# Den Europæiske Unions L 114/2022

| | ISSN 1977-0634 |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | L 114 |
| | |
| Dansk udgave | Retsforskrifter | 65. årgang12. april 2022 |

ISSN 1977-0634

Den Europæiske Unions

Tidende

L 114

Dansk udgave

Retsforskrifter

65. årgang12. april 2022

---

| Indhold | | I   Lovgivningsmæssige retsakter | Side |
| --- | --- | --- | --- |
| | | FORORDNINGER |
| | * | Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2022/590 af 6. april 2022 om ændring af forordning (EF) nr. 138/2004 for så vidt angår regionale landbrugsregnskaber (
  1
  ) | 1 |
| | | AFGØRELSER |
| | * | Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse (EU) 2022/591 af 6. april 2022 om et generelt EU-miljøhandlingsprogram frem til 2030 | 22 |

Indhold

I   Lovgivningsmæssige retsakter

Side

FORORDNINGER

*

Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2022/590 af 6. april 2022 om ændring af forordning (EF) nr. 138/2004 for så vidt angår regionale landbrugsregnskaber (
  1
  )

1

1

AFGØRELSER

*

Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse (EU) 2022/591 af 6. april 2022 om et generelt EU-miljøhandlingsprogram frem til 2030

22

| | | II   Ikke-lovgivningsmæssige retsakter |
| --- | --- | --- |
| | | FORORDNINGER |
| | * | Rådets gennemførelsesforordning (EU) 2022/592 af 11. april 2022 om gennemførelse af forordning (EU) nr. 359/2011 om restriktive foranstaltninger over for visse personer, enheder og organer på baggrund af situationen i Iran | 37 |
| | * | Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2022/593 af 1. marts 2022 om godkendelse af æterisk litseaolie som fodertilsætningsstof til visse dyrearter (
  1
  ) | 44 |
| | * | Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2022/594 af 8. april 2022 om ændring af forordning (EF) nr. 474/2006 for så vidt angår listen over luftfartsselskaber, der er omfattet af driftsforbud eller driftsmæssige begrænsninger i Unionen (
  1
  ) | 49 |
| | * | Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2022/595 af 11. april 2022 om ændring af visse forordninger om restriktive foranstaltninger og om fastlæggelse af en enkelt liste med henblik på bilagene til disse forordninger med kontaktoplysninger om medlemsstaternes kompetente myndigheder og den adresse, der benyttes til at underrette Europa-Kommissionen | 60 |
| | | AFGØRELSER |
| | * | Rådets afgørelse (FUSP) 2022/596 af 11. april 2022 om ændring af afgørelse 2011/235/FUSP om restriktive foranstaltninger over for visse personer og enheder på baggrund af situationen i Iran | 68 |
| | * | Rådets afgørelse (FUSP) 2022/597 af 11. april 2022 om fremme af det europæiske net af uafhængige ikkesprednings- og nedrustningstænketanke | 75 |
| | * | Rådets afgørelse (EU) 2022/598 af 5. april 2022 om den holdning, der skal indtages på Den Europæiske Unions vegne i Det Blandede Udvalg, der er nedsat ved aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde, til ændringen af aftalens protokol 4 om oprindelsesregler, og om ophævelse af afgørelse (EU) 2020/2058 (
  1
  ) | 88 |
| | * | Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2022/599 af 8. april 2022 om anerkendelse af den frivillige ordning Biomass Biofuels Sustainability (2BSvs) til påvisning af overholdelsen af kravene i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2018/2001 vedrørende biobrændstoffer, flydende biobrændsler, biomassebrændsler, vedvarende flydende og gasformige brændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse, samt genanvendte kulstofbrændsler (
  1
  ) | 173 |
| | * | Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2022/600 af 8. april 2022 om anerkendelse af den frivillige ordning Bonsucro EU til påvisning af overholdelsen af kravene i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2018/2001 vedrørende biobrændstoffer, flydende biobrændsler, biomassebrændsler, vedvarende flydende og gasformige brændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse, samt genanvendte kulstofbrændsler (
  1
  ) | 176 |
| | * | Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2022/601 af 8. april 2022 om anerkendelse af den frivillige ordning Better Biomass til påvisning af overholdelsen af kravene i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2018/2001 vedrørende biobrændstoffer, flydende biobrændsler, biomassebrændsler, vedvarende flydende og gasformige brændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse, samt genanvendte kulstofbrændsler (
  1
  ) | 179 |
| | * | Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2022/602 af 8. april 2022 om anerkendelse af den frivillige ordning International Sustainability & Carbon Certification (ISCC EU) til påvisning af overholdelsen af kravene i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2018/2001 vedrørende biobrændstoffer, flydende biobrændsler, biomassebrændsler, vedvarende flydende og gasformige brændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse, samt genanvendte kulstofbrændsler (
  1
  ) | 182 |
| | * | Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2022/603 af 8. april 2022 om anerkendelse af den frivillige ordning KZR INiG til påvisning af overholdelsen af kravene i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2018/2001 vedrørende biobrændstoffer, flydende biobrændsler, biomassebrændsler, vedvarende flydende og gasformige brændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse, samt genanvendte kulstofbrændsler (
  1
  ) | 185 |
| | * | Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2022/604 af 8. april 2022 om anerkendelse af den frivillige ordning Red Tractor Farm Assurance Crops and Sugar Beet Scheme til påvisning af overholdelsen af kravene i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2018/2001 vedrørende biobrændstoffer, flydende biobrændsler, biomassebrændsler, vedvarende flydende og gasformige brændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse, samt genanvendte kulstofbrændsler (
  1
  ) | 188 |
| | * | Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2022/605 af 8. april 2022 om anerkendelse af den frivillige ordning REDcert-EU til påvisning af overholdelsen af kravene i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2018/2001 vedrørende biobrændstoffer, flydende biobrændsler, biomassebrændsler, vedvarende flydende og gasformige brændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse, samt genanvendte kulstofbrændsler (
  1
  ) | 191 |
| | * | Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2022/606 af 8. april 2022 om anerkendelse af den frivillige ordning Round Table on Responsible Soy with EU RED Requirements (RTRS EU RED) til påvisning af overholdelsen af kravene i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2018/2001 vedrørende biobrændstoffer, flydende biobrændsler, biomassebrændsler, vedvarende flydende og gasformige brændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse, samt genanvendte kulstofbrændsler (
  1
  ) | 194 |
| | * | Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2022/607 af 8. april 2022 om anerkendelse af den frivillige ordning Roundtable on Sustainable Biomaterials (RSB) EU RED til påvisning af overholdelsen af kravene i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2018/2001 vedrørende biobrændstoffer, flydende biobrændsler, biomassebrændsler, vedvarende flydende og gasformige brændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse, samt genanvendte kulstofbrændsler (
  1
  ) | 197 |
| | * | Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2022/608 af 8. april 2022 om anerkendelse af den frivillige ordning Scottish Quality Crops Farm Assurance Scheme (SQC) til påvisning af overholdelsen af kravene i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2018/2001 vedrørende biobrændstoffer, flydende biobrændsler, biomassebrændsler, vedvarende flydende og gasformige brændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse, samt genanvendte kulstofbrændsler (
  1
  ) | 200 |
| | * | Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2022/609 af 8. april 2022 om anerkendelse af den frivillige ordning SURE til påvisning af overholdelsen af kravene i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2018/2001 vedrørende biobrændstoffer, flydende biobrændsler, biomassebrændsler, vedvarende flydende og gasformige brændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse, samt genanvendte kulstofbrændsler (
  1
  ) | 203 |
| | * | Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2022/610 af 8. april 2022 om anerkendelse af den frivillige ordning Trade Assurance Scheme for Combinable Crops (TASCC) til påvisning af overholdelsen af kravene i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2018/2001 vedrørende biobrændstoffer, flydende biobrændsler, biomassebrændsler, vedvarende flydende og gasformige brændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse, samt genanvendte kulstofbrændsler (
  1
  ) | 206 |
| | * | Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2022/611 af 8. april 2022 om anerkendelse af den frivillige ordning Universal Feed Assurance Scheme (UFAS) til påvisning af overholdelsen af kravene i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2018/2001 vedrørende biobrændstoffer, flydende biobrændsler, biomassebrændsler, vedvarende flydende og gasformige brændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse, samt genanvendte kulstofbrændsler (
  1
  ) | 209 |

II   Ikke-lovgivningsmæssige retsakter

FORORDNINGER

*

Rådets gennemførelsesforordning (EU) 2022/592 af 11. april 2022 om gennemførelse af forordning (EU) nr. 359/2011 om restriktive foranstaltninger over for visse personer, enheder og organer på baggrund af situationen i Iran

37

*

Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2022/593 af 1. marts 2022 om godkendelse af æterisk litseaolie som fodertilsætningsstof til visse dyrearter (
  1
  )

1

44

*

Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2022/594 af 8. april 2022 om ændring af forordning (EF) nr. 474/2006 for så vidt angår listen over luftfartsselskaber, der er omfattet af driftsforbud eller driftsmæssige begrænsninger i Unionen (
  1
  )

1

49

*

Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2022/595 af 11. april 2022 om ændring af visse forordninger om restriktive foranstaltninger og om fastlæggelse af en enkelt liste med henblik på bilagene til disse forordninger med kontaktoplysninger om medlemsstaternes kompetente myndigheder og den adresse, der benyttes til at underrette Europa-Kommissionen

60

AFGØRELSER

*

Rådets afgørelse (FUSP) 2022/596 af 11. april 2022 om ændring af afgørelse 2011/235/FUSP om restriktive foranstaltninger over for visse personer og enheder på baggrund af situationen i Iran

68

*

Rådets afgørelse (FUSP) 2022/597 af 11. april 2022 om fremme af det europæiske net af uafhængige ikkesprednings- og nedrustningstænketanke

75

*

Rådets afgørelse (EU) 2022/598 af 5. april 2022 om den holdning, der skal indtages på Den Europæiske Unions vegne i Det Blandede Udvalg, der er nedsat ved aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde, til ændringen af aftalens protokol 4 om oprindelsesregler, og om ophævelse af afgørelse (EU) 2020/2058 (
  1
  )

1

88

*

Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2022/599 af 8. april 2022 om anerkendelse af den frivillige ordning Biomass Biofuels Sustainability (2BSvs) til påvisning af overholdelsen af kravene i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2018/2001 vedrørende biobrændstoffer, flydende biobrændsler, biomassebrændsler, vedvarende flydende og gasformige brændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse, samt genanvendte kulstofbrændsler (
  1
  )

1

173

*

Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2022/600 af 8. april 2022 om anerkendelse af den frivillige ordning Bonsucro EU til påvisning af overholdelsen af kravene i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2018/2001 vedrørende biobrændstoffer, flydende biobrændsler, biomassebrændsler, vedvarende flydende og gasformige brændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse, samt genanvendte kulstofbrændsler (
  1
  )

1

176

*

Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2022/601 af 8. april 2022 om anerkendelse af den frivillige ordning Better Biomass til påvisning af overholdelsen af kravene i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2018/2001 vedrørende biobrændstoffer, flydende biobrændsler, biomassebrændsler, vedvarende flydende og gasformige brændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse, samt genanvendte kulstofbrændsler (
  1
  )

1

179

*

Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2022/602 af 8. april 2022 om anerkendelse af den frivillige ordning International Sustainability & Carbon Certification (ISCC EU) til påvisning af overholdelsen af kravene i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2018/2001 vedrørende biobrændstoffer, flydende biobrændsler, biomassebrændsler, vedvarende flydende og gasformige brændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse, samt genanvendte kulstofbrændsler (
  1
  )

1

182

*

Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2022/603 af 8. april 2022 om anerkendelse af den frivillige ordning KZR INiG til påvisning af overholdelsen af kravene i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2018/2001 vedrørende biobrændstoffer, flydende biobrændsler, biomassebrændsler, vedvarende flydende og gasformige brændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse, samt genanvendte kulstofbrændsler (
  1
  )

1

185

*

Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2022/604 af 8. april 2022 om anerkendelse af den frivillige ordning Red Tractor Farm Assurance Crops and Sugar Beet Scheme til påvisning af overholdelsen af kravene i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2018/2001 vedrørende biobrændstoffer, flydende biobrændsler, biomassebrændsler, vedvarende flydende og gasformige brændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse, samt genanvendte kulstofbrændsler (
  1
  )

1

188

*

Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2022/605 af 8. april 2022 om anerkendelse af den frivillige ordning REDcert-EU til påvisning af overholdelsen af kravene i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2018/2001 vedrørende biobrændstoffer, flydende biobrændsler, biomassebrændsler, vedvarende flydende og gasformige brændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse, samt genanvendte kulstofbrændsler (
  1
  )

1

191

*

Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2022/606 af 8. april 2022 om anerkendelse af den frivillige ordning Round Table on Responsible Soy with EU RED Requirements (RTRS EU RED) til påvisning af overholdelsen af kravene i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2018/2001 vedrørende biobrændstoffer, flydende biobrændsler, biomassebrændsler, vedvarende flydende og gasformige brændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse, samt genanvendte kulstofbrændsler (
  1
  )

1

194

*

Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2022/607 af 8. april 2022 om anerkendelse af den frivillige ordning Roundtable on Sustainable Biomaterials (RSB) EU RED til påvisning af overholdelsen af kravene i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2018/2001 vedrørende biobrændstoffer, flydende biobrændsler, biomassebrændsler, vedvarende flydende og gasformige brændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse, samt genanvendte kulstofbrændsler (
  1
  )

1

197

*

Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2022/608 af 8. april 2022 om anerkendelse af den frivillige ordning Scottish Quality Crops Farm Assurance Scheme (SQC) til påvisning af overholdelsen af kravene i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2018/2001 vedrørende biobrændstoffer, flydende biobrændsler, biomassebrændsler, vedvarende flydende og gasformige brændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse, samt genanvendte kulstofbrændsler (
  1
  )

1

200

*

Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2022/609 af 8. april 2022 om anerkendelse af den frivillige ordning SURE til påvisning af overholdelsen af kravene i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2018/2001 vedrørende biobrændstoffer, flydende biobrændsler, biomassebrændsler, vedvarende flydende og gasformige brændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse, samt genanvendte kulstofbrændsler (
  1
  )

1

203

*

Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2022/610 af 8. april 2022 om anerkendelse af den frivillige ordning Trade Assurance Scheme for Combinable Crops (TASCC) til påvisning af overholdelsen af kravene i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2018/2001 vedrørende biobrændstoffer, flydende biobrændsler, biomassebrændsler, vedvarende flydende og gasformige brændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse, samt genanvendte kulstofbrændsler (
  1
  )

1

206

*

Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2022/611 af 8. april 2022 om anerkendelse af den frivillige ordning Universal Feed Assurance Scheme (UFAS) til påvisning af overholdelsen af kravene i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2018/2001 vedrørende biobrændstoffer, flydende biobrændsler, biomassebrændsler, vedvarende flydende og gasformige brændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse, samt genanvendte kulstofbrændsler (
  1
  )

1

209

| | | Berigtigelser |
| --- | --- | --- |
| | * | Berigtigelse til Rådets forordning (EU) 2022/328 af 25. februar 2022 om ændring af forordning (EU) nr. 833/2014 om restriktive foranstaltninger på baggrund af Ruslands handlinger, der destabiliserer situationen i Ukraine ( EUT L 49 af 25.2.2022 ) | 212 |
| | * | Berigtigelse til Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2022/558 af 6. april 2022 om indførelse af en endelig antidumpingtold og om endelig opkrævning af den midlertidige told på importen af visse grafitelektrodesystemer med oprindelse i Folkerepublikken Kina ( EUT L 108 af 7.4.2022 ) | 213 |
| | * | Berigtigelse til Rådets forordning (EU) nr. 833/2014 af 31. juli 2014 om restriktive foranstaltninger på baggrund af Ruslands handlinger, der destabiliserer situationen i Ukraine ( EUT L 229 af 31.7.2014 ) | 214 |
| | * | Berigtigelse til Rådets forordning (EU) nr. 692/2014 af 23. juni 2014 om restriktioner på import af varer med oprindelse på Krim eller i Sevastopol som reaktion på den ulovlige annektering af Krim og Sevastopol ( EUT L 183 af 24.6.2014 ) | 215 |

Berigtigelser

*

Berigtigelse til Rådets forordning (EU) 2022/328 af 25. februar 2022 om ændring af forordning (EU) nr. 833/2014 om restriktive foranstaltninger på baggrund af Ruslands handlinger, der destabiliserer situationen i Ukraine ( EUT L 49 af 25.2.2022 )

( EUT L 49 af 25.2.2022 )

212

*

Berigtigelse til Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2022/558 af 6. april 2022 om indførelse af en endelig antidumpingtold og om endelig opkrævning af den midlertidige told på importen af visse grafitelektrodesystemer med oprindelse i Folkerepublikken Kina ( EUT L 108 af 7.4.2022 )

( EUT L 108 af 7.4.2022 )

213

*

Berigtigelse til Rådets forordning (EU) nr. 833/2014 af 31. juli 2014 om restriktive foranstaltninger på baggrund af Ruslands handlinger, der destabiliserer situationen i Ukraine ( EUT L 229 af 31.7.2014 )

( EUT L 229 af 31.7.2014 )

214

*

Berigtigelse til Rådets forordning (EU) nr. 692/2014 af 23. juni 2014 om restriktioner på import af varer med oprindelse på Krim eller i Sevastopol som reaktion på den ulovlige annektering af Krim og Sevastopol ( EUT L 183 af 24.6.2014 )

( EUT L 183 af 24.6.2014 )

215

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EØS-relevant tekst. |

---

(1)   EØS-relevant tekst.

1

| DA | De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode.
  Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk. |
| --- | --- |

DA

De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode.

Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk.

---

I Lovgivningsmæssige retsakter

FORORDNINGER

| 12.4.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 114/1 |
| --- | --- | --- | --- |

12.4.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 114/1

---

EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS FORORDNING (EU) 2022/590

af 6. april 2022

om ændring af forordning (EF) nr. 138/2004 for så vidt angår regionale landbrugsregnskaber

(EØS-relevant tekst)

EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 338, stk. 1,

under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen,

efter fremsendelse af udkast til lovgivningsmæssig retsakt til de nationale parlamenter,

efter den almindelige lovgivningsprocedure (1), og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 549/2013 (2) opretter det europæiske nationalregnskabssystem 2010 (»ENS 2010«) og indeholder den referenceramme med fælles standarder, definitioner, klassifikationer og regnskabsregler, der skal anvendes ved udarbejdelsen af medlemsstaternes regnskaber til opfyldelse af Unionens statistiske behov. |
| --- | --- |

(1)

Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 549/2013 (2) opretter det europæiske nationalregnskabssystem 2010 (»ENS 2010«) og indeholder den referenceramme med fælles standarder, definitioner, klassifikationer og regnskabsregler, der skal anvendes ved udarbejdelsen af medlemsstaternes regnskaber til opfyldelse af Unionens statistiske behov.

| (2) | Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 138/2004 (3) indeholder bestemmelser om opstilling af landbrugsregnskaberne (»LR«) i Unionen ved at fastsætte metodologien og fristerne for indberetning af de landbrugsmæssige regnskaber. LR er satellitregnskaber til nationalregnskaberne, som fastsat ved ENS 2010, og har til formål at opnå resultater, der er harmoniserede og sammenlignelige medlemsstaterne imellem, med henblik på at udarbejde regnskaber til brug for Unionen. I 2016 offentliggjorde Den Europæiske Revisionsret en særberetning nr. 1/2016 med titlen »Er Kommissionens system til resultatmåling i relation til landbrugeres indkomst hensigtsmæssigt udformet og baseret på solide data?« Beretningen indeholder fornuftige og relevante bemærkninger og anbefalinger vedrørende LR og forordning (EF) nr. 138/2004. |
| --- | --- |

(2)

Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 138/2004 (3) indeholder bestemmelser om opstilling af landbrugsregnskaberne (»LR«) i Unionen ved at fastsætte metodologien og fristerne for indberetning af de landbrugsmæssige regnskaber. LR er satellitregnskaber til nationalregnskaberne, som fastsat ved ENS 2010, og har til formål at opnå resultater, der er harmoniserede og sammenlignelige medlemsstaterne imellem, med henblik på at udarbejde regnskaber til brug for Unionen. I 2016 offentliggjorde Den Europæiske Revisionsret en særberetning nr. 1/2016 med titlen »Er Kommissionens system til resultatmåling i relation til landbrugeres indkomst hensigtsmæssigt udformet og baseret på solide data?« Beretningen indeholder fornuftige og relevante bemærkninger og anbefalinger vedrørende LR og forordning (EF) nr. 138/2004.

| (3) | De regionale landbrugsregnskaber (»RLR«) er en regional tilpasning af LR. Nationale tal alene kan ikke give et fuldstændigt og til tider komplekst billede af situationen på et mere detaljeret niveau. Data på regionalt plan giver således en bedre forståelse af de forskelle, der findes regionerne imellem, og supplerer oplysninger til Unionen, euroområdet og de enkelte medlemsstater, mens de samtidig imødekommer det øgede behov for statistik til regnskabsføring og øger graden af harmonisering, effektivitet og sammenhæng i Unionens landbrugsstatistikker. Det er derfor nødvendigt at indarbejde RLR i forordning (EF) nr. 138/2004 med hensyn til metodologi og programmet for dataindberetning. |
| --- | --- |

(3)

De regionale landbrugsregnskaber (»RLR«) er en regional tilpasning af LR. Nationale tal alene kan ikke give et fuldstændigt og til tider komplekst billede af situationen på et mere detaljeret niveau. Data på regionalt plan giver således en bedre forståelse af de forskelle, der findes regionerne imellem, og supplerer oplysninger til Unionen, euroområdet og de enkelte medlemsstater, mens de samtidig imødekommer det øgede behov for statistik til regnskabsføring og øger graden af harmonisering, effektivitet og sammenhæng i Unionens landbrugsstatistikker. Det er derfor nødvendigt at indarbejde RLR i forordning (EF) nr. 138/2004 med hensyn til metodologi og programmet for dataindberetning.

| (4) | Statistikker anses ikke længere for blot at være én blandt mange informationskilder i forbindelse med beslutningstagning, men spiller derimod en central rolle i beslutningsprocessen. Evidensbaseret beslutningstagning kræver statistikker, der opfylder høje kvalitetskrav, jf. Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 223/2009 (4), i overensstemmelse med de formål, de skal tjene. |
| --- | --- |

(4)

Statistikker anses ikke længere for blot at være én blandt mange informationskilder i forbindelse med beslutningstagning, men spiller derimod en central rolle i beslutningsprocessen. Evidensbaseret beslutningstagning kræver statistikker, der opfylder høje kvalitetskrav, jf. Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 223/2009 (4), i overensstemmelse med de formål, de skal tjene.

