija uzskata, ka šāda ietveršana pilnībā atbilst Elektroenerģijas regulai, jo liela atkarība no importa tieši būtu uzskatāma par “valsts elektroenerģijas pieprasījuma un piedāvājuma īpatnību”, kā minēts Elektroenerģijas regulas 24. panta 1. punktā. To pamato NRAA noteiktais reģionālais mērogs.

NRAA

4.6.2.   Pakāpeniska administratīvā atcelšana

Pakāpeniska administratīvā atcelšana

| (319) | Attiecībā uz pakāpeniskas administratīvās atcelšanas klauzulu Beļģija apgalvoja, ka, ņemot vērā JAM struktūru, līgumi var un tiem vajadzētu tiekties uz nulles atlīdzību. |
| --- | --- |

(319)

Attiecībā uz pakāpeniskas administratīvās atcelšanas klauzulu Beļģija apgalvoja, ka, ņemot vērā JAM struktūru, līgumi var un tiem vajadzētu tiekties uz nulles atlīdzību.

| (320) | Kā norādīts 218. apsvērumā, Beļģija ir apņēmusies ieviest Elektroenerģijas likumā, ka, ja trīs gadus pēc kārtas netiks noslēgts jauns jaudas nolīgums saskaņā ar Elektroenerģijas likuma 7.j panta 11. punktu, no nākamā gada JAM ietvaros netiks rīkotas jaunas izsoles. |
| --- | --- |

(320)

Kā norādīts 218. apsvērumā, Beļģija ir apņēmusies ieviest Elektroenerģijas likumā, ka, ja trīs gadus pēc kārtas netiks noslēgts jauns jaudas nolīgums saskaņā ar Elektroenerģijas likuma 7.j panta 11. punktu, no nākamā gada JAM ietvaros netiks rīkotas jaunas izsoles.

4.7.   Citas piezīmes

Citas piezīmes

4.7.1.   Ilgtspēja

Ilgtspēja

| (321) | Beļģija paskaidroja, ka JAM ir izstrādāts tā, lai tas būtu tehnoloģiski neitrāls, un tas nerezervē jaudu ar gāzi darbināmām vienībām. Turklāt ir izdarītas daudzas ar struktūru saistītas izvēles, lai nodrošinātu vienlīdzīgus konkurences apstākļus un aktīvi veicinātu inovatīvu tehnoloģiju, piemēram, pieprasījuma pārvaldības resursu un citu elastības resursu veidu, dalību. Piemēram, struktūrā paredzēta būtiska jaudas apjoma rezervēšana T-1 izsolē, kas ļaus izsolē piedalīties tehnoloģijām ar īsāku sagatavošanas laiku, piemēram, pieprasījuma pārvaldības resursiem vai akumulatoriem. Tiek lēsts, ka apjoms ir vairāk nekā 1,5 GW, kad ir pieejami 100 %, kas ir vairāk nekā 3 vai 4 GW pēc korekcijas koeficientu piemērošanas. Salīdzinājumā ar citām Eiropas valstīm šī daļa, kas rezervēta T-1 izsolei, ir daudz lielāka, t. i., 2018./2019. piegādes gadam Apvienotā Karaliste ir rezervējusi 2,5 GW T-1 izsolei salīdzinājumā ar 48,6 GW T-4 izsolei. Īrijas jaudas mehānismā ir paredzēts, ka G-1 izsolei tiks rezervēti 2–5 % no jaudas vajadzības. |
| --- | --- |

(321)

Beļģija paskaidroja, ka JAM ir izstrādāts tā, lai tas būtu tehnoloģiski neitrāls, un tas nerezervē jaudu ar gāzi darbināmām vienībām. Turklāt ir izdarītas daudzas ar struktūru saistītas izvēles, lai nodrošinātu vienlīdzīgus konkurences apstākļus un aktīvi veicinātu inovatīvu tehnoloģiju, piemēram, pieprasījuma pārvaldības resursu un citu elastības resursu veidu, dalību. Piemēram, struktūrā paredzēta būtiska jaudas apjoma rezervēšana T-1 izsolē, kas ļaus izsolē piedalīties tehnoloģijām ar īsāku sagatavošanas laiku, piemēram, pieprasījuma pārvaldības resursiem vai akumulatoriem. Tiek lēsts, ka apjoms ir vairāk nekā 1,5 GW, kad ir pieejami 100 %, kas ir vairāk nekā 3 vai 4 GW pēc korekcijas koeficientu piemērošanas. Salīdzinājumā ar citām Eiropas valstīm šī daļa, kas rezervēta T-1 izsolei, ir daudz lielāka, t. i., 2018./2019. piegādes gadam Apvienotā Karaliste ir rezervējusi 2,5 GW T-1 izsolei salīdzinājumā ar 48,6 GW T-4 izsolei. Īrijas jaudas mehānismā ir paredzēts, ka G-1 izsolei tiks rezervēti 2–5 % no jaudas vajadzības.

| (322) | Kā minēts 109. apsvērumā, jaunajām iekārtām, kuras darbina ar fosilo kurināmo un attiecībā uz kurām operatori būs tiesīgi slēgt 15 gadu līgumus, būs saistoši Eiropas Savienības un/vai Beļģijas izvirzītie mērķi samazināt siltumnīcefekta gāzu emisijas, lai līdz 2050. gadam sasniegtu klimatneitralitāti. |
| --- | --- |

(322)

Kā minēts 109. apsvērumā, jaunajām iekārtām, kuras darbina ar fosilo kurināmo un attiecībā uz kurām operatori būs tiesīgi slēgt 15 gadu līgumus, būs saistoši Eiropas Savienības un/vai Beļģijas izvirzītie mērķi samazināt siltumnīcefekta gāzu emisijas, lai līdz 2050. gadam sasniegtu klimatneitralitāti.

| (323) | Turklāt Beļģija norādīja, ka tā ir izveidojusi pievilcīgu vidi tā dēvēto energoierobežoto tehnoloģiju attīstībai (piemēram, izmantojot iespēju piedalīties palīgpakalpojumu tirgos vai veicināt, nododot enerģijas mehānismu). Tas ir radījis lielu pieprasījuma pārvaldības resursu īpatsvaru, un šī tendence turpinās attīstīties, jo paredzams, ka 2025. gadā sistēmā tiks pievienoti papildu uzkrāšanas un pieprasījumreakcijas resursi. |
| --- | --- |

(323)

Turklāt Beļģija norādīja, ka tā ir izveidojusi pievilcīgu vidi tā dēvēto energoierobežoto tehnoloģiju attīstībai (piemēram, izmantojot iespēju piedalīties palīgpakalpojumu tirgos vai veicināt, nododot enerģijas mehānismu). Tas ir radījis lielu pieprasījuma pārvaldības resursu īpatsvaru, un šī tendence turpinās attīstīties, jo paredzams, ka 2025. gadā sistēmā tiks pievienoti papildu uzkrāšanas un pieprasījumreakcijas resursi.

| (324) | Visbeidzot, Beļģijā pašlaik elektrotīklu starpsavienojumu līmenis ir aptuveni 24 %, un paredzams, ka līdz 2030. gadam tas pieaugs līdz 33 %. |
| --- | --- |

(324)

Visbeidzot, Beļģijā pašlaik elektrotīklu starpsavienojumu līmenis ir aptuveni 24 %, un paredzams, ka līdz 2030. gadam tas pieaugs līdz 33 %.

4.7.2.   Pakāpeniska atteikšanās no kodolenerģijas

Pakāpeniska atteikšanās no kodolenerģijas

| (325) | Beļģija apgalvoja, ka paziņojuma pamatā aizvien ir pilnīga atteikšanās no kodolenerģijas. Tā arī paskaidroja, ka visi korekciju priekšlikumi, kas tiks iesniegti pēc izvērtējuma līdz 2021. gada novembra beigām, tiks paziņoti. |
| --- | --- |

(325)

Beļģija apgalvoja, ka paziņojuma pamatā aizvien ir pilnīga atteikšanās no kodolenerģijas. Tā arī paskaidroja, ka visi korekciju priekšlikumi, kas tiks iesniegti pēc izvērtējuma līdz 2021. gada novembra beigām, tiks paziņoti.

4.7.3.   Ilgums

Ilgums

| (326) | Beļģija apgalvoja, ka galvenais iemesls ilgtermiņa līgumu ieviešanai ir radīt vienlīdzīgus konkurences apstākļus esošajām, atjaunotajām un jaunajām jaudām. Bažas par vienlīdzīgu konkurences apstākļu nodrošināšanu pirmajā izsolē ir tikpat aktuālas kā turpmākajās izsolēs. |
| --- | --- |

(326)

Beļģija apgalvoja, ka galvenais iemesls ilgtermiņa līgumu ieviešanai ir radīt vienlīdzīgus konkurences apstākļus esošajām, atjaunotajām un jaunajām jaudām. Bažas par vienlīdzīgu konkurences apstākļu nodrošināšanu pirmajā izsolē ir tikpat aktuālas kā turpmākajās izsolēs.

| (327) | Attiecībā uz līgumu ilgumu (15 gadi) un pasākuma pagaidu būtību (10 gadi) Beļģija norādīja, ka ir jānošķir līguma ilgums, no vienas puses, un apstiprinātā izsoļu rīkošana, no otras puses. |
| --- | --- |

(327)

Attiecībā uz līgumu ilgumu (15 gadi) un pasākuma pagaidu būtību (10 gadi) Beļģija norādīja, ka ir jānošķir līguma ilgums, no vienas puses, un apstiprinātā izsoļu rīkošana, no otras puses.

5.   PASĀKUMA NOVĒRTĒJUMS

PASĀKUMA NOVĒRTĒJUMS

5.1.   Valsts atbalsts LESD 107. panta 1. punkta nozīmē

Valsts atbalsts LESD 107. panta 1. punkta nozīmē

| (328) | Lēmumā par procedūras sākšanu Komisija pauda sākotnējo uzskatu, ka pasākums bija valsts atbalsts LESD 107. panta 1. punkta nozīmē. Ne Beļģija, ne ieinteresētās personas neapstrīdēja šo uzskatu. |
| --- | --- |

(328)

Lēmumā par procedūras sākšanu Komisija pauda sākotnējo uzskatu, ka pasākums bija valsts atbalsts LESD 107. panta 1. punkta nozīmē. Ne Beļģija, ne ieinteresētās personas neapstrīdēja šo uzskatu.

| (329) | LESD 107. panta 1. punktā valsts atbalsts ir definēts kā “atbalsts, ko piešķir dalībvalstis vai ko jebkādā citā veidā piešķir no valsts līdzekļiem”. |
| --- | --- |

(329)

LESD 107. panta 1. punktā valsts atbalsts ir definēts kā “atbalsts, ko piešķir dalībvalstis vai ko jebkādā citā veidā piešķir no valsts līdzekļiem”.

| (330) | Valsts atbalsts, kas atbilst LESD 107. panta 1. punktam, ir nesaderīgs ar iekšējo tirgu, ja tas “rada vai draud radīt konkurences izkropļojumus, dodot priekšroku konkrētiem uzņēmumiem vai konkrētu preču ražošanai, ciktāl tāds atbalsts iespaido tirdzniecību starp dalībvalstīm”. |
| --- | --- |

(330)

Valsts atbalsts, kas atbilst LESD 107. panta 1. punktam, ir nesaderīgs ar iekšējo tirgu, ja tas “rada vai draud radīt konkurences izkropļojumus, dodot priekšroku konkrētiem uzņēmumiem vai konkrētu preču ražošanai, ciktāl tāds atbalsts iespaido tirdzniecību starp dalībvalstīm”.

| (331) | LESD 107. panta 2. un 3. punktā ir uzskaitīti īpaši apstākļi, kuros atbalsts ir vai tomēr var tikt uzskatīts par saderīgu ar iekšējo tirgu. Komisijas novērtējums attiecībā uz to, vai uz šo gadījumu attiecas kāds no šiem apstākļiem, ir izklāstīts 5.3. iedaļā. |
| --- | --- |

(331)

LESD 107. panta 2. un 3. punktā ir uzskaitīti īpaši apstākļi, kuros atbalsts ir vai tomēr var tikt uzskatīts par saderīgu ar iekšējo tirgu. Komisijas novērtējums attiecībā uz to, vai uz šo gadījumu attiecas kāds no šiem apstākļiem, ir izklāstīts 5.3. iedaļā.

5.1.1.   Attiecināmība uz valsti un finansēšana no valsts līdzekļiem

Attiecināmība uz valsti un finansēšana no valsts līdzekļiem

| (332) | Lai pasākumus varētu kvalificēt kā valsts atbalstu LESD 107. panta 1. punkta nozīmē, a) tiem jābūt attiecināmiem uz valsti un b) tajos jābūt iesaistītiem valsts līdzekļiem. Pēdējais nosacījums nozīmē, ka atbalstu piešķir tieši valsts vai valsts izraudzīta vai izveidota publiska vai privāta struktūra (88). Kā paskaidrots 2.2. iedaļā, JAM tika ieviests ar 2019. gada 22. aprīlī pieņemto federālo likumu, ar ko groza 1999. gada 29. aprīļa federālo Elektroenerģijas likumu par Beļģijas elektroenerģijas tirgus organizāciju (primārie tiesību akti). Vairāki šā jaudas mehānisma īstenošanas noteikumi ir paredzēti sekundārajos tiesību aktos, piemēram, karaļa dekrētos, ministriju dekrētos un regulatīvi apstiprinātos tirgus noteikumos un līgumos. Visu šo sekundāro tiesību aktu juridiskais pamats ir iepriekš minētais federālais Elektroenerģijas likums. Tādējādi pasākums ir attiecināms uz Beļģijas valsti. |
| --- | --- |

(332)

Lai pasākumus varētu kvalificēt kā valsts atbalstu LESD 107. panta 1. punkta nozīmē, a) tiem jābūt attiecināmiem uz valsti un b) tajos jābūt iesaistītiem valsts līdzekļiem. Pēdējais nosacījums nozīmē, ka atbalstu piešķir tieši valsts vai valsts izraudzīta vai izveidota publiska vai privāta struktūra (88). Kā paskaidrots 2.2. iedaļā, JAM tika ieviests ar 2019. gada 22. aprīlī pieņemto federālo likumu, ar ko groza 1999. gada 29. aprīļa federālo Elektroenerģijas likumu par Beļģijas elektroenerģijas tirgus organizāciju (primārie tiesību akti). Vairāki šā jaudas mehānisma īstenošanas noteikumi ir paredzēti sekundārajos tiesību aktos, piemēram, karaļa dekrētos, ministriju dekrētos un regulatīvi apstiprinātos tirgus noteikumos un līgumos. Visu šo sekundāro tiesību aktu juridiskais pamats ir iepriekš minētais federālais Elektroenerģijas likums. Tādējādi pasākums ir attiecināms uz Beļģijas valsti.

88

| (333) | Lēmumā par procedūras sākšanu Komisija pauda savu sākotnējo viedokli, ka JAM tiek finansēts no valsts līdzekļiem. Beļģija nepiekrita šim viedoklim. |
| --- | --- |

(333)

Lēmumā par procedūras sākšanu Komisija pauda savu sākotnējo viedokli, ka JAM tiek finansēts no valsts līdzekļiem. Beļģija nepiekrita šim viedoklim.

| (334) | Ar finansēšanas mehānismu, kas aprakstīts 2.12.2. iedaļā, Beļģijas valsts izveido sistēmu, kurā PSO izmaksas, kuras radušās JAM dēļ, tiek pilnībā kompensētas ar tīkla tarifiem, kas ataino parafiskālās nodevas iezīmes. Patiešām, valsts ar likumu nosaka piemaksu par elektroenerģijas patēriņu, izmantojot tīkla tarifus (sk. 208. un 209. apsvērumu). No vienas puses, Elektroenerģijas likumā ir paredzēts, ka PSO ir pienākums šos tarifus iekasēt tieši no tīkla lietotājiem (sk. 208. apsvērumu). No otras puses, tīkla lietotājiem, kuriem piemēro tarifus, tie ir jāmaksā (sk. 210. apsvērumu). Turklāt, kā uzsvērts 208. apsvērumā, obligāto tīkla tarifu izcelsme ir valsts tādā nozīmē, ka valsts neaprobežojās ar to, ka noteica privātpersonu grupai kā obligātu iemaksu, ko ieviesa un pārvalda šādu privātpersonu apvienība kā, piemēram, Pearle (89) un Doux Élevage (90) judikatūrā. Attiecīgi saskaņā ar Tiesas spriedumu lietā Vācija / Eiropas Komisija tīkla tarifi ir uzskatāmi par nodevu, kas noteikta ar likumu (91). |
| --- | --- |

(334)

Ar finansēšanas mehānismu, kas aprakstīts 2.12.2. iedaļā, Beļģijas valsts izveido sistēmu, kurā PSO izmaksas, kuras radušās JAM dēļ, tiek pilnībā kompensētas ar tīkla tarifiem, kas ataino parafiskālās nodevas iezīmes. Patiešām, valsts ar likumu nosaka piemaksu par elektroenerģijas patēriņu, izmantojot tīkla tarifus (sk. 208. un 209. apsvērumu). No vienas puses, Elektroenerģijas likumā ir paredzēts, ka PSO ir pienākums šos tarifus iekasēt tieši no tīkla lietotājiem (sk. 208. apsvērumu). No otras puses, tīkla lietotājiem, kuriem piemēro tarifus, tie ir jāmaksā (sk. 210. apsvērumu). Turklāt, kā uzsvērts 208. apsvērumā, obligāto tīkla tarifu izcelsme ir valsts tādā nozīmē, ka valsts neaprobežojās ar to, ka noteica privātpersonu grupai kā obligātu iemaksu, ko ieviesa un pārvalda šādu privātpersonu apvienība kā, piemēram, Pearle (89) un Doux Élevage (90) judikatūrā. Attiecīgi saskaņā ar Tiesas spriedumu lietā Vācija / Eiropas Komisija tīkla tarifi ir uzskatāmi par nodevu, kas noteikta ar likumu (91).

Pearle

89

Doux Élevage

90

91

| (335) | Attiecīgi Komisija uzskata, ka JAM tiek finansēts no valsts līdzekļiem, jo to finansē no ieņēmumiem, kuri gūti no valsts uzliktas parafiskālas nodevas un tiek pārvaldīti un sadalīti saskaņā ar tiesību aktu noteikumiem. Patiešām, ja valsts tiesību akti paredz pārnest maksājumu uz noteiktu personu grupu, šis maksājums ir obligāts un tādējādi iegūtie līdzekļi ir valsts līdzekļi (92). |
| --- | --- |

(335)

Attiecīgi Komisija uzskata, ka JAM tiek finansēts no valsts līdzekļiem, jo to finansē no ieņēmumiem, kuri gūti no valsts uzliktas parafiskālas nodevas un tiek pārvaldīti un sadalīti saskaņā ar tiesību aktu noteikumiem. Patiešām, ja valsts tiesību akti paredz pārnest maksājumu uz noteiktu personu grupu, šis maksājums ir obligāts un tādējādi iegūtie līdzekļi ir valsts līdzekļi (92).

92

5.1.2.   Ekonomiskā priekšrocība, kas piešķirta konkrētiem uzņēmumiem vai konkrētu preču ražošanai (selektīva priekšrocība)

Ekonomiskā priekšrocība, kas piešķirta konkrētiem uzņēmumiem vai konkrētu preču ražošanai (selektīva priekšrocība)

| (336) | Priekšrocība LESD 107. panta 1. punkta nozīmē ir ikviens saimnieciskais labums, ko uzņēmums nebūtu guvis parastos tirgus apstākļos, t. i., bez valsts iejaukšanās (93). |
| --- | --- |

(336)

Priekšrocība LESD 107. panta 1. punkta nozīmē ir ikviens saimnieciskais labums, ko uzņēmums nebūtu guvis parastos tirgus apstākļos, t. i., bez valsts iejaukšanās (93).

93

| (337) | JAM izsolēs izraudzītie pretendenti ar JAM saņem atlīdzību, ko tie nesaņemtu, ja turpinātu darboties elektroenerģijas tirgū parastos ekonomikas apstākļos, pārdodot tikai elektroenerģiju un palīgpakalpojumus. Tāpēc pasākums piešķir ekonomisku priekšrocību uzņēmumiem, kas uzvarējuši JAM izsolēs. Šī priekšrocība ir selektīva, jo tā dod priekšroku tikai konkrētiem uzņēmumiem, proti, JAM izsolēs izraudzītajiem pretendentiem, kuru faktiskā un tiesiskā situācija ir salīdzināma ar citiem jaudas piegādātājiem, kas vai nu nevarēja piedalīties, vai nepiedalījās JAM izsolēs, vai arī piedalījās, bet neveiksmīgi. |
| --- | --- |

(337)

JAM izsolēs izraudzītie pretendenti ar JAM saņem atlīdzību, ko tie nesaņemtu, ja turpinātu darboties elektroenerģijas tirgū parastos ekonomikas apstākļos, pārdodot tikai elektroenerģiju un palīgpakalpojumus. Tāpēc pasākums piešķir ekonomisku priekšrocību uzņēmumiem, kas uzvarējuši JAM izsolēs. Šī priekšrocība ir selektīva, jo tā dod priekšroku tikai konkrētiem uzņēmumiem, proti, JAM izsolēs izraudzītajiem pretendentiem, kuru faktiskā un tiesiskā situācija ir salīdzināma ar citiem jaudas piegādātājiem, kas vai nu nevarēja piedalīties, vai nepiedalījās JAM izsolēs, vai arī piedalījās, bet neveiksmīgi.

| (338) | Turklāt pasākums piešķir selektīvu priekšrocību tikai konkrētiem uzņēmumiem, kas var palīdzēt risināt konstatēto pietiekamības problēmu, jo jaudas, kas ir mazākas par 1 MW (sk. 69. apsvērumu), ir izslēgtas no tiešas līdzdalības JAM (t. i., bez agregēšanas, sk. 72. apsvērumu), lai gan arī tās var palīdzēt samazināt konstatēto pietiekamības problēmu. Nākotnē minimālais slieksnis dalībai JAM, pat ja tā tiktu samazināta (70. apsvērums), aizvien liegs dažām jaudām tiešu dalību (t. i., bez agregēšanas) JAM. Turklāt aizrobežu jaudas, kas atrodas dalībvalstīs, kuras nav kaimiņvalstis, tiks izslēgtas no JAM (sk. 199. apsvērumu). Attiecīgi arī no šīs perspektīvas pasākums piešķir selektīvu priekšrocību. |
| --- | --- |

(338)

Turklāt pasākums piešķir selektīvu priekšrocību tikai konkrētiem uzņēmumiem, kas var palīdzēt risināt konstatēto pietiekamības problēmu, jo jaudas, kas ir mazākas par 1 MW (sk. 69. apsvērumu), ir izslēgtas no tiešas līdzdalības JAM (t. i., bez agregēšanas, sk. 72. apsvērumu), lai gan arī tās var palīdzēt samazināt konstatēto pietiekamības problēmu. Nākotnē minimālais slieksnis dalībai JAM, pat ja tā tiktu samazināta (70. apsvērums), aizvien liegs dažām jaudām tiešu dalību (t. i., bez agregēšanas) JAM. Turklāt aizrobežu jaudas, kas atrodas dalībvalstīs, kuras nav kaimiņvalstis, tiks izslēgtas no JAM (sk. 199. apsvērumu). Attiecīgi arī no šīs perspektīvas pasākums piešķir selektīvu priekšrocību.

5.1.3.   Konkurences un tirdzniecības izkropļošana Savienībā

Konkurences un tirdzniecības izkropļošana Savienībā

| (339) | Pasākums var radīt konkurences izkropļojumus un ietekmēt tirdzniecību iekšējā tirgū. Elektroenerģijas ražošana, kā arī elektroenerģijas vairumtirdzniecības un mazumtirdzniecības tirgi ir pasākumi, kas atvērti konkurencei visā ES (94). Tāpēc jebkuras priekšrocības, ko no valsts resursiem piešķir jebkuram šīs nozares uzņēmumam, var ietekmēt tirdzniecību Savienībā un izkropļot konkurenci. |
| --- | --- |

(339)

Pasākums var radīt konkurences izkropļojumus un ietekmēt tirdzniecību iekšējā tirgū. Elektroenerģijas ražošana, kā arī elektroenerģijas vairumtirdzniecības un mazumtirdzniecības tirgi ir pasākumi, kas atvērti konkurencei visā ES (94). Tāpēc jebkuras priekšrocības, ko no valsts resursiem piešķir jebkuram šīs nozares uzņēmumam, var ietekmēt tirdzniecību Savienībā un izkropļot konkurenci.

94

5.1.4.   Secinājums par novērtējumu saskaņā ar LESD 107. panta 1. punktu

Secinājums par novērtējumu saskaņā ar LESD 107. panta 1. punktu

| (340) | Tāpēc pasākums ir valsts atbalsts LESD 107. panta 1. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(340)

Tāpēc pasākums ir valsts atbalsts LESD 107. panta 1. punkta nozīmē.

5.2.   Atbalsta likumība

Atbalsta likumība

| (341) | Paziņojot par pasākumu pirms tās īstenošanas, Beļģijas iestādes ir izpildījušas savu pienākumu saskaņā ar LESD 108. panta 3. punktu. |
| --- | --- |

(341)

Paziņojot par pasākumu pirms tās īstenošanas, Beļģijas iestādes ir izpildījušas savu pienākumu saskaņā ar LESD 108. panta 3. punktu.

5.3.   Pasākuma saderība ar iekšējo tirgu

Pasākuma saderība ar iekšējo tirgu

| (342) | Komisija ir novērtējusi paziņoto pasākumu, pamatojoties uz LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunktu un VEAP. Konkrētāk, tā ir novērtējusi pasākumu saskaņā ar VEAP 3.9. iedaļu (95), kurā paredzēti īpaši nosacījumi attiecībā uz atbalstu ražošanas pietiekamībai. |
| --- | --- |

(342)

Komisija ir novērtējusi paziņoto pasākumu, pamatojoties uz LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunktu un VEAP. Konkrētāk, tā ir novērtējusi pasākumu saskaņā ar VEAP 3.9. iedaļu (95), kurā paredzēti īpaši nosacījumi attiecībā uz atbalstu ražošanas pietiekamībai.

95

| (343) | LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunktā ir noteikts, ka Komisija var paziņot par saderīgu “atbalstu, kas veicina konkrētu saimniecisko darbību vai konkrētu tautsaimniecības jomu attīstību, ja šādam atbalstam nav tāds nelabvēlīgs iespaids uz tirdzniecības apstākļiem, kas ir pretrunā kopīgām interesēm”. Tādēļ saskaņā ar šo Līguma noteikumu saderīgam atbalstam ir jāveicina konkrētas saimnieciskās darbības attīstība. Turklāt atbalsts nedrīkstētu izkropļot konkurenci tādā veidā, kas ir pretrunā kopīgām interesēm. |
| --- | --- |

(343)

LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunktā ir noteikts, ka Komisija var paziņot par saderīgu “atbalstu, kas veicina konkrētu saimniecisko darbību vai konkrētu tautsaimniecības jomu attīstību, ja šādam atbalstam nav tāds nelabvēlīgs iespaids uz tirdzniecības apstākļiem, kas ir pretrunā kopīgām interesēm”. Tādēļ saskaņā ar šo Līguma noteikumu saderīgam atbalstam ir jāveicina konkrētas saimnieciskās darbības attīstība. Turklāt atbalsts nedrīkstētu izkropļot konkurenci tādā veidā, kas ir pretrunā kopīgām interesēm.

5.3.1.   Ieguldījums saimnieciskās darbības attīstībā

Ieguldījums saimnieciskās darbības attīstībā

| (344) | Saskaņā ar LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunktu pasākumam ir jāveicina konkrētas saimnieciskās darbības attīstība (96). |
| --- | --- |

(344)

Saskaņā ar LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunktu pasākumam ir jāveicina konkrētas saimnieciskās darbības attīstība (96).

96

| (345) | Paziņotais pasākums atbalsta saimnieciskās darbības attīstību elektroenerģijas nozarē, tieši stimulējot pietiekamus ieguldījumus jaunās un esošās ražošanas, uzkrāšanas un pieprasījumreakcijas jaudās, lai nodrošinātu elektroapgādes drošību. Kā sekundāru ietekmi var gaidīt, ka ar pasākumu atbalstītā elektroapgādes drošība stimulēs saimniecisko darbību kopumā, jo no drošas elektroapgādes labumu gūst dažādas saimnieciskās darbības, kuru pamatā ir elektroenerģija kā izejviela. |
| --- | --- |

(345)

Paziņotais pasākums atbalsta saimnieciskās darbības attīstību elektroenerģijas nozarē, tieši stimulējot pietiekamus ieguldījumus jaunās un esošās ražošanas, uzkrāšanas un pieprasījumreakcijas jaudās, lai nodrošinātu elektroapgādes drošību. Kā sekundāru ietekmi var gaidīt, ka ar pasākumu atbalstītā elektroapgādes drošība stimulēs saimniecisko darbību kopumā, jo no drošas elektroapgādes labumu gūst dažādas saimnieciskās darbības, kuru pamatā ir elektroenerģija kā izejviela.

| (346) | Paziņotā shēma veicina saimnieciskās darbības attīstību, kā noteikts LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunktā. |
| --- | --- |

(346)

Paziņotā shēma veicina saimnieciskās darbības attīstību, kā noteikts LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunktā.

5.3.2.   Saimnieciskās darbības veicināšana un stimulējoša ietekme

Saimnieciskās darbības veicināšana un stimulējoša ietekme

| (347) | Atbalstam ir stimulējoša ietekme, ja tas stimulē saņēmēju mainīt savu rīcību, lai attīstītu konkrētu saimniecisko darbību, izmantojot atbalstu, un ja bez atbalsta rīcība netiktu mainīta (97). Konkrētākas norādes par šā kritērija interpretāciju ir izklāstītas VEAP 227. punktā, lasot to kopā ar 3.2.4. iedaļu. |
| --- | --- |

(347)

Atbalstam ir stimulējoša ietekme, ja tas stimulē saņēmēju mainīt savu rīcību, lai attīstītu konkrētu saimniecisko darbību, izmantojot atbalstu, un ja bez atbalsta rīcība netiktu mainīta (97). Konkrētākas norādes par šā kritērija interpretāciju ir izklāstītas VEAP 227. punktā, lasot to kopā ar 3.2.4. iedaļu.

97

| (348) | Beļģija iesniedza ražošanas pietiekamības novērtējumu, apliecinot, ka hipotētiskajā scenārijā bez pasākuma ražošanas pietiekamība 2025. gadā būtu sasniegusi kritisku līmeni, kā minēts 49. apsvērumā. Citiem vārdiem sakot, bez pasākuma jaudas piegādātāji nebūtu darījuši pieejamu jaudu, kas nepieciešama, lai izpildītu Beļģijas noteikto uzticamības standartu elektroenerģijas piegādei stresa periodos. Kā paskaidrots 227. apsvērumā, dažas ieinteresētās personas apstiprināja JAM nepieciešamību un uzsvēra steidzamību. |
| --- | --- |

(348)

Beļģija iesniedza ražošanas pietiekamības novērtējumu, apliecinot, ka hipotētiskajā scenārijā bez pasākuma ražošanas pietiekamība 2025. gadā būtu sasniegusi kritisku līmeni, kā minēts 49. apsvērumā. Citiem vārdiem sakot, bez pasākuma jaudas piegādātāji nebūtu darījuši pieejamu jaudu, kas nepieciešama, lai izpildītu Beļģijas noteikto uzticamības standartu elektroenerģijas piegādei stresa periodos. Kā paskaidrots 227. apsvērumā, dažas ieinteresētās personas apstiprināja JAM nepieciešamību un uzsvēra steidzamību.

| (349) | Saskaņā ar 2021. gada pietiekamības un elastības pētījumu līdz 2025. gadam tikai ļoti neliela daļa papildu jaudas būs dzīvotspējīga parastā enerģijas tirgū (50. apsvērums). |
| --- | --- |

(349)

Saskaņā ar 2021. gada pietiekamības un elastības pētījumu līdz 2025. gadam tikai ļoti neliela daļa papildu jaudas būs dzīvotspējīga parastā enerģijas tirgū (50. apsvērums).

| (350) | Tāpēc pasākumam ir stimulējoša ietekme uz jaunu jaudu ienākšanu tirgū. Pasākums stimulē jaunos un esošos tirgus dalībniekus veicināt piegādes drošības mērķa sasniegšanu. |
| --- | --- |

(350)

Tāpēc pasākumam ir stimulējoša ietekme uz jaunu jaudu ienākšanu tirgū. Pasākums stimulē jaunos un esošos tirgus dalībniekus veicināt piegādes drošības mērķa sasniegšanu.

| (351) | Turklāt saskaņā ar VEAP 52. punktu atbalstu piešķir, pamatojoties uz konkurenci veicinošu konkursa procedūru. Izsoles process, kas aprakstīts 2.5. iedaļā, ir nediskriminējošs un atvērts visiem jaudas veidiem. |
| --- | --- |

(351)

Turklāt saskaņā ar VEAP 52. punktu atbalstu piešķir, pamatojoties uz konkurenci veicinošu konkursa procedūru. Izsoles process, kas aprakstīts 2.5. iedaļā, ir nediskriminējošs un atvērts visiem jaudas veidiem.

| (352) | Turklāt atmaksāšanas pienākums, kas minēts 2.7.3. iedaļā, rada finansiālu stimulu būt pieejamam iztrūkuma laikā. Turklāt Beļģija ir ieviesusi uzraudzības procedūras attiecībā uz pieejamību pirms piegādes perioda un tā laikā (sk. 2.8.2. un 2.8.3. iedaļu) un atbilstošas pārbaudes un sankcijas (aprakstītas 2.8.3. un 2.8.4. iedaļā), lai nodrošinātu pieejamības pienākuma izpildi. |
| --- | --- |

(352)

Turklāt atmaksāšanas pienākums, kas minēts 2.7.3. iedaļā, rada finansiālu stimulu būt pieejamam iztrūkuma laikā. Turklāt Beļģija ir ieviesusi uzraudzības procedūras attiecībā uz pieejamību pirms piegādes perioda un tā laikā (sk. 2.8.2. un 2.8.3. iedaļu) un atbilstošas pārbaudes un sankcijas (aprakstītas 2.8.3. un 2.8.4. iedaļā), lai nodrošinātu pieejamības pienākuma izpildi.

| (353) | Visbeidzot, Komisija piekrīt ieinteresētās personas piezīmēm, kurās norādīts, ka ieguldījumiem, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu jau pieņemto vides standartu ievērošanu, nevajadzētu būt tiesīgiem uz ilgāka termiņa līgumiem saskaņā ar VEAP 53. punktu (sk. 238. apsvērumu). |
| --- | --- |

(353)

Visbeidzot, Komisija piekrīt ieinteresētās personas piezīmēm, kurās norādīts, ka ieguldījumiem, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu jau pieņemto vides standartu ievērošanu, nevajadzētu būt tiesīgiem uz ilgāka termiņa līgumiem saskaņā ar VEAP 53. punktu (sk. 238. apsvērumu).

| (354) | Tāpēc Komisija atzinīgi vērtē grozījumus Karaļa dekrētā, ar ko nosaka ieguldījumu robežvērtības, ieguldījumu izmaksu attiecināmības kritērijus un klasificēšanas procedūru. Grozītajā karaļa dekrētā noteikts, ka JAM ietvaros būs attiecināmas tikai tās izmaksas, kas saistītas ar pielāgošanos turpmākajiem Savienības standartiem (sk. 142. apsvērumu). |
| --- | --- |

(354)

Tāpēc Komisija atzinīgi vērtē grozījumus Karaļa dekrētā, ar ko nosaka ieguldījumu robežvērtības, ieguldījumu izmaksu attiecināmības kritērijus un klasificēšanas procedūru. Grozītajā karaļa dekrētā noteikts, ka JAM ietvaros būs attiecināmas tikai tās izmaksas, kas saistītas ar pielāgošanos turpmākajiem Savienības standartiem (sk. 142. apsvērumu).

| (355) | Komisija uzskata, ka pasākumam ir stimulējoša ietekme, kas maina tā saņēmēju rīcību saistībā ar konkrētas saimnieciskās darbības attīstību, izmantojot atbalstu. |
| --- | --- |

(355)

Komisija uzskata, ka pasākumam ir stimulējoša ietekme, kas maina tā saņēmēju rīcību saistībā ar konkrētas saimnieciskās darbības attīstību, izmantojot atbalstu.