| (5) | Statistiske data på regionalt niveau af høj kvalitet er centrale værktøjer til at gennemføre, overvåge, evaluere, revidere og bedømme økonomiske, miljømæssige og sociale virkninger af politikker vedrørende landbrug i Unionen, navnlig den fælles landbrugspolitik, herunder foranstaltninger til udvikling af landdistrikterne, den fælles landbrugspolitiks nye gennemførelsesmodel og nationale strategiske planer, samt Unionens politikker vedrørende områder såsom miljø, klimaændringer, biodiversitet, cirkulær økonomi, arealanvendelse, afbalanceret og bæredygtig regional udvikling, folkesundhed, dyrevelfærd, fødevaresikkerhed og FN's verdensmål for bæredygtig udvikling. RLR er også afgørende for en nøjagtig vurdering af landbrugssektorens bidrag til gennemførelsen af den europæiske grønne pagt, navnlig fra jord til bord-strategien og Unionens biodiversitetsstrategi. Der er stigende anerkendelse af regionernes og de regionale datas rolle i gennemførelsen af den fælles landbrugspolitik. Regionerne er en vigtig drivkraft for beskæftigelse og bæredygtig økonomisk vækst i Unionen og tilvejebringer bedre data til vurdering af landbrugssektorens bæredygtighed for miljøet, mennesker, regioner og økonomien. |
| --- | --- |

(5)

Statistiske data på regionalt niveau af høj kvalitet er centrale værktøjer til at gennemføre, overvåge, evaluere, revidere og bedømme økonomiske, miljømæssige og sociale virkninger af politikker vedrørende landbrug i Unionen, navnlig den fælles landbrugspolitik, herunder foranstaltninger til udvikling af landdistrikterne, den fælles landbrugspolitiks nye gennemførelsesmodel og nationale strategiske planer, samt Unionens politikker vedrørende områder såsom miljø, klimaændringer, biodiversitet, cirkulær økonomi, arealanvendelse, afbalanceret og bæredygtig regional udvikling, folkesundhed, dyrevelfærd, fødevaresikkerhed og FN's verdensmål for bæredygtig udvikling. RLR er også afgørende for en nøjagtig vurdering af landbrugssektorens bidrag til gennemførelsen af den europæiske grønne pagt, navnlig fra jord til bord-strategien og Unionens biodiversitetsstrategi. Der er stigende anerkendelse af regionernes og de regionale datas rolle i gennemførelsen af den fælles landbrugspolitik. Regionerne er en vigtig drivkraft for beskæftigelse og bæredygtig økonomisk vækst i Unionen og tilvejebringer bedre data til vurdering af landbrugssektorens bæredygtighed for miljøet, mennesker, regioner og økonomien.

| (6) | I overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1049/2001 (5) bør offentligheden gives adgang til de data, der er indsamlet i henhold til nærværende forordning, og som ikke er blevet offentliggjort. |
| --- | --- |

(6)

I overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1049/2001 (5) bør offentligheden gives adgang til de data, der er indsamlet i henhold til nærværende forordning, og som ikke er blevet offentliggjort.

| (7) | Forordning (EF) nr. 223/2009 udgør den retlige ramme for europæiske statistikker og kræver, at medlemsstaterne overholder de statistiske principper og kvalitetskriterier, der er fastsat i nævnte forordning. Kvalitetsrapporter er afgørende for at kunne vurdere, forbedre og formidle kvaliteten af europæiske statistikker. Udvalget for det Europæiske Statistiske System (»ESSC«) har godkendt den fælles integrerede metadatastruktur som det Europæiske Statistiske Systems standard for kvalitetsrapportering og har således gennem ensartede standarder og harmoniserede metoder medvirket til at opfylde de statistiske kvalitetskrav, der er fastsat i forordning (EF) nr. 223/2009, deriblandt navnlig kravene i artikel 12, stk. 3. Ressourcerne bør udnyttes optimalt, og indberetningsbyrden bør minimeres. |
| --- | --- |

(7)

Forordning (EF) nr. 223/2009 udgør den retlige ramme for europæiske statistikker og kræver, at medlemsstaterne overholder de statistiske principper og kvalitetskriterier, der er fastsat i nævnte forordning. Kvalitetsrapporter er afgørende for at kunne vurdere, forbedre og formidle kvaliteten af europæiske statistikker. Udvalget for det Europæiske Statistiske System (»ESSC«) har godkendt den fælles integrerede metadatastruktur som det Europæiske Statistiske Systems standard for kvalitetsrapportering og har således gennem ensartede standarder og harmoniserede metoder medvirket til at opfylde de statistiske kvalitetskrav, der er fastsat i forordning (EF) nr. 223/2009, deriblandt navnlig kravene i artikel 12, stk. 3. Ressourcerne bør udnyttes optimalt, og indberetningsbyrden bør minimeres.

| (8) | For at sikre ensartede betingelser for gennemførelsen af denne forordning bør Kommissionen tillægges gennemførelsesbeføjelser med hensyn til ordningerne for og indholdet i kvalitetsrapporterne. Kommissionen bør også tillægges gennemførelsesbeføjelser for så vidt angår eventuelle undtagelser fra kravene til RLR'erne. Disse beføjelser bør udøves i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 182/2011 (6). |
| --- | --- |

(8)

For at sikre ensartede betingelser for gennemførelsen af denne forordning bør Kommissionen tillægges gennemførelsesbeføjelser med hensyn til ordningerne for og indholdet i kvalitetsrapporterne. Kommissionen bør også tillægges gennemførelsesbeføjelser for så vidt angår eventuelle undtagelser fra kravene til RLR'erne. Disse beføjelser bør udøves i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 182/2011 (6).

| (9) | LR leverer vigtige årlige makroøkonomiske data til de europæiske beslutningstagere tre gange om året, jf. bilag II til denne forordning. Den nugældende frist for indberetning af det andet LR-skøn, en af de tre indberetninger af data, der skal gennemføres om året, giver ikke megen tid efter udløbet af referenceperioden til at indsamle data, der er bedre end dem, der blev leveret i første LR-skøn. For at forbedre kvaliteten af andet LR-skøn er det nødvendigt at fremskyde den relevante indberetningsfrist en smule. |
| --- | --- |

(9)

LR leverer vigtige årlige makroøkonomiske data til de europæiske beslutningstagere tre gange om året, jf. bilag II til denne forordning. Den nugældende frist for indberetning af det andet LR-skøn, en af de tre indberetninger af data, der skal gennemføres om året, giver ikke megen tid efter udløbet af referenceperioden til at indsamle data, der er bedre end dem, der blev leveret i første LR-skøn. For at forbedre kvaliteten af andet LR-skøn er det nødvendigt at fremskyde den relevante indberetningsfrist en smule.

| (10) | Forordning (EF) nr. 138/2004 bør derfor ændres i overensstemmelse hermed. |
| --- | --- |

(10)

Forordning (EF) nr. 138/2004 bør derfor ændres i overensstemmelse hermed.

| (11) | Målet for denne forordning, nemlig at integrere RLR'erne i den gældende lovgivningsmæssige ramme for europæiske statistikker om LR, kan ikke i tilstrækkelig grad opfyldes af medlemsstaterne, men kan på grund af hensynet til konsistens og sammenlignelighed bedre nås på EU-plan; Unionen kan derfor vedtage foranstaltninger i overensstemmelse med nærhedsprincippet, jf. artikel 5 i traktaten om Den Europæiske Union. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. nævnte artikel, går denne forordning ikke videre, end hvad der er nødvendigt for at nå dette mål. |
| --- | --- |

(11)

Målet for denne forordning, nemlig at integrere RLR'erne i den gældende lovgivningsmæssige ramme for europæiske statistikker om LR, kan ikke i tilstrækkelig grad opfyldes af medlemsstaterne, men kan på grund af hensynet til konsistens og sammenlignelighed bedre nås på EU-plan; Unionen kan derfor vedtage foranstaltninger i overensstemmelse med nærhedsprincippet, jf. artikel 5 i traktaten om Den Europæiske Union. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. nævnte artikel, går denne forordning ikke videre, end hvad der er nødvendigt for at nå dette mål.

| (12) | ESSC er blevet hørt — |
| --- | --- |

(12)

ESSC er blevet hørt —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

I forordning (EF) nr. 138/2004 foretages følgende ændringer:

| 1) | Artikel 3, stk. 2, affattes således:

  »2.   Den første dataindberetning finder sted i november 2003.
  Den første dataindberetning for regionale landbrugsregnskaber (»RLR«) på NUTS 2-niveau som omhandlet i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1059/2003 (*1) finder dog sted senest den 30. september 2023.


  (*1)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1059/2003 af 26. maj 2003 om indførelse af en fælles nomenklatur for regionale enheder (NUTS) (EUT L 154 af 21.6.2003, s. 1).«
  " |
| --- | --- |

1)

Artikel 3, stk. 2, affattes således:

»2.   Den første dataindberetning finder sted i november 2003.

Den første dataindberetning for regionale landbrugsregnskaber (»RLR«) på NUTS 2-niveau som omhandlet i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1059/2003 (*1) finder dog sted senest den 30. september 2023.

(*1)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1059/2003 af 26. maj 2003 om indførelse af en fælles nomenklatur for regionale enheder (NUTS) (EUT L 154 af 21.6.2003, s. 1).«
  "

*1

| 2) | Følgende artikler indsættes:

  »Artikel 3a
  Formidling af statistikker
  Uden at dette berører Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1367/2006 (*2) og forordning (EF) nr. 223/2009, formidler Kommissionen (Eurostat) de data, der indberettes til den i overensstemmelse med nærværende forordnings artikel 3, online og gratis.


  Artikel 3b
  Kvalitetsvurdering

  1.   Medlemsstaterne træffer alle nødvendige foranstaltninger for at sikre kvaliteten af de indberettede data og metadata.


  2.   I forbindelse med denne forordning finder kvalitetskriterierne i artikel 12, stk. 1, i forordning (EF) nr. 223/2009 anvendelse på de data, der skal indberettes i overensstemmelse med nærværende forordnings artikel 3.


  3.   Kommissionen (Eurostat) vurderer kvaliteten af de indberettede data. Med henblik herpå fremsender medlemsstaterne en kvalitetsrapport til Kommissionen (Eurostat), første gang senest den 31. december 2025 og derefter hvert femte år for de datasæt, der indberettes i løbet af rapporteringsperioden.


  4.   Ved anvendelsen af de kvalitetskriterier, der er fastsat i artikel 12, stk. 1, i forordning (EF) nr. 223/2009 på de data, der skal indberettes i overensstemmelse med nærværende forordnings artikel 3, fastlægger Kommissionen ved hjælp af gennemførelsesretsakter de nærmere retningslinjer, strukturen og vurderingsindikatorerne for kvalitetsrapporterne som omhandlet i nærværende artikels stk. 3. Disse gennemførelsesretsakter vedtages efter undersøgelsesproceduren i nærværende forordnings artikel 4a, stk. 2. De må ikke pålægge medlemsstaterne væsentlige yderligere byrder eller omkostninger.


  5.   Medlemsstaterne giver straks Kommissionen (Eurostat) alle relevante oplysninger eller ændringer med hensyn til anvendelsen af denne forordning, der på nogen væsentlig måde kan påvirke kvaliteten af de indberettede data.


  6.   Efter behørigt begrundet anmodning fra Kommissionen (Eurostat) giver medlemsstaterne uden ophold eventuelle yderligere oplysninger, som er nødvendige for at vurdere kvaliteten af de statistiske data.



  (*2)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1367/2006 af 6. september 2006 om anvendelse af Århuskonventionens bestemmelser om adgang til oplysninger, offentlig deltagelse i beslutningsprocesser samt adgang til klage og domstolsprøvelse på miljøområdet på Unionens institutioner og organer (EUT L 264 af 25.9.2006, s. 13).«
  " |
| --- | --- |

2)

Følgende artikler indsættes:

»Artikel 3a

Formidling af statistikker

Uden at dette berører Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1367/2006 (*2) og forordning (EF) nr. 223/2009, formidler Kommissionen (Eurostat) de data, der indberettes til den i overensstemmelse med nærværende forordnings artikel 3, online og gratis.

Artikel 3b

Kvalitetsvurdering

1.   Medlemsstaterne træffer alle nødvendige foranstaltninger for at sikre kvaliteten af de indberettede data og metadata.

2.   I forbindelse med denne forordning finder kvalitetskriterierne i artikel 12, stk. 1, i forordning (EF) nr. 223/2009 anvendelse på de data, der skal indberettes i overensstemmelse med nærværende forordnings artikel 3.

3.   Kommissionen (Eurostat) vurderer kvaliteten af de indberettede data. Med henblik herpå fremsender medlemsstaterne en kvalitetsrapport til Kommissionen (Eurostat), første gang senest den 31. december 2025 og derefter hvert femte år for de datasæt, der indberettes i løbet af rapporteringsperioden.

4.   Ved anvendelsen af de kvalitetskriterier, der er fastsat i artikel 12, stk. 1, i forordning (EF) nr. 223/2009 på de data, der skal indberettes i overensstemmelse med nærværende forordnings artikel 3, fastlægger Kommissionen ved hjælp af gennemførelsesretsakter de nærmere retningslinjer, strukturen og vurderingsindikatorerne for kvalitetsrapporterne som omhandlet i nærværende artikels stk. 3. Disse gennemførelsesretsakter vedtages efter undersøgelsesproceduren i nærværende forordnings artikel 4a, stk. 2. De må ikke pålægge medlemsstaterne væsentlige yderligere byrder eller omkostninger.

5.   Medlemsstaterne giver straks Kommissionen (Eurostat) alle relevante oplysninger eller ændringer med hensyn til anvendelsen af denne forordning, der på nogen væsentlig måde kan påvirke kvaliteten af de indberettede data.

6.   Efter behørigt begrundet anmodning fra Kommissionen (Eurostat) giver medlemsstaterne uden ophold eventuelle yderligere oplysninger, som er nødvendige for at vurdere kvaliteten af de statistiske data.

(*2)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1367/2006 af 6. september 2006 om anvendelse af Århuskonventionens bestemmelser om adgang til oplysninger, offentlig deltagelse i beslutningsprocesser samt adgang til klage og domstolsprøvelse på miljøområdet på Unionens institutioner og organer (EUT L 264 af 25.9.2006, s. 13).«
  "

*2

| 3) | Følgende artikler indsættes:

  »Artikel 4a
  Udvalgsprocedure

  1.   Kommissionen bistås af Det Europæiske Udvalg for Det Statistiske System nedsat ved forordning (EF) nr. 223/2009. Dette udvalg er et udvalg som omhandlet i forordning (EU) nr. 182/2011.


  2.   Når der henvises til dette stykke, finder artikel 5 i forordning (EU) nr. 182/2011 anvendelse.



  Artikel 4b
  Undtagelser

  1.   Hvis anvendelsen af denne forordning ville kræve større tilpasninger i en medlemsstats nationale statistiske system for så vidt angår gennemførelsen af kapitel VII i bilag I, og af programmet for indberetning af data for RLR, jf. bilag II, kan Kommissionen vedtage gennemførelsesretsakter, der indrømmer den pågældende medlemsstat undtagelser for en periode på op til to år. Den første dato for indberetning af data for RLR må dog ikke under nogen omstændigheder være efter den 30. september 2025. Disse gennemførelsesretsakter vedtages efter undersøgelsesproceduren i artikel 4a, stk. 2.


  2.   Medlemsstater, der beslutter at ansøge om den i stk. 1 omhandlede undtagelse, indgiver en behørigt begrundet anmodning om en sådan undtagelse til Kommissionen senest den 21. august 2022.


  3.   Unionen kan yde finansielle bidrag fra Unionens almindelige budget til de nationale statistiske kontorer og andre nationale myndigheder, der er omhandlet i artikel 5, stk. 2, i forordning (EF) nr. 223/2009, med henblik på at dække gennemførelsesomkostningerne i forbindelse med nærværende forordning, når indførelsen af RLR nødvendiggør større tilpasninger af en medlemsstats nationale statistiske system.« |
| --- | --- |

3)

Følgende artikler indsættes:

»Artikel 4a

Udvalgsprocedure

1.   Kommissionen bistås af Det Europæiske Udvalg for Det Statistiske System nedsat ved forordning (EF) nr. 223/2009. Dette udvalg er et udvalg som omhandlet i forordning (EU) nr. 182/2011.

2.   Når der henvises til dette stykke, finder artikel 5 i forordning (EU) nr. 182/2011 anvendelse.

Artikel 4b

Undtagelser

1.   Hvis anvendelsen af denne forordning ville kræve større tilpasninger i en medlemsstats nationale statistiske system for så vidt angår gennemførelsen af kapitel VII i bilag I, og af programmet for indberetning af data for RLR, jf. bilag II, kan Kommissionen vedtage gennemførelsesretsakter, der indrømmer den pågældende medlemsstat undtagelser for en periode på op til to år. Den første dato for indberetning af data for RLR må dog ikke under nogen omstændigheder være efter den 30. september 2025. Disse gennemførelsesretsakter vedtages efter undersøgelsesproceduren i artikel 4a, stk. 2.

2.   Medlemsstater, der beslutter at ansøge om den i stk. 1 omhandlede undtagelse, indgiver en behørigt begrundet anmodning om en sådan undtagelse til Kommissionen senest den 21. august 2022.

3.   Unionen kan yde finansielle bidrag fra Unionens almindelige budget til de nationale statistiske kontorer og andre nationale myndigheder, der er omhandlet i artikel 5, stk. 2, i forordning (EF) nr. 223/2009, med henblik på at dække gennemførelsesomkostningerne i forbindelse med nærværende forordning, når indførelsen af RLR nødvendiggør større tilpasninger af en medlemsstats nationale statistiske system.«

| 4) | Bilag I ændres som anført i bilag I til nærværende forordning. |
| --- | --- |

4)

Bilag I ændres som anført i bilag I til nærværende forordning.

| 5) | Bilag II erstattes af teksten fastsat i bilag II til nærværende forordning. |
| --- | --- |

5)

Bilag II erstattes af teksten fastsat i bilag II til nærværende forordning.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Strasbourg, den 6. april 2022.

På Europa-Parlamentets vegne

R. METSOLA

Formand

På Rådets vegne

C. BEAUNE

Formand

---

(1)  Europa-Parlamentets holdning af 8.3.2022 (endnu ikke offentliggjort i EUT) og Rådets afgørelse af 29.3.2022.

1

(2)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 549/2013 af 21. maj 2013 om det europæiske national- og regionalregnskabssystem i Den Europæiske Union (EUT L 174 af 26.6.2013, s. 1).

2

(3)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 138/2004 af 5. december 2003 om landbrugsregnskaber i Fællesskabet (EUT L 33 af 5.2.2004, s. 1).

3

(4)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 223/2009 af 11. marts 2009 om europæiske statistikker og om ophævelse af forordning (EF, Euratom) nr. 1101/2008 om fremsendelse af fortrolige statistiske oplysninger til De Europæiske Fællesskabers Statistiske Kontor, Rådets forordning (EF) nr. 322/97 om EF-statistikker og Rådets afgørelse 89/382/EØF, Euratom om nedsættelse af et udvalg for De Europæiske Fællesskabers statistiske program (EUT L 87 af 31.3.2009, s. 164).

4

(5)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1049/2001 af 30. maj 2001 om aktindsigt i Europa-Parlamentets, Rådets og Kommissionens dokumenter (EFT L 145 af 31.5.2001, s. 43).

5

(6)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 182/2011 af 16. februar 2011 om de generelle regler og principper for, hvordan medlemsstaterne skal kontrollere Kommissionens udøvelse af gennemførelsesbeføjelser (EUT L 55 af 28.2.2011, s. 13).

6

---

BILAG I

I bilag I til forordning (EF) nr. 138/2004 foretages følgende ændringer:

| 1) | Under »Indhold« tilføjes følgende kapitel:







  »VII. | Regionale landbrugsregnskaber (»RLR«) |
| --- | --- | --- |

1)

Under »Indhold« tilføjes følgende kapitel:

»VII.

| A. | Generelle principper |
| --- | --- |

A.

| 1. | Indledning |
| --- | --- |

1.

| 2. | Regional økonomi, regionalt område |
| --- | --- |

2.

| 3. | Basisenhed ved udarbejdelse af RLR |
| --- | --- |

3.

| 4. | Metoder til udarbejdelse af RLR |
| --- | --- |

4.

| 5. | Begreberne hjemsted og område |
| --- | --- |

5.

| 6. | Landbrugserhvervet og karakteristiske enheder |
| --- | --- |

6.

| B. | Produkttransaktioner |
| --- | --- |

B.

| 1. | Produktion |
| --- | --- |

1.

| 2. | Forbrug i produktionen |
| --- | --- |

2.

| 3. | Bruttoinvesteringer |
| --- | --- |

3.

| C. | Fordelingstransaktioner og andre strømme |
| --- | --- |

C.

| 1. | Generelle regler |
| --- | --- |

1.

| 2. | Værditilvækst |
| --- | --- |

2.

| 3. | Forbrug af fast realkapital |
| --- | --- |

3.

| 4. | Subsidier |
| --- | --- |

4.

| 5. | Skatter |
| --- | --- |

5.

| 6. | Aflønning af ansatte |
| --- | --- |

6.

| 7. | Nettooverskud af produktionen |
| --- | --- |

7.

| 8. | Renter, jordrenter |
| --- | --- |

8.

| 9. | Virksomhedsindkomst i landbruget: generelle beregningsregler |
| --- | --- |

9.

| D. | Gennemførelse i hovedtræk |
| --- | --- |

D.

| 1. | Indledning |
| --- | --- |

1.

| 2. | Definering af regionalt landbrug |
| --- | --- |

2.

| 3. | Måling af landbrugsproduktionen |
| --- | --- |

3.

| 4. | Ikke-separable ikke-landbrugsmæssige biaktiviteter |
| --- | --- |

4.

| 5. | Forbrug i produktionen«. |
| --- | --- |

5.

| 2) | Punkt 1.27, tredje led, affattes således:






  »— | Efter sædvane må de ikke omfatte produktion af faste bruttoinvesteringer i form af ikke-landbrugsprodukter (som f.eks. bygninger eller maskiner) for egen regning. Denne produktion af faste bruttoinvesteringer i form af ikke-landbrugsprodukter til eget brug antages at være en separabel aktivitet og vil blive registreret som en bestemt lokal faglig enheds produktion. Boligtjenester, der ydes ansatte som aflønning i naturalier, skal behandles på lignende måde (de registreres som aflønning i naturalier på indkomstdannelseskontoen).« |
| --- | --- | --- |

2)

Punkt 1.27, tredje led, affattes således:

»—

Efter sædvane må de ikke omfatte produktion af faste bruttoinvesteringer i form af ikke-landbrugsprodukter (som f.eks. bygninger eller maskiner) for egen regning. Denne produktion af faste bruttoinvesteringer i form af ikke-landbrugsprodukter til eget brug antages at være en separabel aktivitet og vil blive registreret som en bestemt lokal faglig enheds produktion. Boligtjenester, der ydes ansatte som aflønning i naturalier, skal behandles på lignende måde (de registreres som aflønning i naturalier på indkomstdannelseskontoen).«

| 3) | Punkt 2.006 affattes således:






  »2.006. | I LR anføres priserne enten afrundet til nærmeste hele tal eller med en eller to decimaler afhængigt af prisoplysningernes statistiske pålidelighed. Relevante prisoplysninger om input og output er nødvendige for at udarbejde LR.« |
| --- | --- | --- |

3)

Punkt 2.006 affattes således:

»2.006.

| 4) | Punkt 2.108, litra g), affattes således:






  »g) | serviceandelen af bruttopræmier til forsikringer mod driftsrisici, såsom tab af husdyr, hagl- og frostskader, brand og uvejr. Resten, dvs. nettopræmien, er den del af den betalte bruttopræmie, som forsikringsselskaberne har til skadeserstatninger.
  Opdelingen af bruttopræmierne i de to nævnte bestanddele kan kun foretages med en vis nøjagtighed for den samlede nationale økonomi, som det er tilfældet i nationalregnskabet. Fordelingen af tjenesteydelsesdelen på produktionsgrene foretages almindeligvis ved hjælp af egnede fordelingsnøgler i forbindelse med udarbejdelsen af input/output-tabeller. Der foretages derfor en harmonisering med nationalregnskabet, når denne post udfyldes i LR (angående registrering af subsidier i relation til forsikringstjenester, jf. 3.063, fodnote 1)«. |
| --- | --- | --- |

4)

Punkt 2.108, litra g), affattes således:

»g)

serviceandelen af bruttopræmier til forsikringer mod driftsrisici, såsom tab af husdyr, hagl- og frostskader, brand og uvejr. Resten, dvs. nettopræmien, er den del af den betalte bruttopræmie, som forsikringsselskaberne har til skadeserstatninger.

Opdelingen af bruttopræmierne i de to nævnte bestanddele kan kun foretages med en vis nøjagtighed for den samlede nationale økonomi, som det er tilfældet i nationalregnskabet. Fordelingen af tjenesteydelsesdelen på produktionsgrene foretages almindeligvis ved hjælp af egnede fordelingsnøgler i forbindelse med udarbejdelsen af input/output-tabeller. Der foretages derfor en harmonisering med nationalregnskabet, når denne post udfyldes i LR (angående registrering af subsidier i relation til forsikringstjenester, jf. 3.063, fodnote 1)«.

| 5) | Punkt 2.136, tredje led, affattes således:






  »— | ændringer i faste aktivers klassificering eller struktur: f.eks. ændringer i den økonomiske anvendelse af jord, malkekvæg, der overgår til kødproduktion (jf. 2.149, fodnote 1), eller landbrugsbygninger, der omdannes til privat anvendelse eller en anden økonomisk anvendelse.« |
| --- | --- | --- |

5)

Punkt 2.136, tredje led, affattes således:

»—

ændringer i faste aktivers klassificering eller struktur: f.eks. ændringer i den økonomiske anvendelse af jord, malkekvæg, der overgår til kødproduktion (jf. 2.149, fodnote 1), eller landbrugsbygninger, der omdannes til privat anvendelse eller en anden økonomisk anvendelse.«

| 6) | Følgende kapitel tilføjes:
  »VII.   REGIONALE LANDBRUGSREGNSKABER (»RLR«)
  A.   GENERELLE PRINCIPPER
  1.   Indledning








  7.01. | Regionalregnskaber spiller en vigtig rolle for at udforme, gennemføre og evaluere regionalpolitikken. Objektive, pålidelige, ensartede, sammenhængende, sammenlignelige, relevante og harmoniserede regionale statistiske indikatorer udgør et solidt grundlag for de politikker, der sigter mod at mindske de økonomiske og sociale forskelle imellem Unionens regioner. |
| --- | --- | --- |

6)

Følgende kapitel tilføjes:

»VII.   REGIONALE LANDBRUGSREGNSKABER (»RLR«)

A.   GENERELLE PRINCIPPER

1.   Indledning

7.01.

| 7.02. | RLR er en regional tilpasning af LR. |
| --- | --- |

7.02.

| 7.03. | RLR omfatter det samme sæt regnskaber som LR, men problemer med begreber og målinger medfører, at regionernes sæt regnskaber er mere begrænsede i omfang og detaljeringsgrad end LR på nationalt plan. |
| --- | --- |

7.03.

| 7.04. | Idet RLR er regionale regnskaber, udarbejdes de på grundlag af direkte indsamlede regionale data og på grundlag af nationale data, som er regionalfordelt på basis af skøn. Manglen på tilstrækkeligt fuldstændige, aktuelle og pålidelige regionale oplysninger gør det nødvendigt at benytte skøn i forbindelse med udarbejdelsen af regionalregnskaber. Dette indebærer, at visse forskelle mellem regionerne ikke nødvendigvis kommer til udtryk i regionalregnskaberne (ENS 2010, 13.08). |
| --- | --- |

7.04.

2.   Regional økonomi, regionalt område

| 7.05. | Enhver udarbejdelse af regionalregnskaber, uanset om de vedrører industri eller institutionelle sektorer, kræver en skarp definering af den regionale økonomi og det regionale område. I teorien omfatter landbruget i en given region de enheder (landbrugsbedrifter), der udøver landbrugsaktiviteter (jf. 1.60-1.66) på det regionale område. |
| --- | --- |

7.05.

| 7.06. | Et lands regionale økonomi er en del af dets samlede økonomi. Den samlede økonomi defineres ved hjælp af institutionelle enheder og sektorer. Den består af alle institutionelle enheder, der har et økonomisk hovedinteressecentrum på et lands økonomiske område. Der er ikke et nøjagtigt sammenfald mellem et lands økonomiske område og dets geografiske område (jf. 7.08). Et lands økonomiske område er opdelt i regionale områder og et ekstraregionalt område (ENS 2010, 13.09). |
| --- | --- |

7.06.

| 7.07. | Det regionale område, som defineret i ENS 2010, består af den del af et lands økonomiske område, der er direkte tilknyttet en region. Toldfri zoner, toldfri lagre og fabrikker under toldopsyn, er knyttet til de regioner, hvor de er beliggende. |
| --- | --- |

7.07.

| 7.08. | Denne områdeopdeling er imidlertid ikke helt i overensstemmelse med begrebet »det nationale økonomiske område«, som anvendes i nationalregnskaberne. Det ekstraregionale område består af de dele af et lands økonomiske område, som ikke kan knyttes direkte til en enkelt region, og som er udelukket fra RLR, nemlig:






  a) | det nationale luftrum, territorialfarvande og den del af kontinentalsoklen, der ligger i det internationale farvand, som er under landets overhøjhed |
| --- | --- | --- |

7.08.

a)

det nationale luftrum, territorialfarvande og den del af kontinentalsoklen, der ligger i det internationale farvand, som er under landets overhøjhed

| b) | territoriale enklaver, dvs. geografiske områder beliggende i udlandet, som i henhold til internationale traktater eller aftaler mellem stater anvendes af landets offentlige myndigheder (ambassader, konsulater, militærbaser, videnskabelige baser osv.) |
| --- | --- |

b)

territoriale enklaver, dvs. geografiske områder beliggende i udlandet, som i henhold til internationale traktater eller aftaler mellem stater anvendes af landets offentlige myndigheder (ambassader, konsulater, militærbaser, videnskabelige baser osv.)

| c) | forekomster af olie, naturgas osv. i internationale farvande uden for landets kontinentalsokkel, der udnyttes af residente enheder i området. |
| --- | --- |

c)

forekomster af olie, naturgas osv. i internationale farvande uden for landets kontinentalsokkel, der udnyttes af residente enheder i området.

| 7.09. | Nomenklaturen for statistiske regionale enheder (NUTS), der er oprettet ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1059/2003 (*1) indeholder en ensartet opdeling af Unionens økonomiske område. RLR kræver statistikker på NUTS 2-niveau som fastsat i de nuværende ordninger i henhold til nævnte forordning. Til nationale formål kan der også udarbejdes regionalregnskaber på et mere detaljeret regionalt niveau, nemlig på NUTS 3-niveau, hvor det er relevant (ENS 2010, 13.12). |
| --- | --- |

7.09.

3.   Basisenhed ved udarbejdelse af RLR

| 7.10. | De enheder, der anvendes i regionalregnskaberne opdelt efter erhverv, er lokale faglige enheder. Den lokale faglige enhed er produktionsenhedens observerbare form. |
| --- | --- |

7.10.

| 7.11. | Den statistiske tilgang (erhverv) »nøjes med« med en observerbar enhed, selv om dette betyder afvigelse fra den enkelte aktivitet. Ligesom i SNA 2008 foretrækker ENS 2010 den statistiske tilgang og fremmer den lokale faglige enhed til udarbejdelse af nationalregnskaber opdelt efter erhverv. De definerer således den samme enhed for erhvervene, uanset om de er omfattet på regionalt eller nationalt plan. |
| --- | --- |

7.11.

| 7.12. | I lighed med LR anvender RLR landbrugsbedriften — »tilpasset« i overensstemmelse med bestemte konventioner for at opfylde de pågældende mål — som basisenhed for landbrugserhvervet. Der er to afgørende grunde til dette valg. På den ene side er enheden for landbrugsbedriften den lokale faglige enhed for landbrug (jf. 1.09-1.17), defineret som den del af en faglig enhed, der refererer til det lokale niveau. Den lokale faglige enhed er desuden den mest hensigtsmæssige enhed for landbrugserhvervet, selv om den omfatter ikke-landbrugsmæssige biaktiviteter, som ikke kan vises separat fra landbrugsaktiviteterne (jf. 1.15 og 1.16 samt 1.25-1.32). |
| --- | --- |

7.12.

| 7.13. | Ved anvendelse af landbrugsbedriften som basisenhed forstås medregning af disse landbrugsbedrifters ikke-landbrugsmæssige biaktiviteter i RLR (jf. 7.12). Da formålet med LR er at måle, beskrive og analysere dannelsen af indkomst som resultat af en landbrugsmæssig økonomisk aktivitet, har man vedtaget ikke at medregne enheder, for hvilke landbrugsaktiviteten kun er en fritidsaktivitet (f.eks. køkkenhaver og privat husdyrhold). Derimod medregnes enheder, som driver subsistenslandbrug, i LR (jf. 1.24). |
| --- | --- |

7.13.

| 7.14. | Landbrugsbedriften er referenceenhed for statistiske undersøgelser vedrørende landbrug, både nationalt og regionalt. Dette har den fordel, at kvantitative vurderinger af produktionen kan baseres direkte på de statistiske systemer til opgørelse af areal, udbytte, besætningsstørrelse osv. Valget af landbrugsbedriften giver ligeledes mulighed for at opnå bedre regnskabsmæssig konsistens. |
| --- | --- |

7.14.

4.   Metoder til udarbejdelse af RLR

| 7.15. | I ENS (ENS 2010, 13.24-13.32) foreslås to metoder, som kan finde anvendelse på enten erhverv eller institutionelle sektorer: bottom-up-metoden og top-down-metoden. Bottom-up-metoden består i at indsamle data for enhederne (lokale faglige enheder, institutionelle enheder) og summere disse for derved at opnå den regionale værdi for de forskellige aggregater. Top-down-metoden beregner de regionale værdier ved at opdele det nationale tal ved hjælp af en indikator, der så tæt som muligt afspejler den regionale fordeling af den pågældende variabel. De to metoder kan også kombineres på forskellig vis i kombinationer, som ENS kalder »en blanding af bottom-up- og top-down-metoden«. Dog skal indsamling af de samme oplysninger mere end en gang, hvorved der skabes redundans i datarapporteringen, undgås. Bottom-up-metoden prioriteres dog, selv om det erkendes, at der i mange tilfælde anvendes »en blanding af bottom-up- og top-down-metoden«. Nærmere oplysninger om den specifikke metode og de specifikke kilder fastlægges i fuld gennemsigtighed i kvalitetsrapporterne med angivelse af, hvilke regionale data der er indsamlet direkte, og hvilke data der er baseret på nationale data med regionale opdelinger baseret på antagelser. |
| --- | --- |

7.15.

5.   Begreberne hjemsted og område

| 7.16. | Både virksomheders og husstandes økonomiske transaktioner kan krydse regionalgrænser. Virksomheder kan også drive virksomhed i mere end én region, enten permanent eller midlertidigt, f.eks. kan større landbrug drive aktiviteter i flere forskellige regioner. Der er derfor behov for et klart princip for at hjælpe medlemsstaterne med på konsekvent vis at henregne en sådan tværregional aktivitet til en given region. |
| --- | --- |

7.16.

| 7.17. | Erhvervenes regionalregnskaber er baseret på kriteriet om produktionsenhedens hjemsted. Hvert erhverv på regionalt plan henføres til den gruppe af lokale faglige enheder med samme eller næsten samme økonomiske hovedaktivitet, som har deres økonomiske interessecentrum inden for det pågældende regionale område. Dette interessecenter vil typisk være knyttet til en bestemt længerevarende beliggenhed i regionen, som f.eks. de institutionelle enheder, som de lokale faglige enheder tilhører. |
| --- | --- |

7.17.

| 7.18. | Regionalregnskaberne har imidlertid en række udmærkende særtræk. For visse aktiviteter er det ikke altid ligetil at definere regionen som et specifikt område. Forholdet mellem hovedkontorets beliggenhed og landbrugsbedriftens fysiske beliggenhed kan skabe et problem, da produktionsfaktorer inden for landbruget kan forvaltes af et hovedkontor beliggende i en anden region. For RLR er det vigtigt at adskille de to enheder, og derfor skal en landbrugsbedrift henregnes til den region, hvor dens produktionsfaktorer befinder sig, og ikke til den region, hvor dens hovedsæde er beliggende. Et hovedkontor kan derfor danne grundlag for flere enheder i RLR, dvs. lige så mange enheder som der er hjemstedsregioner for lokale faglige enheder beliggende uden for hovedkontorets region. |
| --- | --- |

7.18.

| 7.19. | Et alternativt begreb, der generelt ikke anvendes i national- og regionalregnskaberne, er det rent territoriale. Dette begreb indebærer, at aktiviteter henregnes til det område, hvor de faktisk finder sted, uanset hvor de enheder, der er involveret i aktiviteten, er hjemmehørende. |
| --- | --- |

7.19.

| 7.20. | Selv om hjemstedstilgangen har forrang ved henregning af transaktioner til den region, hvor den udøvende enhed har hjemsted, giver ENS 2010 en begrænset mulighed for anvendelsen af den territoriale tilgang (ENS 2010, 13.21). Dette er tilfældet, når der skabes fiktive enheder for jord og bygninger i den region eller det land, hvor jorden eller bygningerne er beliggende. |
| --- | --- |

7.20.

| 7.21. | I det hypotetiske tilfælde, hvor enheder, der er hjemmehørende i en region, kun udøver aktiviteter inden for det pågældende regionale område, falder hjemstedsbegrebet sammen med territorialbegrebet. Dette er ligeledes tilfældet ved henregning til en region baseret på fiktive enheder, der er oprettet for jord og bygninger og for personlige foretagender i andre lande eller i regioner, der er forskellige fra ejerens hjemstedsregion. |
| --- | --- |

7.21.

6.   Landbrugserhvervet og karakteristiske enheder

| 7.22. | Erhvervet består af alle de lokale faglige enheder, der udøver samme eller næsten samme økonomiske aktivitet (jf. 1.59). Landbrugserhvervet, som defineret i LR, svarer i princippet til hovedgruppe 01 i NACE rev. 2 med de forskelle, der fremgår af 1.62-1.66. Anvendelsesområdet for RLR fastlægges på grundlag af den liste over karakteristiske aktiviteter, der er udarbejdet for LR. Der er visse forskelle mellem landbrugserhvervet i LR (og dermed også i RLR) og det erhverv, der er etableret inden for nationalregnskabets centrale rammer (jf. 1.93). |
| --- | --- |

7.22.

B.   PRODUKTTRANSAKTIONER

| 7.23. | Værdiansættelse af landbrugsproduktionen giver anledning til en række særlige problemer. De vigtigste vedrører sæsonprodukter, husdyrproduktion og bogføringstidspunkt. I LR-metodologien fastsættes der præcise regler for, hvordan der tages hensyn til virkningerne af oplagring af sæsonprodukter, hvordan husdyrproduktion opgøres, og hvordan produkter under fremstilling skal registreres. Disse principper overholdes, når RLR udarbejdes. Dette udelukker dog ikke visse tilpasninger på regionalt plan, f.eks. for husdyrproduktion. Det skal understreges, at summen af de samlede regionale værdiansættelser skal være identisk med LR-værdiansættelsen. |
| --- | --- |

7.23.

1.   Produktion

a)   Måling af produktionen

| 7.24. | I RLR udgør en regions produktion alle produkter, der er omfattet af LR, og som er produceret i løbet af regnskabsperioden i den pågældende region af alle enheder i landbrugserhvervet, uanset om de er bestemt til afsætning uden for erhvervet, til salg til andre landbrugsbedrifter eller i visse tilfælde til forbrug af den producerende landbrugsbedrift. Det vil sige, at:






  a) | ethvert landbrugsprodukt, der forlader en landbrugsbedrift i regionen, registreres som en del af regionens produktion, uanset dets bestemmelsessted eller den aftagende enhed |
| --- | --- | --- |

7.24.

a)

ethvert landbrugsprodukt, der forlader en landbrugsbedrift i regionen, registreres som en del af regionens produktion, uanset dets bestemmelsessted eller den aftagende enhed

| b) | visse landbrugsprodukter, der anvendes som forbrug i produktionen på den producerende landbrugsbedrift, medregnes i regionens produktion (jf. 2.056). |
| --- | --- |

b)

visse landbrugsprodukter, der anvendes som forbrug i produktionen på den producerende landbrugsbedrift, medregnes i regionens produktion (jf. 2.056).

| 7.25. | Produktionsprocessen for husdyr tager typisk flere år. Når husdyr værdiansættes, skal der skelnes mellem dyr, der klassificeres som faste aktiver (avls- og trækdyr, malkekøer osv.), og dyr, der klassificeres som lagerbeholdning (dyr, der fortrinsvis er bestemt til kødproduktion). For at undgå dobbelttælling behandles transaktioner, der indebærer flytning af dyr mellem landbrugsbedrifter (som anses for at være positivt salg for den afsættende landbrugsbedrift og negativt salg for den aftagende landbrugsbedrift), som beskrevet nedenfor:






  a) | transaktioner mellem landbrugsbedrifter inden for samme region, som involverer dyr, der klassificeres som faste aktiver, udligner hinanden, bortset fra omkostninger ved overdragelse af ejendomsretten (*2); de bogføres ikke som landbrugsbedrifternes salg og indgår derfor ikke i produktionen i den pågældende region |
| --- | --- | --- |

7.25.

a)

transaktioner mellem landbrugsbedrifter inden for samme region, som involverer dyr, der klassificeres som faste aktiver, udligner hinanden, bortset fra omkostninger ved overdragelse af ejendomsretten (*2); de bogføres ikke som landbrugsbedrifternes salg og indgår derfor ikke i produktionen i den pågældende region

| b) | dyr, der klassificeres som lagerbeholdning, og som er genstand for en transaktion mellem regioner, behandles som positivt salg (tillige med eksport) for oprindelsesregionen og dyr købt fra andre regioner som negativt salg (tillige med import) (*3) |
| --- | --- |

b)

dyr, der klassificeres som lagerbeholdning, og som er genstand for en transaktion mellem regioner, behandles som positivt salg (tillige med eksport) for oprindelsesregionen og dyr købt fra andre regioner som negativt salg (tillige med import) (*3)

| c) | når omkostningerne ved overdragelse af ejendomsret (transport, handelsavancer osv.) vedrører handel med dyr, der klassificeres som lagerbeholdning, trækkes de fra produktionen; dette sker automatisk, når der er tale om køb fra landbrugsbedrifter i andre regioner, da omkostningerne er en del af de negative salg, mens der for handel med dyr mellem landbrugsbedrifter inden for samme region skal foretages en justering i salget og dermed i produktionen. |
| --- | --- |

c)

når omkostningerne ved overdragelse af ejendomsret (transport, handelsavancer osv.) vedrører handel med dyr, der klassificeres som lagerbeholdning, trækkes de fra produktionen; dette sker automatisk, når der er tale om køb fra landbrugsbedrifter i andre regioner, da omkostningerne er en del af de negative salg, mens der for handel med dyr mellem landbrugsbedrifter inden for samme region skal foretages en justering i salget og dermed i produktionen.

b)   Værdiansættelse af produktionen

| 7.26. | Produktion værdiansættes i basispriser (jf. 2.082), dvs. inkl. produktsubsidier minus produktskatter. Denne beregningsmetode betyder, at produktskatter og produktsubsidier skal være opdelt efter region. |
| --- | --- |

7.26.

2.   Forbrug i produktionen

a)   Definition

| 7.27. | Forbrug i produktionen består af varer (bortset fra faste aktiver) og markedsmæssige tjenesteydelser, der forbruges under produktionsprocessen til at fremstille andre varer (jf. 2.097-2.109). |
| --- | --- |

7.27.

| 7.28. | Ved udarbejdelsen af RLR indbefatter forbrug i produktionen følgende:






  a) | landbrugsprodukter, der indkøbes til konsum under produktionsprocessen fra andre landbrugsbedrifter (uanset om disse er beliggende i samme region eller i en anden region) |
| --- | --- | --- |

7.28.

a)

landbrugsprodukter, der indkøbes til konsum under produktionsprocessen fra andre landbrugsbedrifter (uanset om disse er beliggende i samme region eller i en anden region)

| b) | visse produkter, der anvendes som forbrug inden for enheden og bogføres som produktion (jf. 2.054-2.058 og 7.24). |
| --- | --- |

b)

visse produkter, der anvendes som forbrug inden for enheden og bogføres som produktion (jf. 2.054-2.058 og 7.24).

| 7.29. | Et særtilfælde er FISIM, som behandles på samme måde i regionalregnskaber som i nationalregnskabet. Hvis der foreligger et skøn over beholdninger af lån og indlån pr. region, kan bottom-up-metoden anvendes. Der foreligger dog normalt ikke skøn over beholdninger af lån og indlån pr. region. Hvis dette er tilfældet, henregnes FISIM til brugererhvervet efter den næstbedste metode: regional bruttoproduktion eller bruttoværditilvækst opdelt efter erhverv anvendes som fordelingsindikatorer (ENS 2010, 13.40). |
| --- | --- |

7.29.

b)   Værdiansættelse af forbrug i produktionen

| 7.30. | Alle produkter og tjenester, der anvendes til forbrug i produktionen, værdiansættes til anskaffelsesprisen (ekskl. fradragsberettiget moms) (jf. 2.110-2.114). |
| --- | --- |

7.30.