5.3.3.   Atbilstība citiem Savienības tiesību aktu noteikumiem

Atbilstība citiem Savienības tiesību aktu noteikumiem

| (356) | Valsts atbalstu, kas ir pretrunā Savienības tiesību aktu noteikumiem vai vispārējiem principiem, nevar atzīt par saderīgu (98). |
| --- | --- |

(356)

Valsts atbalstu, kas ir pretrunā Savienības tiesību aktu noteikumiem vai vispārējiem principiem, nevar atzīt par saderīgu (98).

98

| (357) | Ja valsts atbalsta pasākums (tostarp tā finansēšanas veids, ja tas ir cieši saistīts ar šo atbalstu) ietver aspektus, kas ir nesaraujami saistīti ar atbalsta priekšmetu un pārkāpj citus Savienības tiesību aktu noteikumus, šāds pārkāpums varētu ietekmēt minētā valsts atbalsta saderības novērtējumu (99). Šajā gadījumā šis jautājums varētu rasties saistībā ar LESD 30. un 110. pantu, kā arī dažiem Elektroenerģijas regulas noteikumiem. Tāpēc Komisijai ir jāpārbauda, vai ar JAM aspektiem varētu tikt pārkāpti Savienības tiesību aktu, un, ja tā varētu notikt, vai šādi aspekti ir nesaraujami saistīti ar JAM ietvaros sniegtā atbalsta mērķi. |
| --- | --- |

(357)

Ja valsts atbalsta pasākums (tostarp tā finansēšanas veids, ja tas ir cieši saistīts ar šo atbalstu) ietver aspektus, kas ir nesaraujami saistīti ar atbalsta priekšmetu un pārkāpj citus Savienības tiesību aktu noteikumus, šāds pārkāpums varētu ietekmēt minētā valsts atbalsta saderības novērtējumu (99). Šajā gadījumā šis jautājums varētu rasties saistībā ar LESD 30. un 110. pantu, kā arī dažiem Elektroenerģijas regulas noteikumiem. Tāpēc Komisijai ir jāpārbauda, vai ar JAM aspektiem varētu tikt pārkāpti Savienības tiesību aktu, un, ja tā varētu notikt, vai šādi aspekti ir nesaraujami saistīti ar JAM ietvaros sniegtā atbalsta mērķi.

99

5.3.3.1.   Atbilstība Līguma 30. un 110. pantam

Atbilstība Līguma 30. un 110. pantam

| (358) | Lēmumā par procedūras sākšanu Komisija pauda sākotnējo viedokli, ka paziņoto atbalsta pasākumu finansēšanas mehānisms neparedzēja nekādus ierobežojumus, kas būtu pretrunā LESD 30. vai 110. pantam. Komisija nesaņēma nekādas piezīmes, kas apstrīdētu šo viedokli. |
| --- | --- |

(358)

Lēmumā par procedūras sākšanu Komisija pauda sākotnējo viedokli, ka paziņoto atbalsta pasākumu finansēšanas mehānisms neparedzēja nekādus ierobežojumus, kas būtu pretrunā LESD 30. vai 110. pantam. Komisija nesaņēma nekādas piezīmes, kas apstrīdētu šo viedokli.

| (359) | Kā norādīts VEAP 29. punktā, ja valsts atbalsta pasākums vai tā nosacījumi – tostarp pasākuma finansēšanas metode, ja tā ir pasākuma neatņemama sastāvdaļa, – nozīmētu Savienības tiesību nedalāmu pārkāpumu, šādu atbalstu nevar atzīt par saderīgu ar iekšējo tirgu. Enerģētikas jomā jebkuram maksājumam, kura mērķis ir finansēt valsts atbalsta pasākumu, ir jo īpaši jāatbilst LESD 30. un 110. pantam. Tāpēc Komisija ir pārbaudījusi, vai paziņoto atbalsta pasākumu finansēšanas mehānisms atbilst LESD 30. un 110. pantam. |
| --- | --- |

(359)

Kā norādīts VEAP 29. punktā, ja valsts atbalsta pasākums vai tā nosacījumi – tostarp pasākuma finansēšanas metode, ja tā ir pasākuma neatņemama sastāvdaļa, – nozīmētu Savienības tiesību nedalāmu pārkāpumu, šādu atbalstu nevar atzīt par saderīgu ar iekšējo tirgu. Enerģētikas jomā jebkuram maksājumam, kura mērķis ir finansēt valsts atbalsta pasākumu, ir jo īpaši jāatbilst LESD 30. un 110. pantam. Tāpēc Komisija ir pārbaudījusi, vai paziņoto atbalsta pasākumu finansēšanas mehānisms atbilst LESD 30. un 110. pantam.

| (360) | Kā paskaidrots 334. apsvērumā, Beļģijas valsts izveido sistēmu, kurā izmaksas, kas PSO radušās saistībā ar JAM, tiek pilnībā kompensētas ar tīkla tarifiem, kas ataino parafiskālās nodevas iezīmes. Kā paskaidrots 214. apsvērumā, tarifu vienādi piemēro visiem patērētājiem, pamatojoties uz EUR/MWh. Tāpēc Komisija uzskata, ka šie tarifi ir ļoti līdzīgi nodoklim par patērēto elektroenerģiju. |
| --- | --- |

(360)

Kā paskaidrots 334. apsvērumā, Beļģijas valsts izveido sistēmu, kurā izmaksas, kas PSO radušās saistībā ar JAM, tiek pilnībā kompensētas ar tīkla tarifiem, kas ataino parafiskālās nodevas iezīmes. Kā paskaidrots 214. apsvērumā, tarifu vienādi piemēro visiem patērētājiem, pamatojoties uz EUR/MWh. Tāpēc Komisija uzskata, ka šie tarifi ir ļoti līdzīgi nodoklim par patērēto elektroenerģiju.

| (361) | Attiecībā uz LESD 30. un 110. pantu ir iedibināta judikatūra, kas paredz, ka Savienības tiesību akti pašreizējā attīstības posmā neierobežo katras dalībvalsts brīvību izveidot nodokļu sistēmu, kas diferencē dažus produktus, pat tos, kas ir līdzīgi LESD 110. panta pirmās daļas nozīmē, pamatojoties uz objektīviem kritērijiem, piemēram, izmantoto izejvielu veidu vai izmantotajiem ražošanas procesiem. Taču šāda diferenciācija ir saderīga ar Savienības tiesību aktiem tikai tad, ja tā ir vērsta uz mērķiem, kas arī paši ir saderīgi ar Savienības tiesību aktiem, un ja sīki izstrādātie noteikumi ļauj izvairīties no visām importa no citām dalībvalstīm un valsts konkurējošo ražojumu aizsardzības tiešas vai netiešas diskriminācijas formām (100). |
| --- | --- |

(361)

Attiecībā uz LESD 30. un 110. pantu ir iedibināta judikatūra, kas paredz, ka Savienības tiesību akti pašreizējā attīstības posmā neierobežo katras dalībvalsts brīvību izveidot nodokļu sistēmu, kas diferencē dažus produktus, pat tos, kas ir līdzīgi LESD 110. panta pirmās daļas nozīmē, pamatojoties uz objektīviem kritērijiem, piemēram, izmantoto izejvielu veidu vai izmantotajiem ražošanas procesiem. Taču šāda diferenciācija ir saderīga ar Savienības tiesību aktiem tikai tad, ja tā ir vērsta uz mērķiem, kas arī paši ir saderīgi ar Savienības tiesību aktiem, un ja sīki izstrādātie noteikumi ļauj izvairīties no visām importa no citām dalībvalstīm un valsts konkurējošo ražojumu aizsardzības tiešas vai netiešas diskriminācijas formām (100).

100

| (362) | Kā paskaidrots 2.10. iedaļā, Beļģija saskaņā ar Elektroenerģijas regulu ļaus aizrobežu jaudai, kas atrodas dalībvalstī, kurai ir tiešs tīkla savienojums ar Beļģiju, piedalīties JAM no pirmās piegādes, t. i., 2025. gada. |
| --- | --- |

(362)

Kā paskaidrots 2.10. iedaļā, Beļģija saskaņā ar Elektroenerģijas regulu ļaus aizrobežu jaudai, kas atrodas dalībvalstī, kurai ir tiešs tīkla savienojums ar Beļģiju, piedalīties JAM no pirmās piegādes, t. i., 2025. gada.

| (363) | Ņemot vērā pasākuma atvērtību pārrobežu jaudai, Komisija secina, ka paziņoto atbalsta pasākumu finansēšanas mehānismam nevajadzētu ieviest nekādus ierobežojumus, kas būtu pretrunā LESD 30. vai 110. pantam. |
| --- | --- |

(363)

Ņemot vērā pasākuma atvērtību pārrobežu jaudai, Komisija secina, ka paziņoto atbalsta pasākumu finansēšanas mehānismam nevajadzētu ieviest nekādus ierobežojumus, kas būtu pretrunā LESD 30. vai 110. pantam.

5.3.3.2.   Atbilstība Elektroenerģijas regulai

Atbilstība Elektroenerģijas regulai

Atbilstība Elektroenerģijas regulas 20. pantam

Atbilstība Elektroenerģijas regulas 20. pantam

| (364) | Saskaņā ar Elektroenerģijas regulas 20. panta 1. punktu dalībvalstis savā teritorijā uzrauga resursu pietiekamību, pamatojoties uz 23. pantā minēto ERAA. Lai papildinātu ERAA, dalībvalstis var veikt arī NRAA saskaņā ar 24. pantu. |
| --- | --- |

(364)

Saskaņā ar Elektroenerģijas regulas 20. panta 1. punktu dalībvalstis savā teritorijā uzrauga resursu pietiekamību, pamatojoties uz 23. pantā minēto ERAA. Lai papildinātu ERAA, dalībvalstis var veikt arī NRAA saskaņā ar 24. pantu.

ERAA

ERAA

NRAA

| (365) | Komisija norāda, ka ENTSO-E vēl nav izpildījis savu Elektroenerģijas regulas 23. pantā noteikto pienākumu iesniegt ERAA. Tādējādi bažas par resursu pietiekamību Beļģijā tika konstatētas, pamatojoties tikai uz NRAA. Nevarēja veikt NRAA un ERAA salīdzinājumu saskaņā ar Elektroenerģijas regulas 24. panta 3. punktu, lai noteiktu iespējamās atšķirības starp abiem novērtējumiem. Kā noteikts Elektroenerģijas regulas 24. panta 1. punktā, arī NRAA pamatā vajadzētu būt metodikai, par kuru panākta vienošanās ERAA vajadzībām, kā minēts Elektroenerģijas regulas 23. pantā. |
| --- | --- |

(365)

Komisija norāda, ka ENTSO-E vēl nav izpildījis savu Elektroenerģijas regulas 23. pantā noteikto pienākumu iesniegt ERAA. Tādējādi bažas par resursu pietiekamību Beļģijā tika konstatētas, pamatojoties tikai uz NRAA. Nevarēja veikt NRAA un ERAA salīdzinājumu saskaņā ar Elektroenerģijas regulas 24. panta 3. punktu, lai noteiktu iespējamās atšķirības starp abiem novērtējumiem. Kā noteikts Elektroenerģijas regulas 24. panta 1. punktā, arī NRAA pamatā vajadzētu būt metodikai, par kuru panākta vienošanās ERAA vajadzībām, kā minēts Elektroenerģijas regulas 23. pantā.

ENTSO-E

ERAA

NRAA

NRAA

ERAA

NRAA

ERAA

| (366) | Elia2021. gada 25. jūnijā publicēja jaunu resursu pietiekamības pētījumu, kura pamatā ir ERAA metodika. 2021. gada pietiekamības un elastības pētījumā konstatēts, ka pastāv bažas par resursu pietiekamību Beļģijā, sākot no 2025. gada. |
| --- | --- |

(366)

Elia2021. gada 25. jūnijā publicēja jaunu resursu pietiekamības pētījumu, kura pamatā ir ERAA metodika. 2021. gada pietiekamības un elastības pētījumā konstatēts, ka pastāv bažas par resursu pietiekamību Beļģijā, sākot no 2025. gada.

Elia

ERAA

| (367) | Pirms jaudas mehānismu ieviešanas dalībvalstīm ir jānosaka visi regulatīvie izkropļojumi vai tirgus nepilnības, kas ir izraisījuši vai veicinājuši bažas par resursu pietiekamību. Dalībvalstīm ir jāpieņem pasākumi konstatēto izkropļojumu likvidēšanai un jāpublicē to īstenošanas grafiks (Elektroenerģijas regulas 20. panta 2. punkts). |
| --- | --- |

(367)

Pirms jaudas mehānismu ieviešanas dalībvalstīm ir jānosaka visi regulatīvie izkropļojumi vai tirgus nepilnības, kas ir izraisījuši vai veicinājuši bažas par resursu pietiekamību. Dalībvalstīm ir jāpieņem pasākumi konstatēto izkropļojumu likvidēšanai un jāpublicē to īstenošanas grafiks (Elektroenerģijas regulas 20. panta 2. punkts).

| (368) | Kā izklāstīts 2.3.4. iedaļā, Beļģija izstrādāja un publicēja īstenošanas plānu, kurā minēti pasākumi regulatīvo izkropļojumu vai tirgus nepilnību likvidēšanai Beļģijas elektroenerģijas tirgū. |
| --- | --- |

(368)

Kā izklāstīts 2.3.4. iedaļā, Beļģija izstrādāja un publicēja īstenošanas plānu, kurā minēti pasākumi regulatīvo izkropļojumu vai tirgus nepilnību likvidēšanai Beļģijas elektroenerģijas tirgū.

| (369) | Pamatojoties uz īstenošanas plānu, Beļģijas iestādes ir apņēmušās īstenot vairākas tirgus reformas, jo īpaši nolūkā stiprināt balansēšanas tirgus (sk. 62. apsvērumu), veicināt pieprasījumreakciju (sk. 64. apsvērumu) un palielināt starpsavienojumu jaudu (sk. 65. apsvērumu). |
| --- | --- |

(369)

Pamatojoties uz īstenošanas plānu, Beļģijas iestādes ir apņēmušās īstenot vairākas tirgus reformas, jo īpaši nolūkā stiprināt balansēšanas tirgus (sk. 62. apsvērumu), veicināt pieprasījumreakciju (sk. 64. apsvērumu) un palielināt starpsavienojumu jaudu (sk. 65. apsvērumu).

| (370) | Beļģija arī apņēmās publicēt plānu un uzraudzīt tā īstenošanu, publicēt uzraudzības rezultātus gada ziņojumā un iesniegt to Eiropas Komisijai. Visbeidzot, Beļģija apņēmās ievērot īstenošanas plānu pat pēc tam, kad būs novērstas konstatētās bažas par resursu pietiekamību. |
| --- | --- |

(370)

Beļģija arī apņēmās publicēt plānu un uzraudzīt tā īstenošanu, publicēt uzraudzības rezultātus gada ziņojumā un iesniegt to Eiropas Komisijai. Visbeidzot, Beļģija apņēmās ievērot īstenošanas plānu pat pēc tam, kad būs novērstas konstatētās bažas par resursu pietiekamību.

| (371) | Pēc sabiedriskās apspriešanas Komisija 2020. gada 30. aprīlī pieņēma atzinumu par Beļģijas īstenošanas plānu saskaņā ar Elektroenerģijas regulas 20. panta 5. punktu (101). Savā atzinumā Komisija konstatēja, ka Beļģijai būtu jāturpina uzlabot savu balansēšanas tirgu darbība, grozot iztrūkuma cenu noteikšanas shēmu, apsverot iespēju piemērot iztrūkuma cenu noteikšanas funkciju arī balansēšanas pakalpojumu sniedzējiem (BSP), kā minēts 62. apsvērumā, kā arī atzina, ka nesen ir ieviesti vai plānoti vairāki uzlabojumi. Kā minēts 62. apsvērumā, Beļģija savā nebalansa cenu noteikšanas mehānismā ieviesa tā dēvēto alfa komponentu, īstenoja nebalansa ieskaitu un gatavojas pievienoties Savienības balansēšanas platformai attiecībā uz aFRR un mFRR. Attiecībā uz pieprasījumreakciju Komisija savā atzinumā konstatēja, ka Beļģijai būtu jāturpina viedo skaitītāju ieviešana ar nepieciešamajām funkcijām, lai veicinātu uz cenu balstītas pieprasījumreakcijas izvēršanu. Kā minēts 64. apsvērumā, Beļģija apņēmās turpināt ieviest viedos skaitītājus. Šie pasākumi ir pietiekami, lai saskaņā ar Elektroenerģijas regulas 20. panta 5. punktu likvidētu regulatīvos izkropļojumus vai tirgus nepilnības, kas tika konstatēti Beļģijas īstenošanas plānā. |
| --- | --- |

(371)

Pēc sabiedriskās apspriešanas Komisija 2020. gada 30. aprīlī pieņēma atzinumu par Beļģijas īstenošanas plānu saskaņā ar Elektroenerģijas regulas 20. panta 5. punktu (101). Savā atzinumā Komisija konstatēja, ka Beļģijai būtu jāturpina uzlabot savu balansēšanas tirgu darbība, grozot iztrūkuma cenu noteikšanas shēmu, apsverot iespēju piemērot iztrūkuma cenu noteikšanas funkciju arī balansēšanas pakalpojumu sniedzējiem (BSP), kā minēts 62. apsvērumā, kā arī atzina, ka nesen ir ieviesti vai plānoti vairāki uzlabojumi. Kā minēts 62. apsvērumā, Beļģija savā nebalansa cenu noteikšanas mehānismā ieviesa tā dēvēto alfa komponentu, īstenoja nebalansa ieskaitu un gatavojas pievienoties Savienības balansēšanas platformai attiecībā uz aFRR un mFRR. Attiecībā uz pieprasījumreakciju Komisija savā atzinumā konstatēja, ka Beļģijai būtu jāturpina viedo skaitītāju ieviešana ar nepieciešamajām funkcijām, lai veicinātu uz cenu balstītas pieprasījumreakcijas izvēršanu. Kā minēts 64. apsvērumā, Beļģija apņēmās turpināt ieviest viedos skaitītājus. Šie pasākumi ir pietiekami, lai saskaņā ar Elektroenerģijas regulas 20. panta 5. punktu likvidētu regulatīvos izkropļojumus vai tirgus nepilnības, kas tika konstatēti Beļģijas īstenošanas plānā.

101

BSP

aFRR

mFRR

| (372) | Pasākums atbilst Elektroenerģijas regulas 20. pantam. |
| --- | --- |

(372)

Pasākums atbilst Elektroenerģijas regulas 20. pantam.

Atbilstība Elektroenerģijas regulas 21. pantam

Atbilstība Elektroenerģijas regulas 21. pantam

| (373) | Saskaņā ar Elektroenerģijas regulas 21. panta 1. punktu, lai novērstu atlikušās bažas par resursu pietiekamību, dalībvalstis var ieviest jaudas mehānismu tikai kā galējo līdzekli, jo galvenokārt ievērojot 21. panta 2.–8. punkta nosacījumus. |
| --- | --- |

(373)

Saskaņā ar Elektroenerģijas regulas 21. panta 1. punktu, lai novērstu atlikušās bažas par resursu pietiekamību, dalībvalstis var ieviest jaudas mehānismu tikai kā galējo līdzekli, jo galvenokārt ievērojot 21. panta 2.–8. punkta nosacījumus.

| (374) | Saskaņā ar Elektroenerģijas regulas 21. panta 2. punktu Beļģija, apspriežoties ar kaimiņos esošajām dalībvalstīm, laikposmā no 2019. gada oktobra līdz decembrim veica pētījumu par sava mehānisma ietekmi uz kaimiņos esošajām dalībvalstīm. |
| --- | --- |

(374)

Saskaņā ar Elektroenerģijas regulas 21. panta 2. punktu Beļģija, apspriežoties ar kaimiņos esošajām dalībvalstīm, laikposmā no 2019. gada oktobra līdz decembrim veica pētījumu par sava mehānisma ietekmi uz kaimiņos esošajām dalībvalstīm.

| (375) | Saskaņā ar Elektroenerģijas regulas 20. panta 3. punktu dalībvalstis novērtē, vai jaudas mehānisms stratēģiskās rezerves veidā spēj novērst bažas par resursu pietiekamību. |
| --- | --- |

(375)

Saskaņā ar Elektroenerģijas regulas 20. panta 3. punktu dalībvalstis novērtē, vai jaudas mehānisms stratēģiskās rezerves veidā spēj novērst bažas par resursu pietiekamību.

| (376) | Kā minēts 60. apsvērumā, Beļģijai pašlaik ir stratēģiska rezerve, kas būs pieejama līdz 2022. gada 31. martam. Stratēģiskās rezerves mērķis ir apmierināt maksimālo pieprasījumu ziemas periodos, kad tirgus to nedara, saglabājot daļu esošās elektroenerģijas ražošanas un pieprasījumreakcijas jaudas ārpus tirgus kā rezervi, ko izmantot vienīgi tad, kad balansēšanas resursi ir izsmelti. |
| --- | --- |

(376)

Kā minēts 60. apsvērumā, Beļģijai pašlaik ir stratēģiska rezerve, kas būs pieejama līdz 2022. gada 31. martam. Stratēģiskās rezerves mērķis ir apmierināt maksimālo pieprasījumu ziemas periodos, kad tirgus to nedara, saglabājot daļu esošās elektroenerģijas ražošanas un pieprasījumreakcijas jaudas ārpus tirgus kā rezervi, ko izmantot vienīgi tad, kad balansēšanas resursi ir izsmelti.

| (377) | Kā paskaidrots nozares apsekojuma par jaudas mehānismiem galīgajā ziņojumā (102), ja tiek konstatētas bažas par ilgtermiņa pietiekamību, piemērotākais jaudas mehānisms problēmas risināšanai, visticamāk, būs uz apjomu balstīta, tirgus mēroga shēma. Kā sīkāk paskaidrots minētajā ziņojumā, stratēģiska rezerve neatrisinātu ieguldījumu problēmu, kas konstatēta jaunām iekārtām. Turpretī tirgus mēroga jaudas mehānismi var efektīvāk veicināt ieguldījumus, lai ilgtermiņā novērstu bažas par pietiekamību. |
| --- | --- |

(377)

Kā paskaidrots nozares apsekojuma par jaudas mehānismiem galīgajā ziņojumā (102), ja tiek konstatētas bažas par ilgtermiņa pietiekamību, piemērotākais jaudas mehānisms problēmas risināšanai, visticamāk, būs uz apjomu balstīta, tirgus mēroga shēma. Kā sīkāk paskaidrots minētajā ziņojumā, stratēģiska rezerve neatrisinātu ieguldījumu problēmu, kas konstatēta jaunām iekārtām. Turpretī tirgus mēroga jaudas mehānismi var efektīvāk veicināt ieguldījumus, lai ilgtermiņā novērstu bažas par pietiekamību.

102

| (378) | Ņemot vērā to, ka 2021. gada pietiekamības un elastības pētījumā tika konstatēta strukturāla jaunas jaudas vajadzība (sk. 49. un 50. apsvērumu), Komisija uzskata, ka jaudas mehānisms stratēģiskās rezerves veidā nespēs novērst Beļģijā konstatētās bažas par resursu pietiekamību, sākot ar 2025. gadu. |
| --- | --- |

(378)

Ņemot vērā to, ka 2021. gada pietiekamības un elastības pētījumā tika konstatēta strukturāla jaunas jaudas vajadzība (sk. 49. un 50. apsvērumu), Komisija uzskata, ka jaudas mehānisms stratēģiskās rezerves veidā nespēs novērst Beļģijā konstatētās bažas par resursu pietiekamību, sākot ar 2025. gadu.

| (379) | Saskaņā ar Elektroenerģijas regulas 20. panta 3. punktu dalībvalstis neievieš jaudas mehānismus, pirms Komisija nav saņēmusi 20. panta 5. punktā minēto atzinumu par regulas 20. panta 3. punktā minēto īstenošanas plānu. |
| --- | --- |

(379)

Saskaņā ar Elektroenerģijas regulas 20. panta 3. punktu dalībvalstis neievieš jaudas mehānismus, pirms Komisija nav saņēmusi 20. panta 5. punktā minēto atzinumu par regulas 20. panta 3. punktā minēto īstenošanas plānu.

| (380) | Kā aprakstīts 371. apsvērumā, Komisija 2020. gada 30. aprīlī pieņēma atzinumu par Beļģijas īstenošanas plānu. Beļģija ir sākusi sagatavošanas darbus pirmajai G-4 izsolei, bet tā vēl nav ieviesusi JAM. |
| --- | --- |

(380)

Kā aprakstīts 371. apsvērumā, Komisija 2020. gada 30. aprīlī pieņēma atzinumu par Beļģijas īstenošanas plānu. Beļģija ir sākusi sagatavošanas darbus pirmajai G-4 izsolei, bet tā vēl nav ieviesusi JAM.

| (381) | Saskaņā ar Elektroenerģijas regulas 21. panta 7. punktu, kurā noteikts, ka no jaudas mehānisma ir pakāpeniski jāatsakās, ja trīs gadus pēc kārtas netiek noslēgti jauni līgumi, Beļģija ieviesa klauzulu, kas paredz, ka JAM ietvaros netiks rīkotas jaunas izsoles, ja trīs gadus pēc kārtas nebūs noslēgts neviens jauns jaudas nolīgums saskaņā ar Elektroenerģijas likuma 7.j panta 11. punktu (sk. 218. apsvērumu). |
| --- | --- |

(381)

Saskaņā ar Elektroenerģijas regulas 21. panta 7. punktu, kurā noteikts, ka no jaudas mehānisma ir pakāpeniski jāatsakās, ja trīs gadus pēc kārtas netiek noslēgti jauni līgumi, Beļģija ieviesa klauzulu, kas paredz, ka JAM ietvaros netiks rīkotas jaunas izsoles, ja trīs gadus pēc kārtas nebūs noslēgts neviens jauns jaudas nolīgums saskaņā ar Elektroenerģijas likuma 7.j panta 11. punktu (sk. 218. apsvērumu).

| (382) | Kā izklāstīts 217. apsvērumā, Beļģija lūdz valsts atbalsta apstiprinājumu uz 10 gadiem, t. i., uz maksimālo laikposmu, kas noteikts Elektroenerģijas regulas 21. panta 8. punktā. |
| --- | --- |

(382)

Kā izklāstīts 217. apsvērumā, Beļģija lūdz valsts atbalsta apstiprinājumu uz 10 gadiem, t. i., uz maksimālo laikposmu, kas noteikts Elektroenerģijas regulas 21. panta 8. punktā.

| (383) | Visbeidzot, Beļģija ir apņēmusies ievērot Elektroenerģijas regulas 20. panta 3. punktā minēto īstenošanas plānu pēc jaudas mehānisma ieviešanas, kā noteikts regulas 21. panta 8. punktā. |
| --- | --- |

(383)

Visbeidzot, Beļģija ir apņēmusies ievērot Elektroenerģijas regulas 20. panta 3. punktā minēto īstenošanas plānu pēc jaudas mehānisma ieviešanas, kā noteikts regulas 21. panta 8. punktā.

| (384) | Komisija secina, ka pasākums atbilst Elektroenerģijas regulas 21. pantam. |
| --- | --- |

(384)

Komisija secina, ka pasākums atbilst Elektroenerģijas regulas 21. pantam.