3.   Bruttoinvesteringer

| 7.31. | Bruttoinvesteringer i landbruget opdeles i:






  a) | faste bruttoinvesteringer |
| --- | --- | --- |

7.31.

a)

faste bruttoinvesteringer

| b) | lagerændringer. |
| --- | --- |

b)

lagerændringer.

a)   Faste bruttoinvesteringer (FBI)

| 7.32. | Der er tale om faste investeringer i landbruget, når en indehaver erhverver eller producerer faste aktiver med henblik på, at de skal anvendes i en periode på mere end et år som produktionsmiddel i landbrugsproduktionsprocessen. Henregningkriteriet for registrering af faste bruttoinvesteringer vedrører brugerens erhverv og ikke det erhverv, som den juridiske indehaver tilhører. |
| --- | --- |

7.32.

| 7.33. | Faste aktiver, som ejes af en flerregionsenhed, henregnes til den lokale faglige enhed, der anvender dem. Faste aktiver, der anvendes i henhold til en kontrakt om operationel leasing, registreres i ejerens region, mens faste aktiver, der anvendes i henhold til en kontrakt om finansiel leasing, registreres i brugerens region (ENS 2010, 13.33). |
| --- | --- |

7.33.

| 7.34. | Nye aktiver, der indgår i fast realkapital, bogføres brutto, dvs. uden fradrag af forbrug af fast realkapital. Desuden beregnes forbruget af fast realkapital generelt på grundlag af disse aktiver. Nettoinvesteringer beregnes ved at trække forbrug af faste aktiver fra bruttoinvesteringerne. |
| --- | --- |

7.34.

| 7.35. | Produktionsenheder kan sælge eksisterende aktiver til hinanden, f.eks. brugte maskiner. Når aktiverne overflyttes mellem erhverv og regioner, medregnes den samlede betalte pris i de faste bruttoinvesteringer i et erhverv eller en region, og den modtagne pris fratrækkes de faste bruttoinvesteringer i det andet erhverv eller den anden region. Transaktionsomkostninger ved ejerskab af aktiver, såsom advokatsalærer for salg af jord og eksisterende bygninger, registreres som yderligere faste bruttoinvesteringer af køberen, selv om nogle af omkostningerne betales af sælgeren. |
| --- | --- |

7.35.

| 7.36. | De faste bruttoinvesteringer for husdyr i en region skal opgøres i overensstemmelse med ENS 2010 (3.124-3.138) og 2.149-2.161 i dette bilag. De faste bruttoinvesteringer for husdyr svarer til forskellen mellem anskaffelser af husdyr (naturlig vækst og import) i årets løb og køb uden for regionen (inkl. import), herunder produktionen for egen regning, og afhændelser af dyr (til slagtning, salg til andre regioner, inkl. eksport, eller enhver anden endelig anvendelse). Når alle regioner aggregeres, er det vigtigt at sikre, at tværregionale strømme udligner hinanden (ekskl. omkostninger ved overdragelse af ejerskab), således at summen af alle regionale faste bruttoinvesteringer er den samme som de faste bruttoinvesteringer i de nationale landbrugsregnskaber. Når bottom-up-metoden anvendes, gælder følgende: salg af dyr til landbrugsbedrifter i andre regioner udgør negative faste bruttoinvesteringer, mens køb fra andre regioner er positive faste bruttoinvesteringer. Til beregning af de faste bruttoinvesteringer for husdyr i en region kan den anbefalede indirekte metode anvendes (jf. 2.156). |
| --- | --- |

7.36.

b)   Lagerændringer

| 7.37. | Lagre omfatter alle aktiver, der ikke indgår i fast realkapital, og som på et givet tidspunkt midlertidigt besiddes af produktionsenheder. Der skelnes mellem to typer lagre: input- og outputlagre (jf. 2.171). |
| --- | --- |

7.37.

| 7.38. | For dyr, der klassificeres som lagerbeholdninger, omfatter den handel, der skal tages hensyn til ved beregningen af lagerændringer, salg til og køb fra andre regioner samt import og eksport. |
| --- | --- |

7.38.

C.   FORDELINGSTRANSAKTIONER OG ANDRE STRØMME

| 7.39. | De praktiske vanskeligheder med at indhente pålidelige regionale oplysninger om fordelingstransaktioner i visse tilfælde, navnlig når enheder udøver aktiviteter i mere end én region, eller når regionen ikke altid er et klart defineret område, hvor visse aktiviteter udføres, forklarer, hvorfor ENS kun omfatter landbrugserhvervets regionale regnskaber med hensyn til nogle få aggregater: værditilvækst, subsidier, skatter, aflønning af ansatte, jordrente og anden indkomst, renter og faste bruttoinvesteringer. |
| --- | --- |

7.39.

1.   Generelle regler

| 7.40. | Fordelingstransaktioner registreres efter optjeningstidspunkt, dvs. på det tidspunkt, hvor de økonomiske værdier skabes, omdannes eller afvikles, eller når fordringer eller gæld opstår, omdannes eller afvikles, og ikke på det tidspunkt, hvor betalingen reelt finder sted. Dette registreringsprincip (baseret på rettigheder og forpligtelser) gælder for alle strømme, såvel monetære som ikke-monetære, og uanset om de finder sted mellem enheder eller inden for samme enhed. |
| --- | --- |

7.40.

| 7.41. | Hvis datoen for fordringens (gældens) erhvervelse ikke kan fastslås præcist, kan betalingsdatoen eller en anden acceptabel tilnærmelse af optjeningsgrundlaget anvendes (jf. 3.007). |
| --- | --- |

7.41.

2.   Værditilvækst

a)   Generelle regler

| 7.42. | Værditilvækst er resultatet af en økonomis eller en af dens erhvervs produktionsaktivitet i en given periode, og det er saldoposten på produktionskontoen. Det er forskellen mellem værdien af produktionen og værdien af forbrug i produktionen. Dette er en central post ved måling af produktiviteten i en økonomi eller et erhverv (jf. 3.013) eller en region eller et erhverv i en region. |
| --- | --- |

7.42.

b)   Værdiansættelse af værditilvæksten

| 7.43. | Værditilvæksten kan angives brutto (bruttoværditilvækst i basispriser) eller netto (nettoværditilvækst i basispriser), dvs. før eller efter fradrag af forbruget af fast realkapital. I lighed med den metode, der anvendes til værdiansættelse af produktionen (basispriser) og forbrug i produktionen (køberpriser) opgøres værditilvæksten i basispriser (jf. 3.013). |
| --- | --- |

7.43.

| 7.44. | Anvendelsen af basispriser indebærer, at produktskatter og produktsubsidier skal henregnes til bestemte varer og tjenesteydelser, som derefter skal fordeles mellem regionerne. |
| --- | --- |

7.44.

| 7.45. | Ved fra værditilvæksten i basispriser at trække andre produktionsskatter og dertil lægge andre produktionssubsidier fremkommer værditilvæksten i faktorpriser. Nettoværditilvæksten i faktorpriser er aflønningen af produktionsfaktorerne (jf. 3.014). |
| --- | --- |

7.45.

3.   Forbrug af fast realkapital

| 7.46. | I RLR er varer og tjenesteydelser, der udgør landbrugsbedriftens faste kapital (såsom beplantninger, der giver gentagelsesprodukter, maskiner og bygninger, væsentlige forbedringer af jordarealer, software, omkostninger ved overdragelse af ejendomsretten til ikke-producerede aktiver), udsat for slid og forældelse som produktionsmiddel i produktionsprocessen. Slid og forældelse måles som forbruget af fast realkapital. Ligesom for LR må forbruget af fast realkapital ikke beregnes for brugsdyr. |
| --- | --- |

7.46.

4.   Subsidier

| 7.47. | Der gælder samme regler for RLR som for LR: strømme, der i LR klassificeres som driftssubsidier, klassificeres på samme måde i RLR, en tilsvarende behandling, der gælder for strømme i form af kapitaloverførsler. |
| --- | --- |

7.47.

5.   Skatter

| 7.48. | Der gælder samme regler for RLR som for LR: de forskellige typer skatter klassificeres på samme måde i RLR som i LR. |
| --- | --- |

7.48.

6.   Aflønning af ansatte

| 7.49. | Med hensyn til producenternes udgifter henregnes aflønning af ansatte til de lokale faglige enheder, hvor de ansatte arbejder. Foreligger disse data ikke, henregnes aflønning af ansatte som næstbedste løsning efter antal arbejdstimer. Hvis der hverken foreligger oplysninger om aflønning af ansatte eller antal arbejdstimer, anvendes antal ansatte opdelt efter lokal faglig enhed (jf. ENS 2010, 13.42). |
| --- | --- |

7.49.

7.   Nettooverskud af produktionen

| 7.50. | Nettooverskuddet af produktionen beregnes fra nettoværditilvæksten i basispriser ved at fratrække aflønning af ansatte og andre produktionsskatter og ved at lægge andre produktionssubsidier til. |
| --- | --- |

7.50.

8.   Renter, jordrenter

| 7.51. | Der gælder samme regler for RLR som for LR: strømme, der i LR klassificeres som renter, jordrenter, klassificeres på samme måde i RLR. |
| --- | --- |

7.51.

9.   Virksomhedsindkomst i landbruget: generelle beregningsregler

| 7.52. | Formueindkomst, der betales direkte fra landbrugsaktiviteter og ikke-landbrugsmæssige biaktiviteter, dvs. renter af lån optaget i forbindelse med disse aktiviteter, herunder køb af landbrugsjord, og jordrente, der betales til jordejere, fratrækkes driftsoverskuddet (jf. 3.070-3.087). |
| --- | --- |

7.52.

D.   GENNEMFØRELSE I HOVEDTRÆK

1.   Indledning

| 7.53. | Dette afsnit har til formål at fremhæve visse aspekter af metodologien, navnlig valget af landbrugsbedrift og måling af produktionen. |
| --- | --- |

7.53.

| 7.54. | Landbrugsbedriften er referenceenheden for statistiske undersøgelser af landbruget på både nationalt og subnationalt plan. Dette er en stor fordel for RLR, fordi det betyder, at værdiansættelsen af produktionsmængder kan baseres direkte på statistiske systemer til måling af areal, udbytte, besætningsstørrelse osv. At vælge landbrugsbedriften har desuden den fordel, at regnskaberne bliver mere konsekvente. Produktion og omkostninger vedrører faktisk identiske enheder, selv om ekstrapoleringsmetoderne varierer fra kilde til kilde. Endelig undgås det ved at vælge landbrugsbedriften og begreberne karakteristiske aktiviteter og enheder, at der foretages tilpasninger, der kan være omstridte, som det kunne være tilfældet for køkkenhaver og privat husdyrhold, der ikke holdes af indehaveren. Denne konvention gør det lettere at foretage sammenligninger mellem landene. Forbindelsen til statistiske data over fysiske mængder, som er afgørende for landbruget og sikrer, at målingerne af posteringer bliver konsekvente, fordi justeringer eller »ikke-statistiske« korrektioner således er begrænsede, forenkler og forbedrer helt klart beregningerne. Disse aspekter er også i overensstemmelse med målet om at prioritere bottom-up-tilgangen i RLR. |
| --- | --- |

7.54.

2.   Definering af regionalt landbrug

| 7.55. | Landbrugserhvervet i hver region består af alle de landbrugsbedrifter, hvis produktionsfaktorer er beliggende i regionen. Dette princip, som er i overensstemmelse med begrebet produktionsenhedens hjemsted, kan give anledning til enkelte problemer: I landbrugsstatistikken defineres landbrugsbedrifternes beliggenhed normalt ud fra deres hovedsæde og ikke ud fra produktionsfaktorernes beliggenhed. Disse to lokaliteter er ikke altid de samme, og dette forhold vil sandsynligvis optræde hyppigere, i takt med at landbrugsbedrifterne bliver større. Ved udarbejdelsen af RLR omklassificeres nogle landbrugsbedrifter derfor til andre regioner og opdeles i nogle tilfælde endda mellem flere regioner. Dette bliver sandsynligvis vanskeligt i praksis, og det kan i så fald være at foretrække at beholde samme beliggenhed for landbrugsbedrifterne som i de statistiske undersøgelser. Dette forslag afhænger imidlertid af to betingelser: For det første skal metoden til fastlæggelse af beliggenheden være den samme for alle regioner i det pågældende land, og for det andet skal alle regnskabsposterne værdiansættes ud fra kilder, der anvender samme regler for fastlæggelse af landbrugsbedrifternes beliggenhed. |
| --- | --- |

7.55.

3.   Måling af landbrugsproduktionen

| 7.56. | Landbrugsproduktion indbefatter visse vegetabilske produkter, der anvendes af den producerende landbrugsbedrift til forbrug i produktionen. Det drejer sig fortrinsvis om produkter til foder. Navnlig for markafgrøder kan den regionale produktion ofte fastsættes på grundlag af de mængder, der høstes i hvert område, idet disse mængder tillægges en værdi i form af priser. I dette tilfælde værdiansættes al produktion, uanset om den er bestemt til afsætning uden for erhvervet, til salg til andre landbrugsbedrifter eller til forbrug af den producerende landbrugsbedrift. Produktionen for hver region opnås således direkte, i overensstemmelse med det koncept, der er fastlagt i LR og RLR. De priser, som den produktion, der udgør forbruget inden for enheden, værdiansættes ud fra, kan også baseres på regionale data, der svarer til de priser, som produktionen markedsføres til. Manglen på regionale prisdata udgør imidlertid et generelt problem, når det gælder værdiansættelsen af produktionen, både den (regionale) produktion, der markedsføres, og den produktion, der udgør forbruget inden for en enhed. I RLR giver værdiansættelsen af produkter, der udgør forbrug inden for en enhed, anledning til de samme vanskeligheder som værdiansættelsen af produkter, der markedsføres. Det er naturligvis en anden sag, når mængderne ikke kan værdiansættes på regionalt plan. I sådanne tilfælde vil en top-down-metode baseret på nationale værdiansættelser generelt være den eneste metode, der kan anvendes (*4). |
| --- | --- |

7.56.

| 7.57. | For så vidt angår husdyr, uanset om de klassificeres som lagerbeholdninger eller som fast realkapital, tages følgende forhold i betragtning:






  — | værdiansættelser på regionalt plan af lagerændringer og ændringer i faste bruttoinvesteringer vedrørende dyr, idet disse to indgår i den indirekte metode til beregning af produktionen |
| --- | --- | --- |

7.57.

—

værdiansættelser på regionalt plan af lagerændringer og ændringer i faste bruttoinvesteringer vedrørende dyr, idet disse to indgår i den indirekte metode til beregning af produktionen

| — | værdiansættelser af handelen med dyr mellem regioner, idet denne samhandel indgår i den indirekte metode til beregning af produktionen |
| --- | --- |

—

værdiansættelser af handelen med dyr mellem regioner, idet denne samhandel indgår i den indirekte metode til beregning af produktionen

| — | opdelingen mellem regioner af import og eksport af dyr |
| --- | --- |

—

opdelingen mellem regioner af import og eksport af dyr

| — | passende behandling af omkostninger ved overdragelse af ejendomsret |
| --- | --- |

—

passende behandling af omkostninger ved overdragelse af ejendomsret

| — | metoden til justering af RLR i forhold til LR. |
| --- | --- |

—

metoden til justering af RLR i forhold til LR.

| 7.58. | I visse tilfælde kan den indirekte metode til beregning af animalsk produktion være for vanskelig at anvende på regionalt plan. I sådanne tilfælde er det bedre at beregne produktionen på grundlag af en model ved hjælp af fysiske data og derefter justere værdierne til værdierne i LR. |
| --- | --- |

7.58.

4.   Ikke-separable ikke-landbrugsmæssige biaktiviteter

| 7.59. | Der findes forskellige måder, hvorpå ikke-landbrugsmæssige biaktiviteter, der ikke er separable, kan integreres i RLR, alt efter hvilken type aktivitet der er tale om. Nogle af disse biaktiviteter er i høj grad koncentreret på det regionale plan, f.eks. forarbejdning af landbrugsprodukter. I sådanne tilfælde kan værdiansættelser af både produktionsmængder og priser baseres på lokale statistiske data. For denne produktion er værdierne i LR i praksis de samme som værdierne i RLR. Andre tilfælde kan imidlertid være vanskeligere. Det kan f.eks. forekomme, at der ikke findes nogen regional kilde til visse aktiviteter, især hvis de ikke fra begyndelsen er koncentreret i bestemte regioner. For andre aktiviteter leveres regionale data via statistiske undersøgelser eller mikroøkonomiske regnskabsoplysninger (eksempelvis Informationsnettet for Landøkonomisk Bogføring (INLB)), men der er ingen garanti for, at disse er repræsentative på det regionale plan. Hertil kommer, at dataene kan være gamle, og der ikke findes kilder til pålidelig opdatering af dem. Endelig findes der nogle gange ikke kvalitative indikatorer på regionalt plan. I alle disse tilfælde er værdierne i LR udgangspunktet for RLR, og top-down-metoden må ofte anvendes. |
| --- | --- |

7.59.

5.   Forbrug i produktionen

| 7.60. | I RLR indbefatter forbrug i produktionen landbrugsprodukter, der anvendes af landbrugsbedrifter, uanset om de handles direkte mellem indehavere inden for samme region eller i forskellige regioner, eller om overdragelse sker via mellemhandlere, som kan blive ejere af produkterne, inden de videresælges. Derudover angives visse landbrugsprodukter, der forbruges inden for enheden, også som forbrug i produktionen, hovedsagelig visse afgrøder, der anvendes til foder. Køb af dyr, heller ikke dyr der er importerede, må ikke bogføres som forbrug i produktionen. |
| --- | --- |

7.60.

| 7.61. | Den første metode til beregning af forbrug af landbrugsprodukter i produktionen på regionalt plan består i at beregne forskellen mellem produktionsudbyttet og den del af produktionen i RLR, der er bestemt til at forlade landbrugserhvervet. Denne beregning foretages for hvert enkelt produkt (*5). Dette er imidlertid ikke en fuldstændig nøjagtig gengivelse af forbruget af landbrugsprodukter i produktionen i hver region, idet landbrugsprodukter, der er bestemt til forbrug i produktionen på landbrugsbedrifter i andre regioner, er medtaget, mens landbrugsprodukter, der kommer fra landbrugsbedrifter i andre regioner, ikke medregnes. Forbrug i produktionen skal derfor justeres i overensstemmelse med værdierne i LR. |
| --- | --- |

7.61.

| 7.62. | En anden beregningsmetode er også mulig, hvis INLB anvendes som informationskilde. Denne kilde gør det muligt at værdiansætte forbrug af landbrugsprodukter i produktionen, uanset om produkterne stammer fra salg fra andre landbrugsbedrifter eller fra andre kilder såsom import. INLB dækker imidlertid ikke på nøjagtig samme måde de produkter, der anvendes til forbrug i produktionen af den producerende landbrugsbedrift, og det er derfor nødvendigt at foretage korrektioner. Derfor skal forbruget i produktionen ligeledes justeres i overensstemmelse med værdierne i LR. |
| --- | --- |

7.62.

(*1)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1059/2003 af 26. maj 2003 om indførelse af en fælles nomenklatur for regionale enheder (NUTS) (EUT L 154 af 21.6.2003, s. 1)."

(*2)  Så længe både salg og køb falder i samme regnskabsperiode."

(*3)  Køb af et dyr registreres aldrig som forbrug i produktionen (grundlæggende er der tale om anskaffelse af produkter under fremstilling, jf. 2.067), og beregningen af animalsk produktion kan kun beregnes indirekte på grundlag af salg, faste bruttoinvesteringer og beholdningsændringer."

(*4)  I henhold til den anvendte metode tilpasses forbruget inden for enheden til LR-værdierne."

(*5)  Importerede landbrugsprodukter (bortset fra dyr) er undtaget herfra.«
  "

---

(*1)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1059/2003 af 26. maj 2003 om indførelse af en fælles nomenklatur for regionale enheder (NUTS) (EUT L 154 af 21.6.2003, s. 1).

(*2)  Så længe både salg og køb falder i samme regnskabsperiode.

(*3)  Køb af et dyr registreres aldrig som forbrug i produktionen (grundlæggende er der tale om anskaffelse af produkter under fremstilling, jf. 2.067), og beregningen af animalsk produktion kan kun beregnes indirekte på grundlag af salg, faste bruttoinvesteringer og beholdningsændringer.

(*4)  I henhold til den anvendte metode tilpasses forbruget inden for enheden til LR-værdierne.

(*5)  Importerede landbrugsprodukter (bortset fra dyr) er undtaget herfra.«
  «

---

BILAG II

»BILAG II

PROGRAM FOR INDBERETNING AF DATA

For hver enkelt produktionspost (post 01-18 inkl. delposter) indberettes værdien i basispriser samt de enkelte bestanddele heraf, nemlig producentpris, produktsubsidier og produktskatter.

Dataene for produktionskontoen og for faste bruttoinvesteringer indberettes i både løbende priser og foregående års priser.

Alle værdier angives i millioner nationale valutaenheder. Forbrug af arbejdskraft udtrykkes i 1 000 årsværk.

Dataene for regionale landbrugsregnskaber (»RLR«) skal leveres på NUTS 2-niveau og kun indberettes i løbende priser.