Atbilstība Elektroenerģijas regulas 22. pantam

Atbilstība Elektroenerģijas regulas 22. pantam

| (385) | Elektroenerģijas regulas 22. panta 1. punktā ir noteiktas īpašas struktūras iezīmes, kurām jāatbilst jebkuram jaudas mehānismam. Saskaņā ar minēto pantu jaudas mehānisms: i) ir pagaidu mehānisms, ii) nerada liekus tirgus izkropļojumus un neierobežo starpzonu tirdzniecību, iii) tiek piemērots vienīgi tam, lai novērstu bažas par pietiekamību; iv) nodrošina jaudas piegādātāju izraudzīšanos pārredzamā, nediskriminējošā un konkurenci veicinošā procesā; v) sniedz stimulus jaudas piegādātājiem, lai tie būtu pieejami laikposmos, kad ir sagaidāms sistēmas stress; vi) nodrošina, ka atlīdzība tiek noteikta konkurenci veicinošā procesā; vii) pirms atlases procesa izklāsta tehniskos nosacījumus jaudas piegādātāju dalībai; viii) nodrošina, ka tajā var piedalīties visi resursi, kas spēj nodrošināt vajadzīgo tehnisko veiktspēju, tostarp enerģijas uzkrāšanas un pieprasījuma pārvaldības resursi, un ix) piemēro atbilstīgas sankcijas jaudas piegādātājiem, kas nav pieejami sistēmas stresa laikā. |
| --- | --- |

(385)

Elektroenerģijas regulas 22. panta 1. punktā ir noteiktas īpašas struktūras iezīmes, kurām jāatbilst jebkuram jaudas mehānismam. Saskaņā ar minēto pantu jaudas mehānisms: i) ir pagaidu mehānisms, ii) nerada liekus tirgus izkropļojumus un neierobežo starpzonu tirdzniecību, iii) tiek piemērots vienīgi tam, lai novērstu bažas par pietiekamību; iv) nodrošina jaudas piegādātāju izraudzīšanos pārredzamā, nediskriminējošā un konkurenci veicinošā procesā; v) sniedz stimulus jaudas piegādātājiem, lai tie būtu pieejami laikposmos, kad ir sagaidāms sistēmas stress; vi) nodrošina, ka atlīdzība tiek noteikta konkurenci veicinošā procesā; vii) pirms atlases procesa izklāsta tehniskos nosacījumus jaudas piegādātāju dalībai; viii) nodrošina, ka tajā var piedalīties visi resursi, kas spēj nodrošināt vajadzīgo tehnisko veiktspēju, tostarp enerģijas uzkrāšanas un pieprasījuma pārvaldības resursi, un ix) piemēro atbilstīgas sankcijas jaudas piegādātājiem, kas nav pieejami sistēmas stresa laikā.

| (386) | Lēmumā par procedūras sākšanu Komisija pauda šaubas par to, vai pasākums atbilst Elektroenerģijas regulas 22. panta 1. punkta c) apakšpunktam, kurā noteikts, ka jaudas mehānisms būtu jāpiemēro vienīgi tam, lai novērstu bažas par pietiekamību. |
| --- | --- |

(386)

Lēmumā par procedūras sākšanu Komisija pauda šaubas par to, vai pasākums atbilst Elektroenerģijas regulas 22. panta 1. punkta c) apakšpunktam, kurā noteikts, ka jaudas mehānisms būtu jāpiemēro vienīgi tam, lai novērstu bažas par pietiekamību.

| (387) | Paziņotais JAM ir pagaidu pasākums, kā paskaidrots 385. apsvērumā. |
| --- | --- |

(387)

Paziņotais JAM ir pagaidu pasākums, kā paskaidrots 385. apsvērumā.

| (388) | JAM ir izstrādāts tā, lai ierobežotu ietekmi tikai uz to, kas nepieciešams, lai sasniegtu politikas mērķus un izvairītos no pārmērīgiem elektroenerģijas tirgus izkropļojumiem. JAM ir pieejams visiem esošajiem un jaunajiem ražotājiem, pieprasījumreakcijas un uzkrāšanas operatoriem. JAM ir atvērts arī pārrobežu jaudai. Turklāt JAM struktūra ietver vairākus pasākumus, kas ir pieņemti jo īpaši tāpēc, lai novērstu tirgus varas ļaunprātīgu izmantošanu, piemēram, uzticamības iespējas līgumus, maksimālās cenas un konkurenci veicinošu izsoles procedūru (sk. 2.5. un 2.7. iedaļu). Turklāt ir gaidāms, ka atvērtība jaunām jaudām un ilgtermiņa līgumu pieejamība nodrošinās, ka esošais dominējošais stāvoklis netiek nepamatoti nostiprināts (sk. 66. un 117. apsvērumu). |
| --- | --- |

(388)

JAM ir izstrādāts tā, lai ierobežotu ietekmi tikai uz to, kas nepieciešams, lai sasniegtu politikas mērķus un izvairītos no pārmērīgiem elektroenerģijas tirgus izkropļojumiem. JAM ir pieejams visiem esošajiem un jaunajiem ražotājiem, pieprasījumreakcijas un uzkrāšanas operatoriem. JAM ir atvērts arī pārrobežu jaudai. Turklāt JAM struktūra ietver vairākus pasākumus, kas ir pieņemti jo īpaši tāpēc, lai novērstu tirgus varas ļaunprātīgu izmantošanu, piemēram, uzticamības iespējas līgumus, maksimālās cenas un konkurenci veicinošu izsoles procedūru (sk. 2.5. un 2.7. iedaļu). Turklāt ir gaidāms, ka atvērtība jaunām jaudām un ilgtermiņa līgumu pieejamība nodrošinās, ka esošais dominējošais stāvoklis netiek nepamatoti nostiprināts (sk. 66. un 117. apsvērumu).

| (389) | Attiecībā uz nosacījumu, ka JAM būtu jāpiemēro vienīgi tam, lai novērstu bažas par pietiekamību, Beļģija, pamatojoties uz regulatīvās iestādes priekšlikumu, ir apstiprinājusi parametrus, kas nosaka JAM iepērkamās jaudas apjomu, saskaņā ar Elektroenerģijas regulas 25. panta 4. punktu (sk. 88. un 290. apsvērumu). |
| --- | --- |

(389)

Attiecībā uz nosacījumu, ka JAM būtu jāpiemēro vienīgi tam, lai novērstu bažas par pietiekamību, Beļģija, pamatojoties uz regulatīvās iestādes priekšlikumu, ir apstiprinājusi parametrus, kas nosaka JAM iepērkamās jaudas apjomu, saskaņā ar Elektroenerģijas regulas 25. panta 4. punktu (sk. 88. un 290. apsvērumu).

| (390) | Kā minēts 92. apsvērumā, iepērkamā jaudas apjoma noteikšanas procesa beigās ir jāievēro arī attiecīgās Elektroenerģijas regulas daļas. Lai noteiktu apjomu, kas jāiepērk pirmajā G-4 izsolē 2025.–2026. gada piegādes periodam, Beļģija izmantoja 2019. gada MAF scenāriju, kas atjaunināts saskaņā ar PLEF 2020. gada atjauninājumiem. Beļģija paskaidroja, ka tāds pats jutīgums pret Francijas kodolenerģijas ražošanas jaudas nepieejamību tika izmantots 2021. gada pietiekamības un elastības pētījumā ES pamatscenārijā (102. apsvērums). |
| --- | --- |

(390)

Kā minēts 92. apsvērumā, iepērkamā jaudas apjoma noteikšanas procesa beigās ir jāievēro arī attiecīgās Elektroenerģijas regulas daļas. Lai noteiktu apjomu, kas jāiepērk pirmajā G-4 izsolē 2025.–2026. gada piegādes periodam, Beļģija izmantoja 2019. gada MAF scenāriju, kas atjaunināts saskaņā ar PLEF 2020. gada atjauninājumiem. Beļģija paskaidroja, ka tāds pats jutīgums pret Francijas kodolenerģijas ražošanas jaudas nepieejamību tika izmantots 2021. gada pietiekamības un elastības pētījumā ES pamatscenārijā (102. apsvērums).

MAF

PLEF

| (391) | Turklāt, kā minēts 103. apsvērumā, Beļģijas iestādes ir atlikušas būtisku apjomu G-1 izsolei, nodrošinot, ka jauna pieprasījuma līknes kalibrēšana notiks tuvāk piegādes gadam, un izvairoties no tā, ka pirmajā G-4 izsolē tiks izsolīts pārāk liels jaudas apjoms. Šis lielais G-1 rezervētais apjoms ļauj Beļģijas iestādēm tikt galā ar nelielām novirzēm pēc jauniem ievades datiem un metodiskiem uzlabojumiem. |
| --- | --- |

(391)

Turklāt, kā minēts 103. apsvērumā, Beļģijas iestādes ir atlikušas būtisku apjomu G-1 izsolei, nodrošinot, ka jauna pieprasījuma līknes kalibrēšana notiks tuvāk piegādes gadam, un izvairoties no tā, ka pirmajā G-4 izsolē tiks izsolīts pārāk liels jaudas apjoms. Šis lielais G-1 rezervētais apjoms ļauj Beļģijas iestādēm tikt galā ar nelielām novirzēm pēc jauniem ievades datiem un metodiskiem uzlabojumiem.

| (392) | Komisija norāda, ka 2021. gadā G-4 izsolē tiks noslēgti līgumi tikai par aptuveni 54 % no vidējā maksimālā patēriņa iztrūkuma brīžos (sk. 104. apsvērumu). |
| --- | --- |

(392)

Komisija norāda, ka 2021. gadā G-4 izsolē tiks noslēgti līgumi tikai par aptuveni 54 % no vidējā maksimālā patēriņa iztrūkuma brīžos (sk. 104. apsvērumu).

| (393) | Komisija arī norāda, ka uzticamības standarts nosaka, cik daudz jaudas tiek izsolīts jaudas tirgū, un jaunais uzticamības standarts, kas aprēķināts saskaņā ar US metodiku, neatšķiras no vecā uzticamības standarta (22. apsvērums). |
| --- | --- |

(393)

Komisija arī norāda, ka uzticamības standarts nosaka, cik daudz jaudas tiek izsolīts jaudas tirgū, un jaunais uzticamības standarts, kas aprēķināts saskaņā ar US metodiku, neatšķiras no vecā uzticamības standarta (22. apsvērums).

| (394) | Kā norādīts 28. un 105. apsvērumā, Beļģija apņēmās vajadzības gadījumā līdz 2022. gada septembrim noteikt jaunu uzticamības standartu, lai izmantotu jauno uzticamības standartu vēlākais 2023. gada izsolē iepērkamā apjoma noteikšanai. Beļģija arī apņēmās veikt kontrolpārbaudi un vajadzības gadījumā koriģēt ar NRAA 2023. gada rezultātiem apjomus, kas jāiepērk T-4 izsolē 2023. gadā un T-1 izsolē 2026. gadā. Komisija aicina Beļģijas iestādes, atjauninot uzticamības standartu un NRAA, apspriesties ar ACER, lai labāk izprastu 18. un 40. apsvērumā minētos saistītos ACER lēmumus. |
| --- | --- |

(394)

Kā norādīts 28. un 105. apsvērumā, Beļģija apņēmās vajadzības gadījumā līdz 2022. gada septembrim noteikt jaunu uzticamības standartu, lai izmantotu jauno uzticamības standartu vēlākais 2023. gada izsolē iepērkamā apjoma noteikšanai. Beļģija arī apņēmās veikt kontrolpārbaudi un vajadzības gadījumā koriģēt ar NRAA 2023. gada rezultātiem apjomus, kas jāiepērk T-4 izsolē 2023. gadā un T-1 izsolē 2026. gadā. Komisija aicina Beļģijas iestādes, atjauninot uzticamības standartu un NRAA, apspriesties ar ACER, lai labāk izprastu 18. un 40. apsvērumā minētos saistītos ACER lēmumus.

NRAA

NRAA

ACER

ACER

| (395) | Ņemot vērā iepriekš minēto, jo īpaši papildu piezīmes, ko Beļģija iesniedza oficiālās izmeklēšanas procedūras laikā, Komisija uzskata, ka JAM piemēro vienīgi tam, lai novērstu bažas par pietiekamību. |
| --- | --- |

(395)

Ņemot vērā iepriekš minēto, jo īpaši papildu piezīmes, ko Beļģija iesniedza oficiālās izmeklēšanas procedūras laikā, Komisija uzskata, ka JAM piemēro vienīgi tam, lai novērstu bažas par pietiekamību.

| (396) | Pamatojoties uz Beļģijas JAM darbības noteikumiem, jauda tiks iepirkta pārredzamā, nediskriminējošā un konkurenci veicinošā procesā. |
| --- | --- |

(396)

Pamatojoties uz Beļģijas JAM darbības noteikumiem, jauda tiks iepirkta pārredzamā, nediskriminējošā un konkurenci veicinošā procesā.

| (397) | JAM nodrošina stimulus jaudas piegādātājiem būt pieejamiem paredzama sistēmas stresa laikā (sk. 182.–186. apsvērumu). |
| --- | --- |

(397)

JAM nodrošina stimulus jaudas piegādātājiem būt pieejamiem paredzama sistēmas stresa laikā (sk. 182.–186. apsvērumu).

| (398) | Turklāt atlīdzību nosaka konkurenci veicinošā konkursa procedūrā, un konkursa procedūra, kas izklāstīta 2.5. iedaļā, ir nediskriminējoša un atvērta visiem jaudas veidiem. |
| --- | --- |

(398)

Turklāt atlīdzību nosaka konkurenci veicinošā konkursa procedūrā, un konkursa procedūra, kas izklāstīta 2.5. iedaļā, ir nediskriminējoša un atvērta visiem jaudas veidiem.

| (399) | Beļģija pirms atlases procesa izklāsta tehniskos nosacījumus jaudas piegādātāju dalībai. Šie nosacījumi ir paredzēti Beļģijas JAM darbības noteikumos (sk. 12. apsvērumu). |
| --- | --- |

(399)

Beļģija pirms atlases procesa izklāsta tehniskos nosacījumus jaudas piegādātāju dalībai. Šie nosacījumi ir paredzēti Beļģijas JAM darbības noteikumos (sk. 12. apsvērumu).

| (400) | JAM būs pieejams visām jaudām, kas var veicināt resursu pietiekamību. Tas būs tehnoloģiski neitrāls un jo īpaši atvērts gan esošai, gan jaunai jaudai, uzkrāšanai un pieprasījumreakcijai. Turklāt JAM būs atvērts aizrobežu jaudai. |
| --- | --- |

(400)

JAM būs pieejams visām jaudām, kas var veicināt resursu pietiekamību. Tas būs tehnoloģiski neitrāls un jo īpaši atvērts gan esošai, gan jaunai jaudai, uzkrāšanai un pieprasījumreakcijai. Turklāt JAM būs atvērts aizrobežu jaudai.

| (401) | Visbeidzot, kā paskaidrots 182. apsvērumā, JAM paredz sankcijas par nepieejamību sistēmas stresa laikā. |
| --- | --- |

(401)

Visbeidzot, kā paskaidrots 182. apsvērumā, JAM paredz sankcijas par nepieejamību sistēmas stresa laikā.

| (402) | Tāpēc Komisija secina, ka ir izpildītas Elektroenerģijas regulas 22. panta 1. punktā noteiktās prasības. |
| --- | --- |

(402)

Tāpēc Komisija secina, ka ir izpildītas Elektroenerģijas regulas 22. panta 1. punktā noteiktās prasības.

| (403) | Saskaņā ar Elektroenerģijas regulas 22. panta 3. punktu jaudas mehānismi: i) ir veidoti tā, lai cena, ko maksā par pieejamību, automātiski līdzinātos nullei, ja ir sagaidāms, ka piegādātās jaudas līmenis būs pietiekams, lai apmierinātu pieprasīto jaudas līmeni; ii) ļauj dalībniekiem saņemt atlīdzību tikai par to, ka resursi ir pieejami, un iii) nodrošina, ka jaudas piegādātāji, kas ir tiesīgi piedalīties, cits citam var nodot jaudas piedāvājuma saistības. |
| --- | --- |

(403)

Saskaņā ar Elektroenerģijas regulas 22. panta 3. punktu jaudas mehānismi: i) ir veidoti tā, lai cena, ko maksā par pieejamību, automātiski līdzinātos nullei, ja ir sagaidāms, ka piegādātās jaudas līmenis būs pietiekams, lai apmierinātu pieprasīto jaudas līmeni; ii) ļauj dalībniekiem saņemt atlīdzību tikai par to, ka resursi ir pieejami, un iii) nodrošina, ka jaudas piegādātāji, kas ir tiesīgi piedalīties, cits citam var nodot jaudas piedāvājuma saistības.

| (404) | Paziņotais pasākums ir tehnoloģiski neitrāls tirgus mēroga jaudas mehānisms, saskaņā ar kuru visi tiesīgie jaudas piegādātāji konkurē vienā jaudas izsolē, lai noteiktu zemāko ilgtspējīgo cenu, par kādu var piegādāt vajadzīgo jaudu. Ja piedāvājums ir pietiekams, lai apmierinātu pieprasījumu, tam, ka izsole veicina konkurenci, būtu jāsamazina cenas līdz nullei. |
| --- | --- |

(404)

Paziņotais pasākums ir tehnoloģiski neitrāls tirgus mēroga jaudas mehānisms, saskaņā ar kuru visi tiesīgie jaudas piegādātāji konkurē vienā jaudas izsolē, lai noteiktu zemāko ilgtspējīgo cenu, par kādu var piegādāt vajadzīgo jaudu. Ja piedāvājums ir pietiekams, lai apmierinātu pieprasījumu, tam, ka izsole veicina konkurenci, būtu jāsamazina cenas līdz nullei.

| (405) | Kā paskaidrots 8. apsvērumā, maksu par jaudu, ko maksā jaudas piegādātājiem ar uzticamības iespējas līgumu, veido fiksēts maksājums par līgumā paredzētās jaudas saglabāšanu, lai tā būtu pieejama visos iztrūkuma periodos. Tādējādi tā atlīdzina jaudas pieejamību un neietver atlīdzību par elektroenerģijas daudzumu, ko jaudas piegādātāji piedāvās tirgū. |
| --- | --- |

(405)

Kā paskaidrots 8. apsvērumā, maksu par jaudu, ko maksā jaudas piegādātājiem ar uzticamības iespējas līgumu, veido fiksēts maksājums par līgumā paredzētās jaudas saglabāšanu, lai tā būtu pieejama visos iztrūkuma periodos. Tādējādi tā atlīdzina jaudas pieejamību un neietver atlīdzību par elektroenerģijas daudzumu, ko jaudas piegādātāji piedāvās tirgū.

| (406) | Kā izklāstīts 187. apsvērumā, Beļģija ieviesīs sekundāro tirgu, lai jaudas piegādātājiem nodrošinātu mehānismu riska pārvaldības uzlabošanai JAM ietvaros. Attiecībā uz darījumiem sekundārajā tirgū tiks nodrošināta saistību pilnīga nodošana. |
| --- | --- |

(406)

Kā izklāstīts 187. apsvērumā, Beļģija ieviesīs sekundāro tirgu, lai jaudas piegādātājiem nodrošinātu mehānismu riska pārvaldības uzlabošanai JAM ietvaros. Attiecībā uz darījumiem sekundārajā tirgū tiks nodrošināta saistību pilnīga nodošana.

| (407) | Tāpēc Komisija secina, ka ir izpildītas Elektroenerģijas regulas 22. panta 2. punktā noteiktās prasības. |
| --- | --- |

(407)

Tāpēc Komisija secina, ka ir izpildītas Elektroenerģijas regulas 22. panta 2. punktā noteiktās prasības.

| (408) | Visbeidzot, Elektroenerģijas regulas 22. panta 4. punktā ir noteiktas prasības attiecībā uz CO2 emisiju robežvērtībām. |
| --- | --- |

(408)

Visbeidzot, Elektroenerģijas regulas 22. panta 4. punktā ir noteiktas prasības attiecībā uz CO2 emisiju robežvērtībām.

2

| (409) | Kā paskaidrots 107. apsvērumā, pirmskvalifikācijas prasības ietver emisiju robežvērtību: jaudas piegādātāji, kas pārsniedz turpmāk norādītās emisiju robežvērtības, nevar piedalīties jaudas izsolē:






  a) | jaudām, kam ražošanu sāka 2019. gada 4. jūlijā vai vēlāk, piemēro 550 g fosilā kurināmā izcelsmes CO2 emisiju robežvērtību uz kWh elektroenerģijas; |
| --- | --- | --- |

(409)

Kā paskaidrots 107. apsvērumā, pirmskvalifikācijas prasības ietver emisiju robežvērtību: jaudas piegādātāji, kas pārsniedz turpmāk norādītās emisiju robežvērtības, nevar piedalīties jaudas izsolē:

a)

jaudām, kam ražošanu sāka 2019. gada 4. jūlijā vai vēlāk, piemēro 550 g fosilā kurināmā izcelsmes CO2 emisiju robežvērtību uz kWh elektroenerģijas;

2

| b) | jaudām, kam ražošanu sāka pirms 2019. gada 4. jūlija, piemēro emisiju 550 g fosilā kurināmā izcelsmes CO2 robežvērtību uz vienu elektroenerģijas kWh un 350 kg fosilā kurināmā izcelsmes CO2 robežvērtību vidēji gadā uz uzstādīto kWe. |
| --- | --- |

b)

jaudām, kam ražošanu sāka pirms 2019. gada 4. jūlija, piemēro emisiju 550 g fosilā kurināmā izcelsmes CO2 robežvērtību uz vienu elektroenerģijas kWh un 350 kg fosilā kurināmā izcelsmes CO2 robežvērtību vidēji gadā uz uzstādīto kWe.

2

2

| (410) | Komisija secina, ka pasākums atbilst Elektroenerģijas regulas 22. pantam. |
| --- | --- |

(410)

Komisija secina, ka pasākums atbilst Elektroenerģijas regulas 22. pantam.

Atbilstība Elektroenerģijas regulas 24. pantam

Atbilstība Elektroenerģijas regulas 24. pantam

| (411) | Saskaņā ar Elektroenerģijas regulas 24. panta 1. punktu NRAA ir reģionāls mērogs, un tā pamatā ir metodika, kas minēta regulas 23. panta 3. punktā, jo īpaši 23. panta 5. punkta b)–m) apakšpunktā. |
| --- | --- |

(411)

Saskaņā ar Elektroenerģijas regulas 24. panta 1. punktu NRAA ir reģionāls mērogs, un tā pamatā ir metodika, kas minēta regulas 23. panta 3. punktā, jo īpaši 23. panta 5. punkta b)–m) apakšpunktā.

NRAA

| (412) | Šajā saistībā Komisija norāda, ka jaunākajam Beļģijas resursu pietiekamības pētījumam, t. i., 2021. gada pietiekamības un elastības pētījumam, ir reģionāls mērogs, un tā pamatā ir 23. panta 3. punktā minētā metodika. |
| --- | --- |

(412)

Šajā saistībā Komisija norāda, ka jaunākajam Beļģijas resursu pietiekamības pētījumam, t. i., 2021. gada pietiekamības un elastības pētījumam, ir reģionāls mērogs, un tā pamatā ir 23. panta 3. punktā minētā metodika.

| (413) | Saskaņā ar ACER lēmuma 12. panta 1. punktu ERAA metodiku pilnībā īsteno līdz 2023. gada beigām. Tāpēc ACER lēmumā ir paredzēta ERAA metodikas pakāpeniska īstenošana, pamatojoties uz ceļvedi, kurā aprakstīts īstenošanas posms, kas izklāstīts ACER lēmuma 11. panta 8. punktā. |
| --- | --- |

(413)

Saskaņā ar ACER lēmuma 12. panta 1. punktu ERAA metodiku pilnībā īsteno līdz 2023. gada beigām. Tāpēc ACER lēmumā ir paredzēta ERAA metodikas pakāpeniska īstenošana, pamatojoties uz ceļvedi, kurā aprakstīts īstenošanas posms, kas izklāstīts ACER lēmuma 11. panta 8. punktā.

ACER

ERAA

ACER

ERAA

ACER

| (414) | Lai gan ERAA metodika tika apstiprināta neilgi pirms tam, kad Beļģija veica 2021. gada pietiekamības un elastības pētījumu, tajā tika ietverti vairāki ERAA metodikas elementi, kas minēti 42. apsvērumā. |
| --- | --- |

(414)

Lai gan ERAA metodika tika apstiprināta neilgi pirms tam, kad Beļģija veica 2021. gada pietiekamības un elastības pētījumu, tajā tika ietverti vairāki ERAA metodikas elementi, kas minēti 42. apsvērumā.

ERAA

ERAA

| (415) | Tomēr Komisija norāda, ka 2021. gada pietiekamības un elastības pētījumā ir modelēts maksimālās klīringa cenas automātisks pieaugums tikai no 2025. gada. Tomēr, kā to ir pierādījusi Beļģija, pat ja maksimālās klīringa cenas automātiskais pieaugums sāktos 2022. gadā, ekonomiskās dzīvotspējas novērtējuma rezultāti attiecībā uz 2025. gadu nemainītos. Turklāt Beļģija apņēmās nodrošināt, ka jaunajā pietiekamības pētījumā, kas jāpublicē līdz 2023. gada jūnijam, pilnībā tiek ņemta vērā dinamisko cenu pieauguma metodika, sākot no simulācijas perioda sākuma (sk. 48. apsvērumu). |
| --- | --- |

(415)

Tomēr Komisija norāda, ka 2021. gada pietiekamības un elastības pētījumā ir modelēts maksimālās klīringa cenas automātisks pieaugums tikai no 2025. gada. Tomēr, kā to ir pierādījusi Beļģija, pat ja maksimālās klīringa cenas automātiskais pieaugums sāktos 2022. gadā, ekonomiskās dzīvotspējas novērtējuma rezultāti attiecībā uz 2025. gadu nemainītos. Turklāt Beļģija apņēmās nodrošināt, ka jaunajā pietiekamības pētījumā, kas jāpublicē līdz 2023. gada jūnijam, pilnībā tiek ņemta vērā dinamisko cenu pieauguma metodika, sākot no simulācijas perioda sākuma (sk. 48. apsvērumu).

| (416) | 2021. gada pietiekamības un elastības pētījuma pamatā ir piemēroti galvenie atsauces scenāriji saskaņā ar Elektroenerģijas regulas 24. panta 1. punktu (sk. 45. apsvērumu). |
| --- | --- |

(416)

2021. gada pietiekamības un elastības pētījuma pamatā ir piemēroti galvenie atsauces scenāriji saskaņā ar Elektroenerģijas regulas 24. panta 1. punktu (sk. 45. apsvērumu).

| (417) | Saskaņā ar Elektroenerģijas regulas 24. panta 1. punkta a) apakšpunktu dalībvalstis savā pietiekamības novērtējumā var iekļaut jutīgumu, kas ir saistīts ar valsts elektroenerģijas pieprasījuma un piedāvājuma īpatnībām. |
| --- | --- |

(417)

Saskaņā ar Elektroenerģijas regulas 24. panta 1. punkta a) apakšpunktu dalībvalstis savā pietiekamības novērtējumā var iekļaut jutīgumu, kas ir saistīts ar valsts elektroenerģijas pieprasījuma un piedāvājuma īpatnībām.

| (418) | Lēmumā par procedūras sākšanu Komisija pauda šaubas par JAM atbilstību Elektroenerģijas regulas 24. panta 1. punktam, jo 2019. gada pietiekamības un elastības pētījumā tika izmantots ES HiLo scenārijs, kura pamatā ir pieņēmumi par aizrobežas elektroapgādi, t. i., Francijas atomelektrostaciju papildu nepieejamību. |
| --- | --- |

(418)

Lēmumā par procedūras sākšanu Komisija pauda šaubas par JAM atbilstību Elektroenerģijas regulas 24. panta 1. punktam, jo 2019. gada pietiekamības un elastības pētījumā tika izmantots ES HiLo scenārijs, kura pamatā ir pieņēmumi par aizrobežas elektroapgādi, t. i., Francijas atomelektrostaciju papildu nepieejamību.

HiLo

| (419) | Vairākas ieinteresētās personas iebilda pret Komisijas sniegto Elektroenerģijas regulas 24. panta 1. punkta interpretāciju, norādot, ka tā ir pārāk ierobežojoša. Minētās ieinteresētās personas apgalvoja, ka ERAA metodika apstiprina, ka NRAA ir jābūt reģionālam mērogam un tas var ietvert papildu jutīgumu. Tajā nav precizēts vai ierobežots šā papildu jutīguma veids. Kā norādīts minētās metodikas 3. panta 6. punktā, šis jutīgums var aptvert dažādas izmaiņas pieņēmumos visā attiecīgajā ģeogrāfiskajā tvērumā, tostarp dažādos pieņēmumos attiecībā uz ievades datiem, piemēram, uzstādītajām jaudām (sk. 256.–258. apsvērumu). |
| --- | --- |

(419)

Vairākas ieinteresētās personas iebilda pret Komisijas sniegto Elektroenerģijas regulas 24. panta 1. punkta interpretāciju, norādot, ka tā ir pārāk ierobežojoša. Minētās ieinteresētās personas apgalvoja, ka ERAA metodika apstiprina, ka NRAA ir jābūt reģionālam mērogam un tas var ietvert papildu jutīgumu. Tajā nav precizēts vai ierobežots šā papildu jutīguma veids. Kā norādīts minētās metodikas 3. panta 6. punktā, šis jutīgums var aptvert dažādas izmaiņas pieņēmumos visā attiecīgajā ģeogrāfiskajā tvērumā, tostarp dažādos pieņēmumos attiecībā uz ievades datiem, piemēram, uzstādītajām jaudām (sk. 256.–258. apsvērumu).

ERAA

NRAA

| (420) | Beļģija apgalvoja, ka tās lielais starpsavienojumu īpatsvars un atkarība no importa ir valsts elektroapgādes īpatnība (sk. 286.–318. apsvērumu). |
| --- | --- |

(420)

Beļģija apgalvoja, ka tās lielais starpsavienojumu īpatsvars un atkarība no importa ir valsts elektroapgādes īpatnība (sk. 286.–318. apsvērumu).

| (421) | Komisija norāda, ka 2021. gada pietiekamības un elastības pētījumā ir iekļauts jutīgums pret Francijas kodolenerģijas ražošanas jaudas nepieejamību, kas atbilst datiem, ko Francijas PSO izmantoja Francijas NRAA (sk. 287.–289. apsvērumu). |
| --- | --- |

(421)

Komisija norāda, ka 2021. gada pietiekamības un elastības pētījumā ir iekļauts jutīgums pret Francijas kodolenerģijas ražošanas jaudas nepieejamību, kas atbilst datiem, ko Francijas PSO izmantoja Francijas NRAA (sk. 287.–289. apsvērumu).

NRAA

| (422) | Komisija norāda, ka saskaņā ar Elektroenerģijas regulas 24. panta 1. punktu un ERAA metodiku NRAA ir jābūt reģionālam mērogam un ERAA metodikas 3. panta 6. punkts ļauj papildināt galvenos atsauces scenārijus ar papildu scenārijiem un/vai jutīgumu. Turklāt VEAP 224. punkta a) apakšpunktā ir noteikts, ka dalībvalstij ir jāsniedz novērtējums par enerģijas no mainīgiem energoresursiem ražošanas (tostarp tās, ko rada kaimiņreģionu sistēmas) ietekmi. |
| --- | --- |

(422)

Komisija norāda, ka saskaņā ar Elektroenerģijas regulas 24. panta 1. punktu un ERAA metodiku NRAA ir jābūt reģionālam mērogam un ERAA metodikas 3. panta 6. punkts ļauj papildināt galvenos atsauces scenārijus ar papildu scenārijiem un/vai jutīgumu. Turklāt VEAP 224. punkta a) apakšpunktā ir noteikts, ka dalībvalstij ir jāsniedz novērtējums par enerģijas no mainīgiem energoresursiem ražošanas (tostarp tās, ko rada kaimiņreģionu sistēmas) ietekmi.

ERAA

NRAA

ERAA

| (423) | Ņemot to vērā, Komisija uzskata, ka Elektroenerģijas regulas 24. panta 1. punkta a) apakšpunkts neliedz NRAA izmantot papildu jutīgumu saistībā ar aizrobežu elektroapgādi. |
| --- | --- |

(423)

Ņemot to vērā, Komisija uzskata, ka Elektroenerģijas regulas 24. panta 1. punkta a) apakšpunkts neliedz NRAA izmantot papildu jutīgumu saistībā ar aizrobežu elektroapgādi.

NRAA

| (424) | Kā paskaidrots 365. apsvērumā, nepieciešamo NRAA un ERAA salīdzinājumu saskaņā ar 24. panta 3. punktu nevarēja veikt, jo ENTSO-E neiesniedza ERAA. |
| --- | --- |

(424)

Kā paskaidrots 365. apsvērumā, nepieciešamo NRAA un ERAA salīdzinājumu saskaņā ar 24. panta 3. punktu nevarēja veikt, jo ENTSO-E neiesniedza ERAA.

NRAA

ERAA

ENTSO-E

ERAA

| (425) | Komisija secina, ka pasākums atbilst Elektroenerģijas regulas 24. pantam. |
| --- | --- |

(425)

Komisija secina, ka pasākums atbilst Elektroenerģijas regulas 24. pantam.

Atbilstība Elektroenerģijas regulas 25. pantam

Atbilstība Elektroenerģijas regulas 25. pantam

| (426) | Saskaņā ar Elektroenerģijas regulas 25. panta 1. punktu, piemērojot jaudas mehānismus, dalībvalstīs jābūt noteiktam uzticamības standartam. |
| --- | --- |

(426)

Saskaņā ar Elektroenerģijas regulas 25. panta 1. punktu, piemērojot jaudas mehānismus, dalībvalstīs jābūt noteiktam uzticamības standartam.

| (427) | Kā minēts 22. apsvērumā, Beļģijā ir ieviests uzticamības standarts, kas ir 3 stundas LOLE. |
| --- | --- |

(427)

Kā minēts 22. apsvērumā, Beļģijā ir ieviests uzticamības standarts, kas ir 3 stundas LOLE.

LOLE

| (428) | Elektroenerģijas regulas 25. panta 2. punktā noteikts, ka uzticamības standartu nosaka dalībvalsts vai dalībvalsts izraudzīta kompetentā iestāde pēc regulatīvās iestādes priekšlikuma. Uzticamības standartu nosaka, par pamatu izmantojot 23. panta 6. punktā noteikto metodiku. |
| --- | --- |

(428)

Elektroenerģijas regulas 25. panta 2. punktā noteikts, ka uzticamības standartu nosaka dalībvalsts vai dalībvalsts izraudzīta kompetentā iestāde pēc regulatīvās iestādes priekšlikuma. Uzticamības standartu nosaka, par pamatu izmantojot 23. panta 6. punktā noteikto metodiku.

| (429) | Uzticamības standarts tika noteikts Karaļa dekrētā par uzticamības standarta noteikšanu un VOLL un CONE vērtību apstiprināšanu pēc regulatīvās iestādes priekšlikuma (sk. 20. apsvērumu). Noteiktais uzticamības standarts nedaudz atšķiras no regulatīvās iestādes ierosinātā standarta 21. apsvērumā paskaidroto iemeslu dēļ. Tomēr Elektroenerģijas regulas 25. pants to neliedz. |
| --- | --- |

(429)

Uzticamības standarts tika noteikts Karaļa dekrētā par uzticamības standarta noteikšanu un VOLL un CONE vērtību apstiprināšanu pēc regulatīvās iestādes priekšlikuma (sk. 20. apsvērumu). Noteiktais uzticamības standarts nedaudz atšķiras no regulatīvās iestādes ierosinātā standarta 21. apsvērumā paskaidroto iemeslu dēļ. Tomēr Elektroenerģijas regulas 25. pants to neliedz.

VOLL

CONE

| (430) | Beļģija aprēķināja uzticamības standartu, pamatojoties uz 23. panta 6. punktā noteikto metodiku. |
| --- | --- |

(430)

Beļģija aprēķināja uzticamības standartu, pamatojoties uz 23. panta 6. punktā noteikto metodiku.

| (431) | Saskaņā ar Elektroenerģijas regulas 25. panta 3. punktu uzticamības standartu aprēķina, izmantojot vismaz VOLL un CONE konkrētā laikposmā, un izsaka kā “sagaidāmo nepadoto enerģiju” un “sagaidāmo slodzes zuduma ilgumu” |
| --- | --- |

(431)

Saskaņā ar Elektroenerģijas regulas 25. panta 3. punktu uzticamības standartu aprēķina, izmantojot vismaz VOLL un CONE konkrētā laikposmā, un izsaka kā “sagaidāmo nepadoto enerģiju” un “sagaidāmo slodzes zuduma ilgumu”

VOLL

CONE

| (432) | Saskaņā ar Elektroenerģijas regulas 2. panta 9. punktu VOLL ir maksimālās elektroenerģijas cenas aplēse euro/MWh, ko lietotāji ir gatavi maksāt, lai izvairītos no atvienojumiem. |
| --- | --- |

(432)

Saskaņā ar Elektroenerģijas regulas 2. panta 9. punktu VOLL ir maksimālās elektroenerģijas cenas aplēse euro/MWh, ko lietotāji ir gatavi maksāt, lai izvairītos no atvienojumiem.