1.   Produktionskonto

| | | Indberetning vedrørende referenceår n |
| --- | --- | --- |
| a | b | c | d |
| Post | Variabler | November
  år n (LR-skøn) | Marts
  år n+1 (LR-skøn) | September
  år n+1 (LR-data) | September
  år n+2 (RLR-data) |
| 01 | KORN (herunder frø) | X | X | X | X |
| 01.1 | Hvede og spelt | X | X | X | X |
| 01.1/1 | Blød hvede og spelt | — | — | X | X |
| 01.1/2 | Durumhvede | — | — | X | X |
| 01.2 | Rug og blandsæd | X | X | X | X |
| 01.3 | Byg | X | X | X | X |
| 01.4 | Havre og sommerblandsæd | X | X | X | X |
| 01.5 | Kernemajs | X | X | X | X |
| 01.6 | Ris | X | X | X | X |
| 01.7 | Andre kornsorter | X | X | X | X |
| 02 | INDUSTRIAFGRØDER | X | X | X | X |
| 02.1 | Olieholdige frø og frugter (herunder frø) | X | X | X | X |
| 02.1/1 | Rybsfrø eller rapsfrø | — | — | X | X |
| 02.1/2 | Solsikkefrø | — | — | X | X |
| 02.1/3 | Sojabønner | — | — | X | X |
| 02.1/4 | Andre olieholdige frø og frugter | — | — | X | X |
| 02.2 | Proteinafgrøder (herunder frø) | X | X | X | X |
| 02.3 | Råtobak | X | X | X | X |
| 02.4 | Sukkerroer | X | X | X | X |
| 02.5 | Andre industriafgrøder | X | X | X | X |
| 02.5/1 | Rå vegetabilske materialer anvendt i tekstiler | — | — | X | — |
| 02.5/2 | Humle | — | — | X | — |
| 02.5/3 | Andre industriafgrøder: andre | — | — | X | — |
| 03 | FODERPLANTER | X | X | X | X |
| 03.1 | Fodermajs | — | — | X | X |
| 03.2 | Rod- og knoldfrugter (herunder foderroer) | — | — | X | X |
| 03.3 | Andre foderplanter | — | — | X | X |
| 04 | GRØNTSAGER OG GARTNERIPRODUKTER | X | X | X | X |
| 04.1 | Friske grøntager | X | X | X | X |
| 04.1/1 | Blomkål | — | — | X | — |
| 04.1/2 | Tomater | — | — | X | — |
| 04.1/3 | Andre friske grøntsager | — | — | X | — |
| 04.2 | Planter og blomster | X | X | X | X |
| 04.2/1 | Planteskoleplanter | — | — | X | — |
| 04.2/2 | Blomster og prydplanter (herunder juletræer) | — | — | X | — |
| 04.2/3 | Beplantninger | — | — | X | — |
| 05 | KARTOFLER (herunder læggekartofler) | X | X | X | X |
| 06 | FRUGT | X | X | X | X |
| 06.1 | Frisk frugt | X | X | X | X |
| 06.1/1 | Æbler til spisebrug | — | — | X | — |
| 06.1/2 | Pærer til spisebrug | — | — | X | — |
| 06.1/3 | Ferskner | — | — | X | — |
| 06.1/4 | Anden frisk frugt | — | — | X | — |
| 06.2 | Citrusfrugter | X | X | X | X |
| 06.2/1 | Appelsiner | — | — | X | — |
| 06.2/2 | Mandariner | — | — | X | — |
| 06.2/3 | Citroner | — | — | X | — |
| 06.2/4 | Andre citrusfrugter | — | — | X | — |
| 06.3 | Tropiske frugter | X | X | X | X |
| 06.4 | Druer | X | X | X | X |
| 06.4/1 | Druer til spisebrug | — | — | X | — |
| 06.4/2 | Andre druer | — | — | X | — |
| 06.5 | Oliven | X | X | X | X |
| 06.5/1 | Spiseoliven | — | — | X | — |
| 06.5/2 | Andre oliven | — | — | X | — |
| 07 | VIN | X | X | X | X |
| 07.1 | Bordvin | — | — | X | — |
| 07.2 | Kvalitetsvin | — | — | X | — |
| 08 | OLIVENOLIE | X | X | X | X |
| 09 | ANDRE VEGETABILSKE PRODUKTER | X | X | X | X |
| 09.1 | Vegetabilske kurve- og flettematerialer | — | — | X | — |
| 09.2 | Frø | — | — | X | — |
| 09.3 | Andre vegetabilske produkter: andre | — | — | X | — |
| 10 | VEGETABILSK PRODUKTION (01-09) | X | X | X | X |
| 11 | HUSDYR | X | X | X | X |
| 11.1 | Hornkvæg | X | X | X | X |
| 11.2 | Svin | X | X | X | X |
| 11.3 | Dyr af hestefamilien | X | X | X | X |
| 11.4 | Får og geder | X | X | X | X |
| 11.5 | Fjerkræ | X | X | X | X |
| 11.6 | Andre husdyr | X | X | X | X |
| 12 | ANIMALSKE PRODUKTER | X | X | X | X |
| 12.1 | Mælk | X | X | X | X |
| 12.2 | Æg | X | X | X | X |
| 12.3 | Andre animalske produkter | X | X | X | X |
| 12.3/1 | Råuld | — | — | X | — |
| 12.3/2 | Kokoner af silkeorme | — | — | X | — |
| 12.3/3 | Andre animalske produkter: andre | — | — | X | — |
| 13 | ANIMALSK PRODUKTION (11+12) | X | X | X | X |
| 14 | PRODUKTION AF LANDBRUGSVARER (10+13) | X | X | X | X |
| 15 | PRODUKTION AF LANDBRUGSTJENESTEYDELSER | X | X | X | X |
| 15.1 | Landbrugstjenesteydelser | — | — | X | — |
| 15.2 | Udlejning af mælkekvoter | — | — | X | — |
| 16 | LANDBRUGSPRODUKTION (14+15) | X | X | X | X |
| 17 | IKKE-LANDBRUGSMÆSSIGE BIAKTIVITETER (IKKE-SEPARABLE) | X | X | X | X |
| 17.1 | Forarbejdning af landbrugsprodukter | X | X | X | X |
| 17.2 | Andre ikke-separable biaktiviteter (varer og tjenesteydelser) | X | X | X | X |
| 18 | LANDBRUGSERHVERVETS PRODUKTION (16+17) | X | X | X | X |
| 19 | FORBRUG I PRODUKTIONEN I ALT | X | X | X | X |
| 19.01 | Lager af frø og plantemateriale | X | X | X | X |
| 19.02 | Energi; smøremidler | X | X | X | X |
| 19.02/1 | — | elektricitet |

Indberetning vedrørende referenceår n

a

b

c

d

Post

Variabler

November

år n (LR-skøn)

Marts

år n+1 (LR-skøn)

September

år n+1 (LR-data)

September

år n+2 (RLR-data)

01

KORN (herunder frø)

X

X

X

X

01.1

Hvede og spelt

X

X

X

X

01.1/1

Blød hvede og spelt

—

—

X

X

01.1/2

Durumhvede

—

—

X

X

01.2

Rug og blandsæd

X

X

X

X

01.3

Byg

X

X

X

X

01.4

Havre og sommerblandsæd

X

X

X

X

01.5

Kernemajs

X

X

X

X

01.6

Ris

X

X

X

X

01.7

Andre kornsorter

X

X

X

X

02

INDUSTRIAFGRØDER

X

X

X

X

02.1

Olieholdige frø og frugter (herunder frø)

X

X

X

X

02.1/1

Rybsfrø eller rapsfrø

—

—

X

X

02.1/2

Solsikkefrø

—

—

X

X

02.1/3

Sojabønner

—

—

X

X

02.1/4

Andre olieholdige frø og frugter

—

—

X

X

02.2

Proteinafgrøder (herunder frø)

X

X

X

X

02.3

Råtobak

X

X

X

X

02.4

Sukkerroer

X

X

X

X

02.5

Andre industriafgrøder

X

X

X

X

02.5/1

Rå vegetabilske materialer anvendt i tekstiler

—

—

X

—

02.5/2

Humle

—

—

X

—

02.5/3

Andre industriafgrøder: andre

—

—

X

—

03

FODERPLANTER

X

X

X

X

03.1

Fodermajs

—

—

X

X

03.2

Rod- og knoldfrugter (herunder foderroer)

—

—

X

X

03.3

Andre foderplanter

—

—

X

X

04

GRØNTSAGER OG GARTNERIPRODUKTER

X

X

X

X

04.1

Friske grøntager

X

X

X

X

04.1/1

Blomkål

—

—

X

—

04.1/2

Tomater

—

—

X

—

04.1/3

Andre friske grøntsager

—

—

X

—

04.2

Planter og blomster

X

X

X

X

04.2/1

Planteskoleplanter

—

—

X

—

04.2/2

Blomster og prydplanter (herunder juletræer)

—

—

X

—

04.2/3

Beplantninger

—

—

X

—

05

KARTOFLER (herunder læggekartofler)

X

X

X

X

06

FRUGT

X

X

X

X

06.1

Frisk frugt

X

X

X

X

06.1/1

Æbler til spisebrug

—

—

X

—

06.1/2

Pærer til spisebrug

—

—

X

—

06.1/3

Ferskner

—

—

X

—

06.1/4

Anden frisk frugt

—

—

X

—

06.2

Citrusfrugter

X

X

X

X

06.2/1

Appelsiner

—

—

X

—

06.2/2

Mandariner

—

—

X

—

06.2/3

Citroner

—

—

X

—

06.2/4

Andre citrusfrugter

—

—

X

—

06.3

Tropiske frugter

X

X

X

X

06.4

Druer

X

X

X

X

06.4/1

Druer til spisebrug

—

—

X

—

06.4/2

Andre druer

—

—

X

—

06.5

Oliven

X

X

X

X

06.5/1

Spiseoliven

—

—

X

—

06.5/2

Andre oliven

—

—

X

—

07

VIN

X

X

X

X

07.1

Bordvin

—

—

X

—

07.2

Kvalitetsvin

—

—

X

—

08

OLIVENOLIE

X

X

X

X

09

ANDRE VEGETABILSKE PRODUKTER

X

X

X

X

09.1

Vegetabilske kurve- og flettematerialer

—

—

X

—

09.2

Frø

—

—

X

—

09.3

Andre vegetabilske produkter: andre

—

—

X

—

10

VEGETABILSK PRODUKTION (01-09)

X

X

X

X

11

HUSDYR

X

X

X

X

11.1

Hornkvæg

X

X

X

X

11.2

Svin

X

X

X

X

11.3

Dyr af hestefamilien

X

X

X

X

11.4

Får og geder

X

X

X

X

11.5

Fjerkræ

X

X

X

X

11.6

Andre husdyr

X

X

X

X

12

ANIMALSKE PRODUKTER

X

X

X

X

12.1

Mælk

X

X

X

X

12.2

Æg

X

X

X

X

12.3

Andre animalske produkter

X

X

X

X

12.3/1

Råuld

—

—

X

—

12.3/2

Kokoner af silkeorme

—

—

X

—

12.3/3

Andre animalske produkter: andre

—

—

X

—

13

ANIMALSK PRODUKTION (11+12)

X

X

X

X

14

PRODUKTION AF LANDBRUGSVARER (10+13)

X

X

X

X

15

PRODUKTION AF LANDBRUGSTJENESTEYDELSER

X

X

X

X

15.1

Landbrugstjenesteydelser

—

—

X

—

15.2

Udlejning af mælkekvoter

—

—

X

—

16

LANDBRUGSPRODUKTION (14+15)

X

X

X

X

17

IKKE-LANDBRUGSMÆSSIGE BIAKTIVITETER (IKKE-SEPARABLE)

X

X

X

X

17.1

Forarbejdning af landbrugsprodukter

X

X

X

X

17.2

Andre ikke-separable biaktiviteter (varer og tjenesteydelser)

X

X

X

X

18

LANDBRUGSERHVERVETS PRODUKTION (16+17)

X

X

X

X

19

FORBRUG I PRODUKTIONEN I ALT

X

X

X

X

19.01

Lager af frø og plantemateriale

X

X

X

X

19.02

Energi; smøremidler

X

X

X

X

19.02/1

—

elektricitet

—

—

X

—

19.02/2

| — | gas |
| --- | --- |

—

gas

—

—

X

—

19.02/3

| — | andre brændstoffer og drivmidler |
| --- | --- |

—

andre brændstoffer og drivmidler

—

—

X

—

19.02/4

| — | andet |
| --- | --- |

—

andet

—

—

X

—

19.03

Gødningsstoffer og jordforbedringsmidler

X

X

X

X

19.04

Plantebeskyttelsesmidler og pesticider

X

X

X

X

19.05

Veterinærudgifter

X

X

X

X

19.06

Foderstoffer

X

X

X

X

19.06/1

| — | foderstoffer, der leveres af andre landbrugsbedrifter |
| --- | --- |

—

foderstoffer, der leveres af andre landbrugsbedrifter

X

X

X

X

19.06/2

| — | foderstoffer, der er indkøbt uden for landbrugserhvervet |
| --- | --- |

—

foderstoffer, der er indkøbt uden for landbrugserhvervet

X

X

X

X

19.06/3

| — | foderstoffer, der produceres og forbruges af den samme landbrugsbedrift |
| --- | --- |

—

foderstoffer, der produceres og forbruges af den samme landbrugsbedrift

X

X

X

X

19.07

Vedligeholdelse af materiel

X

X

X

X

19.08

Vedligeholdelse af bygninger

X

X

X

X

19.09

Landbrugstjenesteydelser

X

X

X

X

19.10

Indirekte målte finansielle formidlingstjenester (FISIM)

X

X

X

X

19.11

Andre varer og tjenesteydelser

X

X

X

X

20

BRUTTOVÆRDITILVÆKST I BASISPRISER (18-19)

X

X

X

X

21

FORBRUG AF FAST REALKAPITAL

X

X

X

X

21.1

Udstyr

—

—

X

—

21.2

Bygninger

—

—

X

—

21.3

Beplantninger

—

—

X

—

21.4

Andet

—

—

X

—

22

NETTOVÆRDITILVÆKST I BASISPRISER (20-21)

X

X

X

X

2.   Indkomstdannelseskonto

| | | Indberetning vedrørende referenceår n |
| --- | --- | --- |
| a | b | c | d |
| Post | Variabler | November
  år n (LR-skøn) | Marts
  år n+1 (LR-skøn) | September
  år n+1 (LR-data) | September
  år n+2 (RLR-data) |
| 23 | AFLØNNING AF ANSATTE | X | X | X | X |
| 24 | ANDRE PRODUKTIONSSKATTER | X | X | X | X |
| 25 | ANDRE PRODUKTIONSSUBSIDIER | X | X | X | X |
| 26 | FAKTORINDKOMST (22-24+25) | X | X | X | X |
| 27 | NETTOOVERSKUD AF PRODUKTIONEN/BLANDET INDKOMST (22-23-24+25) | X | X | X | X |

Indberetning vedrørende referenceår n

a

b

c

d

Post

Variabler

November

år n (LR-skøn)

Marts

år n+1 (LR-skøn)

September

år n+1 (LR-data)

September

år n+2 (RLR-data)

23

AFLØNNING AF ANSATTE

X

X

X

X

24

ANDRE PRODUKTIONSSKATTER

X

X

X

X

25

ANDRE PRODUKTIONSSUBSIDIER

X

X

X

X

26

FAKTORINDKOMST (22-24+25)

X

X

X

X

27

NETTOOVERSKUD AF PRODUKTIONEN/BLANDET INDKOMST (22-23-24+25)

X

X

X

X

3.   Konto for virksomhedsindkomst

| | | Indberetning vedrørende referenceår n |
| --- | --- | --- |
| a | b | c | d |
| Post | Variabler | November
  år n (LR-skøn) | Marts
  år n+1 (LR-skøn) | September
  år n+1 (LR-data) | September
  år n+2 (RLR-data) |
| 28 | BETALING AF JORDRENTE M.V. | X | X | X | X |
| 29 | RENTEUDGIFTER | X | X | X | X |
| 30 | RENTEINDTÆGTER | X | X | X | X |
| 31 | VIRKSOMHEDSINDKOMST (27-28-29+30) | X | X | X | X |

Indberetning vedrørende referenceår n

a

b

c

d

Post

Variabler

November

år n (LR-skøn)

Marts

år n+1 (LR-skøn)

September

år n+1 (LR-data)

September

år n+2 (RLR-data)

28

BETALING AF JORDRENTE M.V.

X

X

X

X

29

RENTEUDGIFTER

X

X

X

X

30

RENTEINDTÆGTER

X

X

X

X

31

VIRKSOMHEDSINDKOMST (27-28-29+30)

X

X

X

X

4.   Kapitalkontoens bestanddele

| | | Indberetning vedrørende referenceår n |
| --- | --- | --- |
| a | b | c | d |
| Post | Variabler | November
  år n (LR-skøn) | Marts
  år n+1 (LR-skøn) | September
  år n+1 (LR-data) | September
  år n+2 (RLR-data) |
| 32 | FBI I LANDBRUGSPRODUKTER | — | — | X | X |
| 32.1 | FBI i beplantninger | — | — | X | — |
| 32.2 | FBI i husdyr | — | — | X | — |
| 33 | FBI I IKKE-LANDBRUGSPRODUKTER | — | — | X | X |
| 33.1 | FBI i materiel | — | — | X | — |
| 33.2 | FBI i bygninger | — | — | X | — |
| 33.3 | Andre FBI | — | — | X | — |
| 34 | FBI (EKSKL. FRADRAGSBERETTIGET MOMS) (32+33) | — | — | X | X |
| 35 | FASTE NETTOINVESTERINGER (EKSKL. FRADRAGSBERETTIGET MOMS) (34-21) | — | — | X | X |
| 36 | LAGERÆNDRINGER | — | — | X | X |
| 37 | KAPITALOVERFØRSLER | — | — | X | X |
| 37.1 | Investeringstilskud | — | — | X | — |
| 37.2 | Andre kapitaloverførsler | — | — | X | — |

Indberetning vedrørende referenceår n

a

b

c

d

Post

Variabler

November

år n (LR-skøn)

Marts

år n+1 (LR-skøn)

September

år n+1 (LR-data)

September

år n+2 (RLR-data)

32

FBI I LANDBRUGSPRODUKTER

—

—

X

X

32.1

FBI i beplantninger

—

—

X

—

32.2

FBI i husdyr

—

—

X

—

33

FBI I IKKE-LANDBRUGSPRODUKTER

—

—

X

X

33.1

FBI i materiel

—

—

X

—

33.2

FBI i bygninger

—

—

X

—

33.3

Andre FBI

—

—

X

—

34

FBI (EKSKL. FRADRAGSBERETTIGET MOMS) (32+33)

—

—

X

X

35

FASTE NETTOINVESTERINGER (EKSKL. FRADRAGSBERETTIGET MOMS) (34-21)

—

—

X

X

36

LAGERÆNDRINGER

—

—

X

X

37

KAPITALOVERFØRSLER

—

—

X

X

37.1

Investeringstilskud

—

—

X

—

37.2

Andre kapitaloverførsler

—

—

X

—

5.   Landbrugets forbrug af arbejdskraft

| | | Indberetning vedrørende referenceår n |
| --- | --- | --- |
| a | b | c |
| Post | Variabler | November
  år n (LR-skøn) | Marts
  år n+1 (LR-skøn) | September
  år n+1 (LR-data) |
| 38 | LANDBRUGETS FORBRUG AF ARBEJDSKRAFT I ALT | X | X | X |
| 38.1 | Landbrugets forbrug af ulønnet arbejdskraft | X | X | X |
| 38.2 | Landbrugets forbrug af lønnet arbejdskraft | X | X | X |

Indberetning vedrørende referenceår n

a

b

c

Post

Variabler

November

år n (LR-skøn)

Marts

år n+1 (LR-skøn)

September

år n+1 (LR-data)

38

LANDBRUGETS FORBRUG AF ARBEJDSKRAFT I ALT

X

X

X

38.1

Landbrugets forbrug af ulønnet arbejdskraft

X

X

X

38.2

Landbrugets forbrug af lønnet arbejdskraft

X

X

X

---

AFGØRELSER

| 12.4.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 114/22 |
| --- | --- | --- | --- |

12.4.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 114/22

---

EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS AFGØRELSE (EU) 2022/591

af 6. april 2022

om et generelt EU-miljøhandlingsprogram frem til 2030

EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 192, stk. 3,

under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen,

efter fremsendelse af udkast til lovgivningsmæssig retsakt til de nationale parlamenter,

under henvisning til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (1),

under henvisning til udtalelse fra Regionsudvalget (2),

efter den almindelige lovgivningsprocedure (3), og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | I overensstemmelse med artikel 192, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF) har de på hinanden følgende generelle handlingsprogrammer for miljø siden 1973 været ledetråden for udviklingen og koordineringen af Unionens miljøpolitik og udgjort rammerne for Unionens indsats på miljø- og klimaområdet. |
| --- | --- |

(1)

I overensstemmelse med artikel 192, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF) har de på hinanden følgende generelle handlingsprogrammer for miljø siden 1973 været ledetråden for udviklingen og koordineringen af Unionens miljøpolitik og udgjort rammerne for Unionens indsats på miljø- og klimaområdet.

| (2) | Ved Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 1386/2013/EU (4) indførtes det syvende miljøhandlingsprogram. Det syvende miljøhandlingsprogram fastsætter Unionens miljøpolitiske dagsorden for perioden frem til den 31. december 2020 samt en langsigtet vision for 2050. |
| --- | --- |

(2)

Ved Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 1386/2013/EU (4) indførtes det syvende miljøhandlingsprogram. Det syvende miljøhandlingsprogram fastsætter Unionens miljøpolitiske dagsorden for perioden frem til den 31. december 2020 samt en langsigtet vision for 2050.

| (3) | Kommissionens rapport af 15. maj 2019 om evalueringen af det syvende miljøhandlingsprogram konkluderede, at visionen for 2050 og de prioriterede mål stadig var gældende, at det syvende miljøhandlingsprogram har medvirket til at frembringe mere forudsigelige, hurtigere og bedre koordinerede foranstaltninger på det miljøpolitiske område, og at det syvende miljøhandlingsprograms opbygning og gunstige rammer har bidraget til at skabe synergier og dermed gøre miljøpolitikken mere effektiv og virkningsfuld. Den konkluderede endvidere, at det syvende miljøhandlingsprogram foregreb De Forenede Nationers (FN's) 2030-dagsorden for bæredygtig udvikling (»2030-dagsordenen«) ved sin insisteren på, at økonomisk vækst og social velfærd afhænger af et sundt naturressourcegrundlag, fremmede verdensmålene for bæredygtig udvikling (»verdensmålene«) og gjorde det muligt for Unionen at tale med én stemme om klima- og miljøspørgsmål på den globale scene, men at fremskridt vedrørende naturbeskyttelse, sundhed og integration af miljøhensyn i andre politikområder ikke var tilstrækkelige. Den konkluderede endvidere, at der i det syvende miljøhandlingsprogram kunne have været taget større hensyn til sociale anliggender ved at bygge videre på de eksisterende bånd mellem miljø- og socialpolitik, f.eks. med hensyn til indvirkningen på sårbare grupper, jobskabelse, social integration og ulighed. Desuden bemærkedes i Kommissionens rapport, at investeringerne i miljøbeskyttelse trods stadigt mere ambitiøse miljømål inden for mange politikområder i mange år er forblevet konstante i Europa (omkring 2 % af BNP), og at den manglende gennemførelse af miljølovgivningen hvert år koster Unionens økonomi omkring 55 mia. EUR i sundhedsudgifter og i direkte omkostninger for miljøet. Det bemærkedes i Kommissionens rapport, at en stærkere overvågningsmekanisme kunne have styrket gennemførelsen af det syvende miljøhandlingsprogram. |
| --- | --- |

(3)

Kommissionens rapport af 15. maj 2019 om evalueringen af det syvende miljøhandlingsprogram konkluderede, at visionen for 2050 og de prioriterede mål stadig var gældende, at det syvende miljøhandlingsprogram har medvirket til at frembringe mere forudsigelige, hurtigere og bedre koordinerede foranstaltninger på det miljøpolitiske område, og at det syvende miljøhandlingsprograms opbygning og gunstige rammer har bidraget til at skabe synergier og dermed gøre miljøpolitikken mere effektiv og virkningsfuld. Den konkluderede endvidere, at det syvende miljøhandlingsprogram foregreb De Forenede Nationers (FN's) 2030-dagsorden for bæredygtig udvikling (»2030-dagsordenen«) ved sin insisteren på, at økonomisk vækst og social velfærd afhænger af et sundt naturressourcegrundlag, fremmede verdensmålene for bæredygtig udvikling (»verdensmålene«) og gjorde det muligt for Unionen at tale med én stemme om klima- og miljøspørgsmål på den globale scene, men at fremskridt vedrørende naturbeskyttelse, sundhed og integration af miljøhensyn i andre politikområder ikke var tilstrækkelige. Den konkluderede endvidere, at der i det syvende miljøhandlingsprogram kunne have været taget større hensyn til sociale anliggender ved at bygge videre på de eksisterende bånd mellem miljø- og socialpolitik, f.eks. med hensyn til indvirkningen på sårbare grupper, jobskabelse, social integration og ulighed. Desuden bemærkedes i Kommissionens rapport, at investeringerne i miljøbeskyttelse trods stadigt mere ambitiøse miljømål inden for mange politikområder i mange år er forblevet konstante i Europa (omkring 2 % af BNP), og at den manglende gennemførelse af miljølovgivningen hvert år koster Unionens økonomi omkring 55 mia. EUR i sundhedsudgifter og i direkte omkostninger for miljøet. Det bemærkedes i Kommissionens rapport, at en stærkere overvågningsmekanisme kunne have styrket gennemførelsen af det syvende miljøhandlingsprogram.