VOLL

| (433) | Kā norādīts 25. apsvērumā, CREG veica apsekojumu par gatavību maksāt, tomēr, ņemot vērā apsekojuma ierobežojumus, lai noteiktu vienotu VOLL aplēsi, tā rezultātus varēja izmantot tikai ierobežotā apmērā. Beļģija apņēmās atjaunināt VOLL, pamatojoties uz jaunu apsekojumu par gatavību maksāt, un vajadzības gadījumā līdz 2022. gada septembrim noteikt jaunu uzticamības standartu (sk. 28. apsvērumu). |
| --- | --- |

(433)

Kā norādīts 25. apsvērumā, CREG veica apsekojumu par gatavību maksāt, tomēr, ņemot vērā apsekojuma ierobežojumus, lai noteiktu vienotu VOLL aplēsi, tā rezultātus varēja izmantot tikai ierobežotā apmērā. Beļģija apņēmās atjaunināt VOLL, pamatojoties uz jaunu apsekojumu par gatavību maksāt, un vajadzības gadījumā līdz 2022. gada septembrim noteikt jaunu uzticamības standartu (sk. 28. apsvērumu).

CREG

VOLL

VOLL

| (434) | Tāpēc Komisija uzskata, ka uzticamības standarts ir noteikts, pamatojoties uz VOLL aplēsi un paredzamo CONE (sk. 23. un 24. apsvērumu) saskaņā ar Elektroenerģijas regulas 25. panta 3. punktu. |
| --- | --- |

(434)

Tāpēc Komisija uzskata, ka uzticamības standarts ir noteikts, pamatojoties uz VOLL aplēsi un paredzamo CONE (sk. 23. un 24. apsvērumu) saskaņā ar Elektroenerģijas regulas 25. panta 3. punktu.

VOLL

CONE

| (435) | Saskaņā ar Elektroenerģijas regulas 25. panta 4. punktu, piemērojot jaudas mehānismus, parametrus, kas nosaka jaudas mehānismā iepirktās jaudas apjomu, apstiprina dalībvalsts vai dalībvalsts izraudzīta kompetentā iestāde, pamatojoties uz regulatīvās iestādes priekšlikumu. |
| --- | --- |

(435)

Saskaņā ar Elektroenerģijas regulas 25. panta 4. punktu, piemērojot jaudas mehānismus, parametrus, kas nosaka jaudas mehānismā iepirktās jaudas apjomu, apstiprina dalībvalsts vai dalībvalsts izraudzīta kompetentā iestāde, pamatojoties uz regulatīvās iestādes priekšlikumu.

| (436) | Kā paskaidrots 86. un 290. apsvērumā, CREG ierosināja metodiku, lai noteiktu parametrus, pēc kuriem jaudas mehānismā nosaka iepirkumu apjomu. |
| --- | --- |

(436)

Kā paskaidrots 86. un 290. apsvērumā, CREG ierosināja metodiku, lai noteiktu parametrus, pēc kuriem jaudas mehānismā nosaka iepirkumu apjomu.

CREG

| (437) | Komisija secina, ka pasākums atbilst Elektroenerģijas regulas 25. pantam. |
| --- | --- |

(437)

Komisija secina, ka pasākums atbilst Elektroenerģijas regulas 25. pantam.

Atbilstība Elektroenerģijas regulas 26. pantam

Atbilstība Elektroenerģijas regulas 26. pantam

| (438) | Saskaņā ar Elektroenerģijas regulas 26. panta 1. punktu jaudas mehānismi, kas nav stratēģiskās rezerves, un – tad, kad tas ir tehniski iespējams, – stratēģiskās rezerves ir pieejami tiešai tādu jaudas piegādātāju pārrobežu dalībai, kas atrodas citā dalībvalstī, ievērojot šā panta noteikumus. |
| --- | --- |

(438)

Saskaņā ar Elektroenerģijas regulas 26. panta 1. punktu jaudas mehānismi, kas nav stratēģiskās rezerves, un – tad, kad tas ir tehniski iespējams, – stratēģiskās rezerves ir pieejami tiešai tādu jaudas piegādātāju pārrobežu dalībai, kas atrodas citā dalībvalstī, ievērojot šā panta noteikumus.

| (439) | Tomēr Elektroenerģijas regulas 26. panta 2. punkts ļauj dalībvalstīm prasīt, lai aizrobežu jauda atrodas dalībvalstī, kam ir tiešs tīkla savienojums ar dalībvalsti, kas piemēro jaudas mehānismu. |
| --- | --- |

(439)

Tomēr Elektroenerģijas regulas 26. panta 2. punkts ļauj dalībvalstīm prasīt, lai aizrobežu jauda atrodas dalībvalstī, kam ir tiešs tīkla savienojums ar dalībvalsti, kas piemēro jaudas mehānismu.

| (440) | Beļģija ļaus aizrobežu jaudai, kas atrodas dalībvalstī, kurai ir tiešs tīkla savienojums ar Beļģiju, piedalīties JAM no pirmā piegādes gada, t. i., 2025. gada. Saskaņā ar Beļģijas sniegto informāciju metodika, kopīgie noteikumi un nosacījumi, kas minēti Elektroenerģijas regulas 26. panta 11. punktā, tika pieņemti tikai 2020. gada decembrī, un būtu jāatvēl pietiekams laiks to īstenošanai un sagatavošanās darbiem, kas vajadzīgi pārrobežu dalībai. Ņemot vērā to, ka PSO vēl nav varējis noslēgt vajadzīgos nolīgumus, nav bijis iespējams organizēt pārrobežu dalību pirmajā G-4 izsolē. Tomēr saskaņā ar Beļģijas iestāžu sniegto informāciju G-1 izsolei ir rezervēts apjoms, nodrošinot, ka pārrobežu jauda aizvien var piedalīties un sniegt ieguldījumu no pirmā piegādes gada (sk. 189. apsvērumu). |
| --- | --- |

(440)

Beļģija ļaus aizrobežu jaudai, kas atrodas dalībvalstī, kurai ir tiešs tīkla savienojums ar Beļģiju, piedalīties JAM no pirmā piegādes gada, t. i., 2025. gada. Saskaņā ar Beļģijas sniegto informāciju metodika, kopīgie noteikumi un nosacījumi, kas minēti Elektroenerģijas regulas 26. panta 11. punktā, tika pieņemti tikai 2020. gada decembrī, un būtu jāatvēl pietiekams laiks to īstenošanai un sagatavošanās darbiem, kas vajadzīgi pārrobežu dalībai. Ņemot vērā to, ka PSO vēl nav varējis noslēgt vajadzīgos nolīgumus, nav bijis iespējams organizēt pārrobežu dalību pirmajā G-4 izsolē. Tomēr saskaņā ar Beļģijas iestāžu sniegto informāciju G-1 izsolei ir rezervēts apjoms, nodrošinot, ka pārrobežu jauda aizvien var piedalīties un sniegt ieguldījumu no pirmā piegādes gada (sk. 189. apsvērumu).

| (441) | Lēmumā par procedūras sākšanu Komisija centās noskaidrot, kā tiek izmantoti jaudas pārslodzes ieņēmumi un kā šie ieņēmumi ir sadalīti starp PSO. |
| --- | --- |

(441)

Lēmumā par procedūras sākšanu Komisija centās noskaidrot, kā tiek izmantoti jaudas pārslodzes ieņēmumi un kā šie ieņēmumi ir sadalīti starp PSO.

| (442) | Beļģija paskaidroja, ka pārslodzes ieņēmumus izmantos un sadalīs saskaņā ar Elektroenerģijas regulas noteikumiem, jo īpaši 26. panta 9. punktu. |
| --- | --- |

(442)

Beļģija paskaidroja, ka pārslodzes ieņēmumus izmantos un sadalīs saskaņā ar Elektroenerģijas regulas noteikumiem, jo īpaši 26. panta 9. punktu.

| (443) | Turklāt Beļģija apstiprināja, ka tā ievēros ACER Lēmumu Nr. 36/2020, kurā izklāstītas tehniskās specifikācijas pārrobežu dalībai jaudas mehānismos, tostarp metodika to ieņēmumu sadalei, kas gūti no ieejas jaudas piešķiršanas. |
| --- | --- |

(443)

Turklāt Beļģija apstiprināja, ka tā ievēros ACER Lēmumu Nr. 36/2020, kurā izklāstītas tehniskās specifikācijas pārrobežu dalībai jaudas mehānismos, tostarp metodika to ieņēmumu sadalei, kas gūti no ieejas jaudas piešķiršanas.

ACER

| (444) | Tāpēc pasākums atbilst Elektroenerģijas regulas 26. pantam. |
| --- | --- |

(444)

Tāpēc pasākums atbilst Elektroenerģijas regulas 26. pantam.

5.3.3.3.   Secinājums par atbilstību citiem Savienības tiesību aktu noteikumiem

Secinājums par atbilstību citiem Savienības tiesību aktu noteikumiem

| (445) | Pasākums atbilst Līguma 30. un 110. pantam un Elektroenerģijas regulai. |
| --- | --- |

(445)

Pasākums atbilst Līguma 30. un 110. pantam un Elektroenerģijas regulai.

| (446) | Tāpēc paziņotais pasākums nepārkāpj attiecīgos Savienības tiesību aktus. |
| --- | --- |

(446)

Tāpēc paziņotais pasākums nepārkāpj attiecīgos Savienības tiesību aktus.

5.3.4.   Atbalsts ir paredzēts, lai ierobežotu tā ietekmi uz konkurenci un tirdzniecību

Atbalsts ir paredzēts, lai ierobežotu tā ietekmi uz konkurenci un tirdzniecību

5.3.4.1.   Valsts intervences nepieciešamība

Valsts intervences nepieciešamība

| (447) | Saskaņā ar VEAP 3.2.2. apakšiedaļu dalībvalstij ir jāpierāda, ka ir nepieciešama valsts intervence un jo īpaši atbalsts, lai novērstu tirgus nepilnību, kas citādi paliktu neatrisināta. |
| --- | --- |

(447)

Saskaņā ar VEAP 3.2.2. apakšiedaļu dalībvalstij ir jāpierāda, ka ir nepieciešama valsts intervence un jo īpaši atbalsts, lai novērstu tirgus nepilnību, kas citādi paliktu neatrisināta.

| (448) | Lēmumā par procedūras sākšanu Komisija pauda šaubas par to, vai resursu pietiekamības problēma ir konstatēta pietiekami precīzi un vai Beļģijas iestādes to ir pienācīgi izanalizējušas un kvantificējušas, jo īpaši attiecībā uz VEAP 221. un 222. punktu. Šīs šaubas atbalstīja vairākas ieinteresētās personas, kuras apšaubīja arī plānotā JAM nepieciešamību un/vai mērogu (sk. 227.–234. apsvērumu). |
| --- | --- |

(448)

Lēmumā par procedūras sākšanu Komisija pauda šaubas par to, vai resursu pietiekamības problēma ir konstatēta pietiekami precīzi un vai Beļģijas iestādes to ir pienācīgi izanalizējušas un kvantificējušas, jo īpaši attiecībā uz VEAP 221. un 222. punktu. Šīs šaubas atbalstīja vairākas ieinteresētās personas, kuras apšaubīja arī plānotā JAM nepieciešamību un/vai mērogu (sk. 227.–234. apsvērumu).

| (449) | Saskaņā ar 2021. gada pietiekamības un elastības pētījumu, sākot no 2025. gada, kad pakāpeniski būs izbeigta kodolenerģijas ražošana, Beļģijā saskarsies ar pietiekamības problēmu un strukturālu vajadzību pēc jaunas jaudas. Galvenajā ES pamatscenārijā 2025. gadā šī vajadzība ir 2 GW, un līdz 2032. gadam tā pakāpeniski pieaug līdz 3,9 GW (sk. 49. apsvērumu). 2021. gada pietiekamības un elastības pētījums tika publicēts 2021. gada jūnijā, un tā pamatā ir ERAA metodika (sk. VEAP 221. punktu). |
| --- | --- |

(449)

Saskaņā ar 2021. gada pietiekamības un elastības pētījumu, sākot no 2025. gada, kad pakāpeniski būs izbeigta kodolenerģijas ražošana, Beļģijā saskarsies ar pietiekamības problēmu un strukturālu vajadzību pēc jaunas jaudas. Galvenajā ES pamatscenārijā 2025. gadā šī vajadzība ir 2 GW, un līdz 2032. gadam tā pakāpeniski pieaug līdz 3,9 GW (sk. 49. apsvērumu). 2021. gada pietiekamības un elastības pētījums tika publicēts 2021. gada jūnijā, un tā pamatā ir ERAA metodika (sk. VEAP 221. punktu).

ERAA

| (450) | Tagad, kad ACER ir apstiprinājusi ERAA metodiku (sk. 40. apsvērumu), Komisijas šaubas par uzsvaru uz ES HiLo scenāriju 2019. gada pietiekamības un elastības pētījumā vai to, ka nav pienācīga hipotētiska scenārija, lai novērtētu resursu pietiekamības problēmas apmēru Beļģijas 2019. gada MAF, vairs nav būtiskas, jo metodiskās atšķirības tagad ir apvienotas vienotā, stabilākā metodikā, apstiprinot bažas par pietiekamību. |
| --- | --- |

(450)

Tagad, kad ACER ir apstiprinājusi ERAA metodiku (sk. 40. apsvērumu), Komisijas šaubas par uzsvaru uz ES HiLo scenāriju 2019. gada pietiekamības un elastības pētījumā vai to, ka nav pienācīga hipotētiska scenārija, lai novērtētu resursu pietiekamības problēmas apmēru Beļģijas 2019. gada MAF, vairs nav būtiskas, jo metodiskās atšķirības tagad ir apvienotas vienotā, stabilākā metodikā, apstiprinot bažas par pietiekamību.

ACER

ERAA

HiLo

MAF

| (451) | Lai gan divas ieinteresētās personas apgalvoja, ka iepriekšējos pētījumos par resursu pietiekamību Beļģijā netika ņemta vērā gaidāmā iztrūkuma funkcija (230. apsvērums), tajā laikā šādas prasības nebija. Tomēr saskaņā ar Komisijas atzinumu par Beļģijas īstenošanas plānu Beļģija tiek aicināta apsvērt iespēju attiecīgi un ne vēlāk kā 2022. gada 1. janvārī grozīt iztrūkuma cenu noteikšanas shēmu. Šajā saistībā Komisija ņem vērā darbu, ko pašlaik veic regulatīvā iestāde un PSO saistībā ar iztrūkuma cenu noteikšanas funkcijas ieviešanu attiecībā uz balansēšanu Beļģijā. |
| --- | --- |

(451)

Lai gan divas ieinteresētās personas apgalvoja, ka iepriekšējos pētījumos par resursu pietiekamību Beļģijā netika ņemta vērā gaidāmā iztrūkuma funkcija (230. apsvērums), tajā laikā šādas prasības nebija. Tomēr saskaņā ar Komisijas atzinumu par Beļģijas īstenošanas plānu Beļģija tiek aicināta apsvērt iespēju attiecīgi un ne vēlāk kā 2022. gada 1. janvārī grozīt iztrūkuma cenu noteikšanas shēmu. Šajā saistībā Komisija ņem vērā darbu, ko pašlaik veic regulatīvā iestāde un PSO saistībā ar iztrūkuma cenu noteikšanas funkcijas ieviešanu attiecībā uz balansēšanu Beļģijā.

| (452) | Beļģijā pašlaik elektrotīklu starpsavienojumu līmenis ir aptuveni 24 %, un paredzams, ka līdz 2030. gadam tas pieaugs līdz 33 %. Kā minēts 323. apsvērumā, Beļģija ir arī veicinājusi tā dēvēto energoierobežoto tehnoloģiju attīstību, piemēram, izmantojot iespēju piedalīties palīgpakalpojumu tirgos vai veicināt, nododot enerģijas mehānismu. Tas ir radījis lielu pieprasījuma pārvaldības resursu īpatsvaru. |
| --- | --- |

(452)

Beļģijā pašlaik elektrotīklu starpsavienojumu līmenis ir aptuveni 24 %, un paredzams, ka līdz 2030. gadam tas pieaugs līdz 33 %. Kā minēts 323. apsvērumā, Beļģija ir arī veicinājusi tā dēvēto energoierobežoto tehnoloģiju attīstību, piemēram, izmantojot iespēju piedalīties palīgpakalpojumu tirgos vai veicināt, nododot enerģijas mehānismu. Tas ir radījis lielu pieprasījuma pārvaldības resursu īpatsvaru.

| (453) | Turklāt, kā izklāstīts 2.3.4. iedaļā, Beļģijas iestādes ir apņēmušās īstenot vairākas tirgus reformas, jo īpaši nolūkā stiprināt balansēšanas tirgus (sk. 62. apsvērumu), veicināt pieprasījumreakciju (sk. 64. apsvērumu) un palielināt starpsavienojumu jaudu (sk. 65. apsvērumu). |
| --- | --- |

(453)

Turklāt, kā izklāstīts 2.3.4. iedaļā, Beļģijas iestādes ir apņēmušās īstenot vairākas tirgus reformas, jo īpaši nolūkā stiprināt balansēšanas tirgus (sk. 62. apsvērumu), veicināt pieprasījumreakciju (sk. 64. apsvērumu) un palielināt starpsavienojumu jaudu (sk. 65. apsvērumu).

| (454) | Neraugoties uz šīm reformām, 2021. gada pietiekamības un elastības pētījumā ir apzināti riski Beļģijas resursu pietiekamībai, atsaucoties uz 22. apsvērumā aprakstīto uzticamības standartu. 2021. gada pietiekamības un elastības pētījumā norādīts, ka līdz 2025. gadam tikai ļoti neliela jaunās jaudas daļa būs dzīvotspējīga parastā enerģijas tirgū. |
| --- | --- |

(454)

Neraugoties uz šīm reformām, 2021. gada pietiekamības un elastības pētījumā ir apzināti riski Beļģijas resursu pietiekamībai, atsaucoties uz 22. apsvērumā aprakstīto uzticamības standartu. 2021. gada pietiekamības un elastības pētījumā norādīts, ka līdz 2025. gadam tikai ļoti neliela jaunās jaudas daļa būs dzīvotspējīga parastā enerģijas tirgū.

| (455) | Tāpēc Komisija uzskata, ka Beļģija saskaņā ar VEAP 223. punktu ir pierādījusi, kāpēc tirgus vēl nevar nodrošināt pietiekamu jaudu bez intervences. |
| --- | --- |

(455)

Tāpēc Komisija uzskata, ka Beļģija saskaņā ar VEAP 223. punktu ir pierādījusi, kāpēc tirgus vēl nevar nodrošināt pietiekamu jaudu bez intervences.

| (456) | VEAP 224. punktā noteikts, ka Komisijai ir jāņem vērā dažādi elementi, kas jāsniedz dalībvalstij saistībā ar enerģijas no mainīgiem energoresursiem ražošanu, pieprasījumareakcijas dalību, starpsavienojumiem un citiem tādiem elementiem, kas rada vai pastiprina ražošanas pietiekamības problēmu. |
| --- | --- |

(456)

VEAP 224. punktā noteikts, ka Komisijai ir jāņem vērā dažādi elementi, kas jāsniedz dalībvalstij saistībā ar enerģijas no mainīgiem energoresursiem ražošanu, pieprasījumareakcijas dalību, starpsavienojumiem un citiem tādiem elementiem, kas rada vai pastiprina ražošanas pietiekamības problēmu.

| (457) | 2021. gada pietiekamības un elastības pētījumā ir integrētas visas pašreizējās un plānotās tirgus norises un jaunākie prognozētie politikas mērķi, kas integrēti vai minēti īstenošanas plānā, attiecībā uz visiem četriem elementiem, kas minēti VEAP 224. punktā. |
| --- | --- |

(457)

2021. gada pietiekamības un elastības pētījumā ir integrētas visas pašreizējās un plānotās tirgus norises un jaunākie prognozētie politikas mērķi, kas integrēti vai minēti īstenošanas plānā, attiecībā uz visiem četriem elementiem, kas minēti VEAP 224. punktā.

| (458) | Kā paskaidrots 454. apsvērumā, neraugoties uz šīm reformām, 2021. gada pietiekamības un elastības pētījumā ir konstatēti riski Beļģijas resursu pietiekamībai salīdzinājumā ar to, kas būtu vajadzīgs, lai sasniegtu 3 stundu LOLE mērķi. |
| --- | --- |

(458)

Kā paskaidrots 454. apsvērumā, neraugoties uz šīm reformām, 2021. gada pietiekamības un elastības pētījumā ir konstatēti riski Beļģijas resursu pietiekamībai salīdzinājumā ar to, kas būtu vajadzīgs, lai sasniegtu 3 stundu LOLE mērķi.

LOLE

| (459) | Komisija uzskata, ka paziņotais pasākums ir nepieciešams saskaņā ar VEAP 3.9.2. iedaļu. |
| --- | --- |

(459)

Komisija uzskata, ka paziņotais pasākums ir nepieciešams saskaņā ar VEAP 3.9.2. iedaļu.

5.3.5.   Pasākuma piemērotība

Pasākuma piemērotība

| (460) | Parasti valsts atbalsta pasākums ir piemērots, ja tas ir izstrādāts tā, lai pienācīgi novērstu konstatētās tirgus nepilnības. VEAP 225. un 226. punktā ir precizēts, ka saistībā ar atbalstu ražošanas pietiekamībai tas nozīmē, ka atbalstam būtu jāatlīdzina tikai pieejamības pakalpojums, ko sniedz ražotājs, un pasākumam vajadzētu būt atvērtam un nodrošināt atbilstīgus stimulus gan esošajiem, gan turpmākajiem ražotājiem un operatoriem, kas izmanto aizstājamas tehnoloģijas, piemēram, pieprasījumreakcijas vai uzglabāšanas risinājumus. |
| --- | --- |

(460)

Parasti valsts atbalsta pasākums ir piemērots, ja tas ir izstrādāts tā, lai pienācīgi novērstu konstatētās tirgus nepilnības. VEAP 225. un 226. punktā ir precizēts, ka saistībā ar atbalstu ražošanas pietiekamībai tas nozīmē, ka atbalstam būtu jāatlīdzina tikai pieejamības pakalpojums, ko sniedz ražotājs, un pasākumam vajadzētu būt atvērtam un nodrošināt atbilstīgus stimulus gan esošajiem, gan turpmākajiem ražotājiem un operatoriem, kas izmanto aizstājamas tehnoloģijas, piemēram, pieprasījumreakcijas vai uzglabāšanas risinājumus.

| (461) | Šajā iedaļā vispirms analizēts, vai tirgus mēroga JAM ir piemērotākais no dažādajiem risinājumiem, lai novērstu konstatētās bažas par pietiekamību (šā lēmuma 5.3.5.1. iedaļa). Pēc tam tajā analizēts, vai JAM īpašā struktūra atbilst iepriekš minētajām īpašajām VEAP prasībām (šā lēmuma 5.3.5.2. iedaļa). |
| --- | --- |

(461)

Šajā iedaļā vispirms analizēts, vai tirgus mēroga JAM ir piemērotākais no dažādajiem risinājumiem, lai novērstu konstatētās bažas par pietiekamību (šā lēmuma 5.3.5.1. iedaļa). Pēc tam tajā analizēts, vai JAM īpašā struktūra atbilst iepriekš minētajām īpašajām VEAP prasībām (šā lēmuma 5.3.5.2. iedaļa).

5.3.5.1.   JAM kā instrumenta piemērotība

JAM kā instrumenta piemērotība

| (462) | Kā minēts 235. apsvērumā, dažas ieinteresētās personas norādīja, ka stratēģiskā rezerve varētu labāk risināt konstatēto pietiekamības problēmu nekā tirgus mēroga JAM. Turpretim Beļģija uzskatīja, ka ar stratēģisko rezervi netiks novērstas pamatā esošās tirgus nepilnības (sk. 278. un 279. apsvērumu). |
| --- | --- |

(462)

Kā minēts 235. apsvērumā, dažas ieinteresētās personas norādīja, ka stratēģiskā rezerve varētu labāk risināt konstatēto pietiekamības problēmu nekā tirgus mēroga JAM. Turpretim Beļģija uzskatīja, ka ar stratēģisko rezervi netiks novērstas pamatā esošās tirgus nepilnības (sk. 278. un 279. apsvērumu).

| (463) | Kā minēts 60. apsvērumā, Beļģijai pašlaik ir stratēģiska rezerve, kas būs pieejama līdz 2022. gada 31. martam. Stratēģiskās rezerves mērķis ir apmierināt maksimālo pieprasījumu ziemas periodos, kad tirgus to nedara, saglabājot daļu esošās elektroenerģijas ražošanas un pieprasījumreakcijas jaudas ārpus tirgus kā rezervi, ko izmantot vienīgi tad, kad balansēšanas resursi ir izsmelti. |
| --- | --- |

(463)

Kā minēts 60. apsvērumā, Beļģijai pašlaik ir stratēģiska rezerve, kas būs pieejama līdz 2022. gada 31. martam. Stratēģiskās rezerves mērķis ir apmierināt maksimālo pieprasījumu ziemas periodos, kad tirgus to nedara, saglabājot daļu esošās elektroenerģijas ražošanas un pieprasījumreakcijas jaudas ārpus tirgus kā rezervi, ko izmantot vienīgi tad, kad balansēšanas resursi ir izsmelti.

| (464) | Kā paskaidrots 377. un 378. apsvērumā, tirgus mēroga JAM, kas ietvertu jaudas tirgu, kurš papildinātu enerģijas tirgu, šķiet efektīvākais risinājums, lai nodrošinātu piegādes drošību Beļģijā saistībā ar strukturālām pārmaiņām, piemēram, pakāpenisku atteikšanos no kodolenerģijas ražošanas. |
| --- | --- |

(464)

Kā paskaidrots 377. un 378. apsvērumā, tirgus mēroga JAM, kas ietvertu jaudas tirgu, kurš papildinātu enerģijas tirgu, šķiet efektīvākais risinājums, lai nodrošinātu piegādes drošību Beļģijā saistībā ar strukturālām pārmaiņām, piemēram, pakāpenisku atteikšanos no kodolenerģijas ražošanas.

5.3.5.2.   JAM īpašās struktūras piemērotība

JAM īpašās struktūras piemērotība

Atlīdzība tikai par jaudas tīras pieejamības pakalpojumu

Atlīdzība tikai par jaudas tīras pieejamības pakalpojumu

| (465) | Saskaņā ar VEAP 225. punktu pasākumam būtu jāatlīdzina tikai pieejamības pakalpojums. |
| --- | --- |

(465)

Saskaņā ar VEAP 225. punktu pasākumam būtu jāatlīdzina tikai pieejamības pakalpojums.

| (466) | Lēmumā par procedūras sākšanu Komisija nonāca pie sākotnējā uzskata, ka pasākums nodrošina atlīdzību par jaudas tīras pieejamības pakalpojumu. Ne Beļģija, ne ieinteresētās personas neapstrīdēja Komisijas uzskatu. |
| --- | --- |

(466)

Lēmumā par procedūras sākšanu Komisija nonāca pie sākotnējā uzskata, ka pasākums nodrošina atlīdzību par jaudas tīras pieejamības pakalpojumu. Ne Beļģija, ne ieinteresētās personas neapstrīdēja Komisijas uzskatu.

| (467) | JAM atlīdzina jaudas pieejamību un neietver atlīdzību par elektroenerģijas daudzumu, ko jaudas piegādātāji piedāvās tirgū. |
| --- | --- |

(467)

JAM atlīdzina jaudas pieejamību un neietver atlīdzību par elektroenerģijas daudzumu, ko jaudas piegādātāji piedāvās tirgū.

| (468) | Tāpēc pasākums atbilst VEAP 225. punktam. |
| --- | --- |

(468)

Tāpēc pasākums atbilst VEAP 225. punktam.

Pasākuma pieejamība visiem atbilstošajiem jaudas piegādātājiem

Pasākuma pieejamība visiem atbilstošajiem jaudas piegādātājiem

| (469) | VEAP 226. punktā noteikts, ka jaudas mehānismiem jābūt i) atvērtiem dažādām tehnoloģijām, ii) jāņem vērā tas, cik lielā mērā starpsavienojumu jauda var palīdzēt novērst konstatēto ražošanas pietiekamības problēmu, un iii) jānodrošina atbilstīgi stimuli gan jaunām, gan jau esošām jaudām. |
| --- | --- |

(469)

VEAP 226. punktā noteikts, ka jaudas mehānismiem jābūt i) atvērtiem dažādām tehnoloģijām, ii) jāņem vērā tas, cik lielā mērā starpsavienojumu jauda var palīdzēt novērst konstatēto ražošanas pietiekamības problēmu, un iii) jānodrošina atbilstīgi stimuli gan jaunām, gan jau esošām jaudām.

| (470) | Kā izklāstīts 66. apsvērumā, ir plānots, ka pasākums būs pieejams visām jaudām, kas var veicināt resursu pietiekamību, būs tehnoloģiski neitrāls un jo īpaši atvērts gan esošai, gan jaunai jaudai, uzkrāšanai un pieprasījumreakcijai. Tiks atļauta jaudu, tostarp no dažādām tehnoloģijām, apkopošana jeb agregēšana. Visas tehnoloģijas var piedalīties arī visās izsolēs (gan G-4, gan G-1) piegādes periodā. |
| --- | --- |

(470)

Kā izklāstīts 66. apsvērumā, ir plānots, ka pasākums būs pieejams visām jaudām, kas var veicināt resursu pietiekamību, būs tehnoloģiski neitrāls un jo īpaši atvērts gan esošai, gan jaunai jaudai, uzkrāšanai un pieprasījumreakcijai. Tiks atļauta jaudu, tostarp no dažādām tehnoloģijām, apkopošana jeb agregēšana. Visas tehnoloģijas var piedalīties arī visās izsolēs (gan G-4, gan G-1) piegādes periodā.

| (471) | Beļģija veica vairākus pasākumus, lai nodrošinātu iespēju visām tehnoloģijām piedalīties izsolēs. Jo īpaši Komisija ņem vērā lēmumu daļu no iepērkamā apjoma rezervēt G-1, lai veicinātu pieprasījumreakcijas pakalpojumu sniedzēju dalību. Turklāt G-4 ir paredzēta īpaša kategorija “neapstiprināta jauda” (pieejama visām tehnoloģijām, kurām nav nepieciešami dienas grafiki un atsevišķa dalība to sistēmas piemērotības dēļ), lai veicinātu arī tādu jaudu dalību, kurām var būt lielākas grūtības nodrošināt nepieciešamo standarta gatavības līmeni G-4 (sk. 83. un 98. apsvērumu). |
| --- | --- |

(471)

Beļģija veica vairākus pasākumus, lai nodrošinātu iespēju visām tehnoloģijām piedalīties izsolēs. Jo īpaši Komisija ņem vērā lēmumu daļu no iepērkamā apjoma rezervēt G-1, lai veicinātu pieprasījumreakcijas pakalpojumu sniedzēju dalību. Turklāt G-4 ir paredzēta īpaša kategorija “neapstiprināta jauda” (pieejama visām tehnoloģijām, kurām nav nepieciešami dienas grafiki un atsevišķa dalība to sistēmas piemērotības dēļ), lai veicinātu arī tādu jaudu dalību, kurām var būt lielākas grūtības nodrošināt nepieciešamo standarta gatavības līmeni G-4 (sk. 83. un 98. apsvērumu).

| (472) | Kas attiecas uz AER, esošie vai jaunie AER jaudas piegādātāji ir tiesīgi piedalīties JAM, izņemot gadījumus, kad tie saņem darbības atbalstu no īpašām valsts atbalsta shēmām (sk. 205. apsvērumu). |
| --- | --- |

(472)

Kas attiecas uz AER, esošie vai jaunie AER jaudas piegādātāji ir tiesīgi piedalīties JAM, izņemot gadījumus, kad tie saņem darbības atbalstu no īpašām valsts atbalsta shēmām (sk. 205. apsvērumu).

| (473) | Pēc lēmuma par procedūras sākšanu viena ieinteresētā persona arī apgalvoja, ka jaudas turētājiem, kas ir tiesīgi piedalīties (piemēram, CHP ar jaudu, kas lielāka par 1 MW), nav ļauts piedalīties, ja noteiktā laikposmā tie saņem darbības atbalstu ar zaļajiem sertifikātiem (GSC) un/vai CHP sertifikātiem (CHP) (sk. 237. apsvērumu). |
| --- | --- |

(473)

Pēc lēmuma par procedūras sākšanu viena ieinteresētā persona arī apgalvoja, ka jaudas turētājiem, kas ir tiesīgi piedalīties (piemēram, CHP ar jaudu, kas lielāka par 1 MW), nav ļauts piedalīties, ja noteiktā laikposmā tie saņem darbības atbalstu ar zaļajiem sertifikātiem (GSC) un/vai CHP sertifikātiem (CHP) (sk. 237. apsvērumu).

CHP

GSC

CHP

CHP

| (474) | Komisija uzskata, ka CHP sertifikāti jau ir izstrādāti, lai segtu CHP operatoru izmaksas un stimulētu to turpmāku darbību. Lai novērstu atbalsta kumulāciju un no tās izrietošo pārmērīgo kompensāciju, ražotājiem nevajadzētu saņemt atbalstu no citiem pasākumiem, piemēram, AER vai CHP atbalsta shēmas, kas jau pietiekami sedz šo saņēmēju darbības izmaksas, kā izklāstīts 205. apsvērumā. |
| --- | --- |

(474)

Komisija uzskata, ka CHP sertifikāti jau ir izstrādāti, lai segtu CHP operatoru izmaksas un stimulētu to turpmāku darbību. Lai novērstu atbalsta kumulāciju un no tās izrietošo pārmērīgo kompensāciju, ražotājiem nevajadzētu saņemt atbalstu no citiem pasākumiem, piemēram, AER vai CHP atbalsta shēmas, kas jau pietiekami sedz šo saņēmēju darbības izmaksas, kā izklāstīts 205. apsvērumā.