| (4) | Ifølge Det Europæiske Miljøagentur (EEA) i dets rapport »Europas miljø — tilstand og fremtidsudsigter 2020: viden om overgangen til et bæredygtigt Europa« (»SOER 2020«), er der en enestående mulighed for, at Unionen i det næste årti kan udvise globalt lederskab med hensyn til bæredygtighed ved at tackle de presserende udfordringer med hensyn til bæredygtighed, som kræver systemiske løsninger. Systemisk forandring er en fundamental, transformativ og tværgående form for forandring, der indebærer store omstillinger og nyorientering af såvel systemmål, incitamenter, teknologier, sociale praksisser og normer som videnssystemer og styringstilgange. Som anført i SOER 2020 er en af de vigtigste faktorer, som ligger til grund for Europas vedvarende miljømæssige og bæredygtighedsmæssige udfordringer, at de er uløseligt forbundet med økonomiske aktiviteter og livsstil, navnlig de samfundssystemer, der forsyner europæerne med fornødenheder såsom mad, energi og mobilitet. Sikring af politikkohærens med og fuld gennemførelse af eksisterende miljøpolitikker ville bringe Europa et langt stykke i retning af at nå dets miljømål frem til 2030 og opfylde FN's 2030-dagsorden og dens verdensmål. |
| --- | --- |

(4)

Ifølge Det Europæiske Miljøagentur (EEA) i dets rapport »Europas miljø — tilstand og fremtidsudsigter 2020: viden om overgangen til et bæredygtigt Europa« (»SOER 2020«), er der en enestående mulighed for, at Unionen i det næste årti kan udvise globalt lederskab med hensyn til bæredygtighed ved at tackle de presserende udfordringer med hensyn til bæredygtighed, som kræver systemiske løsninger. Systemisk forandring er en fundamental, transformativ og tværgående form for forandring, der indebærer store omstillinger og nyorientering af såvel systemmål, incitamenter, teknologier, sociale praksisser og normer som videnssystemer og styringstilgange. Som anført i SOER 2020 er en af de vigtigste faktorer, som ligger til grund for Europas vedvarende miljømæssige og bæredygtighedsmæssige udfordringer, at de er uløseligt forbundet med økonomiske aktiviteter og livsstil, navnlig de samfundssystemer, der forsyner europæerne med fornødenheder såsom mad, energi og mobilitet. Sikring af politikkohærens med og fuld gennemførelse af eksisterende miljøpolitikker ville bringe Europa et langt stykke i retning af at nå dets miljømål frem til 2030 og opfylde FN's 2030-dagsorden og dens verdensmål.

| (5) | Kommissionen reagerede på de udfordringer, der blev identificeret i SOER 2020 ved at vedtage meddelelsen af 11. december 2019 med titlen »Den europæiske grønne pagt«, en ny vækststrategi for den grønne og den digitale omstilling, der sigter mod at omstille Unionen til et retfærdigt og velstående samfund med en bæredygtig, konkurrencedygtig, klimaneutral og ressourceeffektiv økonomi og at beskytte, bevare og øge Unionens naturkapital, samtidig med at de nuværende og fremtidige generationers livskvalitet højnes. Hovedprioriteten bør være hurtigt at opnå klima- og miljømål, samtidig med at borgernes sundhed og trivsel beskyttes mod miljørelaterede trusler og konsekvenser, og der sikres en retfærdig og inklusiv omstilling. Ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/1119 (5) blev Unionens målsætning om at opnå klimaneutralitet senest i 2050 fastsat. |
| --- | --- |

(5)

Kommissionen reagerede på de udfordringer, der blev identificeret i SOER 2020 ved at vedtage meddelelsen af 11. december 2019 med titlen »Den europæiske grønne pagt«, en ny vækststrategi for den grønne og den digitale omstilling, der sigter mod at omstille Unionen til et retfærdigt og velstående samfund med en bæredygtig, konkurrencedygtig, klimaneutral og ressourceeffektiv økonomi og at beskytte, bevare og øge Unionens naturkapital, samtidig med at de nuværende og fremtidige generationers livskvalitet højnes. Hovedprioriteten bør være hurtigt at opnå klima- og miljømål, samtidig med at borgernes sundhed og trivsel beskyttes mod miljørelaterede trusler og konsekvenser, og der sikres en retfærdig og inklusiv omstilling. Ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/1119 (5) blev Unionens målsætning om at opnå klimaneutralitet senest i 2050 fastsat.

| (6) | I sin beslutning af 28. november 2019 om klima- og miljøkrisen understregede Europa-Parlamentet, at en øjeblikkelig og ambitiøs indsats er altafgørende, og opfordrede indtrængende Kommissionen til at træffe konkrete foranstaltninger, herunder ved at sikre at alle relevante fremtidige lovgivningsmæssige og budgetmæssige forslag er fuldt ud i overensstemmelse med målet om at begrænse den globale opvarmning til under 1,5 °C, samt at de ikke bidrager til tab af biodiversitet, og ved at adressere uoverensstemmelserne i de nuværende EU-politikker om klima- og miljøkrisen, navnlig gennem en vidtrækkende reform af politikkerne for landbrug, handel, transport, energi og infrastrukturinvestering. |
| --- | --- |

(6)

I sin beslutning af 28. november 2019 om klima- og miljøkrisen understregede Europa-Parlamentet, at en øjeblikkelig og ambitiøs indsats er altafgørende, og opfordrede indtrængende Kommissionen til at træffe konkrete foranstaltninger, herunder ved at sikre at alle relevante fremtidige lovgivningsmæssige og budgetmæssige forslag er fuldt ud i overensstemmelse med målet om at begrænse den globale opvarmning til under 1,5 °C, samt at de ikke bidrager til tab af biodiversitet, og ved at adressere uoverensstemmelserne i de nuværende EU-politikker om klima- og miljøkrisen, navnlig gennem en vidtrækkende reform af politikkerne for landbrug, handel, transport, energi og infrastrukturinvestering.

| (7) | Den europæiske grønne pagt ligger til grund for genopretningsplanen NextGenerationEU, som fremmer investeringer i de sektorer, der er centrale for den grønne og den digitale omstilling, for at opbygge modstandsdygtighed og skabe vækst og beskæftigelse i et retfærdigt og inklusivt samfund. Genopretnings- og resiliensfaciliteten, som skal drive Unionens økonomiske genopretning efter covid-19-krisen sammen med Unionens budget for 2021-2027, er også baseret på de prioriterede mål, der er fastsat i den europæiske grønne pagt. Desuden skal alle initiativer under genopretningsplanen NextGenerationEU i relevant omfang respektere princippet om ikke at gøre væsentlig skade som fastsat i artikel 17 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2020/852 (6) (»taksonomiforordningen«). Genopretningsplanen NextGenerationEU giver en vigtig mulighed for at sætte større fart i omstillingen til klimaneutralitet og beskyttelsen af miljøet. |
| --- | --- |

(7)

Den europæiske grønne pagt ligger til grund for genopretningsplanen NextGenerationEU, som fremmer investeringer i de sektorer, der er centrale for den grønne og den digitale omstilling, for at opbygge modstandsdygtighed og skabe vækst og beskæftigelse i et retfærdigt og inklusivt samfund. Genopretnings- og resiliensfaciliteten, som skal drive Unionens økonomiske genopretning efter covid-19-krisen sammen med Unionens budget for 2021-2027, er også baseret på de prioriterede mål, der er fastsat i den europæiske grønne pagt. Desuden skal alle initiativer under genopretningsplanen NextGenerationEU i relevant omfang respektere princippet om ikke at gøre væsentlig skade som fastsat i artikel 17 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2020/852 (6) (»taksonomiforordningen«). Genopretningsplanen NextGenerationEU giver en vigtig mulighed for at sætte større fart i omstillingen til klimaneutralitet og beskyttelsen af miljøet.

| (8) | Det syvende miljøhandlingsprogram, som udløb den 31. december 2020, krævede i artikel 4, stk. 3, deri, at Kommissionen, hvis det var relevant, skulle forelægge et forslag til et ottende miljøhandlingsprogram i god tid med henblik på at undgå et mellemrum mellem det syvende og det ottende miljøhandlingsprogram. I sin meddelelse om den europæiske grønne pagt bebudede Kommissionen, at det ottende miljøhandlingsprogram ville omfatte en ny overvågningsmekanisme, der skal sikre, at Unionen er på rette spor hen imod realisering af sine miljømål. |
| --- | --- |

(8)

Det syvende miljøhandlingsprogram, som udløb den 31. december 2020, krævede i artikel 4, stk. 3, deri, at Kommissionen, hvis det var relevant, skulle forelægge et forslag til et ottende miljøhandlingsprogram i god tid med henblik på at undgå et mellemrum mellem det syvende og det ottende miljøhandlingsprogram. I sin meddelelse om den europæiske grønne pagt bebudede Kommissionen, at det ottende miljøhandlingsprogram ville omfatte en ny overvågningsmekanisme, der skal sikre, at Unionen er på rette spor hen imod realisering af sine miljømål.

| (9) | I overensstemmelse med artikel 192, stk. 3, i TEUF fastsætter det ottende miljøhandlingsprogram de prioriterede mål, som skal virkeliggøres. De nødvendige foranstaltninger til gennemførelse af det ottende miljøhandlingsprogram skal vedtages i henhold til artikel 192, stk. 1 eller 2, i TEUF. |
| --- | --- |

(9)

I overensstemmelse med artikel 192, stk. 3, i TEUF fastsætter det ottende miljøhandlingsprogram de prioriterede mål, som skal virkeliggøres. De nødvendige foranstaltninger til gennemførelse af det ottende miljøhandlingsprogram skal vedtages i henhold til artikel 192, stk. 1 eller 2, i TEUF.

| (10) | Foranstaltningerne til gennemførelse af det ottende miljøhandlingsprogram, såsom initiativer, programmer, investeringer, projekter og aftaler, bør tage hensyn til princippet om ikke at gøre væsentlig skade, der er fastsat i artikel 17 i taksonomiforordningen. |
| --- | --- |

(10)

Foranstaltningerne til gennemførelse af det ottende miljøhandlingsprogram, såsom initiativer, programmer, investeringer, projekter og aftaler, bør tage hensyn til princippet om ikke at gøre væsentlig skade, der er fastsat i artikel 17 i taksonomiforordningen.

| (11) | Det ottende miljøhandlingsprogram bør støtte målsætningerne i den europæiske grønne pagt i overensstemmelse med det langsigtede mål om at leve et godt liv inden for planetens grænser senest i 2050 i tråd med det, som allerede er fastsat i det syvende miljøhandlingsprogram. Det ottende miljøhandlingsprogram går som det overordnede EU-miljøhandlingsprogram, der løber frem til 2030, videre end den europæiske grønne pagt. De prioriterede mål i det ottende miljøhandlingsprogram fastsætter en kurs for Unionens politikudformning, der bygger på, men ikke er begrænset til, forpligtelserne i strategierne og initiativerne i den europæiske grønne pagt, såsom EU's biodiversitetsstrategi for 2030, den nye handlingsplan for den cirkulære økonomi, kemikaliestrategien for bæredygtighed og handlingsplanen for nulforurening. |
| --- | --- |

(11)

Det ottende miljøhandlingsprogram bør støtte målsætningerne i den europæiske grønne pagt i overensstemmelse med det langsigtede mål om at leve et godt liv inden for planetens grænser senest i 2050 i tråd med det, som allerede er fastsat i det syvende miljøhandlingsprogram. Det ottende miljøhandlingsprogram går som det overordnede EU-miljøhandlingsprogram, der løber frem til 2030, videre end den europæiske grønne pagt. De prioriterede mål i det ottende miljøhandlingsprogram fastsætter en kurs for Unionens politikudformning, der bygger på, men ikke er begrænset til, forpligtelserne i strategierne og initiativerne i den europæiske grønne pagt, såsom EU's biodiversitetsstrategi for 2030, den nye handlingsplan for den cirkulære økonomi, kemikaliestrategien for bæredygtighed og handlingsplanen for nulforurening.

| (12) | Parisaftalen, der blev vedtaget inden for rammerne af FN's rammekonvention om klimaændringer (7) (»Parisaftalen«), har til formål at styrke den globale reaktion på truslen fra klimaændringer, bl.a. ved at holde stigningen i den globale gennemsnitstemperatur til et godt stykke under 2 °C over det førindustrielle niveau og fortsætte bestræbelserne på at begrænse temperaturstigningen til 1,5 °C i forhold til det førindustrielle niveau, idet det erkendes, at dette vil reducere risiciene ved og virkningerne af klimaændringer væsentligt. |
| --- | --- |

(12)

Parisaftalen, der blev vedtaget inden for rammerne af FN's rammekonvention om klimaændringer (7) (»Parisaftalen«), har til formål at styrke den globale reaktion på truslen fra klimaændringer, bl.a. ved at holde stigningen i den globale gennemsnitstemperatur til et godt stykke under 2 °C over det førindustrielle niveau og fortsætte bestræbelserne på at begrænse temperaturstigningen til 1,5 °C i forhold til det førindustrielle niveau, idet det erkendes, at dette vil reducere risiciene ved og virkningerne af klimaændringer væsentligt.

| (13) | Det ottende miljøhandlingsprogram udgør grundlaget for at virkeliggøre de miljø- og klimarelaterede mål, der er fastlagt i FN's 2030-dagsorden og dens verdensmål, og bør afstemmes med målene i Parisaftalen, Rio-konventionerne og andre relevante internationale aftaler. Det ottende miljøhandlingsprogram muliggør en systemisk omstilling til en EU-økonomi, som sikrer velfærd inden for planetens grænser, hvor vækst er regenerativ, og det bør desuden sikre, at den grønne omstilling sker på en retfærdig og inklusiv måde, og samtidig bidrage til at mindske uligheder. Ifølge en model, der er udviklet af Stockholm Resilience Centre, understøtter opfyldelsen af de miljø- og klimarelaterede verdensmål de sociale og økonomiske verdensmål, fordi vore samfund og økonomier er afhængige af en sund biosfære, og fordi bæredygtig udvikling kun kan finde sted inden for et sikkert spillerum i form af en stabil og modstandsdygtig planet. Unionens opfyldelse af verdensmålene og støtte til tredjelandes opfyldelse af samme vil være af afgørende betydning, hvis Unionen skal udvise globalt lederskab i opnåelsen af en bæredygtig omstilling. |
| --- | --- |

(13)

Det ottende miljøhandlingsprogram udgør grundlaget for at virkeliggøre de miljø- og klimarelaterede mål, der er fastlagt i FN's 2030-dagsorden og dens verdensmål, og bør afstemmes med målene i Parisaftalen, Rio-konventionerne og andre relevante internationale aftaler. Det ottende miljøhandlingsprogram muliggør en systemisk omstilling til en EU-økonomi, som sikrer velfærd inden for planetens grænser, hvor vækst er regenerativ, og det bør desuden sikre, at den grønne omstilling sker på en retfærdig og inklusiv måde, og samtidig bidrage til at mindske uligheder. Ifølge en model, der er udviklet af Stockholm Resilience Centre, understøtter opfyldelsen af de miljø- og klimarelaterede verdensmål de sociale og økonomiske verdensmål, fordi vore samfund og økonomier er afhængige af en sund biosfære, og fordi bæredygtig udvikling kun kan finde sted inden for et sikkert spillerum i form af en stabil og modstandsdygtig planet. Unionens opfyldelse af verdensmålene og støtte til tredjelandes opfyldelse af samme vil være af afgørende betydning, hvis Unionen skal udvise globalt lederskab i opnåelsen af en bæredygtig omstilling.

| (14) | Indsatsen for at nå Unionens miljø- og klimamål skal foregå i overensstemmelse med gennemførelsen af den europæiske søjle for sociale rettigheder. |
| --- | --- |

(14)

Indsatsen for at nå Unionens miljø- og klimamål skal foregå i overensstemmelse med gennemførelsen af den europæiske søjle for sociale rettigheder.

| (15) | I henhold til artikel 191, stk. 2, i TEUF tager Unionens politik på miljøområdet sigte på et højt beskyttelsesniveau under hensyntagen til de forskelligartede forhold, der gør sig gældende i de forskellige områder i Unionen, ligesom den bygger på forsigtighedsprincippet og princippet om forebyggende indsats, princippet om indgreb over for miljøskader fortrinsvis ved kilden og princippet om, at forureneren betaler. |
| --- | --- |

(15)

I henhold til artikel 191, stk. 2, i TEUF tager Unionens politik på miljøområdet sigte på et højt beskyttelsesniveau under hensyntagen til de forskelligartede forhold, der gør sig gældende i de forskellige områder i Unionen, ligesom den bygger på forsigtighedsprincippet og princippet om forebyggende indsats, princippet om indgreb over for miljøskader fortrinsvis ved kilden og princippet om, at forureneren betaler.

| (16) | Det ottende miljøhandlingsprogram bør på en retfærdig og inklusiv måde fremskynde den grønne omstilling til en klimaneutral, bæredygtig, giftfri, ressourceeffektiv, modstands- og konkurrencedygtig cirkulær økonomi baseret på vedvarende energikilder, der giver mere tilbage til planeten, end den tager. Den grønne omstilling bør finde sted inden for rammerne af en velfærdsøkonomi, hvor vækst er regenerativ, og som muliggør systemisk forandring, som anerkender, at vores samfunds trivsel og velstand afhænger af et stabilt klima, et sundt miljø og velfungerende økosystemer, og som giver et sikkert spillerum inden for planetens grænser. Da den globale befolkning og efterspørgslen efter naturressourcer fortsætter med at vokse, bør den økonomiske aktivitet udvikle sig på en bæredygtig måde, der ikke skader, men tværtimod vender udviklingen inden for klimaændringer, beskytter, genopretter og forbedrer miljøets tilstand, herunder ved at standse og vende biodiversitetstab, forebygger miljøforringelser, beskytter sundhed og trivsel mod negative miljørisici og -virkninger, forebygger og minimerer forurening og resulterer i bevarelse og berigelse af naturkapitalen samt fremme af en bæredygtig bioøkonomi og dermed sikring af en overflod af vedvarende og ikkevedvarende ressourcer. Gennem fortsat forskning og innovation, omlægning af produktions- og forbrugsmønstre og tilpasning til nye udfordringer og medskabelse styrker velfærdsøkonomien modstandsdygtigheden, ligesom den beskytter nuværende og fremtidige generationers velfærd. |
| --- | --- |

(16)

Det ottende miljøhandlingsprogram bør på en retfærdig og inklusiv måde fremskynde den grønne omstilling til en klimaneutral, bæredygtig, giftfri, ressourceeffektiv, modstands- og konkurrencedygtig cirkulær økonomi baseret på vedvarende energikilder, der giver mere tilbage til planeten, end den tager. Den grønne omstilling bør finde sted inden for rammerne af en velfærdsøkonomi, hvor vækst er regenerativ, og som muliggør systemisk forandring, som anerkender, at vores samfunds trivsel og velstand afhænger af et stabilt klima, et sundt miljø og velfungerende økosystemer, og som giver et sikkert spillerum inden for planetens grænser. Da den globale befolkning og efterspørgslen efter naturressourcer fortsætter med at vokse, bør den økonomiske aktivitet udvikle sig på en bæredygtig måde, der ikke skader, men tværtimod vender udviklingen inden for klimaændringer, beskytter, genopretter og forbedrer miljøets tilstand, herunder ved at standse og vende biodiversitetstab, forebygger miljøforringelser, beskytter sundhed og trivsel mod negative miljørisici og -virkninger, forebygger og minimerer forurening og resulterer i bevarelse og berigelse af naturkapitalen samt fremme af en bæredygtig bioøkonomi og dermed sikring af en overflod af vedvarende og ikkevedvarende ressourcer. Gennem fortsat forskning og innovation, omlægning af produktions- og forbrugsmønstre og tilpasning til nye udfordringer og medskabelse styrker velfærdsøkonomien modstandsdygtigheden, ligesom den beskytter nuværende og fremtidige generationers velfærd.

| (17) | I det ottende miljøhandlingsprogram bør der opstilles tematiske prioriterede mål for modvirkning af klimaændringer, tilpasning til klimaændringer, beskyttelse og genopretning af marin og terrestrisk biodiversitet, en giftfri cirkulær økonomi, et miljø med nulforurening og minimering af miljøbelastningen fra produktion og forbrug inden for alle økonomiske sektorer. Disse tematiske prioriterede mål, der tackler både årsagerne til og virkningerne af miljøskader, hænger uløseligt sammen. En systemisk tilgang er derfor nødvendig for at virkeliggøre dem. Endvidere bør det ottende miljøhandlingsprogram udpege de nødvendige forudsætninger for på en sammenhængende måde at nå de langsigtede mål og de tematiske prioriterede mål for alle involverede aktører. |
| --- | --- |

(17)

I det ottende miljøhandlingsprogram bør der opstilles tematiske prioriterede mål for modvirkning af klimaændringer, tilpasning til klimaændringer, beskyttelse og genopretning af marin og terrestrisk biodiversitet, en giftfri cirkulær økonomi, et miljø med nulforurening og minimering af miljøbelastningen fra produktion og forbrug inden for alle økonomiske sektorer. Disse tematiske prioriterede mål, der tackler både årsagerne til og virkningerne af miljøskader, hænger uløseligt sammen. En systemisk tilgang er derfor nødvendig for at virkeliggøre dem. Endvidere bør det ottende miljøhandlingsprogram udpege de nødvendige forudsætninger for på en sammenhængende måde at nå de langsigtede mål og de tematiske prioriterede mål for alle involverede aktører.

| (18) | Konsekvensanalyser, der foretages inden for rammerne af det ottende miljøhandlingsprogram, bør tage hensyn til hele spektret af umiddelbare og langsigtede konsekvenser for miljøet og klimaet som led i en integreret analyse af de økonomiske, sociale og miljømæssige virkninger, herunder de kumulative virkninger, samt omkostningerne ved henholdsvis at handle og undlade at handle. Disse konsekvensanalyser bør baseres på brede og åbne høringer. Kommissionen bør inden for otte uger efter afslutningen af en offentlig høring give detaljeret feedback på høringssvar fra interessenter og i den forbindelse skelne mellem bidrag fra forskellige typer af interessenter. |
| --- | --- |

(18)