CHP

CHP

CHP

| (475) | Kā minēts 205. apsvērumā, ja šie operatori vairs nesaņem AER/CHP darbības atbalstu, tie kļūst tiesīgi piedalīties JAM. |
| --- | --- |

(475)

Kā minēts 205. apsvērumā, ja šie operatori vairs nesaņem AER/CHP darbības atbalstu, tie kļūst tiesīgi piedalīties JAM.

CHP

| (476) | 205. apsvērumā izklāstītie noteikumi neizraisa to jaudas piegādātāju izslēgšanu, kuri nesaņem šādu atbalstu. |
| --- | --- |

(476)

205. apsvērumā izklāstītie noteikumi neizraisa to jaudas piegādātāju izslēgšanu, kuri nesaņem šādu atbalstu.

| (477) | Kas attiecas uz pārrobežu dalību, tādas pārrobežu jaudas dalība, kas atrodas dalībvalstī, kurai ir tiešs tīkla savienojums ar Beļģiju, tiks atļauta no pirmā piegādes perioda (sk. 189. apsvērumu). |
| --- | --- |

(477)

Kas attiecas uz pārrobežu dalību, tādas pārrobežu jaudas dalība, kas atrodas dalībvalstī, kurai ir tiešs tīkla savienojums ar Beļģiju, tiks atļauta no pirmā piegādes perioda (sk. 189. apsvērumu).

| (478) | Turklāt tādu jaunu vai esošu jaudu dalība, kam nepieciešami būtiski kapitālizdevumi, lai saglabātu pieejamību, tiek nodrošināta, piedāvājot daudzgadu līgumus, ja tās pierāda, ka ir nepieciešams iepriekš noteikts ieguldījumu izmaksu apmērs, lai izstrādātu un būvētu šīs jaunās iekārtas vai modernizētu esošās iekārtas (sk. 138. apsvērumu). |
| --- | --- |

(478)

Turklāt tādu jaunu vai esošu jaudu dalība, kam nepieciešami būtiski kapitālizdevumi, lai saglabātu pieejamību, tiek nodrošināta, piedāvājot daudzgadu līgumus, ja tās pierāda, ka ir nepieciešams iepriekš noteikts ieguldījumu izmaksu apmērs, lai izstrādātu un būvētu šīs jaunās iekārtas vai modernizētu esošās iekārtas (sk. 138. apsvērumu).

| (479) | Ieguldījumu robežvērtību pamatā ir attiecināmo ieguldījumu izmaksu kopums, kā aprakstīts 137. apsvērumā. Nosakot robežvērtības, ir ņemta vērā nominālā uzstādītā jauda (t. i., maksimālā jauda, ko vienībai ir paredzēts izmantot), nevis uzstādītā koriģētā jauda (t. i., to iepriekš noteiktais pieejamības rādītājs un ieguldījums resursu pietiekamības mērķa sasniegšanā). |
| --- | --- |

(479)

Ieguldījumu robežvērtību pamatā ir attiecināmo ieguldījumu izmaksu kopums, kā aprakstīts 137. apsvērumā. Nosakot robežvērtības, ir ņemta vērā nominālā uzstādītā jauda (t. i., maksimālā jauda, ko vienībai ir paredzēts izmantot), nevis uzstādītā koriģētā jauda (t. i., to iepriekš noteiktais pieejamības rādītājs un ieguldījums resursu pietiekamības mērķa sasniegšanā).

| (480) | Šajā saistībā lēmumā par procedūras sākšanu Komisija pauda šaubas par nominālās uzstādītās jaudas izmantošanu, aprēķinot ieguldījumu robežvērtības. Komisija uzskata, ka šāda struktūras iezīme, visticamāk, diskriminē tehnoloģijas ar augstiem korekcijas koeficientiem, jo īpaši neregulārus saules un vēja atjaunojamos enerģijas avotus. Uzstādītā koriģētā jauda ir pasākums, kas ataino tehnoloģijas faktisko ieguldījumu kopējā jaudā un nodrošina vienādas iespējas visām tehnoloģijām piekļūt daudzgadu līgumiem. |
| --- | --- |

(480)

Šajā saistībā lēmumā par procedūras sākšanu Komisija pauda šaubas par nominālās uzstādītās jaudas izmantošanu, aprēķinot ieguldījumu robežvērtības. Komisija uzskata, ka šāda struktūras iezīme, visticamāk, diskriminē tehnoloģijas ar augstiem korekcijas koeficientiem, jo īpaši neregulārus saules un vēja atjaunojamos enerģijas avotus. Uzstādītā koriģētā jauda ir pasākums, kas ataino tehnoloģijas faktisko ieguldījumu kopējā jaudā un nodrošina vienādas iespējas visām tehnoloģijām piekļūt daudzgadu līgumiem.

| (481) | Neraugoties uz sākotnējām šaubām, ņemot vērā pašreizējo situāciju Beļģijas elektroenerģijas tirgū un to, ka ieinteresētās personas nav sniegušas piezīmes par šo jautājumu, Komisijai pašlaik nav pierādījumu, kas ļautu secināt, ka mehānisma struktūra šajā konkrētajā gadījumā praktiski izraisīs dažu tehnoloģiju diskrimināciju. Turklāt Beļģija apņēmās pārskatīt JAM darbības noteikumus, lai nodrošinātu, ka tie nerada iespējamu tehnoloģiju diskrimināciju, ņemot vērā norises tirgū. |
| --- | --- |

(481)

Neraugoties uz sākotnējām šaubām, ņemot vērā pašreizējo situāciju Beļģijas elektroenerģijas tirgū un to, ka ieinteresētās personas nav sniegušas piezīmes par šo jautājumu, Komisijai pašlaik nav pierādījumu, kas ļautu secināt, ka mehānisma struktūra šajā konkrētajā gadījumā praktiski izraisīs dažu tehnoloģiju diskrimināciju. Turklāt Beļģija apņēmās pārskatīt JAM darbības noteikumus, lai nodrošinātu, ka tie nerada iespējamu tehnoloģiju diskrimināciju, ņemot vērā norises tirgū.

| (482) | Kā minēts 236. apsvērumā, viena ieinteresētā persona ierosināja izveidot T-2 izsoli, lai izvairītos no pārmērīga iepirkuma T-4 izsolē. |
| --- | --- |

(482)

Kā minēts 236. apsvērumā, viena ieinteresētā persona ierosināja izveidot T-2 izsoli, lai izvairītos no pārmērīga iepirkuma T-4 izsolē.

| (483) | Šajā saistībā Beļģija paskaidroja, ka izsole, kas sadalīta divos laikposmos (T-4 un T-1), jau ļāva visām tehnoloģijām ar ilgāku vai īsāku sagatavošanās laiku piedalīties mehānismā un dalībvalstij gūt salīdzinošu pārliecību, ka ir iespējams iepirkt pietiekamu apjomu, lai piegādes gadā nodrošinātu piegādes drošību. Jaudas apjomu sīkāka sadalīšana un T-2 izsoles pievienošana varētu pārmērīgi samazināt konkurenci šajās izsolēs (sk. 280. apsvērumu). |
| --- | --- |

(483)

Šajā saistībā Beļģija paskaidroja, ka izsole, kas sadalīta divos laikposmos (T-4 un T-1), jau ļāva visām tehnoloģijām ar ilgāku vai īsāku sagatavošanās laiku piedalīties mehānismā un dalībvalstij gūt salīdzinošu pārliecību, ka ir iespējams iepirkt pietiekamu apjomu, lai piegādes gadā nodrošinātu piegādes drošību. Jaudas apjomu sīkāka sadalīšana un T-2 izsoles pievienošana varētu pārmērīgi samazināt konkurenci šajās izsolēs (sk. 280. apsvērumu).

| (484) | Komisija uzskata, ka iestāžu izvēle iepirkt jaudu divās izsolēs G-4 un G-1 ir likumīga. |
| --- | --- |

(484)

Komisija uzskata, ka iestāžu izvēle iepirkt jaudu divās izsolēs G-4 un G-1 ir likumīga.

| (485) | Komisija ņem vērā iestāžu apņemšanos pārskatīt JAM darbības noteikumus, lai nodrošinātu, ka tie nerada tehnoloģiju iespējamu diskrimināciju, ņemot vērā norises tirgū. |
| --- | --- |

(485)

Komisija ņem vērā iestāžu apņemšanos pārskatīt JAM darbības noteikumus, lai nodrošinātu, ka tie nerada tehnoloģiju iespējamu diskrimināciju, ņemot vērā norises tirgū.

| (486) | Emisiju ierobežojums, kas minēts 107. apsvērumā, attiecas uz visām tehnoloģijām, un Beļģijai tas ir veids, kā ievērot VEAP 220. punktu un 233. punkta e) apakšpunktu. Visbeidzot, jaunajām iekārtām, kuras darbina ar fosilo kurināmo un kuru operatori būs tiesīgi slēgt 15 gadu līgumus, būs saistoši Eiropas Savienības un/vai Beļģijas izvirzītie mērķi samazināt siltumnīcefekta gāzu emisijas, lai līdz 2050. gadam sasniegtu klimatneitralitāti (sk. 109. apsvērumu). |
| --- | --- |

(486)

Emisiju ierobežojums, kas minēts 107. apsvērumā, attiecas uz visām tehnoloģijām, un Beļģijai tas ir veids, kā ievērot VEAP 220. punktu un 233. punkta e) apakšpunktu. Visbeidzot, jaunajām iekārtām, kuras darbina ar fosilo kurināmo un kuru operatori būs tiesīgi slēgt 15 gadu līgumus, būs saistoši Eiropas Savienības un/vai Beļģijas izvirzītie mērķi samazināt siltumnīcefekta gāzu emisijas, lai līdz 2050. gadam sasniegtu klimatneitralitāti (sk. 109. apsvērumu).

| (487) | Tāpēc Komisija uzskata, ka atbalsts ir atbilstošs. |
| --- | --- |

(487)

Tāpēc Komisija uzskata, ka atbalsts ir atbilstošs.

5.3.6.   Samērīgums

Samērīgums

| (488) | Atbalsta summa ir samērīga, ja tā ir ierobežota līdz minimumam, kas nepieciešams izvirzītā mērķa sasniegšanai. VEAP 228.–231. punktā ir precizēta šī prasība attiecībā uz ražošanas pietiekamības pasākumiem, kuru mērķis ir nodrošināt, ka saņēmēji negūst vairāk par pieņemamu peļņas normu un tiek izslēgta virspeļņa jeb negaidīta papildu peļņa. |
| --- | --- |

(488)

Atbalsta summa ir samērīga, ja tā ir ierobežota līdz minimumam, kas nepieciešams izvirzītā mērķa sasniegšanai. VEAP 228.–231. punktā ir precizēta šī prasība attiecībā uz ražošanas pietiekamības pasākumiem, kuru mērķis ir nodrošināt, ka saņēmēji negūst vairāk par pieņemamu peļņas normu un tiek izslēgta virspeļņa jeb negaidīta papildu peļņa.

5.3.6.1.   Konkurenci veicinoša konkursa procedūra

Konkurenci veicinoša konkursa procedūra

| (489) | Lēmumā par procedūras sākšanu Komisija pauda bažas par iespējamu diskrimināciju attiecībā uz jaudu ar augstiem korekcijas koeficientiem (izklāstīts 480. un 481. apsvērumā) un attiecīgi par konkurenci veicinošu konkursa procedūru. |
| --- | --- |

(489)

Lēmumā par procedūras sākšanu Komisija pauda bažas par iespējamu diskrimināciju attiecībā uz jaudu ar augstiem korekcijas koeficientiem (izklāstīts 480. un 481. apsvērumā) un attiecīgi par konkurenci veicinošu konkursa procedūru.

| (490) | Neraugoties uz prima facie šaubām, kā paskaidrots 485. apsvērumā, Komisijai pašlaik nav pierādījumu, lai secinātu, ka mehānisma struktūra praktiski veicinās diskrimināciju starp dažādām tehnoloģijām šajā konkrētajā gadījumā un tādējādi negatīvi ietekmēs konkurenci veicinošu konkursa procedūru. |
| --- | --- |

(490)

Neraugoties uz prima facie šaubām, kā paskaidrots 485. apsvērumā, Komisijai pašlaik nav pierādījumu, lai secinātu, ka mehānisma struktūra praktiski veicinās diskrimināciju starp dažādām tehnoloģijām šajā konkrētajā gadījumā un tādējādi negatīvi ietekmēs konkurenci veicinošu konkursa procedūru.

prima facie

| (491) | Paziņotais pasākums ir tehnoloģiski neitrāls tirgus mēroga jaudas mehānisms, saskaņā ar kuru visi tiesīgie jaudas piegādātāji konkurē vienā jaudas izsolē, lai noteiktu zemāko ilgtspējīgo cenu, par kādu var piegādāt vajadzīgo jaudu. Ja piedāvājums ir pietiekams, lai apmierinātu pieprasījumu, tam, ka izsole veicina konkurenci, būtu jāsamazina cenas līdz nullei. Procedūrai piemēro pārredzamus, nediskriminējošus kritērijus, tostarp attiecināmības kritērijus. Galvenais neatbilstības iemesls ir tas, ka jaudas piegādātāji gūst labumu no citiem atbalsta pasākumiem, kas izraisītu kumulāciju un iespējamu pārmērīgu kompensāciju. Kas attiecas uz līgumu termiņiem, lielākā daļa jaudas piegādātāju ir tiesīgi slēgt tikai viena gada jaudas nolīgumus. Attiecībā uz jaunu un atjaunotu jaudu, kas saistīta ar augstām ieguldījumu kapitālizmaksām, piegādātāji ir tiesīgi slēgt jaudas nolīgumus ar garāku termiņu, kas ļauj šiem ieguldītājiem nodrošināt vajadzīgo finansējumu (sk. 117. un 326. apsvērumu). |
| --- | --- |

(491)

Paziņotais pasākums ir tehnoloģiski neitrāls tirgus mēroga jaudas mehānisms, saskaņā ar kuru visi tiesīgie jaudas piegādātāji konkurē vienā jaudas izsolē, lai noteiktu zemāko ilgtspējīgo cenu, par kādu var piegādāt vajadzīgo jaudu. Ja piedāvājums ir pietiekams, lai apmierinātu pieprasījumu, tam, ka izsole veicina konkurenci, būtu jāsamazina cenas līdz nullei. Procedūrai piemēro pārredzamus, nediskriminējošus kritērijus, tostarp attiecināmības kritērijus. Galvenais neatbilstības iemesls ir tas, ka jaudas piegādātāji gūst labumu no citiem atbalsta pasākumiem, kas izraisītu kumulāciju un iespējamu pārmērīgu kompensāciju. Kas attiecas uz līgumu termiņiem, lielākā daļa jaudas piegādātāju ir tiesīgi slēgt tikai viena gada jaudas nolīgumus. Attiecībā uz jaunu un atjaunotu jaudu, kas saistīta ar augstām ieguldījumu kapitālizmaksām, piegādātāji ir tiesīgi slēgt jaudas nolīgumus ar garāku termiņu, kas ļauj šiem ieguldītājiem nodrošināt vajadzīgo finansējumu (sk. 117. un 326. apsvērumu).

| (492) | Tirgus mēroga jaudas tirgus struktūra ataino iespējamo rezultātu, ko rada efektīvs enerģijas tirgus. Pirmās divas izsoles tiks organizētas pēc “piedāvātās cenas samaksas” principa (G-4 izsoles pirmajiem diviem piegādes gadiem) un pēc tam pēc “klīringa cenas samaksas” principa (sk. 112. un 113. apsvērumu). JAM ir iekļautas divas dažādas maksimālās cenas, lai izvairītos no negaidītas papildu peļņas un ierobežotu tirgus varas ļaunprātīgu izmantošanu: i) vispārējā maksimālā izsoles cena un ii) maksimālā starpposma cena (sk. 2.5.4.2. iedaļu). Maksimālo cenu mērķis ir mazināt tirgus varu un tādējādi ierobežot atbalsta summu līdz saprātīgai atlīdzībai par pieejamības nodrošināšanu. |
| --- | --- |

(492)

Tirgus mēroga jaudas tirgus struktūra ataino iespējamo rezultātu, ko rada efektīvs enerģijas tirgus. Pirmās divas izsoles tiks organizētas pēc “piedāvātās cenas samaksas” principa (G-4 izsoles pirmajiem diviem piegādes gadiem) un pēc tam pēc “klīringa cenas samaksas” principa (sk. 112. un 113. apsvērumu). JAM ir iekļautas divas dažādas maksimālās cenas, lai izvairītos no negaidītas papildu peļņas un ierobežotu tirgus varas ļaunprātīgu izmantošanu: i) vispārējā maksimālā izsoles cena un ii) maksimālā starpposma cena (sk. 2.5.4.2. iedaļu). Maksimālo cenu mērķis ir mazināt tirgus varu un tādējādi ierobežot atbalsta summu līdz saprātīgai atlīdzībai par pieejamības nodrošināšanu.

| (493) | Attiecīgi Komisija secina, ka pasākums ir izstrādāts kā konkurenci veicinoša konkursa procedūra, pamatojoties uz skaidriem, pārredzamiem un nediskriminējošiem kritērijiem, un tas atbilst arī prasībai novērst negaidītu papildu peļņu. |
| --- | --- |

(493)

Attiecīgi Komisija secina, ka pasākums ir izstrādāts kā konkurenci veicinoša konkursa procedūra, pamatojoties uz skaidriem, pārredzamiem un nediskriminējošiem kritērijiem, un tas atbilst arī prasībai novērst negaidītu papildu peļņu.

5.3.6.2.   Iepērkamais apjoms

Iepērkamais apjoms

| (494) | Kā minēts 223. apsvērumā, lēmumā par procedūras sākšanu Komisija pauda šaubas par to, vai nereāla scenārija izmantošana JAM apjoma aprēķināšanai neizraisīs to, ka tiks finansēta nevajadzīga jauda. |
| --- | --- |

(494)

Kā minēts 223. apsvērumā, lēmumā par procedūras sākšanu Komisija pauda šaubas par to, vai nereāla scenārija izmantošana JAM apjoma aprēķināšanai neizraisīs to, ka tiks finansēta nevajadzīga jauda.

| (495) | Viena ieinteresētā persona apgalvoja, ka finansēšanas mehānisms var ietekmēt JAM jaudas apjomu. Piemēram, JAM finansēšanas izmaksu sasaistīšanu ar elektroenerģijas patēriņu pieprasījuma maksimuma periodos varētu uzskatīt par stimulu attiecīgajām personām samazināt savu patēriņu maksimālā pieprasījuma laikā, tādējādi samazinot jaudu, kas jāizsola (sk. 241. apsvērumu). |
| --- | --- |

(495)

Viena ieinteresētā persona apgalvoja, ka finansēšanas mehānisms var ietekmēt JAM jaudas apjomu. Piemēram, JAM finansēšanas izmaksu sasaistīšanu ar elektroenerģijas patēriņu pieprasījuma maksimuma periodos varētu uzskatīt par stimulu attiecīgajām personām samazināt savu patēriņu maksimālā pieprasījuma laikā, tādējādi samazinot jaudu, kas jāizsola (sk. 241. apsvērumu).

| (496) | Kā paskaidroja Beļģija (sk. 293. apsvērumu), pašlaik Beļģijā nav uzstādīts pietiekams skaits viedo skaitītāju, lai varētu izveidot finansēšanas mehānismu, kura pamatā būtu maksimālās slodzes patēriņš. JAM likums ir grozīts, lai šādu modeli varētu ieviest 2025. gadā. Beļģija arī paskaidroja, ka tā pārskatīs esošo finansēšanas mehānismu 2023. gadā, kad tiks izdots ziņojums par viedo skaitītāju ieviešanu. |
| --- | --- |

(496)

Kā paskaidroja Beļģija (sk. 293. apsvērumu), pašlaik Beļģijā nav uzstādīts pietiekams skaits viedo skaitītāju, lai varētu izveidot finansēšanas mehānismu, kura pamatā būtu maksimālās slodzes patēriņš. JAM likums ir grozīts, lai šādu modeli varētu ieviest 2025. gadā. Beļģija arī paskaidroja, ka tā pārskatīs esošo finansēšanas mehānismu 2023. gadā, kad tiks izdots ziņojums par viedo skaitītāju ieviešanu.

| (497) | Komisija ir arī saņēmusi Beļģijas apliecinājumus par metodiku, kas jāizmanto, lai noteiktu izsoles pieprasījuma līkni, kā noteikts 2.5.2. iedaļā. Beļģija arī apstiprināja, ka tā iegūs jaudas apjomu, kas ir samērīgs ar atjauninātajām bažām par pietiekamību, un laika gaitā koriģēs iepērkamo summu, lai atainotu atjauninājumus pietiekamības novērtējumā un uzticamības standartā, vienlaikus nodrošinot, kas izsoles veicina konkurenci. Jo īpaši Beļģija apņēmās vajadzības gadījumā koriģēt apjomus, lai atainotu atjaunināto pietiekamības novērtējumu un ticamības standartu, kā minēts iepriekš. Ņemot vērā iepriekš minēto, kā arī 395. un 400. apsvērumā minētos argumentus, Komisija uzskata, ka JAM piemēro vienīgi tam, lai novērstu bažas par pietiekamību. |
| --- | --- |

(497)

Komisija ir arī saņēmusi Beļģijas apliecinājumus par metodiku, kas jāizmanto, lai noteiktu izsoles pieprasījuma līkni, kā noteikts 2.5.2. iedaļā. Beļģija arī apstiprināja, ka tā iegūs jaudas apjomu, kas ir samērīgs ar atjauninātajām bažām par pietiekamību, un laika gaitā koriģēs iepērkamo summu, lai atainotu atjauninājumus pietiekamības novērtējumā un uzticamības standartā, vienlaikus nodrošinot, kas izsoles veicina konkurenci. Jo īpaši Beļģija apņēmās vajadzības gadījumā koriģēt apjomus, lai atainotu atjaunināto pietiekamības novērtējumu un ticamības standartu, kā minēts iepriekš. Ņemot vērā iepriekš minēto, kā arī 395. un 400. apsvērumā minētos argumentus, Komisija uzskata, ka JAM piemēro vienīgi tam, lai novērstu bažas par pietiekamību.

5.3.6.3.   Secinājums par samērīgumu

Secinājums par samērīgumu

| (498) | Komisija uzskata, ka pasākums ir samērīgs. |
| --- | --- |

(498)

Komisija uzskata, ka pasākums ir samērīgs.

5.3.7.   Konkurences izkropļojums un samēra pārbaude

Konkurences izkropļojums un samēra pārbaude

| (499) | JAM negatīvajai ietekmei uz konkurenci un tirdzniecību iekšējā elektroenerģijas tirgū jābūt pietiekami ierobežotai, lai pasākuma kopējā bilance būtu pozitīva. Tiesa ir precizējusi, ka, lai novērtētu, vai pasākums nelabvēlīgi ietekmē tirdzniecības apstākļus tādā mērā, kas ir pretrunā kopīgām interesēm, Komisijai ir jāizvērtē plānotā atbalsta pozitīvā ietekme uz to darbību attīstību, kuru atbalstīšana ir paredzēta, un negatīvā ietekme, kāda šim atbalstam var būt uz iekšējo tirgu (103). |
| --- | --- |

(499)

JAM negatīvajai ietekmei uz konkurenci un tirdzniecību iekšējā elektroenerģijas tirgū jābūt pietiekami ierobežotai, lai pasākuma kopējā bilance būtu pozitīva. Tiesa ir precizējusi, ka, lai novērtētu, vai pasākums nelabvēlīgi ietekmē tirdzniecības apstākļus tādā mērā, kas ir pretrunā kopīgām interesēm, Komisijai ir jāizvērtē plānotā atbalsta pozitīvā ietekme uz to darbību attīstību, kuru atbalstīšana ir paredzēta, un negatīvā ietekme, kāda šim atbalstam var būt uz iekšējo tirgu (103).

103

5.3.7.1.   Pozitīvā ietekme

Pozitīvā ietekme

| (500) | Attiecībā uz bilances pozitīvo aspektu Komisija norāda, ka shēmai ir pozitīva ietekme attiecībā uz esošās jaudas saglabāšanu elektroenerģijas tirgū vai jaunas jaudas radīšanu un tādējādi arī elektroapgādes drošību. Šajā ziņā energoapgādes drošības nodrošināšana ir viens no Savienības enerģētikas politikas mērķiem saskaņā ar LESD 194. pantu. |
| --- | --- |

(500)

Attiecībā uz bilances pozitīvo aspektu Komisija norāda, ka shēmai ir pozitīva ietekme attiecībā uz esošās jaudas saglabāšanu elektroenerģijas tirgū vai jaunas jaudas radīšanu un tādējādi arī elektroapgādes drošību. Šajā ziņā energoapgādes drošības nodrošināšana ir viens no Savienības enerģētikas politikas mērķiem saskaņā ar LESD 194. pantu.

| (501) | Turklāt Komisija norāda, ka par ražošanas iekārtu, kas emitē vairāk nekā 550 g CO2 uz kWh elektroenerģijas, nevar noslēgt līgumus JAM ietvaros (sk. 107. apsvērumu) un atbilstīgām iekārtām būs jāapņemas līdz 2050. gadam sasniegt klimatneitralitāti. Tādējādi var secināt, ka JAM dod priekšroku mazoglekļa ražotājiem saskaņā ar VEAP 233. punkta e) apakšpunktu. |
| --- | --- |

(501)

Turklāt Komisija norāda, ka par ražošanas iekārtu, kas emitē vairāk nekā 550 g CO2 uz kWh elektroenerģijas, nevar noslēgt līgumus JAM ietvaros (sk. 107. apsvērumu) un atbilstīgām iekārtām būs jāapņemas līdz 2050. gadam sasniegt klimatneitralitāti. Tādējādi var secināt, ka JAM dod priekšroku mazoglekļa ražotājiem saskaņā ar VEAP 233. punkta e) apakšpunktu.

2

5.3.7.2.   Negatīvā ietekme

Negatīvā ietekme

| (502) | Kas attiecas uz bilances negatīvo aspektu, atbalsts jaudas piegādātājiem var izkropļot konkurenci un tirdzniecību elektroenerģijas tirgū, tostarp starp uzņēmumiem, kas saņem atbalstu, un to konkurentiem tajā pašā nozarē. |
| --- | --- |

(502)

Kas attiecas uz bilances negatīvo aspektu, atbalsts jaudas piegādātājiem var izkropļot konkurenci un tirdzniecību elektroenerģijas tirgū, tostarp starp uzņēmumiem, kas saņem atbalstu, un to konkurentiem tajā pašā nozarē.

| (503) | VEAP 232. un 233. punktā ir precizēta prasība izvairīties no nepamatotas negatīvas ietekmes uz konkurenci un tirdzniecību, kas uzsver, ka ir nepieciešama plaša dalība shēmā un ir jāizvairās no tirgus ietekmēšanas, piemēram, dominējošā stāvokļa nostiprināšanas vai lēmumu par ieguldījumiem ietekmēšanas. |
| --- | --- |

(503)

VEAP 232. un 233. punktā ir precizēta prasība izvairīties no nepamatotas negatīvas ietekmes uz konkurenci un tirdzniecību, kas uzsver, ka ir nepieciešama plaša dalība shēmā un ir jāizvairās no tirgus ietekmēšanas, piemēram, dominējošā stāvokļa nostiprināšanas vai lēmumu par ieguldījumiem ietekmēšanas.

| (504) | Pasākums ir atvērts visiem esošajiem un jaunajiem ražotājiem, pieprasījumreakcijas un uzkrāšanas operatoriem. JAM ir atvērts arī pārrobežu jaudai. |
| --- | --- |

(504)

Pasākums ir atvērts visiem esošajiem un jaunajiem ražotājiem, pieprasījumreakcijas un uzkrāšanas operatoriem. JAM ir atvērts arī pārrobežu jaudai.

Atvērtība pieprasījuma un piedāvājuma agregēšanai

Atvērtība pieprasījuma un piedāvājuma agregēšanai

| (505) | VEAP 232. punkta a) apakšpunktā ir noteikts, ka ražošanas pietiekamības pasākumam vajadzētu būt atvērtam iespējamai pieprasījuma un piedāvājuma apvienošanai jeb agregēšanai. |
| --- | --- |

(505)

VEAP 232. punkta a) apakšpunktā ir noteikts, ka ražošanas pietiekamības pasākumam vajadzētu būt atvērtam iespējamai pieprasījuma un piedāvājuma apvienošanai jeb agregēšanai.

| (506) | Kā minēts 242. apsvērumā, dažas ieinteresētās personas norādīja, ka pašreizējie attiecināmības noteikumi attiecībā uz daudzgadu līgumiem kavē agregēšanu, jo īpaši noteikums, ka aktīvs ar zemāko līguma termiņu apkopotā portfelī nosaka līguma termiņu visam portfelim. |
| --- | --- |

(506)

Kā minēts 242. apsvērumā, dažas ieinteresētās personas norādīja, ka pašreizējie attiecināmības noteikumi attiecībā uz daudzgadu līgumiem kavē agregēšanu, jo īpaši noteikums, ka aktīvs ar zemāko līguma termiņu apkopotā portfelī nosaka līguma termiņu visam portfelim.

| (507) | Komisija atzīst, ka pašreizējie attiecināmības noteikumi attiecībā uz daudzgadu līgumiem var kavēt agregēšanu. Tāpēc tā atzinīgi vērtē Beļģijas priekšlikumu grozīt Karaļa dekrētu, ar ko nosaka ieguldījumu robežvērtības, ieguldījumu izmaksu attiecināmības kritērijus un klasificēšanas procedūru (sk. 141. apsvērumu). Grozījums paredz, ka apkopota piedāvājuma pārvaldnieks var izvēlēties jaudas kategoriju, kas attiecas uz apkopoto piedāvājumu. |
| --- | --- |

(507)

Komisija atzīst, ka pašreizējie attiecināmības noteikumi attiecībā uz daudzgadu līgumiem var kavēt agregēšanu. Tāpēc tā atzinīgi vērtē Beļģijas priekšlikumu grozīt Karaļa dekrētu, ar ko nosaka ieguldījumu robežvērtības, ieguldījumu izmaksu attiecināmības kritērijus un klasificēšanas procedūru (sk. 141. apsvērumu). Grozījums paredz, ka apkopota piedāvājuma pārvaldnieks var izvēlēties jaudas kategoriju, kas attiecas uz apkopoto piedāvājumu.

| (508) | Attiecībā uz ieinteresētās personas piezīmi par šķēršļiem to aktīvu agregēšanai, kuriem ir pienākums sastādīt dienas grafiku (sk. 243. apsvērumu), Komisija ņem vērā Beļģijas (297. un 298. apsvērums) un ieinteresētās personas (243. apsvērums) sniegtos argumentus. Ņemot vērā to, ka jaudas, uz kurām attiecas pienākums sastādīt dienas grafiku, ietekmē īpašas koordinācijas procedūras, Komisija uzskata, ka Beļģijas pieeja šīm jaudām ir pamatota, lai ņemtu vērā to īpatnības elektroenerģijas tirgū. Tomēr Beļģija regulāri izvērtēs JAM, lai vajadzības gadījumā varētu veikt izmaiņas, tostarp iespēju apkopot aktīvus ar dienas grafiku. |
| --- | --- |

(508)

Attiecībā uz ieinteresētās personas piezīmi par šķēršļiem to aktīvu agregēšanai, kuriem ir pienākums sastādīt dienas grafiku (sk. 243. apsvērumu), Komisija ņem vērā Beļģijas (297. un 298. apsvērums) un ieinteresētās personas (243. apsvērums) sniegtos argumentus. Ņemot vērā to, ka jaudas, uz kurām attiecas pienākums sastādīt dienas grafiku, ietekmē īpašas koordinācijas procedūras, Komisija uzskata, ka Beļģijas pieeja šīm jaudām ir pamatota, lai ņemtu vērā to īpatnības elektroenerģijas tirgū. Tomēr Beļģija regulāri izvērtēs JAM, lai vajadzības gadījumā varētu veikt izmaiņas, tostarp iespēju apkopot aktīvus ar dienas grafiku.

Ieguldījumu robežvērtības

Ieguldījumu robežvērtības

| (509) | Attiecībā uz dažu ieinteresēto personu piezīmēm par ieguldījumu robežvērtību līmeni daudzgadu līgumos, kurās apgalvots, ka tas var izraisīt diskrimināciju starp noteiktām tehnoloģiju klasēm, Komisija atzīmē Beļģijas apņemšanos atjaunināt šīs robežvērtības, ja jauni pierādījumi, tostarp ieinteresēto personu apsvērumi, liecinās par šādu nepieciešamību. Jaunās ieguldījumu robežvērtības daudzgadu līgumos, par kurām notika sabiedriskā apspriešana, ir minētas 138. apsvērumā. Vajadzības gadījumā CREG atjauninās ieguldījumu robežvērtības, kad tas būs nepieciešams, un vismaz reizi trīs gados. Attiecīgi Komisijai nav pamata uzskatīt, ka jaunās robežvērtības daudzgadu līgumos izraisīs tehnoloģiju diskrimināciju. |
| --- | --- |

(509)

Attiecībā uz dažu ieinteresēto personu piezīmēm par ieguldījumu robežvērtību līmeni daudzgadu līgumos, kurās apgalvots, ka tas var izraisīt diskrimināciju starp noteiktām tehnoloģiju klasēm, Komisija atzīmē Beļģijas apņemšanos atjaunināt šīs robežvērtības, ja jauni pierādījumi, tostarp ieinteresēto personu apsvērumi, liecinās par šādu nepieciešamību. Jaunās ieguldījumu robežvērtības daudzgadu līgumos, par kurām notika sabiedriskā apspriešana, ir minētas 138. apsvērumā. Vajadzības gadījumā CREG atjauninās ieguldījumu robežvērtības, kad tas būs nepieciešams, un vismaz reizi trīs gados. Attiecīgi Komisijai nav pamata uzskatīt, ka jaunās robežvērtības daudzgadu līgumos izraisīs tehnoloģiju diskrimināciju.