Konsekvensanalyser, der foretages inden for rammerne af det ottende miljøhandlingsprogram, bør tage hensyn til hele spektret af umiddelbare og langsigtede konsekvenser for miljøet og klimaet som led i en integreret analyse af de økonomiske, sociale og miljømæssige virkninger, herunder de kumulative virkninger, samt omkostningerne ved henholdsvis at handle og undlade at handle. Disse konsekvensanalyser bør baseres på brede og åbne høringer. Kommissionen bør inden for otte uger efter afslutningen af en offentlig høring give detaljeret feedback på høringssvar fra interessenter og i den forbindelse skelne mellem bidrag fra forskellige typer af interessenter.

| (19) | Omstillingen til en velfærdsøkonomi, hvor vækst er regenerativ, er forankret i det ottende miljøhandlingsprogram og nedfældet i de prioriterede mål for både 2030 og 2050. For at sikre denne omstilling vil det være nødvendigt, at Unionen udvikler en mere holistisk tilgang til politikudformning, bl.a. ved hjælp af en resultattavle, der måler økonomiske, sociale og miljømæssige fremskridt »hinsides BNP«. Et samlet sæt af indikatorer, der indgår som led i Unionens indsats for at gennemføre FN's 2030-dagsorden, vil sammenfatte de eksisterende indikator- og overvågningsprocesser og samtidig give oplysninger om afstanden til målet, hvor dette er muligt, og i sidste ende tjene som en politisk oversigt, der kan fungere som rettesnor for politikudformningen. Udviklingen af et sådant indikatorsæt indgår derfor som en grundforudsætning i det ottende miljøhandlingsprogram. |
| --- | --- |

(19)

Omstillingen til en velfærdsøkonomi, hvor vækst er regenerativ, er forankret i det ottende miljøhandlingsprogram og nedfældet i de prioriterede mål for både 2030 og 2050. For at sikre denne omstilling vil det være nødvendigt, at Unionen udvikler en mere holistisk tilgang til politikudformning, bl.a. ved hjælp af en resultattavle, der måler økonomiske, sociale og miljømæssige fremskridt »hinsides BNP«. Et samlet sæt af indikatorer, der indgår som led i Unionens indsats for at gennemføre FN's 2030-dagsorden, vil sammenfatte de eksisterende indikator- og overvågningsprocesser og samtidig give oplysninger om afstanden til målet, hvor dette er muligt, og i sidste ende tjene som en politisk oversigt, der kan fungere som rettesnor for politikudformningen. Udviklingen af et sådant indikatorsæt indgår derfor som en grundforudsætning i det ottende miljøhandlingsprogram.

| (20) | FN's Miljøprogram og OECD's globale miljøforum har fremhævet, at klimaændringerne har kønsspecifikke virkninger. Kønsdifferentierede roller medfører også forskelle i kvinders og mænds sårbarhed over for klimaændringernes virkninger, og klimaændringernes virkninger forstærker kønsuligheden. Der er derfor behov for et kønsperspektiv på tiltag og mål i forbindelse med virkeliggørelsen af de prioriterede mål i det ottende miljøhandlingsprogram for at sikre, at uligheder mellem kønnene ikke forlænges i det uendelige. |
| --- | --- |

(20)

FN's Miljøprogram og OECD's globale miljøforum har fremhævet, at klimaændringerne har kønsspecifikke virkninger. Kønsdifferentierede roller medfører også forskelle i kvinders og mænds sårbarhed over for klimaændringernes virkninger, og klimaændringernes virkninger forstærker kønsuligheden. Der er derfor behov for et kønsperspektiv på tiltag og mål i forbindelse med virkeliggørelsen af de prioriterede mål i det ottende miljøhandlingsprogram for at sikre, at uligheder mellem kønnene ikke forlænges i det uendelige.

| (21) | Det fremgår af artikel 35 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2018/1999 (8), at rapporten om status over energiunionen skal indeholde et element om medlemsstaternes fremskridt hen imod udfasning af energisubsidier, navnlig til fossile brændstoffer. I henhold til artikel 17 i nævnte forordning skal Kommissionen med bistand fra Udvalget for Energiunionen vedtage gennemførelsesretsakter, herunder en metode for rapportering om udfasning af energisubsidier, navnlig til fossile brændstoffer. På grundlag af resultaterne af en igangværende undersøgelse vil Kommissionen desuden støtte medlemsstaterne i udfasningen af andre miljøskadelige subsidier. |
| --- | --- |

(21)

Det fremgår af artikel 35 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2018/1999 (8), at rapporten om status over energiunionen skal indeholde et element om medlemsstaternes fremskridt hen imod udfasning af energisubsidier, navnlig til fossile brændstoffer. I henhold til artikel 17 i nævnte forordning skal Kommissionen med bistand fra Udvalget for Energiunionen vedtage gennemførelsesretsakter, herunder en metode for rapportering om udfasning af energisubsidier, navnlig til fossile brændstoffer. På grundlag af resultaterne af en igangværende undersøgelse vil Kommissionen desuden støtte medlemsstaterne i udfasningen af andre miljøskadelige subsidier.

| (22) | For at opfylde behovene i EU's biodiversitetsstrategi for 2030, herunder investeringsprioriteterne for Natura 2000 og grøn infrastruktur, har Kommissionen vurderet, at der årligt bør bruges mindst 20 mia. EUR på naturen. Dette vil kræve mobilisering af private og offentlige midler på nationalt plan og EU-plan, herunder gennem en række forskellige programmer. |
| --- | --- |

(22)

For at opfylde behovene i EU's biodiversitetsstrategi for 2030, herunder investeringsprioriteterne for Natura 2000 og grøn infrastruktur, har Kommissionen vurderet, at der årligt bør bruges mindst 20 mia. EUR på naturen. Dette vil kræve mobilisering af private og offentlige midler på nationalt plan og EU-plan, herunder gennem en række forskellige programmer.

| (23) | I overensstemmelse med Kommissionens meddelelse af 14. oktober 2020 med titlen »En kemikaliestrategi med bæredygtighed for øje På vej mod et giftfrit miljø«, bør det ottende miljøhandlingsprogram støtte Unionens bestræbelser på at fremme en forsvarlig forvaltning af kemikalier gennem internationalt samarbejde og partnerskaber i bilaterale, regionale og multilaterale fora samt i samarbejde med tredjelande. Unionen vil i overensstemmelse med sine internationale tilsagn sikre, at farlige kemikalier, der er forbudt i Unionen, ikke fremstilles til eksport, herunder ved om nødvendigt at ændre relevant lovgivning. |
| --- | --- |

(23)

I overensstemmelse med Kommissionens meddelelse af 14. oktober 2020 med titlen »En kemikaliestrategi med bæredygtighed for øje På vej mod et giftfrit miljø«, bør det ottende miljøhandlingsprogram støtte Unionens bestræbelser på at fremme en forsvarlig forvaltning af kemikalier gennem internationalt samarbejde og partnerskaber i bilaterale, regionale og multilaterale fora samt i samarbejde med tredjelande. Unionen vil i overensstemmelse med sine internationale tilsagn sikre, at farlige kemikalier, der er forbudt i Unionen, ikke fremstilles til eksport, herunder ved om nødvendigt at ændre relevant lovgivning.

| (24) | Både i Unionen og globalt forringes jord og jordbund fortsat af en lang række menneskelige aktiviteter, såsom dårlig arealforvaltning, ændringer i arealanvendelsen, ikkebæredygtige landbrugsmetoder, opgivelse af landbrugsjord, forurening, ikkebæredygtige skovbrugsmetoder og arealbefæstelse, og som følge af tab af biodiversitet og klimaændringer, ofte kombineret med andre faktorer, hvorved jordens og jordbundens evne til at levere økosystemtjenester og -funktioner mindskes. |
| --- | --- |

(24)

Både i Unionen og globalt forringes jord og jordbund fortsat af en lang række menneskelige aktiviteter, såsom dårlig arealforvaltning, ændringer i arealanvendelsen, ikkebæredygtige landbrugsmetoder, opgivelse af landbrugsjord, forurening, ikkebæredygtige skovbrugsmetoder og arealbefæstelse, og som følge af tab af biodiversitet og klimaændringer, ofte kombineret med andre faktorer, hvorved jordens og jordbundens evne til at levere økosystemtjenester og -funktioner mindskes.

| (25) | Det globale fødevaresystem, herunder landbrug, fiskeri og akvakultur, er fortsat en af de vigtigste drivkræfter bag klimaændringer og miljøforringelse, herunder global skovrydning. Inden for Unionen er det nødvendigt at ændre fødevaresystemet for at sikre, at de prioriterede mål i det ottende miljøhandlingsprogram virkeliggøres. |
| --- | --- |

(25)

Det globale fødevaresystem, herunder landbrug, fiskeri og akvakultur, er fortsat en af de vigtigste drivkræfter bag klimaændringer og miljøforringelse, herunder global skovrydning. Inden for Unionen er det nødvendigt at ændre fødevaresystemet for at sikre, at de prioriterede mål i det ottende miljøhandlingsprogram virkeliggøres.

| (26) | Ifølge workshop-rapporten om biodiversitet og pandemier af 29. oktober 2020 fra Den Mellemstatslige Videnspolitikplatform vedrørende Biodiversitet og Økosystemydelser (IPBES) er de underliggende årsager til pandemier de selv samme globale miljøændringer, som forårsager tab af biodiversitet og klimaændringer, herunder ændringer i arealanvendelsen, et ekspanderende og stadigt mere intensivt landbrug, handel med og forbrug af vilde dyr og andre drivkræfter. Klimaændringer har spillet en rolle for fremkomsten af sygdomme og vil sandsynligvis bevirke en betydelig risiko for fremtidige pandemier, mens tab af biodiversitet også hænger sammen med landskabsforandringer og i nogle tilfælde kan føre til en øget risiko for fremkomst af nye sygdomme. Ifølge rapporten er omkostningerne ved at undlade at handle langt større end omkostningerne ved at gennemføre globale strategier til forebyggelse af pandemier ved at mindske handel med vilde dyr og ændringer af arealanvendelsen og øge One Health-overvågningen. |
| --- | --- |

(26)

Ifølge workshop-rapporten om biodiversitet og pandemier af 29. oktober 2020 fra Den Mellemstatslige Videnspolitikplatform vedrørende Biodiversitet og Økosystemydelser (IPBES) er de underliggende årsager til pandemier de selv samme globale miljøændringer, som forårsager tab af biodiversitet og klimaændringer, herunder ændringer i arealanvendelsen, et ekspanderende og stadigt mere intensivt landbrug, handel med og forbrug af vilde dyr og andre drivkræfter. Klimaændringer har spillet en rolle for fremkomsten af sygdomme og vil sandsynligvis bevirke en betydelig risiko for fremtidige pandemier, mens tab af biodiversitet også hænger sammen med landskabsforandringer og i nogle tilfælde kan føre til en øget risiko for fremkomst af nye sygdomme. Ifølge rapporten er omkostningerne ved at undlade at handle langt større end omkostningerne ved at gennemføre globale strategier til forebyggelse af pandemier ved at mindske handel med vilde dyr og ændringer af arealanvendelsen og øge One Health-overvågningen.

| (27) | Covid-19-pandemien, som har medført en global sundhedsmæssig og økonomisk krise uden fortilfælde, har endnu en gang understreget vigtigheden af, at der ved udformningen af politikker anvendes den multisektorielle One Health-tilgang, som anerkender, at menneskers sundhed afhænger af miljøets tilstand og hænger sammen med dets forskellige komponenter og faktorer, herunder dyresundhed, og at de tiltag, der træffes til imødegåelse af sundhedstrusler, skal tage hensyn til det komplekse samspil mellem sundhed og miljø. Det ottende miljøhandlingsprogram bør bidrage til fuld integration af One Health-tilgangen på alle trin i den politiske beslutningsproces. |
| --- | --- |

(27)

Covid-19-pandemien, som har medført en global sundhedsmæssig og økonomisk krise uden fortilfælde, har endnu en gang understreget vigtigheden af, at der ved udformningen af politikker anvendes den multisektorielle One Health-tilgang, som anerkender, at menneskers sundhed afhænger af miljøets tilstand og hænger sammen med dets forskellige komponenter og faktorer, herunder dyresundhed, og at de tiltag, der træffes til imødegåelse af sundhedstrusler, skal tage hensyn til det komplekse samspil mellem sundhed og miljø. Det ottende miljøhandlingsprogram bør bidrage til fuld integration af One Health-tilgangen på alle trin i den politiske beslutningsproces.

| (28) | Fremskridt i retning af anerkendelse af retten til et rent, sundt og bæredygtigt miljø som fastsat i De Forenede Nationers Menneskerettighedsråds resolution 48/13 er en forudsætning for at virkeliggøre de prioriterede mål i det ottende miljøhandlingsprogram. |
| --- | --- |

(28)

Fremskridt i retning af anerkendelse af retten til et rent, sundt og bæredygtigt miljø som fastsat i De Forenede Nationers Menneskerettighedsråds resolution 48/13 er en forudsætning for at virkeliggøre de prioriterede mål i det ottende miljøhandlingsprogram.

| (29) | Begrebet »økosystembaseret tilgang«, som er fastsat i FN's konvention om den biologiske mangfoldighed, er en strategi for integreret forvaltning af jord, vand og levende ressourcer, som fremmer bevaring og bæredygtig udnyttelse på et retfærdigt grundlag med det formål at bidrage til at opnå en balance mellem konventionens tre målsætninger, nemlig bevaring og bæredygtig udnyttelse af den biologiske diversitet samt retfærdig fordeling af fordelene herved. |
| --- | --- |

(29)

Begrebet »økosystembaseret tilgang«, som er fastsat i FN's konvention om den biologiske mangfoldighed, er en strategi for integreret forvaltning af jord, vand og levende ressourcer, som fremmer bevaring og bæredygtig udnyttelse på et retfærdigt grundlag med det formål at bidrage til at opnå en balance mellem konventionens tre målsætninger, nemlig bevaring og bæredygtig udnyttelse af den biologiske diversitet samt retfærdig fordeling af fordelene herved.

| (30) | Ifølge EEA-rapporten »Naturbaserede løsninger i Europa: Politik, viden og praksis for tilpasning til klimaændringer og katastroferisikoreduktion« er naturbaserede løsninger til tilpasning til klimaændringer og katastroferisikoreduktion tiltag, som arbejder sammen med og styrker naturen for at genoprette og beskytte økosystemer og hjælpe samfundet med at tilpasse sig klimaændringernes virkninger og bremse yderligere opvarmning, samtidig med at de giver en række yderligere fordele. Implementeringen af naturbaserede løsninger bør være i overensstemmelse med det ottende miljøhandlingsprograms prioriterede mål. |
| --- | --- |

(30)

Ifølge EEA-rapporten »Naturbaserede løsninger i Europa: Politik, viden og praksis for tilpasning til klimaændringer og katastroferisikoreduktion« er naturbaserede løsninger til tilpasning til klimaændringer og katastroferisikoreduktion tiltag, som arbejder sammen med og styrker naturen for at genoprette og beskytte økosystemer og hjælpe samfundet med at tilpasse sig klimaændringernes virkninger og bremse yderligere opvarmning, samtidig med at de giver en række yderligere fordele. Implementeringen af naturbaserede løsninger bør være i overensstemmelse med det ottende miljøhandlingsprograms prioriterede mål.

| (31) | Opgørelse af naturkapital, som er et værktøj til at måle ændringer i beholdningen af naturkapital på forskellige niveauer og integrere økosystemtjenesternes værdi i regnskabs- og rapporteringssystemer, bør anvendes til støtte for målingen af fremskridt hen imod ambitiøse mål og foranstaltninger til reduktion af drivhusgasemissioner og beskyttelse og genopretning af biodiversitet, som det ikke kan erstatte. |
| --- | --- |

(31)

Opgørelse af naturkapital, som er et værktøj til at måle ændringer i beholdningen af naturkapital på forskellige niveauer og integrere økosystemtjenesternes værdi i regnskabs- og rapporteringssystemer, bør anvendes til støtte for målingen af fremskridt hen imod ambitiøse mål og foranstaltninger til reduktion af drivhusgasemissioner og beskyttelse og genopretning af biodiversitet, som det ikke kan erstatte.

| (32) | Hav- og kystøkosystemer, såsom mangroveskove, koralrev, saltmarsker og havgræsenge, forringes og påvirkes negativt gennem skadelige praksisser, forurening og processer såsom eutrofiering og forsuring, der påvirker den biodiversitet, de danner grundlag for, og de økosystemtjenester og funktioner, de leverer, samt deres evne til at fungere som kulstofdræn. Der er behov for en hurtig indsats for at beskytte og genoprette hav- og kystøkosystemerne, herunder havbunden. Beskyttelse og bevarelse af havene er en global udfordring og et kollektivt ansvar, og der er behov for at øge bevidstheden om og forbedre kendskabet til havene for at fremme indførelsen og implementeringen af effektive foranstaltninger på alle niveauer og af alle aktører i samfundet. |
| --- | --- |

(32)

Hav- og kystøkosystemer, såsom mangroveskove, koralrev, saltmarsker og havgræsenge, forringes og påvirkes negativt gennem skadelige praksisser, forurening og processer såsom eutrofiering og forsuring, der påvirker den biodiversitet, de danner grundlag for, og de økosystemtjenester og funktioner, de leverer, samt deres evne til at fungere som kulstofdræn. Der er behov for en hurtig indsats for at beskytte og genoprette hav- og kystøkosystemerne, herunder havbunden. Beskyttelse og bevarelse af havene er en global udfordring og et kollektivt ansvar, og der er behov for at øge bevidstheden om og forbedre kendskabet til havene for at fremme indførelsen og implementeringen af effektive foranstaltninger på alle niveauer og af alle aktører i samfundet.

| (33) | Miljøforringelser og negative virkninger af klimaændringer forventes at tage yderligere til i de kommende år, hvilket vil gå hårdest ud over udviklingslande og sårbare befolkningsgrupper. For at bidrage til at opbygge modstandsdygtighed og støtte tredjelande i deres bestræbelser på at afbøde og tilpasse sig klimaændringer samt beskytte biodiversiteten bør økonomisk bistand fra Unionen og medlemsstaterne til tredjelande fremme FN's 2030-dagsorden, Parisaftalen og den globale ramme for tiden efter 2020 i FN's konvention om biologisk mangfoldighed og være i overensstemmelse med de prioriterede mål i det ottende miljøhandlingsprogram. Unionen og medlemsstaterne bør endvidere sikre, at Parisaftalen og andre internationale klima- og miljøaftaler gennemføres på måder, der afspejler principperne om lighed og fælles, men differentierede ansvar og respektive muligheder, som fastsat i artikel 2, stk. 2, i Parisaftalen. |
| --- | --- |

(33)

Miljøforringelser og negative virkninger af klimaændringer forventes at tage yderligere til i de kommende år, hvilket vil gå hårdest ud over udviklingslande og sårbare befolkningsgrupper. For at bidrage til at opbygge modstandsdygtighed og støtte tredjelande i deres bestræbelser på at afbøde og tilpasse sig klimaændringer samt beskytte biodiversiteten bør økonomisk bistand fra Unionen og medlemsstaterne til tredjelande fremme FN's 2030-dagsorden, Parisaftalen og den globale ramme for tiden efter 2020 i FN's konvention om biologisk mangfoldighed og være i overensstemmelse med de prioriterede mål i det ottende miljøhandlingsprogram. Unionen og medlemsstaterne bør endvidere sikre, at Parisaftalen og andre internationale klima- og miljøaftaler gennemføres på måder, der afspejler principperne om lighed og fælles, men differentierede ansvar og respektive muligheder, som fastsat i artikel 2, stk. 2, i Parisaftalen.

| (34) | Grønt diplomati og øget samarbejde med tredjelande, herunder udviklingslande, og støtte til god global miljøforvaltning, herunder fremme af adgang til oplysninger, offentlig deltagelse i beslutningsprocesser samt adgang til klage og domstolsprøvelse på miljøområdet er afgørende for at virkeliggøre såvel verdensmålene som Unionens miljø- og klimamål. Sikring af synergier og sammenhæng mellem alle interne og eksterne EU-politikker, herunder handelspolitikker og -aftaler, og overholdelse af princippet om politikkohærens for bæredygtig udvikling er også af stor vigtighed. |
| --- | --- |

(34)

Grønt diplomati og øget samarbejde med tredjelande, herunder udviklingslande, og støtte til god global miljøforvaltning, herunder fremme af adgang til oplysninger, offentlig deltagelse i beslutningsprocesser samt adgang til klage og domstolsprøvelse på miljøområdet er afgørende for at virkeliggøre såvel verdensmålene som Unionens miljø- og klimamål. Sikring af synergier og sammenhæng mellem alle interne og eksterne EU-politikker, herunder handelspolitikker og -aftaler, og overholdelse af princippet om politikkohærens for bæredygtig udvikling er også af stor vigtighed.

| (35) | Da miljøpolitikken er stærkt decentraliseret, bør der gøres en indsats for at virkeliggøre de prioriterede mål i det ottende miljøhandlingsprogram på forskellige forvaltningsniveauer, dvs. på EU-plan samt nationalt, regionalt og lokalt plan, med en samarbejdsbaseret tilgang til forvaltning på flere myndighedsniveauer. Effektiv overvågning, gennemførelse, håndhævelse og ansvarlighed er af afgørende betydning, og effektiv forvaltning er påkrævet for at sikre sammenhængen mellem politikkerne. Den integrerede tilgang til politikudvikling og -gennemførelse bør styrkes med henblik på at maksimere synergierne mellem miljømæssige, sociale og økonomiske mål gennem en systematisk screening og, hvor det er hensigtsmæssigt, vurdering af de potentielle afvejninger mellem dem, samt gennem en systematisk evaluering af sårbare og marginaliserede gruppers behov. Denne integrerede tilgang bør opfylde alle regioners specifikke behov, herunder by- og landområder og regioner i den yderste periferi. Desuden er adgang til miljøoplysninger, offentlig deltagelse i beslutningsprocesser på miljøområdet og adgang til klage og domstolsprøvelse, herunder et gennemsigtigt samarbejde med og mellem offentlige myndigheder på alle beslutningsniveauer, ikke-statslige aktører og den brede offentlighed i overensstemmelse med konventionen om adgang til oplysninger, offentlig deltagelse i beslutningsprocesser samt adgang til klage og domstolsprøvelse på miljøområdet (9) (»Århuskonventionen«), vigtig for at sikre, at det ottende miljøhandlingsprogram bliver en succes. |
| --- | --- |

(35)