CREG

Korekcijas koeficienti

Korekcijas koeficienti

| (510) | Kā minēts 247. un 248. apsvērumā, dažas ieinteresētās personas apgalvoja, ka pašreizējie korekcijas koeficienti var ļoti negatīvi ietekmēt tādas tehnoloģijas kā uzkrāšana, pieprasījumreakcija vai atjaunojamie energoresursi. |
| --- | --- |

(510)

Kā minēts 247. un 248. apsvērumā, dažas ieinteresētās personas apgalvoja, ka pašreizējie korekcijas koeficienti var ļoti negatīvi ietekmēt tādas tehnoloģijas kā uzkrāšana, pieprasījumreakcija vai atjaunojamie energoresursi.

| (511) | Beļģija paskaidroja (sk. 303. apsvērumu), ka energoierobežotu tehnoloģiju korekcijas koeficienti ir zemāki, ja palielinās to īpatsvars sistēmā/valstī. Tādējādi atšķiras korekcijas koeficienti Beļģijā, Francijā un Apvienotajā Karalistē, uz ko atsaucas ieinteresētās personas. Tomēr, lai kliedētu ieinteresēto personu bažas, Beļģija pēc regulatīvās iestādes ieteikuma un 2021. gada janvāra sākumā notikušās darba grupas sanāksmes, kurā piedalījās visas ieinteresētās personas, atjaunināja korekcijas koeficientus. Atjauninātie korekcijas koeficienti ir izklāstīti 79. apsvērumā. Attiecīgi Komisijai nav pamata uzskatīt, ka pārskatītie korekcijas koeficienti ir nepiemēroti. |
| --- | --- |

(511)

Beļģija paskaidroja (sk. 303. apsvērumu), ka energoierobežotu tehnoloģiju korekcijas koeficienti ir zemāki, ja palielinās to īpatsvars sistēmā/valstī. Tādējādi atšķiras korekcijas koeficienti Beļģijā, Francijā un Apvienotajā Karalistē, uz ko atsaucas ieinteresētās personas. Tomēr, lai kliedētu ieinteresēto personu bažas, Beļģija pēc regulatīvās iestādes ieteikuma un 2021. gada janvāra sākumā notikušās darba grupas sanāksmes, kurā piedalījās visas ieinteresētās personas, atjaunināja korekcijas koeficientus. Atjauninātie korekcijas koeficienti ir izklāstīti 79. apsvērumā. Attiecīgi Komisijai nav pamata uzskatīt, ka pārskatītie korekcijas koeficienti ir nepiemēroti.

Atmaksāšanas pienākums

Atmaksāšanas pienākums

| (512) | Attiecībā uz dažu ieinteresēto personu piezīmēm par to, ka atmaksāšanas pienākuma mehānisms diskriminē pilna apjoma jaudas operatorus (250. un 251. apsvērums), Beļģija apgalvoja, ka JAM panāk līdzsvaru starp atmaksāšanas pienākuma iekļaušanu un diskriminācijas nepieļaušanu attiecībā uz jaudu, ko var aktivizēt tikai par cenu, kas ir augstāka par norunas cenu. |
| --- | --- |

(512)

Attiecībā uz dažu ieinteresēto personu piezīmēm par to, ka atmaksāšanas pienākuma mehānisms diskriminē pilna apjoma jaudas operatorus (250. un 251. apsvērums), Beļģija apgalvoja, ka JAM panāk līdzsvaru starp atmaksāšanas pienākuma iekļaušanu un diskriminācijas nepieļaušanu attiecībā uz jaudu, ko var aktivizēt tikai par cenu, kas ir augstāka par norunas cenu.

| (513) | Komisija norāda, ka dalībvalstīs, kurām ir līdzīgi tirgus mēroga jaudas mehānismi, ir atšķirīga prakse attiecībā uz atmaksāšanas pienākumu. Komisija arī norāda, ka atmaksāšanas pienākuma mehānisms Beļģijas JAM ir būtiski mainīts un uzlabots pēc sabiedriskās apspriešanas. |
| --- | --- |

(513)

Komisija norāda, ka dalībvalstīs, kurām ir līdzīgi tirgus mēroga jaudas mehānismi, ir atšķirīga prakse attiecībā uz atmaksāšanas pienākumu. Komisija arī norāda, ka atmaksāšanas pienākuma mehānisms Beļģijas JAM ir būtiski mainīts un uzlabots pēc sabiedriskās apspriešanas.

| (514) | Tāpēc Komisija uzskata, ka atmaksāšanas pienākuma mehānisms nodrošina pienācīgu līdzsvaru starp diviem konkurējošiem mērķiem, kas minēti 512. apsvērumā. |
| --- | --- |

(514)

Tāpēc Komisija uzskata, ka atmaksāšanas pienākuma mehānisms nodrošina pienācīgu līdzsvaru starp diviem konkurējošiem mērķiem, kas minēti 512. apsvērumā.

Maksimālā starpposma cena

Maksimālā starpposma cena

| (515) | Lēmumā par procedūras sākšanu Komisija pauda šaubas par to, vai maksimālās starpposma cenas ieviešana jaudai viena gada līguma kategorijā bez atsevišķas atkāpes iespējas varētu izslēgt dažus jaudas turētājus no JAM. Dažas ieinteresētās personas atbalstīja šīs šaubas (sk. 252. apsvērumu). |
| --- | --- |

(515)

Lēmumā par procedūras sākšanu Komisija pauda šaubas par to, vai maksimālās starpposma cenas ieviešana jaudai viena gada līguma kategorijā bez atsevišķas atkāpes iespējas varētu izslēgt dažus jaudas turētājus no JAM. Dažas ieinteresētās personas atbalstīja šīs šaubas (sk. 252. apsvērumu).

| (516) | Attiecīgi Komisija atzinīgi vērtē Beļģijas apņemšanos ieviest atkāpšanās mehānismu. Par atkāpšanās mehānismu notika sabiedriskā apspriešana, un tas tika iekļauts Karaļa dekrētā, ar ko nosaka ieguldījumu robežvērtības un ieguldījumu izmaksu attiecināmības kritērijus. Atkāpšanās mehānisms vienādi attieksies gan uz valsts, gan netiešu pārrobežu jaudu (sk. 129. un 130. apsvērumu). |
| --- | --- |

(516)

Attiecīgi Komisija atzinīgi vērtē Beļģijas apņemšanos ieviest atkāpšanās mehānismu. Par atkāpšanās mehānismu notika sabiedriskā apspriešana, un tas tika iekļauts Karaļa dekrētā, ar ko nosaka ieguldījumu robežvērtības un ieguldījumu izmaksu attiecināmības kritērijus. Atkāpšanās mehānisms vienādi attieksies gan uz valsts, gan netiešu pārrobežu jaudu (sk. 129. un 130. apsvērumu).

| (517) | Kā norādīts 131. apsvērumā, atkāpi pirmajai izsolei piešķirs ex post, t. i., pēc izsoles slēgšanas. Ņemot vērā Beļģijas argumentus, kas minēti 131. apsvērumā, Komisija uzskata, ka ex post atkāpe no maksimālās starpposma cenas pirmajā izsolē ir pamatota. |
| --- | --- |

(517)

Kā norādīts 131. apsvērumā, atkāpi pirmajai izsolei piešķirs ex post, t. i., pēc izsoles slēgšanas. Ņemot vērā Beļģijas argumentus, kas minēti 131. apsvērumā, Komisija uzskata, ka ex post atkāpe no maksimālās starpposma cenas pirmajā izsolē ir pamatota.

ex post

ex post

Secinājums par pasākuma atvērtību visām tehnoloģijām

Secinājums par pasākuma atvērtību visām tehnoloģijām

| (518) | Pasākums ļauj piedalīties ražotājiem, kas izmanto dažādas tehnoloģijas, un operatoriem, kuri piedāvā pasākumus ar līdzvērtīgu tehnisko veiktspēju, saskaņā ar VEAP 232. punkta a) apakšpunktu. |
| --- | --- |

(518)

Pasākums ļauj piedalīties ražotājiem, kas izmanto dažādas tehnoloģijas, un operatoriem, kuri piedāvā pasākumus ar līdzvērtīgu tehnisko veiktspēju, saskaņā ar VEAP 232. punkta a) apakšpunktu.

Pārrobežu jauda

Pārrobežu jauda

| (519) | VEAP 232. punkta b) apakšpunktā ir ietverti aizsardzības pasākumi, lai nodrošinātu, ka operatori no citām dalībvalstīm var piedalīties pasākumā. |
| --- | --- |

(519)

VEAP 232. punkta b) apakšpunktā ir ietverti aizsardzības pasākumi, lai nodrošinātu, ka operatori no citām dalībvalstīm var piedalīties pasākumā.

| (520) | Lēmumā par procedūras sākšanu Komisija pauda bažas, ka, ļaujot netiešai pārrobežu jaudai pretendēt vienīgi uz viena gada līgumiem, kuriem piemēro maksimālo starpposma cenu, varētu atturēt operatorus no dalības JAM. |
| --- | --- |

(520)

Lēmumā par procedūras sākšanu Komisija pauda bažas, ka, ļaujot netiešai pārrobežu jaudai pretendēt vienīgi uz viena gada līgumiem, kuriem piemēro maksimālo starpposma cenu, varētu atturēt operatorus no dalības JAM.

| (521) | Komisija piekrīt Beļģijas argumentiem saistībā ar šīm bažām. Jo īpaši ilgtermiņā nevar vienmēr garantēt pietiekamu ieejas jaudu, jo tā ir atkarīga no dažādiem faktoriem, kas izklāstīti 143. apsvērumā. Komisija atzinīgi vērtē Beļģijas apņemšanos pārskatīt iespēju aizrobežu jaudai piekļūt daudzgadu līgumiem (sk. 144. apsvērumu). |
| --- | --- |

(521)

Komisija piekrīt Beļģijas argumentiem saistībā ar šīm bažām. Jo īpaši ilgtermiņā nevar vienmēr garantēt pietiekamu ieejas jaudu, jo tā ir atkarīga no dažādiem faktoriem, kas izklāstīti 143. apsvērumā. Komisija atzinīgi vērtē Beļģijas apņemšanos pārskatīt iespēju aizrobežu jaudai piekļūt daudzgadu līgumiem (sk. 144. apsvērumu).

| (522) | Kā minēts 516. apsvērumā, atkāpšanās mehānisms, ko Beļģija ieviesa attiecībā uz maksimālo starpposma cenu pēc lēmuma par procedūras sākšanu, vienādi attiecas gan uz valsts, gan netiešām pārrobežu jaudām. |
| --- | --- |

(522)

Kā minēts 516. apsvērumā, atkāpšanās mehānisms, ko Beļģija ieviesa attiecībā uz maksimālo starpposma cenu pēc lēmuma par procedūras sākšanu, vienādi attiecas gan uz valsts, gan netiešām pārrobežu jaudām.

| (523) | Attiecībā uz tiešu pārrobežu dalību JAM divas ieinteresētās personas apgalvoja, ka šāda dalība varētu mazināt stimulus ieguldīt starpsavienojumu jaudā un apdraudēt tirgu sasaisti (254. un 255. apsvērums). |
| --- | --- |

(523)

Attiecībā uz tiešu pārrobežu dalību JAM divas ieinteresētās personas apgalvoja, ka šāda dalība varētu mazināt stimulus ieguldīt starpsavienojumu jaudā un apdraudēt tirgu sasaisti (254. un 255. apsvērums).

| (524) | Kā paskaidroja Beļģija (sk. 316. apsvērumu), ir veiktas izmaiņas JAM likumā, lai kliedētu ieinteresēto personu paustās bažas. Saskaņā ar jaunajiem noteikumiem priekšnoteikums tiešas pārrobežu jaudas dalībai JAM būs nolīguma noslēgšana starp Beļģiju un dalībvalsti, kuras teritorijā jauda atrodas. |
| --- | --- |

(524)

Kā paskaidroja Beļģija (sk. 316. apsvērumu), ir veiktas izmaiņas JAM likumā, lai kliedētu ieinteresēto personu paustās bažas. Saskaņā ar jaunajiem noteikumiem priekšnoteikums tiešas pārrobežu jaudas dalībai JAM būs nolīguma noslēgšana starp Beļģiju un dalībvalsti, kuras teritorijā jauda atrodas.

Pārslodzes ieņēmumi

Pārslodzes ieņēmumi

| (525) | Lēmumā par procedūras sākšanu Komisija arī centās noskaidrot, kā tiek izmantoti jaudas pārslodzes ieņēmumi un kā šie ieņēmumi tiek sadalīti starp PSO. |
| --- | --- |

(525)

Lēmumā par procedūras sākšanu Komisija arī centās noskaidrot, kā tiek izmantoti jaudas pārslodzes ieņēmumi un kā šie ieņēmumi tiek sadalīti starp PSO.

| (526) | Beļģija paskaidroja, ka pārslodzes ieņēmumus izmantos un sadalīs saskaņā ar Elektroenerģijas regulas noteikumiem, jo īpaši 26. panta 9. punktu. |
| --- | --- |

(526)

Beļģija paskaidroja, ka pārslodzes ieņēmumus izmantos un sadalīs saskaņā ar Elektroenerģijas regulas noteikumiem, jo īpaši 26. panta 9. punktu.

| (527) | Beļģija arī apstiprināja, ka tā ievēros ACER Lēmumu Nr. 36/2020, kurā cita starpā ir izklāstīta metodika to ieņēmumu sadalei, kas gūti no ieejas jaudas piešķiršanas (sk. 204. apsvērumu). |
| --- | --- |

(527)

Beļģija arī apstiprināja, ka tā ievēros ACER Lēmumu Nr. 36/2020, kurā cita starpā ir izklāstīta metodika to ieņēmumu sadalei, kas gūti no ieejas jaudas piešķiršanas (sk. 204. apsvērumu).

ACER

Secinājums par pasākuma atvērtību pārrobežu jaudai

Secinājums par pasākuma atvērtību pārrobežu jaudai

| (528) | Komisija secina, ka saskaņā ar VEAP 233. punkta a) un b) apakšpunktu pasākums nemazina stimulus veikt ieguldījumus starpsavienojumu jaudas izveidē vai tirgu sasaitē. |
| --- | --- |

(528)

Komisija secina, ka saskaņā ar VEAP 233. punkta a) un b) apakšpunktu pasākums nemazina stimulus veikt ieguldījumus starpsavienojumu jaudas izveidē vai tirgu sasaitē.

| (529) | Kas attiecas uz nepamatotu dominējoša stāvokļa nostiprināšanu tirgū (VEAP 233. punkta d) apakšpunkts), JAM struktūrā ir ietverti vairāki pasākumi, kas ir īpaši paredzēti, lai novērstu tirgus varas ļaunprātīgu izmantošanu, piemēram, uzticamības iespējas līgumi, maksimālās cenas un konkurenci veicinošs izsoles process (sk. 94., 111. un 147. apsvērumu). Turklāt ir gaidāms, ka atvērtība jaunām jaudām un ilgtermiņa līgumu pieejamība nodrošinās, ka esošais dominējošais stāvoklis netiek nepamatoti nostiprināts. |
| --- | --- |

(529)

Kas attiecas uz nepamatotu dominējoša stāvokļa nostiprināšanu tirgū (VEAP 233. punkta d) apakšpunkts), JAM struktūrā ir ietverti vairāki pasākumi, kas ir īpaši paredzēti, lai novērstu tirgus varas ļaunprātīgu izmantošanu, piemēram, uzticamības iespējas līgumi, maksimālās cenas un konkurenci veicinošs izsoles process (sk. 94., 111. un 147. apsvērumu). Turklāt ir gaidāms, ka atvērtība jaunām jaudām un ilgtermiņa līgumu pieejamība nodrošinās, ka esošais dominējošais stāvoklis netiek nepamatoti nostiprināts.

| (530) | Visbeidzot, attiecībā uz to, ka priekšroka tiek dota mazoglekļa ražotājiem, ja tie piedāvā līdzvērtīgus tehniskos un ekonomiskos parametrus (VEAP 233. punkta e) apakšpunkts), Komisija norāda, ka pasākums ir atvērts mazoglekļa ražotājiem. Tomēr, lai novērstu atbalsta kumulāciju un no tās izrietošo pārmērīgo kompensāciju, ražotāji nedrīkst būt citu atbalsta pasākumu saņēmēji, kā izklāstīts 205. apsvērumā. |
| --- | --- |

(530)

Visbeidzot, attiecībā uz to, ka priekšroka tiek dota mazoglekļa ražotājiem, ja tie piedāvā līdzvērtīgus tehniskos un ekonomiskos parametrus (VEAP 233. punkta e) apakšpunkts), Komisija norāda, ka pasākums ir atvērts mazoglekļa ražotājiem. Tomēr, lai novērstu atbalsta kumulāciju un no tās izrietošo pārmērīgo kompensāciju, ražotāji nedrīkst būt citu atbalsta pasākumu saņēmēji, kā izklāstīts 205. apsvērumā.

| (531) | Pasākums atbilst VEAP 3.9.6. iedaļai. |
| --- | --- |

(531)

Pasākums atbilst VEAP 3.9.6. iedaļai.

5.3.7.3.   Secinājums par konkurences izkropļojumu un samēra pārbaudi

Secinājums par konkurences izkropļojumu un samēra pārbaudi

| (532) | Komisija secina, ka pasākumam ir būtiska pozitīva ietekme, veicinot saimniecisko darbību, vienlaikus nodrošinot piegādes drošību, un tas nerada pārmērīgus konkurences un tirdzniecības izkropļojumus. Var secināt, ka atbalsta pozitīvā ietekme ir izteiktāka par tā negatīvo ietekmi uz konkurenci un tirdzniecību. Tāpēc ierosinātais atbalsts veicina konkrētu saimniecisko darbību attīstību, vienlaikus nelabvēlīgi neietekmējot tirdzniecības apstākļus tādā mērā, kas ir pretrunā kopīgām interesēm, kā noteikts LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunktā. |
| --- | --- |

(532)

Komisija secina, ka pasākumam ir būtiska pozitīva ietekme, veicinot saimniecisko darbību, vienlaikus nodrošinot piegādes drošību, un tas nerada pārmērīgus konkurences un tirdzniecības izkropļojumus. Var secināt, ka atbalsta pozitīvā ietekme ir izteiktāka par tā negatīvo ietekmi uz konkurenci un tirdzniecību. Tāpēc ierosinātais atbalsts veicina konkrētu saimniecisko darbību attīstību, vienlaikus nelabvēlīgi neietekmējot tirdzniecības apstākļus tādā mērā, kas ir pretrunā kopīgām interesēm, kā noteikts LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunktā.

5.3.8.   Atbalsta pārredzamība un grūtībās nonākuši uzņēmumi vai uzņēmumi, kas nav izpildījuši atgūšanas rīkojumu

Atbalsta pārredzamība un grūtībās nonākuši uzņēmumi vai uzņēmumi, kas nav izpildījuši atgūšanas rīkojumu

| (533) | Beļģija ir apņēmusies piemērot VEAP 3.2.7. iedaļā paredzētos pārredzamības nosacījumus, ciktāl tie piemērojami atbalstam, kas piešķirts JAM ietvaros (sk. 219. apsvērumu). |
| --- | --- |

(533)

Beļģija ir apņēmusies piemērot VEAP 3.2.7. iedaļā paredzētos pārredzamības nosacījumus, ciktāl tie piemērojami atbalstam, kas piešķirts JAM ietvaros (sk. 219. apsvērumu).

| (534) | Saskaņā ar VEAP 16. punktu atbalstu nepiešķirs grūtībās nonākušiem uzņēmumiem (sk. 221. apsvērumu). |
| --- | --- |

(534)

Saskaņā ar VEAP 16. punktu atbalstu nepiešķirs grūtībās nonākušiem uzņēmumiem (sk. 221. apsvērumu).

| (535) | Saskaņā ar VEAP 17. punktu JAM ietvaros atbalstu nevar piešķirt uzņēmumiem, kas nav izpildījuši atgūšanas rīkojums pēc iepriekšēja Komisijas lēmuma, ar kuru atbalsts atzīts par nelikumīgu un nesaderīgu ar iekšējo tirgu (sk. 220. apsvērumu). |
| --- | --- |

(535)

Saskaņā ar VEAP 17. punktu JAM ietvaros atbalstu nevar piešķirt uzņēmumiem, kas nav izpildījuši atgūšanas rīkojums pēc iepriekšēja Komisijas lēmuma, ar kuru atbalsts atzīts par nelikumīgu un nesaderīgu ar iekšējo tirgu (sk. 220. apsvērumu).

6.   Secinājums

Secinājums

Pasākums ir saderīgs ar iekšējo tirgu, pamatojoties uz LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunktu un attiecīgajiem VEAP noteikumiem,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Atbalsts jaudas atlīdzības mehānisma veidā, ko Beļģijas Karaliste plāno īstenot, ir saderīgs ar iekšējo tirgu, pamatojoties uz Līguma 107. panta 3. punkta c) apakšpunktu. Atbalsta shēma ir atļauta uz laiku līdz 10 gadiem, sākot no pirmās izsoles dienas.

2. pants

Šis lēmums ir adresēts Beļģijas Karalistei.

Ja lēmumā ir konfidenciāla informācija, ko nedrīkst publicēt, lūdzu, informējiet par to Komisiju piecpadsmit darbdienu laikā no saņemšanas dienas. Ja Komisija līdz minētajam termiņam nesaņems pamatotu lūgumu, tiks uzskatīts, ka jūs piekrītat lēmuma pilna teksta publicēšanai. Šāds lūgums, kurā norādīta attiecīgā informācija, jānosūta elektroniski uz šādu adresi:

| Eiropas Komisija |
| --- |
| Konkurences ģenerāldirektorāts |
| State Aid Greffe |
| 1049 Brussels |
| BELGIUM |
| Stateaidgreffe@ec.europa.eu |

Eiropas Komisija

Konkurences ģenerāldirektorāts

State Aid Greffe

1049 Brussels

BELGIUM

Stateaidgreffe@ec.europa.eu

Briselē, 2021. gada 27. augustā

Komisijas vārdā –

Komisijas locekle

Margrethe VESTAGER

---

(1)  
  OV C 346, 16.10.2020., 27. lpp.

1

(2)  Sk. 1. zemsvītras piezīmi.

2

(3)  Regula Nr. 1, ar ko nosaka Eiropas Ekonomikas kopienā lietojamās valodas, OV 17, 6.10.1958., 385. lpp.

3

(4)  https://ec.europa.eu/energy/en/content/national-energy-and-climate-plans-necps-belgium

4

(5)  
  2019. gada 22. aprīļa Likums, ar ko izveido jaudas atlīdzības mehānismu (Loi modifiant la loi du 29 avril 1999 relative à l’organisation du marché de l’électricité portant la mise en place d’un mécanisme de rémé de rémunération de capacité) (“JAM likums”), un 2021. gada 15. marta Likums, ar ko groza 2019. gada 22. aprīļa likumu (Loi modifiant la loi du 29 avril 1999 relative à l'organisation du marché de l'électricité et modifiant la loi du 22 avril 2019 modifiant la loi du 29 avril 1999 relative à l'organisation du marché de l'électricité portant la mise en place d'un mécanisme de rémunération de capacité) (“grozītais JAM likums”).

5

Loi modifiant la loi du 29 avril 1999 relative à l’organisation du marché de l’électricité portant la mise en place d’un mécanisme de rémé de rémunération de capacité

Loi modifiant la loi du 29 avril 1999 relative à l'organisation du marché de l'électricité et modifiant la loi du 22 avril 2019 modifiant la loi du 29 avril 1999 relative à l'organisation du marché de l'électricité portant la mise en place d'un mécanisme de rémunération de capacité

(6)  Šie dokumenti ir pieejami Enerģētikas ministrijas tīmekļa vietnē, sk. https://economie.fgov.be/fr/themes/energie/securite-dapprovisionnement/mecanisme-de-remuneration-de.

6

(7)  Pēc tam pirmais priekšlikums 2020. gada 13. novembrī tika iesniegts valsts regulatoram. Pēc PSO un regulatora apspriešanās PSO 2021. gada 30. aprīlī iesniedza regulatoram jaunu priekšlikumu. Regulators sāka papildu sabiedrisko apspriešanu (no 2021. gada 30. aprīļa līdz 7. maijam) par grozījumiem PSO priekšlikumā, kurus tas uzskatīja par nepieciešamiem. Pēc tam ar 2021. gada 14. maija lēmumu regulators paredzēja Beļģijas JAM darbības noteikumus, un tie tika apstiprināti ar karaļa 2021. gada 30. maija dekrētu.

7

(8)  
  Arrêté royal du 28 avril 2021 fixant les paramètres avec lesquels le volume de la capacité à prévoir est déterminé, y compris leurs méthodes de calcul, et les autres paramètres nécessaires pour l'organisation des mises aux enchères, ainsi que la méthode pour et les conditions à l'octroi d'une dérogation individuelle à l'application du ou des plafond(s) de prix intermédiaire(s) dans le cadre du mécanisme de rémunération de capacité.

8

Arrêté royal du 28 avril 2021 fixant les paramètres avec lesquels le volume de la capacité à prévoir est déterminé, y compris leurs méthodes de calcul, et les autres paramètres nécessaires pour l'organisation des mises aux enchères, ainsi que la méthode pour et les conditions à l'octroi d'une dérogation individuelle à l'application du ou des plafond(s) de prix intermédiaire(s) dans le cadre du mécanisme de rémunération de capacité.

(9)  
  Arrêté royal du 21 mai 2021 relatif à l'établissement des critères de recevabilité visés à l'article 7undecies, § 8, alinéa 1er, 1° et 2°, de la loi du 29 avril 1999 relative à l'organisation du marché de l'électricité, en ce qui concerne les conditions dans lesquelles les détenteurs de capacité bénéficiant ou ayant bénéficié de mesures de soutien ont le droit ou l'obligation de participer à la procédure de préqualification et en ce qui concerne le seuil minimal, en MW.

9

Arrêté royal du 21 mai 2021 relatif à l'établissement des critères de recevabilité visés à l'article 7undecies, § 8, alinéa 1er, 1° et 2°, de la loi du 29 avril 1999 relative à l'organisation du marché de l'électricité, en ce qui concerne les conditions dans lesquelles les détenteurs de capacité bénéficiant ou ayant bénéficié de mesures de soutien ont le droit ou l'obligation de participer à la procédure de préqualification et en ce qui concerne le seuil minimal, en MW.

(10)  
  Arrêté royal du 4 juin 2021 fixant les seuils d’investissements, les critères d’éligibilité des coûts d’investissement et la proceedings de classement.

10

Arrêté royal du 4 juin 2021 fixant les seuils d’investissements, les critères d’éligibilité des coûts d’investissement et la proceedings de classement.

(11)  
  Projet d’arrêté royal relatif à l’établissement des conditions auxquelles les détenteurs de capacité étrangère directe et indirecte peuvent participer à la procédure de préqualification dans le cadre du mécanisme de rémunération de capacité. Laikā, kad tika pieņemts šis lēmums, minētais karaļa dekrēts vēl nebija pieņemts.

11

Projet d’arrêté royal relatif à l’établissement des conditions auxquelles les détenteurs de capacité étrangère directe et indirecte peuvent participer à la procédure de préqualification dans le cadre du mécanisme de rémunération de capacité

(12)  
  Arrêté royal du 30 mai 2021 déterminant des modalités du contrôle du bon fonctionnement du mécanisme de rémunération de capacité par la commission de régulation de l'électricité et du gaz.

12

Arrêté royal du 30 mai 2021 déterminant des modalités du contrôle du bon fonctionnement du mécanisme de rémunération de capacité par la commission de régulation de l'électricité et du gaz.

(13)  Sk. https://www.elia.be/en/public-consultation/20200828_public-consultation-crm-functioning-rules.

13

(14)  
  LOLE95 attiecas uz 95. procentiles standartu, saskaņā ar kuru smagos apstākļos, kuru varbūtība ir 5 % (t. i., ļoti auksta ziema, kas iestājas reizi 20 gados), LOLE jābūt zemākam par attiecīgo standartu, kas Beļģijas gadījumā ir 20 stundas.

14

LOLE

LOLE

(15)  
  OV L 158, 14.6.2019., 54. lpp.

15

(16)  
  ACER
  2020. gada 2. oktobra lēmums par zudušās slodzes vērtības, jauna tirgus dalībnieka izmaksu un uzticamības standarta aprēķināšanas metodiku: https://www.acer.europa.eu/Official_documents/Acts_of_the_Agency/Individual%20decisions%20Annexes/ACER%20Decision%20No%2023-2020_Annexes/ACER%20Decision%2023-2020%20on%20VOLL%20CONE%20RS%20-%20Annex%20I.pdf.

16

ACER

(17)  Iepriekšējā VOLL vērtība Beļģijā bija 23,3 EUR/kWh, un 65 EUR/kW/gadā bija CONE aplēstā vērtība.

17

VOLL

CONE

(18)  https://www.elia.be/fr/actualites/communiques-de-presse/2019/06/20190628_press-release-adequacy-and-flexibility-study-for-belgium-2020-2030

18

(19)  Sk. Lēmumu par valsts atbalstu C(2018) 589 final lietā SA.48648 (2017/NN) – Beļģija – Stratēģiskā rezerve.

19

(20)  ES pamatscenārijā ir ņemta vērā visu modelēšanā iesaistīto Eiropas valstu jaunākā zināmā politika (kodolenerģijas un ogļu nozare, plānotā jaunu gāzes ražotņu būvniecība, pieprasījumreakcijas un uzkrāšanas izmaiņas, jaudas mehānismi, noteikumi pēc plūsmas principa, paketes “Tīru enerģiju ikvienam Eiropā” noteikumi, gaidāmā tīkla attīstība utt.).

20

(21)  https://www.creg.be/fr/publications/etude-f1957

21

(22)  https://eepublicdownloads.blob.core.windows.net/public-cdn-container/clean-documents/sdc-documents/MAF/2019/MAF%202019%20Appendix%201%20-%20Detailed%20Results%2C%20Sensitivities%20and%20Input%20Data.pdf

22

(23)  Tiek noteikts jutīgums pret “pakāpenisku atteikšanos no oglēm”. Kopumā no 2025. gada pamatscenārija tika izņemti aptuveni 23,6 GW ražošanas jaudas, galvenokārt samazinot lignīta un akmeņogļu jaudas.

23

(24)  Saskaņā ar Beļģijas sniegto informāciju pētījumā tika pieņemta siltumenerģijas ražošana 2,5 GW apmērā un patvaļīgi izvēlēta tehnoloģija.

24

(25)  https://www.benelux.int/files/4515/8998/1576/PENTAreport_FINAL.pdf

25

(26)  Piecpusējais enerģētikas forums ir pamats reģionālajai sadarbībai Centrāleiropā un Rietumeiropā starp Austriju, Beļģiju, Franciju, Vāciju, Luksemburgu, Nīderlandi un Šveici.

26

(27)  Tāpat kā attiecībā uz 2019. gada MAF
  “šajā pētījumā attiecībā uz 2025. gadu tiek pieņemts, ka Beļģijā 2025. gadā jaunas jaudas vajadzība 2,5 GW apmērā tiks apmierināta ar JAM, lai nodrošinātu pietiekamību.”

27

MAF

(28)  
  “Attiecībā uz “zemu jutīgumu pret gāzi”
  PLEF pieņēmums par jaunu jaudu 2,5 GW apmērā Beļģijā tika izņemts no PLEF pamatscenārija”. “Beļģijas un Francijas gāzes jaudas ir attiecīgi par 2,5 GW un 2,2 GW mazākas nekā pamatscenārijā. Austrijai (par 1,2 GW mazāka gāzes jauda), Nīderlandei (par 1,6 GW mazāka gāzes jauda) un Luksemburgai (par 0,1 GW mazāka gāzes jauda).”

28

PLEF

PLEF

(29)  
  “Kas attiecas uz zemu jutīgumu pret kodolenerģiju / CH NTC, kodolenerģijas ražošanas jauda ir par 1 700 MW mazāka Francijā un par 1 190 MW mazāka Šveicē. Visās pārējās valstīs uzstādītā jauda nav mainījusies salīdzinājumā ar pamatscenāriju. Turklāt NTC teritorijā starp Šveici un blakus esošajām zonām tiek samazināta, lai ņemtu vērā aizvien pieaugošās neplānotās plūsmas caur Šveici, jo 2025. gadā Šveice nevar tikt iekļauta tirgus sasaistē pēc plūsmas principa (FBMC).”

29

CH NTC

NTC

FBMC

(30)  
  ACER lēmums par ERAA metodiku: https://www.acer.europa.eu/Official_documents/Acts_of_the_Agency/Individual%20decisions%20Annexes/ACER%20Decision%20No%2024-2020_Annexes/ACER%20Decision%2024-2020%20on%20ERAA%20-%20Annex%20I.pdf.

30

ACER

ERAA

(31)  
  ACER
  2017. gada 14. novembra Lēmumā Nr. 04/2017 ir noteikts, ka gadījumā, ja klīringa cena pārsniedz 60 % no saskaņotās maksimālās klīringa cenas par vienas nākamās dienas sasaisti vismaz vienā tirgus laika vienībā dienā atsevišķā tirdzniecības zonā vai vairākās tirdzniecības zonās, saskaņoto maksimālo klīringa cenu palielina par 1 000 EUR/MWh.

31

ACER

(32)  
  OV L 197, 25.7.2015., 24. lpp.

32

(33)  Sk. lēmumu par valsts atbalstu C(2018) 589 final lietā SA.48648 (2017/NN) – Beļģija – Stratēģiskā rezerve.

33

(34)  https://ec.europa.eu/energy/consultations/consultation-belgiums-market-reform-plan_en.

34

(35)  Komisijas Atzinums C(2020) 2654 final: https://economie.fgov.be/sites/default/files/Files/Energy/Belgian-electricity-market-Final-implementation-plan-CRM-22062020.pdf.

35

(36)  https://economie.fgov.be/sites/default/files/Files/Energy/Belgian-electricity-market-Final-implementation-plan-CRM-22062020.pdf.

36

(37)  Flandrijas valdība 2020. gadā nolēma paātrināt viedo skaitītāju ieviešanu, lai līdz 2024. gada beigām aizstātu 80 % no visiem Flandrijas mājsaimniecību energoskaitītājiem. Turklāt grozītajā 2020. gada 17. jūlija dekrētā par elektroenerģiju Flandrijas valdība noteica mērķi līdz 2029. gada 1. jūlijam visus parastos skaitītājus Flandrijā aizstāt ar digitālajiem energoskaitītājiem.

37

(38)  https://www.elia.be/en/grid-data/grid-development/investment-plan/federal-development-plan-2020-2030.

38

(39)  Šie procenti ir balstīti uz definīcijām, ko izmanto Starpsavienojumu mērķa ekspertu grupa (ITEG), t. i., starpsavienojumu īpatsvars = kopējais importa apjoms / kopējā ražošanas jauda, un kopējais importa apjoms nozīmē “maksimālo jaudas plūsmu, ko pārrobežu aktīvs var pārraidīt saskaņā ar sistēmas drošības kritērijiem”.

39

ITEG

(40)  2020. gada beigās tika pabeigts ALEGrO starpsavienojums starp Beļģiju un Vāciju, kas ļāva veikt elektroenerģijas apmaiņu starp abām valstīm. Kopš 2020. gada novembra šis starpsavienojums ir pieejams komercdarbībai.

40

ALEGrO

(41)  Jaudas piegādātāji ir tiesīgi slēgt jaudas līgumus par apjomu, kas nepārsniedz uz tiem attiecināmo apjomu, kurš definēts kā atsauces jauda (ņemot vērā nepiedalīšanās apjomus), reizināta ar korekcijas koeficientu.

41

(42)  Pieejams arī vietnē CRM-bijlage-reductiefactoren-veiling-10-2021.pdf (fgov.be).

42

(43)  https://www.elia.be/fr/users-group/implementation-crm

43

(44)  https://www.creg.be/fr/publications/avis-a2030

44

(45)  
  “
  Hi-Lo scenāriju, kurā par pamatscenāriju pieņemti ekstremāli notikumi, diez vai var uzskatīt par “statistiski tipisku gadu”. Gluži pretēji, Hi-Lo scenārijs pēc definīcijas nozīmē ārkārtas situāciju. CREG nenoliedz, ka patiešām var rasties ārkārtas situācijas, bet tās ir jāiekļauj varbūtības modelēšanā ar attiecīgu varbūtību. Tā vietā Elia piegādes drošības analīze, kuras pamatā ir Hi-Lo scenārijs, ietver vidējās LoLE aprēķinu ar statistiski anomālu bāzes pieņēmumu (t. i., “maza varbūtība”).”

45

Hi-Lo

Hi-Lo

CREG

Elia

Hi-Lo

LoLE

(46)  https://www.creg.be/fr/publications/note-z2024

46

(47)  https://www.creg.be/fr/publications/proposition-e2064

47

(48)  Sagaidāmās nepadotās enerģijas apjoms: prognozētais ikgadējais pieprasījums, ko nevar nodrošināt ar enerģijas tirgū pieejamajiem resursiem, izteikts MWh.

48

(49)  https://www.plan.be/admin/uploaded/201403170843050.WP_1403.pdf

49

(50)  https://www.acer.europa.eu/en/Electricity/Infrastructure_and_network%20development/Infrastructure/documents/CEPA%20study%20on%20the%20Value%20of%20Lost%20Load%20in%20the%20electricity%20supply.pdf

50

(51)  Citi CREG priekšlikuma elementi ir atrodami šajā vietnē: https://www.creg.be/fr/publications/proposition-e2064.

51

CREG

(52)  https://economie.fgov.be/fr/themes/energie/securite-dapprovisionnement/mecanisme-de-remuneration-de

52

(53)  Elektroenerģijas regulas 23. pants.

53

(54)  Elektroenerģijas regulas 24. pants.

54

(55)  Atsauces scenārijs, ko izmanto pirmās pieprasījuma līknes kalibrēšanai, ir aprakstīts 287. apsvērumā.

55

(56)  Neto CONE ir ieņēmumi, kas labākajai jaunajai tehnoloģijai būtu jāgūst jaudas tirgū, lai kompensētu tās “trūkstošo naudu” enerģijas tirgū vienu gadu. To aprēķina, atskaitot tirgus ieņēmumus un palīgpakalpojumu ieņēmumus no bruto CONE.

56

CONE

CONE

(57)  Regulators CREG no 2020. gada 1. jūlija līdz 2020. gada 13. jūlijam veica sabiedrisko apspriešanu par atlasītu atsauces tehnoloģiju CONE vērtību, WACC un korekcijas koeficienta X priekšlikumu (sk. 99. apsvēruma b) punktu).

57

CREG

CONE

WACC

(58)  Iekļaujot CCGT, OCGT un dīzeļmotorus atlasīto atsauces tehnoloģiju sarakstā un pieņemot vidējās bruto CONE vērtības, enerģijas tirgus ieņēmumus un ieņēmumus no palīgpakalpojumiem.

58

CCGT

OCGT

CONE

(59)  https://www.elia.be/en/public-consultation/20200505_public-consultation-on-the-scenarios-sensitivities-and-data-for-the-crm

59

(60)  
  “2.2.1. Francijas kodolelektrostaciju pieejamība. Pirmais jutīgums atbilst Pietiekamības un elastības desmitgades pētījumam no 2020. līdz 2030. gadam (Elia, 2019), un tas ir izklāstīts 2.6.8. punktā. Tas ietver kodolelektrostaciju pieejamību, kas ziemā samazināta par četrām vienībām.”

60

Elia

(61)  https://www.creg.be/fr/publications/proposition-c2105

61

(62)  https://economie.fgov.be/sites/default/files/Files/Energy/avis-dg-energie-projet-proposition-2105-signed.pdf

62

(63)  https://www.creg.be/fr/consultations-publiques/consultation-publique-relative-au-projet-de-proposition-2086-relative-au

63

(64)  
  Elia sāka sabiedrisko apspriešanu par scenārijiem, jutīgumu un datiem, kas vajadzīgi JAM parametru aprēķināšanai G-4 izsolē 2025.–2026. gada piegādes periodam (sk. 99. apsvēruma a) punktu).

64

Elia

(65)  Skaitļi iegūti no Elia kalibrēšanas ziņojuma. Pieejams vietnē https://www.elia.be/nl/users-group/implementatie-crm.

65

Elia

(66)  Ņemot vērā “lielapjoma siltumenerģijas” korekcijas koeficienta diapazonu no 85 % līdz 95 %, CCGT, OCGT un turboreaktīvo dzinēju tehnoloģijām piemēro vismaz 90 % korekcijas koeficientu. Tirgus reakcijas tehnoloģiju gadījumā korekcijas koeficients ir vidējais rādītājs, lai tiktu ņemta vērā tirgus reakcijas tehnoloģijā iekļauto iespēju dažādība.

66

CCGT

OCGT

(67)  Skaitļi iegūti no Elia kalibrēšanas ziņojuma. Pieejams vietnē https://www.elia.be/nl/users-group/implementatie-crm.

67

Elia

(68)  Jāatzīmē, ka kopējā vidējā vērtībā tika ņemtas vērā vienīgi mFRR rezervēšanas maksas, kas mazākas par 10 EUR/MW/h, jo cenas, kas pārsniedz šo robežvērtību, ir uzskatāmas par tādām, kas raksturīgas periodiem ar pietiekamības problēmām un tāpēc nav reprezentatīvas šajā analīzē. ZEMAS/VIDĒJAS/AUGSTAS vērtības aprēķina kā 60/75/90 % no kopējās vidējās vērtības, lai ņemtu vērā mainīgās izmaksas, kas saistītas ar mFRR rezervēšanu, piemēram, piedāvājuma iesniegšanas izmaksas. Neto ieņēmumi no balansēšanas pakalpojumu sniegšanas saistībā ar frekvencēm, lai izvairītos no divkāršas uzskaites un ņemtu vērā tikai neto ieņēmumus, ir ņemti vērā šādā apmērā: FCR ieņēmumi netiek ņemti vērā, jo akumulatori, visticamāk, kļūs par dominējošo tehnoloģiju FCR nodrošināšanai. Akumulatoru tehnoloģija netiek ņemta vērā, kalibrējot maksimālo starpposma cenu, jo tiek uzskatīts, ka tā gūst pozitīvu ekonomisko pamatojumu no FCR nodrošināšanas. aFRR ieņēmumi netiek ņemti vērā, jo tiek pieņemts, ka tā ir tehnoloģija, kas nodrošina aFRR arbitrāžu starp aFRR nodrošināšanu un elektroenerģijas pārdošanu. Tāpēc tiek pieņemts, ka aFRR rezervēšanas maksas neveido neto ieņēmumus papildus inframarginālām rentēm, kas nopelnītas enerģijas tirgū. mFRR ieņēmumi tiek uzskatīti par būtiskiem turboreaktīvo dzinēju (pieņemot, ka nodrošina mFRR standarta produktu) un tirgus reakcijas (pieņemot, ka nodrošina mFRR elastīgo produktu) tehnoloģijām, jo tās parasti sniedz šos pakalpojumus tirgū. Konkrētāk, turboreaktīvo dzinēju un tirgus reakciju ieņēmumus nosaka, pamatojoties uz procentuālo daļu no vidējās mFRR rezervēšanas maksas vai inframarginālās rentes enerģijas tirgū atkarībā no tā, kurš no abiem rada lielāku vērtību.

68

mFRR

mFRR

FCR

FCR

FCR

aFRR

aFRR

aFRR

aFRR

mFRR

mFRR

mFRR

mFRR

(69)  Skaitļi iegūti no Elia kalibrēšanas ziņojuma. Pieejams vietnē https://www.elia.be/nl/users-group/implementatie-crm.

69

Elia

(70)  2021. gada februārī notika sabiedriskā apspriešana par atsevišķas atkāpes iegūšanas metodiku.

70

(71)  Jaudas piegādātājiem pirmskvalifikācijas procesa laikā ir jāiesniedz informācija par savu JTV CO2. Beļģijas JAM darbības noteikumos (sk. 18.1.17. iedaļu) ir sniegti norādījumi noteiktu un gada emisiju aprēķināšanai, pamatojoties uz ACER Atzinumu Nr. 22/2019.

71

2

ACER

(72)  https://www.creg.be/fr/publications/proposition-c1907

72

(73)  Ieguldījumu robežvērtības ir noteiktas karaļa dekrētā, pamatojoties uz regulatora priekšlikumu (publicētā karaļa dekrēta 6. panta 2. punkts).

73

(74)  Apjoms, ko JTV ir pienākums darīt pieejamu pieejamības pārbaužu un uzraudzības laikā.

74

(75)  JTV jauda, kas faktiski ir pieejama pieejamības uzraudzības vai pieejamības pārbaudes laikā.

75

(76)  Maksimālā jauda (MW), ko piegādes punkts var ievadīt Elia tīklā (vai izņemt no tā) uz noteiktu stundas ceturksni, ņemot vērā visus tehniskos, ekspluatācijas, meteoroloģiskos vai citus ierobežojumus, kas bija zināmi laikā, kad Elia saņēma paziņojumu dienas grafikā, neņemot vērā piegādes punkta dalību balansēšanas pakalpojumu sniegšanā.

76

Elia

Elia

(77)  Karaļa dekrēta projekts par tādu nosacījumu noteikšanu, saskaņā ar kuriem tiešas un netiešas aizrobežu jaudas turētāji var piedalīties pirmskvalifikācijas procedūrā jaudas atlīdzības mehānisma ietvaros.

77

(78)  Sk. ACER
  2020. gada 22. decembra Lēmumu Nr. 36/2020 par tehniskajām specifikācijām pārrobežu dalībai jaudas mehānismos.

78

ACER

(79)  
  “Nominēts elektroenerģijas tirgus operators (NETO)” ir struktūra, ko iecēlusi kompetentā iestāde ar vienotu nākamās dienas vai vienotu tekošās dienas tirgus sasaistīšanu saistītu pienākumu veikšanai, sk. Elektroenerģijas regulas 2. pantu.

79

(80)  https://www.dekamer.be/kvvcr/showpage.cfm?section=/none&leftmenu=no&language=fr&cfm=/site/wwwcfm/flwb/flwbn.cfm?lang=F&legislat=55&dossierID=1220

80

(81)  https://www.creg.be/sites/default/files/assets/Publications/Decisions/Z1109-10FR.pdf

81

(82)  Sk. Elektroenerģijas regulas 21. panta 8. punktu.

82

(83)  Komisijas paziņojums, ar ko groza Komisijas paziņojumus par ES pamatnostādnēm valsts atbalsta noteikumu piemērošanai attiecībā uz platjoslas tīklu ātru izvēršanu, Reģionālā atbalsta pamatnostādnēm 2014.–2020. gadam, valsts atbalstu filmām un citiem audiovizuālajiem darbiem, Pamatnostādnēm par valsts atbalstu, lai veicinātu riska finansējuma ieguldījumus, un Pamatnostādnēm par valsts atbalstu lidostām un aviokompānijām (OV C 198, 27.6.2014., 30. lpp).

83

(84)  Kā definēts Pamatnostādnēs par valsts atbalstu grūtībās nonākušu nefinanšu uzņēmumu glābšanai un pārstrukturēšanai (OV C 249, 31.7.2014., 1. lpp.).

84

(85)  
  OV C 200, 28.6.2014., 1. lpp., labots ar kļūdu labojumu, ko Komisija pieņēmusi OV C 290, 10.8.2016., 11. lpp. Komisija 2020. gada 2. jūlijā pieņēma paziņojumu, ar kuru tika grozītas VEAP un to darbības termiņš pagarināts līdz 2021. gada 31. decembrim. Sk. Paziņojumu C(2020) 4355 final.

85

(86)  https://www.elia.be/en/news/press-releases/2020/05/20200520_third-regional-generation-adequacy-assessment-report

86

(87)  https://assets.rte-france.com/prod/public/2020-06/bp2019_synthegse_12_1_0.pdf

87

(88)  Lieta 76/78 Steinike & Weinlig / Vācija [1977. gads], Krājums, 595. lpp., 21. punkts; lieta C-379/98 PreussenElektra [2001. gads], Krājums, I-2099. lpp., 58. punkts; lieta C-706/17, Achema [2019. gads], 47. punkts un nākamie punkti.

88

Steinike & Weinlig

PreussenElektra

Achema

(89)  Lieta C-345/02 Pearle un citi, 2004. gads, ECLI:EU:C:2004:448.

89

Pearle

(90)  Lieta C-677/11 Doux Élevage un Coopérative agricole UKL-ARREE, 2013. gads, ECLI:EU:C:2013:348.

90

Doux Élevage

Coopérative agricole UKL-ARREE

(91)  Lieta C-405/16 P, Vācijas Federatīvā Republika / Eiropas Komisija, 2019. gads, ECLI:EU:C:2019:268, 68. punkts.

91

(92)  Sk. lietu C- 405/16 P, Vācijas Federatīvā Republika / Eiropas Komisija, 2019. gads, ECLI:EU:C:2019:268, 68. un 72. punkts; lietu C-706/17 Achema un citi, 2019. gads, ECLI:EU:C:2019:407, 57. punkts, un lietu T-217/17 FVE Holýšov I un citi / Komisija, 2019. gads, ECLI:EU:T:2019:633, 111. punkts.

92

Achema

FVE Holýšov I

(93)  Tiesas 1996. gada 11. jūlija spriedums, SFEI un citi, C-39/94, ECLI:EU:C:1996:285, 60. punkts; Tiesas 1999. gada 29. aprīļa spriedums, Spānija/Komisija, C-342/96, ECLI:EU:C:1999:210, 41. punkts.

93

SFEI

(94)  Sk. Elektroenerģijas regulu un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2019/944 (2019. gada 5. jūnijs) par kopīgiem noteikumiem attiecībā uz elektroenerģijas iekšējo tirgu un ar ko groza Direktīvu 2012/27/ES (OV L 158, 14.6.2019., 125. lpp.).

94

(95)  VEAP 16. punktā paziņojumam C(2020) 4355 final tika pievienots šāds teikums: “tomēr šīs pamatnostādnes attiecas uz uzņēmumiem, kas nebija nonākuši grūtībās 2019. gada 31. decembrī, bet kļuva par grūtībās nonākušiem uzņēmumiem laikposmā no 2020. gada 1. janvāra līdz 2021. gada 30. jūnijam
  ”.

95

(96)  
  2020. gada 22. septembra spriedums, Austrija/Komisija, C-594/18 P, EU:C:2020:742, 20. un 24. punkts.

96

(97)  Sk. šajā saistībā VEAP 49. un 144. punktu.

97

(98)  
  2020. gada 22. septembra spriedums, Austrija/Komisija, C-594/18 P, EU:C:2020:742, 44. punkts.

98

(99)  Sk. 25. apsvērumu Komisijas lēmumā valsts atbalsta lietā SA.40029 (2014/N) “Likvidācijas shēmas, kompensācijas shēmas atkārtota ieviešana, I modelis un II modelis – H1 2015”, OV C 136, 24.4.2015., 4. lpp. Sk. 29. apsvērumu Komisijas lēmumā par valsts atbalstu SA.42215 (2015/N) “Grieķijas finansiālā atbalsta pasākumu pagarināšana (Likuma 3723/2008 2. pants)”, OV C 277, 21.8.2015., 11. lpp.

99

(100)  Lieta C-213/96 Outokumpu, 1998. gads, I-1777. lpp., 30. punkts.

100

Outokumpu

(101)  Komisijas Atzinums C(2020) 2654 final: https://ec.europa.eu/energy/topics/markets-and-consumers/capacity-mechanisms_en.

101

(102)  Nozares apsekojuma par jaudas mehānismiem galīgais ziņojums, SWD(2016) 385 final.

102

(103)  
  2020. gada 22. septembra spriedums, Austrija/Komisija, C-594/18 P, EU:C:2020:742, 101. punkts.

103

---

| 19.4.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 117/106 |
| --- | --- | --- | --- |

19.4.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 117/106

---

KOMISIJAS LĒMUMS (ES) 2022/640

(2022. gada 7. aprīlis)

par īstenošanas noteikumiem attiecībā uz galveno drošības jomas dalībnieku uzdevumiem un pienākumiem

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 249. pantu,

ņemot vērā Komisijas Lēmumu (ES, Euratom) 2015/443 (2015. gada 13. marts) par drošību Komisijā, (1)

ņemot vērā Komisijas Lēmumu (ES, Euratom) 2015/444 (2015. gada 13. marts) par drošības noteikumiem ES klasificētas informācijas aizsardzībai (2),

tā kā:

| (1) | Lēmumus (ES, Euratom) 2015/443 un (ES, Euratom) 2015/444 piemēro visiem Komisijas dienestiem un visās Komisijas telpās. |
| --- | --- |

(1)

Lēmumus (ES, Euratom) 2015/443 un (ES, Euratom) 2015/444 piemēro visiem Komisijas dienestiem un visās Komisijas telpās.

| (2) | Vajadzības gadījumā saskaņā ar Lēmuma (ES, Euratom) 2015/444 60. pantu jāpieņem īstenošanas noteikumi, lai papildinātu vai atbalstītu šo lēmumu. |
| --- | --- |

(2)

Vajadzības gadījumā saskaņā ar Lēmuma (ES, Euratom) 2015/444 60. pantu jāpieņem īstenošanas noteikumi, lai papildinātu vai atbalstītu šo lēmumu.

| (3) | Drošības pasākumiem, kuru mērķis ir aizsargāt ES klasificētu informāciju visā tās aprites laikā, jo īpaši vajadzētu atbilst tās drošības klasifikācijas līmenim. |
| --- | --- |

(3)

Drošības pasākumiem, kuru mērķis ir aizsargāt ES klasificētu informāciju visā tās aprites laikā, jo īpaši vajadzētu atbilst tās drošības klasifikācijas līmenim.

| (4) | Drošības pasākumi komunikācijas un informācijas sistēmu aizsardzībai Komisijā ir noteikti Komisijas Lēmumā (ES, Euratom) 2017/46 (3), jo īpaši 3. pantā par IT drošības principiem Komisijā un 9. pantā par sistēmas īpašniekiem. |
| --- | --- |

(4)

Drošības pasākumi komunikācijas un informācijas sistēmu aizsardzībai Komisijā ir noteikti Komisijas Lēmumā (ES, Euratom) 2017/46 (3), jo īpaši 3. pantā par IT drošības principiem Komisijā un 9. pantā par sistēmas īpašniekiem.

| (5) | Īstenošanas noteikumu par galveno drošības jomas dalībnieku uzdevumiem un pienākumiem mērķis ir sniegt norādījumus par priekšnoteikumiem un pienākumiem, kas attiecībā uz minētajiem uzdevumiem ir noteikti Lēmumos (ES, Euratom) 2015/443 un (ES, Euratom) 2015/444. |
| --- | --- |

(5)

Īstenošanas noteikumu par galveno drošības jomas dalībnieku uzdevumiem un pienākumiem mērķis ir sniegt norādījumus par priekšnoteikumiem un pienākumiem, kas attiecībā uz minētajiem uzdevumiem ir noteikti Lēmumos (ES, Euratom) 2015/443 un (ES, Euratom) 2015/444.

| (6) | Lēmuma (ES, Euratom) 2015/444 36. panta 7. punktā ir noteiktas vairākas ar drošību saistītas papildu funkcijas, ko pilda Komisijas Drošības iestāde. Ar šīm funkcijām saistītie uzdevumi ir noteikti šajā lēmumā. |
| --- | --- |

(6)

Lēmuma (ES, Euratom) 2015/444 36. panta 7. punktā ir noteiktas vairākas ar drošību saistītas papildu funkcijas, ko pilda Komisijas Drošības iestāde. Ar šīm funkcijām saistītie uzdevumi ir noteikti šajā lēmumā.

| (7) | Vietējiem drošības speciālistiem un reģistra kontrolieriem ir īpaši pienākumi attiecībā uz ES klasificētās informācijas aizsardzību savos dienestos saskaņā ar Lēmumu (ES, Euratom) 2015/444. |
| --- | --- |

(7)

Vietējiem drošības speciālistiem un reģistra kontrolieriem ir īpaši pienākumi attiecībā uz ES klasificētās informācijas aizsardzību savos dienestos saskaņā ar Lēmumu (ES, Euratom) 2015/444.

| (8) | Komisija 2016. gada 4. maijā pieņēma lēmumu (4), ar ko pilnvaroja par drošības jautājumiem atbildīgo Komisijas locekli pieņemt Komisijas vārdā un tās atbildībā īstenošanas noteikumus, kuri paredzēti Lēmuma (ES, Euratom) 2015/444 60. pantā; pēc tam 2021. gada 13. aprīlī par drošības jautājumiem atbildīgais Komisijas loceklis Komisijas vārdā un tās atbildībā pieņēma lēmumu (5), ar kuru šos īstenošanas noteikumus pastarpināti deleģē Cilvēkresursu un drošības ģenerāldirektorāta ģenerāldirektoram, |
| --- | --- |

(8)

Komisija 2016. gada 4. maijā pieņēma lēmumu (4), ar ko pilnvaroja par drošības jautājumiem atbildīgo Komisijas locekli pieņemt Komisijas vārdā un tās atbildībā īstenošanas noteikumus, kuri paredzēti Lēmuma (ES, Euratom) 2015/444 60. pantā; pēc tam 2021. gada 13. aprīlī par drošības jautājumiem atbildīgais Komisijas loceklis Komisijas vārdā un tās atbildībā pieņēma lēmumu (5), ar kuru šos īstenošanas noteikumus pastarpināti deleģē Cilvēkresursu un drošības ģenerāldirektorāta ģenerāldirektoram,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. NODAĻA

Vispārīgi noteikumi

1. pants

Priekšmets un piemērošanas joma

1.   Šajā lēmumā ir izklāstīti to galveno drošības dalībnieku uzdevumi un pienākumi, kuri ir atbildīgi par ES klasificētas informācijas (ESKI) aizsardzību Komisijā saskaņā ar Lēmumiem (ES, Euratom) 2015/443 un (ES, Euratom) 2015/444.

2.   Šo lēmumu piemēro visiem Komisijas dienestiem un visās Komisijas telpās.

2. NODAĻA

Cilvēkresursu un drošības ģenerāldirektorāts

2. pants

Komisijas drošības iestāde

1.   Cilvēkresursu un drošības ģenerāldirektorāta Drošības direktorāta direktors ir Komisijas drošības iestāde (KDI), kas minēta Lēmuma (ES, Euratom) 2015/444 7. pantā.

2.   KDI veic savas funkcijas šādās Lēmumā (ES, Euratom) 2015/444 noteiktajās jomās saskaņā ar šā lēmuma 3.–7. pantu:

| a) | personāla drošība; |
| --- | --- |

a)

personāla drošība;

| b) | fiziskā drošība; |
| --- | --- |

b)

fiziskā drošība;

| c) | ESKI pārvaldība; |
| --- | --- |

c)

ESKI pārvaldība;

| d) | jebkuras komunikācijas un informācijas sistēmas (KIS), kas rīkojas ar ESKI, akreditācija; |
| --- | --- |

d)

jebkuras komunikācijas un informācijas sistēmas (KIS), kas rīkojas ar ESKI, akreditācija;

| e) | industriālā drošība, kā arī |
| --- | --- |

e)

industriālā drošība, kā arī

| f) | klasificētas informācijas apmaiņa. |
| --- | --- |

f)

klasificētas informācijas apmaiņa.

3.   KDI nodrošina obligātu apmācību vietējiem drošības speciālistiem (LSO), LSO vietniekiem, reģistra kontrolieriem (RK) un RK vietniekiem par viņu pienākumiem.

3. pants

Informācijas aizsardzības iestāde

Informācijas aizsardzības iestāde ir atbildīga par šādām darbībām saistībā ar ESKI aizsardzību:

| a) | izstrādāt informācijas nodrošinājuma drošības politiku un drošības pamatnostādnes un uzraudzīt to efektivitāti un piemērotību; |
| --- | --- |

a)

izstrādāt informācijas nodrošinājuma drošības politiku un drošības pamatnostādnes un uzraudzīt to efektivitāti un piemērotību;

| b) | nodrošināt un administrēt tehnisko informāciju, kas attiecas uz kriptogrāfijas produktiem; |
| --- | --- |

b)

nodrošināt un administrēt tehnisko informāciju, kas attiecas uz kriptogrāfijas produktiem;

| c) | nodrošināt, ka informācijas nodrošināšanas pasākumi attiecīgā gadījumā atbilst Komisijas drošības un iepirkuma politikai; |
| --- | --- |

c)

nodrošināt, ka informācijas nodrošināšanas pasākumi attiecīgā gadījumā atbilst Komisijas drošības un iepirkuma politikai;

| d) | nodrošināt, ka kriptogrāfijas produktus izraugās saskaņā ar politiku, kas nosaka to atbilstību un atlasi; |
| --- | --- |

d)

nodrošināt, ka kriptogrāfijas produktus izraugās saskaņā ar politiku, kas nosaka to atbilstību un atlasi;

| e) | apspriesties ar sistēmas īpašniekiem, sistēmas nodrošinātājiem, drošības dalībniekiem un lietotāju pārstāvjiem par informācijas nodrošināšanas drošības politiku un drošības pamatnostādnēm. |
| --- | --- |

e)

apspriesties ar sistēmas īpašniekiem, sistēmas nodrošinātājiem, drošības dalībniekiem un lietotāju pārstāvjiem par informācijas nodrošināšanas drošības politiku un drošības pamatnostādnēm.

4. pants

Drošības akreditācijas iestāde

1.   KDI ir atbildīga par to drošības zonu akreditāciju, kas atbilst Lēmuma 2015/444 18. panta prasībām, un par KIS akreditēšanu attiecībā uz rīcību ar ESKI.

2.   Komisijas dienesti apspriežas ar Drošības akreditācijas iestādi, vajadzības gadījumā saskaņojot ar tās LSO un vietējo IT drošības speciālistu (LISO), ja dienests plāno:

| a) | ierīkot drošības zonu; |
| --- | --- |

a)

ierīkot drošības zonu;

| b) | ieviest KIS rīcībai ar ESKI; |
| --- | --- |

b)

ieviest KIS rīcībai ar ESKI;

| c) | uzstādīt jebkādu citu aprīkojumu rīcībai ar klasificētu informāciju, tostarp savienojumus ar trešo personu KIS. |
| --- | --- |

c)

uzstādīt jebkādu citu aprīkojumu rīcībai ar klasificētu informāciju, tostarp savienojumus ar trešo personu KIS.

DAI sniedz konsultācijas par šīm darbībām gan plānošanas, gan ierīkošanas un izstrādes procesu laikā.

3.   Ar ESKI nerīkojas drošības zonā vai KIS, pirms drošības akreditācijas iestāde nav izsniegusi attiecīgā līmeņa ESKI akreditāciju.

4.   Drošības zonas akreditācijas prasības ietver:

| a) | drošības zonas plānu apstiprināšanu; |
| --- | --- |

a)

drošības zonas plānu apstiprināšanu;

| b) | jebkādu līgumu apstiprināšanu par darbiem, ko veic ārēji līgumslēdzēji, ņemot vērā noteikumus par industriālo drošību, piemēram, prasības līgumslēdzēju un to darbinieku drošības pielaidei; |
| --- | --- |

b)

jebkādu līgumu apstiprināšanu par darbiem, ko veic ārēji līgumslēdzēji, ņemot vērā noteikumus par industriālo drošību, piemēram, prasības līgumslēdzēju un to darbinieku drošības pielaidei;

| c) | visu vajadzīgo deklarāciju un atbilstības sertifikātu pieejamību; |
| --- | --- |

c)

visu vajadzīgo deklarāciju un atbilstības sertifikātu pieejamību;

| d) | drošības zonas fizisku pārbaudi, lai pārliecinātos, ka celtniecības materiāli un metodes, piekļuves kontrole, drošības aprīkojums un citi priekšmeti atbilst KDI noteiktajām prasībām; |
| --- | --- |

d)

drošības zonas fizisku pārbaudi, lai pārliecinātos, ka celtniecības materiāli un metodes, piekļuves kontrole, drošības aprīkojums un citi priekšmeti atbilst KDI noteiktajām prasībām;

| e) | pret elektromagnētisko starojumu vērstu pretpasākumu validāciju jebkurā tehniskā drošības zonā; |
| --- | --- |

e)

pret elektromagnētisko starojumu vērstu pretpasākumu validāciju jebkurā tehniskā drošības zonā;

| f) | drošības zonai paredzētu drošības darba procedūru (SecOPs) apstiprināšanu. |
| --- | --- |

f)

drošības zonai paredzētu drošības darba procedūru (SecOPs) apstiprināšanu.

5.   Prasības tādu KIS, kurās rīkojas ar ESKI, akreditēšanai ietver:

| a) | sistēmas akreditācijas stratēģijas izveidi; |
| --- | --- |

a)

sistēmas akreditācijas stratēģijas izveidi;

| b) | KIS drošības plāna apstiprināšanu, pamatojoties uz riska pārvaldības pieeju; |
| --- | --- |

b)

KIS drošības plāna apstiprināšanu, pamatojoties uz riska pārvaldības pieeju;

| c) | KIS SecuOPs validēšanu; |
| --- | --- |

c)

KIS SecuOPs validēšanu;

| d) | visu pārējo vajadzīgo drošības dokumentu validēšanu, kā noteikusi Drošības akreditācijas iestāde; |
| --- | --- |

d)

visu pārējo vajadzīgo drošības dokumentu validēšanu, kā noteikusi Drošības akreditācijas iestāde;

| e) | šifrēšanas tehnoloģiju izmantošanas apstiprināšanu; |
| --- | --- |

e)

šifrēšanas tehnoloģiju izmantošanas apstiprināšanu;

| f) | pret elektromagnētisko starojumu vērsto pretpasākumu validāciju tādai KIS, kurā rīkojas ar informāciju, kas klasificēta CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL vai augstākā līmenī; |
| --- | --- |

f)

pret elektromagnētisko starojumu vērsto pretpasākumu validāciju tādai KIS, kurā rīkojas ar informāciju, kas klasificēta CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL vai augstākā līmenī;

| g) | KIS pārbaudi, lai pārliecinātos, ka dokumentētie drošības pasākumi ir pareizi īstenoti. |
| --- | --- |

g)

KIS pārbaudi, lai pārliecinātos, ka dokumentētie drošības pasākumi ir pareizi īstenoti.

6.   Pēc akreditācijas prasību sekmīgas izpildes drošības akreditācijas iestāde izsniedz oficiālu atļauju rīkoties ar ESKI drošības zonā vai KIS noteiktā maksimālā ESKI līmenī un uz laiku līdz pieciem gadiem atkarībā no apstrādātās ESKI līmeņa un saistītajiem riskiem.

7.   Pēc paziņojuma par drošības pārkāpumu vai būtiskām izmaiņām drošības pasākumu izstrādē vai drošības pasākumos drošības zonā vai KIS drošības akreditācijas iestāde pārskata un vajadzības gadījumā var atsaukt atļauju rīkoties ar ESKI, līdz tiek atrisinātas visas konstatētās problēmas.

5. pants

TEMPEST
  iestāde

1.   TEMPEST drošības pasākumus īsteno, lai aizsargātu KIS, kurās rīkojas ar informāciju, kas klasificēta CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL vai augstākā līmenī, un tos var īstenot attiecībā uz informāciju, kas klasificēta RESTREINT UE/EU RESTRICTED līmenī.

2.   TEMPEST iestāde ir atbildīga par to pasākumu apstiprināšanu, kas veikti, lai aizsargātu pret ESKI apdraudējumu, ko rada netīšas elektroniskas emisijas.

3.   Pēc KIS, kas rīkojas ar ESKI, sistēmas īpašnieka pieprasījuma TEMPEST iestāde izdod TEMPEST drošības pasākumu specifikācijas atbilstoši informācijas klasifikācijas līmenim.

4.   TEMPEST iestāde veic tehnisko testēšanu drošības zonu un tādu KIS akreditācijas laikā, kuras paredzētas rīcībai ar ESKI, kas klasificēta CONFIDENTIAL UE/EU CONFIDENTIAL vai augstākā līmenī, un pēc sekmīgas testēšanas izdod TEMPEST sertifikātu.

5.   
  TEMPEST sertifikātā norāda vismaz:

| a) | testa datumu; |
| --- | --- |

a)

testa datumu;

| b) | TEMPEST drošības pasākumu aprakstu un telpu plānus; |
| --- | --- |

b)

TEMPEST drošības pasākumu aprakstu un telpu plānus;

| c) | sertifikāta derīguma termiņu; |
| --- | --- |

c)

sertifikāta derīguma termiņu;

| d) | jebkādas izmaiņas, kuru rezultātā sertifikāts kļūst nederīgs; |
| --- | --- |

d)

jebkādas izmaiņas, kuru rezultātā sertifikāts kļūst nederīgs;

| e) | TEMPEST iestādes parakstu. |
| --- | --- |

e)

TEMPEST iestādes parakstu.

6.   LSO vai sanāksmes organizētājs, kas atbild par klasificētas sanāksmes organizēšanu, sadarbībā ar LSO var pieprasīt TEMPEST iestādei pārbaudīt sanāksmju telpas, lai nodrošinātu, ka tās ir tehniski drošas.

6. pants

Kriptogrāfijas apstiprinātāja iestāde

1.   Kriptogrāfijas apstiprinātāja iestāde ir atbildīga par šifrēšanas tehnoloģiju izmantošanas apstiprināšanu.

2.   Kriptogrāfijas apstiprinātāja iestāde izdod norādījumus par šifrēšanas tehnoloģiju izmantošanas un apstiprināšanas prasībām.

3.   Kriptogrāfijas apstiprinātāja iestāde apstiprina šifrēšanas risinājumu izmantošanu, pamatojoties uz sistēmas īpašnieka pieprasījumu. Apstiprinājuma pamatā ir apmierinošs novērtējums vismaz par:

| a) | aizsargājamās informācijas drošības vajadzībām; |
| --- | --- |

a)

aizsargājamās informācijas drošības vajadzībām;

| b) | pārskatu par KIS, kas iesaistīta risinājumā; |
| --- | --- |

b)

pārskatu par KIS, kas iesaistīta risinājumā;

| c) | raksturīgo un atlikušo risku novērtējumu; |
| --- | --- |

c)

raksturīgo un atlikušo risku novērtējumu;

| d) | paredzētā risinājuma aprakstu; |
| --- | --- |

d)

paredzētā risinājuma aprakstu;

| e) | šifrēšanas risinājumu SecOPs. |
| --- | --- |

e)

šifrēšanas risinājumu SecOPs.

4.   Kriptogrāfijas apstiprinātāja iestāde uztur apstiprināto šifrēšanas risinājumu reģistru.

7. pants

Kriptogrāfijas izplatīšanas iestāde

1.   Kriptogrāfijas izplatīšanas iestāde ir atbildīga par ESKI aizsardzībai izmantoto kriptogrāfisko materiālu (galvenokārt šifrēšanas iekārtu, kriptogrāfisko atslēgu, sertifikātu un saistītu autentificētāju) izplatīšanu:

| a) | lietotājiem vai dienestiem Komisijā attiecībā uz KIS, ko pārvalda ārējas personas; |
| --- | --- |

a)

lietotājiem vai dienestiem Komisijā attiecībā uz KIS, ko pārvalda ārējas personas;

| b) | lietotājiem vai organizācijām ārpus Komisijas attiecībā uz KIS, ko pārvalda Komisija. |
| --- | --- |

b)

lietotājiem vai organizācijām ārpus Komisijas attiecībā uz KIS, ko pārvalda Komisija.

2.   Kriptogrāfijas izplatīšanas iestāde var uzticēt trešām personām paredzētu kriptogrāfijas materiālu izplatīšanu citiem dienestiem saskaņā ar Lēmuma 2015/443 17. panta 3. punktu.

3.   Kriptogrāfijas izplatīšanas iestāde nodrošina, ka visi kriptogrāfijas materiāli tiek nosūtīti, izmantojot drošus kanālus, lai aizsargātu pret manipulācijām un uzrādītu pierādījumus par tām, saskaņā ar drošības noteikumiem, ko piemēro ESKI klasifikācijas līmenim, ar kuru aizsargās minētos materiālus.

4.   Kriptogrāfijas izplatīšanas iestāde sniedz norādījumus LSO un attiecīgā gadījumā vietējam informātikas drošības speciālistam katrā Komisijas dienestā, kas ir iesaistīts kriptogrāfisko materiālu ražošanā, izplatīšanā vai izmantošanā.

5.   Kriptogrāfijas izplatīšanas iestāde nodrošina, ka izplatīšanas procesam tiek izveidotas piemērotas SecOPs.

3. NODAĻA

Komisijas dienesti

8. pants

Dienestu vadītāji

1.   Katrs dienesta vadītājs ieceļ:

| a) | LSO un vienu vai attiecīgā gadījumā vairākus vietniekus dienesta vai kabineta ietvaros; |
| --- | --- |

a)

LSO un vienu vai attiecīgā gadījumā vairākus vietniekus dienesta vai kabineta ietvaros;

| b) | RK un attiecīgā gadījumā vienu vai vairākus vietniekus katrā dienestā, kas pārvalda ESKI reģistru; |
| --- | --- |

b)

RK un attiecīgā gadījumā vienu vai vairākus vietniekus katrā dienestā, kas pārvalda ESKI reģistru;

| c) | sistēmas īpašnieku katrai KIS, kurā rīkojas ar ESKI. |
| --- | --- |

c)

sistēmas īpašnieku katrai KIS, kurā rīkojas ar ESKI.

2.   Pirms LSO, LSO vietnieku, RK un RK vietnieku iecelšanas dienesta vadītājs lūdz Cilvēkresursu un drošības ģenerāldirektorāta Drošības direktorāta direktora apstiprinājumu.

3.   Dienesta vadītājs, apspriežoties ar LSO, identificē visus amatus, kam vajadzīga pielaide piekļūt ESKI. Darbā pieņemšanas procesā kandidātus uz šādiem amatiem informē par prasību pēc pielaides.

4.   Jebkura tāda dienesta vadītājs, kura rīcībā ir ESKI, vajadzības gadījumā ir atbildīgs par ārkārtas iznīcināšanas un evakuācijas plānu aktivizēšanu. Plānos iekļauj alternatīvu risinājumu situācijām, kad nav iespējams sazināties ar dienesta vadītāju.

9. pants

KIS, kurā rīkojas ar ESKI, sistēmas īpašnieki

1.   Strādājot pie projekta, sistēmas īpašnieks pēc iespējas ātrāk sazinās ar drošības akreditācijas iestādi, lai ieviestu KIS, kurā rīkojas ar ESKI, lai noteiktu attiecīgos drošības standartus un prasības un sāktu drošības akreditācijas procesu.

2.   Sistēmas īpašnieks nodrošina, ka drošības pasākumi atbilst drošības akreditācijas iestādes prasībām un ka KIS nerīkojas ar ESKI, pirms tā ir akreditēta.

3.   Sistēmas īpašnieks sazinās ar kriptogrāfijas apstiprinātāju iestādi, lai saņemtu apstiprinājumu jebkādu šifrēšanas tehnoloģiju izmantošanai. Sistēmas īpašnieki neizmanto šifrēšanas tehnoloģijas ražošanas sistēmās bez iepriekšēja apstiprinājuma.

4.   Sistēmas īpašnieks par jautājumiem, kas saistīti ar KIS drošību, apspriežas ar dienesta LISO.

5.   Sistēmas īpašnieks vismaz reizi gadā pārskata sistēmai piemērotos drošības pasākumus, tostarp tās drošības plānu.

6.   Ja KIS notiek drošības incidents un ir norādīts, ka KIS vairs nespēj pienācīgi aizsargāt ESKI, sistēmas īpašnieks informē LSO un nekavējoties sazinās ar Drošības akreditācijas iestādi, lai saņemtu ieteikumus par turpmāko rīcību. Šādā gadījumā akreditāciju var apturēt un sistēmas darbību var pārtraukt, līdz tiek veikti piemēroti koriģējoši pasākumi.

7.   Sistēmas īpašnieks vienmēr sniedz Drošības akreditācijas iestādei pilnīgu atbalstu tās pienākumu veikšanā saistībā ar KIS akreditāciju.

10. pants

Informācijas aizsardzības operatīvā iestāde

Informācijas aizsardzības operatīvā iestāde katrai KIS:

| a) | izveido drošības dokumentāciju saskaņā ar drošības politiku un pamatnostādnēm, jo īpaši drošības plānu, ar sistēmu saistītās SecOPs un KIS akreditācijas procesā esošo kriptogrāfisko dokumentāciju; |
| --- | --- |

a)

izveido drošības dokumentāciju saskaņā ar drošības politiku un pamatnostādnēm, jo īpaši drošības plānu, ar sistēmu saistītās SecOPs un KIS akreditācijas procesā esošo kriptogrāfisko dokumentāciju;

SecOPs

| b) | piedalās katrai sistēmai īpašu tehnisku drošības pasākumu, iekārtu un programmatūras izvēlē un pārbaudē, uzrauga to īstenošanu un nodrošina, ka tās tiek droši instalētas, konfigurētas un uzturētas atbilstīgi attiecīgajiem drošības dokumentiem; |
| --- | --- |

b)

piedalās katrai sistēmai īpašu tehnisku drošības pasākumu, iekārtu un programmatūras izvēlē un pārbaudē, uzrauga to īstenošanu un nodrošina, ka tās tiek droši instalētas, konfigurētas un uzturētas atbilstīgi attiecīgajiem drošības dokumentiem;

| c) | piedalās TEMPEST drošības pasākumu un ierīču atlasē, ja tas prasīts drošības plānā, un sadarbībā ar TEMPEST iestādi nodrošina to drošu uzstādīšanu un uzturēšanu; |
| --- | --- |

c)

piedalās TEMPEST drošības pasākumu un ierīču atlasē, ja tas prasīts drošības plānā, un sadarbībā ar TEMPEST iestādi nodrošina to drošu uzstādīšanu un uzturēšanu;

TEMPEST

TEMPEST

| d) | uzrauga ar sistēmas darbību saistīto SecOPs īstenošanu un piemērošanu; |
| --- | --- |

d)

uzrauga ar sistēmas darbību saistīto SecOPs īstenošanu un piemērošanu;

SecOPs

| e) | sadarbībā ar kriptogrāfijas produktu izplatīšanas iestādi pārvalda kriptogrāfijas produktus un rīkojas ar tiem, lai nodrošinātu kriptogrāfijas materiālu un kontrolēto preču pienācīgu glabāšanu un vajadzības gadījumā nodrošinātu kriptogrāfisku mainīgo ģenerēšanu; |
| --- | --- |

e)

sadarbībā ar kriptogrāfijas produktu izplatīšanas iestādi pārvalda kriptogrāfijas produktus un rīkojas ar tiem, lai nodrošinātu kriptogrāfijas materiālu un kontrolēto preču pienācīgu glabāšanu un vajadzības gadījumā nodrošinātu kriptogrāfisku mainīgo ģenerēšanu;

| f) | veic drošības analīzes, pārskatus un testus, jo īpaši, lai sagatavotu attiecīgos riska ziņojumus, kā to pieprasa Drošības akreditācijas iestāde; |
| --- | --- |

f)

veic drošības analīzes, pārskatus un testus, jo īpaši, lai sagatavotu attiecīgos riska ziņojumus, kā to pieprasa Drošības akreditācijas iestāde;

| g) | nodrošina ar KIS saistītas mācības informācijas aizsardzības jomā; |
| --- | --- |

g)

nodrošina ar KIS saistītas mācības informācijas aizsardzības jomā;

| h) | īsteno un izpilda drošības pasākumus attiecībā uz katru KIS. |
| --- | --- |

h)

īsteno un izpilda drošības pasākumus attiecībā uz katru KIS.

4. NODAĻA

Vietējais drošības speciālists (LSO)

11. pants

LSO
  iecelšana amatā

1.   LSO un LSO vietnieki ir ierēdņi vai pagaidu darbinieki.

2.   Visiem LSO un LSO vietniekiem ir derīga drošības atļauja piekļūt ESKI līdz SECRET UE/EU SECRET līmenim un vajadzības gadījumā līdz TRES SECRET UE/EU TOP SECRET līmenim. LSO vai LSO vietnieks pirms iecelšanas saņem drošības atļauju.

3.   Komisijas pārstāvniecības var pieprasīt, lai KDI piešķir izņēmumu no 1. un 2. punktā noteiktajām prasībām.

12. pants

Drošības darba procedūras (
  SecOPs
  ) drošības zonās

1.   Attiecīgā Komisijas dienesta LSO sagatavo SecOPs katrai drošības zonai, par kuru tas ir atbildīgs.

2.   
  LSO nodrošina, ka SecOPs ietver šādas prasības:

| a) | darba laikā bez pavadības piekļuve drošības zonai ir atļauta tikai tiem darbiniekiem, kuriem ir derīga drošības atļauja un noteikta vajadzība piekļūt dokumentiem, kas klasificēti CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL vai augstākā līmenī; |
| --- | --- |

a)

darba laikā bez pavadības piekļuve drošības zonai ir atļauta tikai tiem darbiniekiem, kuriem ir derīga drošības atļauja un noteikta vajadzība piekļūt dokumentiem, kas klasificēti CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL vai augstākā līmenī;

| b) | piekļuvi drošības zonai bez pavadības ārpus darba laika piešķir tikai dienesta LSO, drošības zonas RK, to vietniekiem un Cilvēkresursu un drošības ģenerāldirektorāta Drošības direktorāta pilnvarotajam personālam; |
| --- | --- |

b)

piekļuvi drošības zonai bez pavadības ārpus darba laika piešķir tikai dienesta LSO, drošības zonas RK, to vietniekiem un Cilvēkresursu un drošības ģenerāldirektorāta Drošības direktorāta pilnvarotajam personālam;

| c) | ierakstīšanas un sakaru ierīces, piemēram, mobilie tālruņi, datori, kameras vai citas viedierīces nav atļautas drošības zonās bez iepriekšējas KDI atļaujas; jebkuru atkāpi iepriekš pieprasa no KDI; LSO darbojas kā kontaktpunkts; |
| --- | --- |

c)

ierakstīšanas un sakaru ierīces, piemēram, mobilie tālruņi, datori, kameras vai citas viedierīces nav atļautas drošības zonās bez iepriekšējas KDI atļaujas; jebkuru atkāpi iepriekš pieprasa no KDI; LSO darbojas kā kontaktpunkts;

| d) | visus štata vai ārštata darbiniekus, kuriem vajadzīga piekļuve drošības zonai, bet kuri neatbilst a) apakšpunktā noteiktajiem kritērijiem, vienmēr pavada un uzrauga pienācīgi pilnvarots darbinieks; visu šādu piekļuvi drošības zonai reģistrē reģistrācijas žurnālā, ko glabā pie ieejas drošības zonā; |
| --- | --- |

d)

visus štata vai ārštata darbiniekus, kuriem vajadzīga piekļuve drošības zonai, bet kuri neatbilst a) apakšpunktā noteiktajiem kritērijiem, vienmēr pavada un uzrauga pienācīgi pilnvarots darbinieks; visu šādu piekļuvi drošības zonai reģistrē reģistrācijas žurnālā, ko glabā pie ieejas drošības zonā;

| e) | LSO nodrošina, ka ielaušanās atklāšanas sistēmas, kas uzrauga drošības zonu, vienmēr ir aktīvas un pienācīgi darbojas, un pārvalda visas saistītās paroles, atslēgas, PIN vai citus piekļuves un autentifikācijas mehānismus; |
| --- | --- |

e)

LSO nodrošina, ka ielaušanās atklāšanas sistēmas, kas uzrauga drošības zonu, vienmēr ir aktīvas un pienācīgi darbojas, un pārvalda visas saistītās paroles, atslēgas, PIN vai citus piekļuves un autentifikācijas mehānismus;

| f) | par trauksmes signāliem drošības zonā ziņo Cilvēkresursu un drošības ģenerāldirektorāta Drošības direktorātam, kas par to nekavējoties informē LSO; |
| --- | --- |

f)

par trauksmes signāliem drošības zonā ziņo Cilvēkresursu un drošības ģenerāldirektorāta Drošības direktorātam, kas par to nekavējoties informē LSO;

| g) | tā dienesta LSO, kurā atrodas drošības zona, reģistrē katru iejaukšanos pēc trauksmes signāla vai drošības incidenta; |
| --- | --- |

g)

tā dienesta LSO, kurā atrodas drošības zona, reģistrē katru iejaukšanos pēc trauksmes signāla vai drošības incidenta;

| h) | ir ieviestas procedūras, kas attiecas uz trauksmes vai citu ārkārtas situāciju drošības zonā, tostarp personāla evakuāciju un vajadzības gadījumā KDI pakļautībā esošas avārijas vienības un ārējo neatliekamās palīdzības dienestu ātras reaģēšanas nodrošināšanu; |
| --- | --- |

h)

ir ieviestas procedūras, kas attiecas uz trauksmes vai citu ārkārtas situāciju drošības zonā, tostarp personāla evakuāciju un vajadzības gadījumā KDI pakļautībā esošas avārijas vienības un ārējo neatliekamās palīdzības dienestu ātras reaģēšanas nodrošināšanu;

| i) | lai noteiktu piemērotu reakciju, LSO nekavējoties ziņo KDI par visiem drošības pārkāpumiem, kas notiek drošības zonā vai saistībā ar drošības zonu; |
| --- | --- |

i)

lai noteiktu piemērotu reakciju, LSO nekavējoties ziņo KDI par visiem drošības pārkāpumiem, kas notiek drošības zonā vai saistībā ar drošības zonu;

| j) | ja drošības zonā esošus atsevišķus birojus, telpas un seifus atstāj bez uzraudzības, tos tur aizslēgtus; |
| --- | --- |

j)

ja drošības zonā esošus atsevišķus birojus, telpas un seifus atstāj bez uzraudzības, tos tur aizslēgtus;

| k) | darbinieki izvairās no klasificētas informācijas apspriešanas gaiteņos vai citās kopējās drošības zonas telpās, ja tuvumā atrodas personas, kurām nav atļaujas. |
| --- | --- |

k)

darbinieki izvairās no klasificētas informācijas apspriešanas gaiteņos vai citās kopējās drošības zonas telpās, ja tuvumā atrodas personas, kurām nav atļaujas.

13. pants

Drošības atslēgas un kombinācijas

1.   LSO uzņemas vispārēju atbildību par to, lai nodrošinātu, ka tiek pareizi apstrādātas un glabātas atslēgas un kombinācijas, ko izmanto drošības zonās vai piekļūšanai tām. Atslēgas un kombinācijas glabā seifā, un tās aizsargā vismaz tādā pašā līmenī kā materiālu, kuram tās nodrošina piekļuvi.

2.   LSO uztur seifu un glabātavu reģistru, kā arī atjauninātu sarakstu ar visiem darbiniekiem, kuriem tās ir pieejamas bez pavadības.

3.   LSO uztur seifu un glabātavu atslēgu reģistru, tostarp to darbinieku sarakstu, kuriem tās ir piešķirtas. Par katru izsniegto atslēgu saglabā kvīti, kurā norādīta atslēgas identifikācija, saņēmējs, datums un laiks.

4.   Atslēgas un kombinācijas izsniedz tikai tiem darbiniekiem, kuriem ir vajadzība pēc informācijas un kuriem ir piešķirta atbilstoša atļauja piekļūt ESKI. LSO savāc atpakaļ visas atslēgas, kad šie nosacījumi vairs netiek izpildīti.

5.   LSO glabā rezerves atslēgas un rakstisku ierakstu par katru kombinācijas iestatījumu atsevišķā aizzīmogotā, necaurredzamā, parakstītā un datētā aploksnē, ko nodrošina par atslēgām atbildīgais darbinieks. Šīs aploksnes glabā seifā, kas atbilst visaugstākajam attiecīgajā seifā vai glabātavā uzglabātā materiāla klasifikācijas līmenim.

6.   Ja, mainot kombināciju vai nododot atslēgu rotācijā, izskatās, ka aploksne ir tikusi atvērta vai bojāta, LSO to uzskata par drošības incidentu un nekavējoties informē KDI.

7.   Seifu kombināciju iestatījumu izmaiņas drošības zonās veic LSO uzraudzībā. Kombinācijas atiestata vismaz reizi 12 mēnešos un ikreiz, kad:

| a) | tiek saņemts jauns seifs vai uzstādīta jauna slēdzene (nekavējoties jāmaina it īpaši noklusējuma kombinācijas); |
| --- | --- |

a)

tiek saņemts jauns seifs vai uzstādīta jauna slēdzene (nekavējoties jāmaina it īpaši noklusējuma kombinācijas);

| b) | ir radies apdraudējums vai ir aizdomas, ka tas varētu būt radies; |
| --- | --- |

b)

ir radies apdraudējums vai ir aizdomas, ka tas varētu būt radies;

| c) | personai, kura zina attiecīgo kombināciju, piekļuve vairs nav nepieciešama. |
| --- | --- |

c)

personai, kura zina attiecīgo kombināciju, piekļuve vairs nav nepieciešama.

8.   LSO reģistrē 7. punktā minēto kombināciju izmaiņu datumus.

14. pants

ESKI ārkārtas evakuācijas un iznīcināšanas plāni

1.   LSO palīdz dienesta vadītājam izstrādāt ārkārtas evakuācijas un ESKI iznīcināšanas plānus, pamatojoties uz HR.DS sniegtajiem norādījumiem.

2.   LSO nodrošina, ka visas iekārtas, kas vajadzīgas 1. punktā minēto plānu darbībai, ir viegli pieejamas un tiek uzturētas labā darba kārtībā.

3.   LSO kopā ar 1. punktā minētajos plānos noteiktajām amatpersonām vismaz reizi 12 mēnešos pārskata plānu sagatavotību un veic visus vajadzīgos pasākumus, lai tos atjauninātu.

15. pants

Drošības atļaujas

1.   LSO uztur reģistru par visiem dienesta amatiem, kuros nepieciešama Komisijas drošības atļauja, un par darbiniekiem, kas ieņem šos amatus. Prasība saņemt drošības atļauju ir jānorāda paziņojumā par vakanci darbā pieņemšanas procesa laikā un jāpaziņo kandidātam intervijas laikā.

2.   LSO pārrauga visus drošības atļauju pieprasījumus piekļuvei ESKI. LSO ir dienesta kontaktpunkts un sadarbojas ar KDI, lai saņemtu drošības atļaujas.

3.   LSO iesniedz pieprasījumu sākt drošības atļaujas procedūru attiecībā uz attiecīgo personāla locekli un nodrošina, ka personāla loceklis nekavējoties nosūta KDI valsts drošības pielaides anketu.

4.   LSO nodrošina, ka dienesta darbinieki, kam piešķirta drošības pielaide, apmeklē ESKI instruktāžu, kas ir obligāta drošības atļaujas saņemšanai.

5.   LSO regulāri sazinās ar dienesta cilvēkresursu daļu, lai iegūtu informāciju par visām izmaiņām amatos, kam vajadzīga drošības atļauja, un nekavējoties informē KDI par visām šādām izmaiņām.

6.   LSO informē KDI par tāda jauna personāla locekļa ierašanos, kuram ir spēkā esoša drošības pielaide un kurš ieņems amatu, kam vajadzīga drošības atļauja.

7.   LSO nodrošina, ka dienesta darbinieki pabeidz drošības pielaides atjaunošanas procedūru noteiktajā termiņā. Ikvienam darbiniekam, kas atsakās pabeigt procedūru, ir pienākums pāriet amatā, kurā nav vajadzīga drošības atļauja.

16. pants

ESKI reģistrs

1.   Ja dienests uztur ESKI reģistru, LSO uzrauga RK darbības attiecībā uz rīcību ar ESKI un atbilstību drošības noteikumiem par ESKI aizsardzību.

2.   Vismaz reizi 12 mēnešos un pēc RK vai RK vietnieka maiņas LSO veic šādas pārbaudes:

| a) | ESKI reģistrā iekļauto dokumentu paraugu pārbaudi, lai apstiprinātu to statusu un klasificēto dokumentu reģistra pareizību; |
| --- | --- |

a)

ESKI reģistrā iekļauto dokumentu paraugu pārbaudi, lai apstiprinātu to statusu un klasificēto dokumentu reģistra pareizību;

| b) | ESKI izplatīšanai uz ESKI reģistru un no tā nosūtīto kvīšu un nosūtīšanas kvīšu paraugu pārbaudi; |
| --- | --- |

b)

ESKI izplatīšanai uz ESKI reģistru un no tā nosūtīto kvīšu un nosūtīšanas kvīšu paraugu pārbaudi;

| c) | iznīcināšanas sertifikātu parauga pārbaudi. |
| --- | --- |

c)

iznīcināšanas sertifikātu parauga pārbaudi.

3.   Vismaz reizi mēnesī LSO uz vietas pārbauda klasificēto dokumentu reģistru un nesen saņemtos klasificētos dokumentus, lai pārliecinātos, ka dokumenti tiek pareizi reģistrēti.

4.   Visas pārbaudes reģistrē klasificēto dokumentu reģistrā.

17. pants

Citi pienākumi drošības jomā

Pārējos LSO pienākumus drošības jomā izklāsta drošības paziņojumā, kas jo īpaši attiecas uz personu, telpu un citu aktīvu, kā arī informācijas fizisko drošību.

LSO

5. NODAĻA

Reģistra kontrolieris (RK)

18. pants

RK iecelšana

1.   RK un RK vietnieki ir ierēdņi vai pagaidu darbinieki.

2.   Visiem RK un RK vietniekiem ir derīga drošības atļauja piekļūt ESKI līdz SECRET UE/EU SECRET līmenim un vajadzības gadījumā līdz TRES SECRET UE/EU TOP SECRET līmenim. RK vai RK vietnieks pirms iecelšanas saņem drošības atļauju.

3.   Komisijas pārstāvniecības var pieprasīt, lai KDI piešķir izņēmumu no 1. un 2. punktā noteiktajām prasībām.

19. pants

Pienākumi

1.   RK reģistrē informāciju, kas drošības nolūkos klasificēta CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL vai augstākā līmenī, ja:

| a) | tā nonāk Komisijas dienestā vai tiek izsūtīta no tā; vai |
| --- | --- |

a)

tā nonāk Komisijas dienestā vai tiek izsūtīta no tā; vai

| b) | tā tiek saņemta KIS vai izsūtīta no tās. |
| --- | --- |

b)

tā tiek saņemta KIS vai izsūtīta no tās.

2.   RK reģistrē visus notikumus visas tās informācijas aprites ciklā, kas klasificēta CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL vai augstākā līmenī. RK arī nodrošina, ka tiek reģistrēta visa informācija, kas klasificēta RESTREINT UE/EU RESTRICTED līmenī, vai tai līdzvērtīga informācija, ar kuru apmainās ar trešām valstīm un starptautiskām organizācijām. To dara sadarbībā ar ESKI reģistru, ko pārvalda Ģenerālsekretariāts.

3.   RK klasificēto dokumentu reģistrā reģistrē dokumentus, kas klasificēti CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL vai augstākā līmenī, un nodrošina, ka tie tiek droši glabāti ESKI reģistrā.

4.   RK palīdz Komisijas darbiniekiem izveidot un nosūtīt informāciju, kas klasificēta CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL vai augstākā līmenī.

5.   Ja dokumentus, kas klasificēti CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL vai augstākā līmenī, saņem no citiem dienestiem vai ārējām personām, RK nodrošina, ka piegādes kvīts tiek pienācīgi nogādāta dokumenta autoram.

6.   Pirms ļaut darbiniekam piekļūt klasificētam dokumentam, kas atrodas ESKI reģistrā, RK pie LSO pārliecinās, ka personāla loceklim ir drošības atļauja, ko piešķīrusi KDI.

7.   RK reģistrē visus darbiniekus, kuri ierodas ESKI reģistrā un dodas prom no tā un kuriem nav atļauta piekļuve bez pavadības, un pavada tos visā apmeklējuma laikā.

8.   Ja darbinieks saņem dokumentu darbam ārpus ESKI reģistra, RK nodrošina, ka darbinieks ir informēts par attiecīgajiem kompensējošajiem drošības pasākumiem un atdod dokumentu, tiklīdz tas vairs nav vajadzīgs. RK atgādina darbiniekiem, ka šādi dokumenti ir jāatdod pēc iespējas drīz.

9.   ESKI reģistrs izsniedz kurjera apliecību, ja klasificētus dokumentus pārnēsā rokās ārpus valsts, kurā atrodas reģistrs.

10.   Drošības paziņojumā izklāsta sīki izstrādātus norādījumus RK par klasificētu dokumentu reģistrēšanu.

20. pants

Klasifikācijas līmeņa pazemināšana un deklasifikācija

RK palīdz dienestiem, kas sagatavojuši reģistrēto ESKI, to pārskatīt, lai pārliecinātos, vai sākotnējais klasifikācijas līmenis joprojām ir atbilstīgs, vai arī dokumentu var pazemināt vai deklasificēt.

21. pants

Iznīcināšana

1.   RK ir atbildīgi par tādas informācijas iznīcināšanu, kas klasificēta CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL un augstākā līmenī, izmantojot apstiprinātus paņēmienus, vajadzības gadījumā klātesot lieciniekiem, kuriem ir drošības pielaide.

2.   RK reģistrē jebkādu tādas informācijas iznīcināšanu, kas klasificēto dokumentu reģistrā klasificēta CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL un augstākā līmenī, un glabā attiecīgos iznīcināšanas sertifikātus ESKI reģistrā.

22. pants

Papildu uzdevumi

1.   RK sniedz LSO visu nepieciešamo palīdzību, kad LSO veic uzraudzības darbības ESKI reģistrā.

2.   RK ziņo LSO par visiem iespējamiem vai faktiskiem starpgadījumiem drošības jomā, kas savukārt par tiem ziņo KDI.

3.   Tāda Komisijas dienesta ESKI reģistra RK, kas organizē klasificētu sanāksmi CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL vai augstākā līmenī, sagatavo ESKI, ar ko notiks rīcība sanāksmes laikā, un koordinē darbības ar sanāksmes organizētāju, lai nodrošinātu, ka visi dokumenti un kvītis tiek apstrādāti saskaņā ar attiecīgajiem noteikumiem.

6. NODAĻA

Nobeiguma noteikumi

23. pants

Pārredzamība

Šo lēmumu dara zināmu Komisijas darbiniekiem un visām personām, uz ko tas attiecas, un publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

24. pants

Šis lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Briselē, 2022. gada 7. aprīlī

Komisijas

un tās priekšsēdētājas vārdā –

Cilvēkresursu un drošības ģenerāldirektorāta

ģenerāldirektore

Gertrud INGESTAD

---

(1)  
  OV L 72, 17.3.2015., 41. lpp.

1

(2)  
  OV L 72, 17.3.2015., 53. lpp.

2

(3)  Komisijas Lēmums (ES, Euratom) 2017/46 (2017. gada 10. janvāris) par komunikācijas un informācijas sistēmu drošību Eiropas Komisijā (OV L 6, 11.1.2017., 40. lpp.).

3

(4)  Komisijas Lēmums C(2016) 2797 final (2016. gada 4. maijs) par pilnvarojumu drošības jomā.

4

(5)  Komisijas Lēmums C(2021) 2684 final (2021. gada 13. aprīlis), ar ko pastarpināti deleģē pilnvaras, kuras piešķirtas ar Komisijas Lēmumu C(2016) 2797 par pilnvarojumu drošības jomā.

5

---

Labojumi

| 19.4.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 117/117 |
| --- | --- | --- | --- |

19.4.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 117/117

---

Labojums Padomes Īstenošanas regulā (ES) 2022/396 (2022. gada 9. marts), ar kuru īsteno Regulu (ES) Nr. 269/2014 par ierobežojošiem pasākumiem attiecībā uz darbībām, ar ko tiek grauta vai apdraudēta Ukrainas teritoriālā integritāte, suverenitāte un neatkarība

(
  “Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis” L 80, 2022. gada 9. marts
  )

17. lappusē pielikuma tabulas 776. ieraksta slejā “Vārds”:

tekstu:

“Sergey Borisovich IVANOV

(Сергей Борисович ИВАНОВ)”

lasīt šādi:

“Sergey Pavlovich IVANOV

(Сергей Павлович ИВАНОВ)”.

---

| 19.4.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 117/118 |
| --- | --- | --- | --- |

19.4.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 117/118

---

Labojums Padomes Lēmumā (KĀDP) 2022/397 (2022. gada 9. marts), ar kuru groza Lēmumu 2014/145/KĀDP par ierobežojošiem pasākumiem attiecībā uz darbībām, ar ko tiek grauta vai apdraudēta Ukrainas teritoriālā integritāte, suverenitāte un neatkarība

(
  “Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis” L 80, 2022. gada 9. marts
  )

47. lappusē pielikuma tabulas 776. ieraksta slejā “Vārds”:

tekstu:

“Sergey Borisovich IVANOV

(Сергей Борисович ИВАНОВ)”

lasīt šādi:

“Sergey Pavlovich IVANOV

(Сергей Павлович ИВАНОВ)”.

---