Da miljøpolitikken er stærkt decentraliseret, bør der gøres en indsats for at virkeliggøre de prioriterede mål i det ottende miljøhandlingsprogram på forskellige forvaltningsniveauer, dvs. på EU-plan samt nationalt, regionalt og lokalt plan, med en samarbejdsbaseret tilgang til forvaltning på flere myndighedsniveauer. Effektiv overvågning, gennemførelse, håndhævelse og ansvarlighed er af afgørende betydning, og effektiv forvaltning er påkrævet for at sikre sammenhængen mellem politikkerne. Den integrerede tilgang til politikudvikling og -gennemførelse bør styrkes med henblik på at maksimere synergierne mellem miljømæssige, sociale og økonomiske mål gennem en systematisk screening og, hvor det er hensigtsmæssigt, vurdering af de potentielle afvejninger mellem dem, samt gennem en systematisk evaluering af sårbare og marginaliserede gruppers behov. Denne integrerede tilgang bør opfylde alle regioners specifikke behov, herunder by- og landområder og regioner i den yderste periferi. Desuden er adgang til miljøoplysninger, offentlig deltagelse i beslutningsprocesser på miljøområdet og adgang til klage og domstolsprøvelse, herunder et gennemsigtigt samarbejde med og mellem offentlige myndigheder på alle beslutningsniveauer, ikke-statslige aktører og den brede offentlighed i overensstemmelse med konventionen om adgang til oplysninger, offentlig deltagelse i beslutningsprocesser samt adgang til klage og domstolsprøvelse på miljøområdet (9) (»Århuskonventionen«), vigtig for at sikre, at det ottende miljøhandlingsprogram bliver en succes.

| (36) | Kommissionen bør vurdere, hvilke fremskridt Unionen og medlemsstaterne har gjort med hensyn til at virkeliggøre de prioriterede mål i det ottende miljøhandlingsprogram i forbindelse med den retfærdige og inklusive omstilling til bæredygtighed, velfærd og modstandsdygtighed inden for planetens grænser. Dette er i overensstemmelse med opfordringerne fra medlemsstaternes stats- og regeringschefer i Portoerklæringen, fra Rådet i dets konklusioner af 24. oktober 2019 om trivselsøkonomi og fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg i dets oplæg »På vej mod et bæredygtigt Europa i 2030« om at måle økonomiske resultater og samfundsmæssige fremskridt »hinsides BNP« og bevæge sig i retning af at bruge velfærd som kompas for politikken, hvilket også støttes af OECD. |
| --- | --- |

(36)

Kommissionen bør vurdere, hvilke fremskridt Unionen og medlemsstaterne har gjort med hensyn til at virkeliggøre de prioriterede mål i det ottende miljøhandlingsprogram i forbindelse med den retfærdige og inklusive omstilling til bæredygtighed, velfærd og modstandsdygtighed inden for planetens grænser. Dette er i overensstemmelse med opfordringerne fra medlemsstaternes stats- og regeringschefer i Portoerklæringen, fra Rådet i dets konklusioner af 24. oktober 2019 om trivselsøkonomi og fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg i dets oplæg »På vej mod et bæredygtigt Europa i 2030« om at måle økonomiske resultater og samfundsmæssige fremskridt »hinsides BNP« og bevæge sig i retning af at bruge velfærd som kompas for politikken, hvilket også støttes af OECD.

| (37) | Vurderingen af fremskridtene hen imod virkeliggørelsen af de prioriterede mål i det ottende miljøhandlingsprogram bør afspejle den seneste udvikling med hensyn til tilgængeligheden og relevansen af data og indikatorer. Den bør være i overensstemmelse med og ikke gribe ind i overvågnings- og forvaltningsværktøjer, der dækker mere specifikke aspekter af miljø og klimapolitikken, såsom navnlig forordning (EU) 2018/1999, revisionen af gennemførelsen af miljøreglerne som Kommissionen har bebudet i sin meddelelse af 27. maj 2016 med titlen »Realisering af fordelene ved EU's miljøpolitikker gennem regelmæssig revision af gennemførelsen af miljøreglerne«, og overvågningsredskaber vedrørende cirkulær økonomi, nulforurening, biodiversitet, luft, vand, jord, affald eller andre miljøpolitikker. Sammen med redskaber, der anvendes i henhold til det europæiske semester, Eurostats overvågning af verdensmålene og Kommissionens meddelelse af 9. september 2020 med titlen »Strategisk fremsynsrapport 2020«, bør vurderingen af fremskridtene hen imod virkeliggørelsen af de prioriterede mål i det ottende miljøhandlingsprogram indgå i et tværgående, sammenhængende og sammenkoblet sæt overvågnings- og forvaltningsværktøjer, som ikke alene omfatter miljømæssige faktorer, men også sociale og økonomiske faktorer. |
| --- | --- |

(37)

Vurderingen af fremskridtene hen imod virkeliggørelsen af de prioriterede mål i det ottende miljøhandlingsprogram bør afspejle den seneste udvikling med hensyn til tilgængeligheden og relevansen af data og indikatorer. Den bør være i overensstemmelse med og ikke gribe ind i overvågnings- og forvaltningsværktøjer, der dækker mere specifikke aspekter af miljø og klimapolitikken, såsom navnlig forordning (EU) 2018/1999, revisionen af gennemførelsen af miljøreglerne som Kommissionen har bebudet i sin meddelelse af 27. maj 2016 med titlen »Realisering af fordelene ved EU's miljøpolitikker gennem regelmæssig revision af gennemførelsen af miljøreglerne«, og overvågningsredskaber vedrørende cirkulær økonomi, nulforurening, biodiversitet, luft, vand, jord, affald eller andre miljøpolitikker. Sammen med redskaber, der anvendes i henhold til det europæiske semester, Eurostats overvågning af verdensmålene og Kommissionens meddelelse af 9. september 2020 med titlen »Strategisk fremsynsrapport 2020«, bør vurderingen af fremskridtene hen imod virkeliggørelsen af de prioriterede mål i det ottende miljøhandlingsprogram indgå i et tværgående, sammenhængende og sammenkoblet sæt overvågnings- og forvaltningsværktøjer, som ikke alene omfatter miljømæssige faktorer, men også sociale og økonomiske faktorer.

| (38) | I lyset af det ottende miljøhandlingsprograms prioriterede mål, navnlig dets langsigtede prioriterede mål, er det vigtigt at videreudvikle den vidensbase om planetens grænser og om miljøaftryk og udvikle relevante indikatorsæt. |
| --- | --- |

(38)

I lyset af det ottende miljøhandlingsprograms prioriterede mål, navnlig dets langsigtede prioriterede mål, er det vigtigt at videreudvikle den vidensbase om planetens grænser og om miljøaftryk og udvikle relevante indikatorsæt.

| (39) | Der er behov for robuste og meningsfulde indikatorer for at overvåge fremskridtene hen imod virkeliggørelsen af de prioriterede mål i det ottende miljøhandlingsprogram. Kommissionen, EEA og andre relevante agenturer bør have adgang til, videreanvende og bygge på data og indikatorer fra medlemsstaterne i overensstemmelse med gældende EU-retsakter. Derudover bør der anvendes andre datakilder, såsom satellitdata og behandlede oplysninger taget fra Unionens Jordovervågningsprogram (Copernicus), Det Europæiske Informationssystem for Skovbrande, Biodiversitetsinformationssystemet for Europa, Markidentifikationssystemet og Det Europæiske Oversvømmelsesvarslingssystem, samt dataplatforme såsom Det Europæiske Havobservations- og Datanetværk og Informationsplatformen for Kemikalieovervågning. Anvendelsen af moderne digitale værktøjer og kunstig intelligens gør det muligt at forvalte og analysere dataene på en effektiv måde og derved mindske den administrative byrde, samtidig med at de bliver mere rettidige og af højere kvalitet. Til vurdering af fremskridt hen imod virkeliggørelsen af de prioriterede mål i det ottende miljøhandlingsprogram, kan der anvendes ikke-retligt bindende mål ud over de retligt bindende mål, der er fastsat i EU-retten. |
| --- | --- |

(39)

Der er behov for robuste og meningsfulde indikatorer for at overvåge fremskridtene hen imod virkeliggørelsen af de prioriterede mål i det ottende miljøhandlingsprogram. Kommissionen, EEA og andre relevante agenturer bør have adgang til, videreanvende og bygge på data og indikatorer fra medlemsstaterne i overensstemmelse med gældende EU-retsakter. Derudover bør der anvendes andre datakilder, såsom satellitdata og behandlede oplysninger taget fra Unionens Jordovervågningsprogram (Copernicus), Det Europæiske Informationssystem for Skovbrande, Biodiversitetsinformationssystemet for Europa, Markidentifikationssystemet og Det Europæiske Oversvømmelsesvarslingssystem, samt dataplatforme såsom Det Europæiske Havobservations- og Datanetværk og Informationsplatformen for Kemikalieovervågning. Anvendelsen af moderne digitale værktøjer og kunstig intelligens gør det muligt at forvalte og analysere dataene på en effektiv måde og derved mindske den administrative byrde, samtidig med at de bliver mere rettidige og af højere kvalitet. Til vurdering af fremskridt hen imod virkeliggørelsen af de prioriterede mål i det ottende miljøhandlingsprogram, kan der anvendes ikke-retligt bindende mål ud over de retligt bindende mål, der er fastsat i EU-retten.

| (40) | Endvidere bør medlemsstaterne i overensstemmelse med kravene i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2003/4/EF (10), 2007/2/EF (11) og (EU) 2019/1024 (12) sikre, at de relevante data, oplysninger og indikatorer for overvågning af gennemførelsen af det ottende miljøhandlingsprogram er frit tilgængelige, ikkediskriminerende, med åben adgang, passende, af høj kvalitet, sammenlignelige, ajourførte, brugervenlige og let tilgængelige online. |
| --- | --- |

(40)

Endvidere bør medlemsstaterne i overensstemmelse med kravene i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2003/4/EF (10), 2007/2/EF (11) og (EU) 2019/1024 (12) sikre, at de relevante data, oplysninger og indikatorer for overvågning af gennemførelsen af det ottende miljøhandlingsprogram er frit tilgængelige, ikkediskriminerende, med åben adgang, passende, af høj kvalitet, sammenlignelige, ajourførte, brugervenlige og let tilgængelige online.

| (41) | For at virkeliggøre de prioriterede mål i det ottende miljøhandlingsprogram bør EEA og Det Europæiske Kemikalieagentur (ECHA) samt medlemsstaterne udstyres med tilstrækkelig kapacitet og tilstrækkelige ressourcer til at sikre et solidt, tilgængeligt og gennemsigtigt videns- og evidensgrundlag til støtte for gennemførelsen af de strategiske prioriteter i den europæiske miljøaftale og vurderingen af fremskridt under det ottende miljøhandlingsprogram. Hvor det er relevant, bør andre organer og agenturer også inddrages og bidrage til gennemførelsen af disse strategiske prioriteter og til denne vurdering af fremskridtene. |
| --- | --- |

(41)

For at virkeliggøre de prioriterede mål i det ottende miljøhandlingsprogram bør EEA og Det Europæiske Kemikalieagentur (ECHA) samt medlemsstaterne udstyres med tilstrækkelig kapacitet og tilstrækkelige ressourcer til at sikre et solidt, tilgængeligt og gennemsigtigt videns- og evidensgrundlag til støtte for gennemførelsen af de strategiske prioriteter i den europæiske miljøaftale og vurderingen af fremskridt under det ottende miljøhandlingsprogram. Hvor det er relevant, bør andre organer og agenturer også inddrages og bidrage til gennemførelsen af disse strategiske prioriteter og til denne vurdering af fremskridtene.

| (42) | I henhold til artikel 192, stk. 3, første afsnit, i TEUF vedtager Europa-Parlamentet og Rådet efter den almindelige lovgivningsprocedure generelle handlingsprogrammer med angivelse af de prioriterede mål, der skal virkeliggøres inden for Unionens politik på miljøområdet. Da Kommissionens meddelelse om den europæiske grønne pagt indeholder en køreplan for vigtige tiltag med relevans for miljø- og klimaområdet i de kommende år, fastlægger nærværende afgørelse helt undtagelsesvist ikke tiltag til virkeliggørelsen af dens prioriterede mål i perioden frem til 2025. Det vil dog være nødvendigt at gøre dette for perioden efter den forventede fastlæggelse af den europæiske grønne pagts vigtige tiltag i 2024, således at de i denne afgørelse fastlagte tematiske prioriterede mål kan virkeliggøres, og det ottende miljøhandlingsprogram fortsætter med at fastsætte den overordnede vision for Unionens miljøpolitik. Dette er også nødvendigt for at respektere Europa-Parlamentets og Rådets prærogativer i henhold til artikel 192, stk. 3, første afsnit, i TEUF, uden at dette berører Kommissionens prærogativer i henhold til artikel 17 i traktaten om Den Europæiske Union (TEU). Med henblik herpå bør Kommissionen senest den 31. marts 2024 foretage en midtvejsevaluering, og, hvor det er hensigtsmæssigt, efterfulgt af et lovgivningsmæssigt forslag, hvorved der føjes et bilag til denne afgørelse, for at virkeliggøre de prioriterede tematiske mål senest den 31. marts 2025. |
| --- | --- |

(42)

I henhold til artikel 192, stk. 3, første afsnit, i TEUF vedtager Europa-Parlamentet og Rådet efter den almindelige lovgivningsprocedure generelle handlingsprogrammer med angivelse af de prioriterede mål, der skal virkeliggøres inden for Unionens politik på miljøområdet. Da Kommissionens meddelelse om den europæiske grønne pagt indeholder en køreplan for vigtige tiltag med relevans for miljø- og klimaområdet i de kommende år, fastlægger nærværende afgørelse helt undtagelsesvist ikke tiltag til virkeliggørelsen af dens prioriterede mål i perioden frem til 2025. Det vil dog være nødvendigt at gøre dette for perioden efter den forventede fastlæggelse af den europæiske grønne pagts vigtige tiltag i 2024, således at de i denne afgørelse fastlagte tematiske prioriterede mål kan virkeliggøres, og det ottende miljøhandlingsprogram fortsætter med at fastsætte den overordnede vision for Unionens miljøpolitik. Dette er også nødvendigt for at respektere Europa-Parlamentets og Rådets prærogativer i henhold til artikel 192, stk. 3, første afsnit, i TEUF, uden at dette berører Kommissionens prærogativer i henhold til artikel 17 i traktaten om Den Europæiske Union (TEU). Med henblik herpå bør Kommissionen senest den 31. marts 2024 foretage en midtvejsevaluering, og, hvor det er hensigtsmæssigt, efterfulgt af et lovgivningsmæssigt forslag, hvorved der føjes et bilag til denne afgørelse, for at virkeliggøre de prioriterede tematiske mål senest den 31. marts 2025.

| (43) | For at tage hensyn til de politiske mål, der er under udvikling, og de fremskridt, der er gjort, bør det ottende miljøhandlingsprogram evalueres af Kommissionen i 2029. Kommissionen bør forelægge Europa-Parlamentet og Rådet en rapport med resultaterne af denne evaluering, og, hvis det er relevant, efterfulgt af et lovgivningsmæssigt forslag til det næste miljøhandlingsprogram. Et sådant forslag til retsakt bør fremlægges rettidigt med henblik på at undgå et afbræk mellem det ottende og det niende miljøhandlingsprogram. |
| --- | --- |

(43)

For at tage hensyn til de politiske mål, der er under udvikling, og de fremskridt, der er gjort, bør det ottende miljøhandlingsprogram evalueres af Kommissionen i 2029. Kommissionen bør forelægge Europa-Parlamentet og Rådet en rapport med resultaterne af denne evaluering, og, hvis det er relevant, efterfulgt af et lovgivningsmæssigt forslag til det næste miljøhandlingsprogram. Et sådant forslag til retsakt bør fremlægges rettidigt med henblik på at undgå et afbræk mellem det ottende og det niende miljøhandlingsprogram.

| (44) | Målene for denne afgørelse kan ikke i tilstrækkelig grad opfyldes af medlemsstaterne, men kan på grund af det foreslåede handlingsprograms omfang og virkninger bedre nås på EU-plan; Unionen kan derfor vedtage foranstaltninger i overensstemmelse med nærhedsprincippet, jf. artikel 5 i TEU. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. nævnte artikel, går denne afgørelse ikke videre, end hvad der er nødvendigt for at nå disse mål — |
| --- | --- |

(44)

Målene for denne afgørelse kan ikke i tilstrækkelig grad opfyldes af medlemsstaterne, men kan på grund af det foreslåede handlingsprograms omfang og virkninger bedre nås på EU-plan; Unionen kan derfor vedtage foranstaltninger i overensstemmelse med nærhedsprincippet, jf. artikel 5 i TEU. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. nævnte artikel, går denne afgørelse ikke videre, end hvad der er nødvendigt for at nå disse mål —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

Genstand

1.   Med denne afgørelse fastlægges et generelt handlingsprogram på miljøområdet for perioden frem til den 31. december 2030 (»det ottende miljøhandlingsprogram«). Den fastlægger de prioriterede mål for det ottende miljøhandlingsprogram og udpeger de nødvendige forudsætninger for at virkeliggøre disse mål. Den fastlægger en overvågningsramme for måling af Unionens og dens medlemsstaters fremskridt hen imod virkeliggørelsen af de prioriterede mål for det ottende miljøhandlingsprogram og en styringsmekanisme med henblik på at sikre virkeliggørelsen af disse prioriterede mål.

2.   Det ottende miljøhandlingsprogram tager sigte på at fremskynde den grønne omstilling til en klimaneutral, bæredygtig, giftfri, ressourceeffektiv, modstands- og konkurrencedygtig cirkulær økonomi, der er baseret på vedvarende energikilder, på en retfærdig, lige og inklusiv måde og på at beskytte, genoprette og forbedre miljøets tilstand ved bl.a. at standse og vende tabet af biodiversitet. Den støtter og styrker en integreret politik- og gennemførelsestilgang, der bygger på den europæiske grønne pagt.

3.   Det ottende miljøhandlingsprogram udgør grundlaget for opfyldelsen af de miljø- og klimamålsætninger, der er fastlagt i FN's 2030-dagsorden og dens verdensmål, samt af de mål, der forfølges i multilaterale miljø- og klimaaftaler.

4.   Det ottende miljøhandlingsprograms overvågningsramme bidrager til Unionens indsats for at måle fremskridt hen imod bæredygtighed, velfærd og modstandsdygtighed.

5.   Det ottende miljøhandlingsprogram baseres på forsigtighedsprincippet, principperne om forebyggende indsats og om indgreb mod forurening ved kilden og forureneren betaler-princippet.

Artikel 2

Prioriterede mål

1.   Det ottende miljøhandlingsprogram har det langsigtede prioriterede mål, at mennesker senest i 2050 lever et godt liv inden for planetens grænser i en velfærdsøkonomi, hvor intet går til spilde, vækst er regenerativ, der er opnået klimaneutralitet i Unionen, og uligheder er blevet væsentligt reduceret. Et sundt miljø understøtter alle menneskers velfærd og er et miljø, hvor biodiversiteten bevares, økosystemerne trives, og naturen beskyttes og genoprettes, hvilket fører til øget modstandsdygtighed over for klimaændringer, vejr- og klimarelaterede katastrofer og andre miljørisici. Unionen går foran i indsatsen for at sikre de nuværende og kommende generationers velstand på verdensplan som udtryk for generationernes ansvar over for hinanden.

2.   Det ottende miljøhandlingsprogram har følgende seks tematiske prioriterede mål, som er indbyrdes forbundne og gælder for perioden frem til den 31. december 2030:

| a) | en hurtig og forudsigelig reduktion af drivhusgasemissionerne og samtidig forøgelse af optag gennem naturlige dræn i Unionen med henblik på at nå 2030-målet for reduktion af drivhusgasemissioner som fastsat i forordning (EU) 2021/1119 og i overensstemmelse med Unionens klima- og miljømålsætninger, samtidig med at der sikres en retfærdig omstilling, som ikke lader nogen i stikken |
| --- | --- |

a)

en hurtig og forudsigelig reduktion af drivhusgasemissionerne og samtidig forøgelse af optag gennem naturlige dræn i Unionen med henblik på at nå 2030-målet for reduktion af drivhusgasemissioner som fastsat i forordning (EU) 2021/1119 og i overensstemmelse med Unionens klima- og miljømålsætninger, samtidig med at der sikres en retfærdig omstilling, som ikke lader nogen i stikken

| b) | fortsat fremskridt med hensyn til at øge og mainstreame tilpasningsevnen, herunder på grundlag af økosystemtilgange, styrke modstandsdygtigheden og tilpasningen og mindske miljøets, samfundets og alle økonomiske sektorers sårbarhed over for klimaændringer, samtidig med at forebyggelsen af og beredskabet over for vejr- og klimarelaterede katastrofer forbedres |
| --- | --- |

b)

fortsat fremskridt med hensyn til at øge og mainstreame tilpasningsevnen, herunder på grundlag af økosystemtilgange, styrke modstandsdygtigheden og tilpasningen og mindske miljøets, samfundets og alle økonomiske sektorers sårbarhed over for klimaændringer, samtidig med at forebyggelsen af og beredskabet over for vejr- og klimarelaterede katastrofer forbedres

| c) | fremskridt hen imod en velfærdsøkonomi, der giver mere tilbage til planeten, end den tager, og fremskyndelse af omstillingen til en giftfri cirkulær økonomi, hvor vækst er regenerativ, ressourcer anvendes effektivt og bæredygtigt, og affaldshierarkiet anvendes |
| --- | --- |

c)

fremskridt hen imod en velfærdsøkonomi, der giver mere tilbage til planeten, end den tager, og fremskyndelse af omstillingen til en giftfri cirkulær økonomi, hvor vækst er regenerativ, ressourcer anvendes effektivt og bæredygtigt, og affaldshierarkiet anvendes

| d) | tilstræbelse af nulforurening, herunder med hensyn til skadelige kemikalier, med henblik på at opnå et giftfrit miljø, herunder for luft, vand og jord samt med hensyn til lys- og støjforurening, og beskyttelse af menneskers, dyrs og økosystemers sundhed og trivsel mod miljørelaterede risici og negative påvirkninger |
| --- | --- |

d)

tilstræbelse af nulforurening, herunder med hensyn til skadelige kemikalier, med henblik på at opnå et giftfrit miljø, herunder for luft, vand og jord samt med hensyn til lys- og støjforurening, og beskyttelse af menneskers, dyrs og økosystemers sundhed og trivsel mod miljørelaterede risici og negative påvirkninger

| e) | beskyttelse, bevarelse og genoprettelse af marin og terrestrisk biodiversitet og biodiversiteten i indre farvande i og uden for beskyttede områder, bl.a. ved at standse og vende tabet af biodiversitet og forbedre økosystemernes tilstand, deres funktioner og de tjenester, de leverer, samt ved at forbedre miljøets tilstand, navnlig luft, vand og jord, samt ved at bekæmpe ørkendannelse og jordforringelse |
| --- | --- |

e)

beskyttelse, bevarelse og genoprettelse af marin og terrestrisk biodiversitet og biodiversiteten i indre farvande i og uden for beskyttede områder, bl.a. ved at standse og vende tabet af biodiversitet og forbedre økosystemernes tilstand, deres funktioner og de tjenester, de leverer, samt ved at forbedre miljøets tilstand, navnlig luft, vand og jord, samt ved at bekæmpe ørkendannelse og jordforringelse

| f) | fremme af de miljømæssige aspekter af bæredygtighed og væsentlig mindskelse af de vigtigste miljø- og klimabelastninger i forbindelse med produktion og forbrug i Unionen, navnlig på områderne energi, industri, bygninger og infrastruktur, mobilitet, turisme, international handel og fødevaresystemet. |
| --- | --- |

f)

fremme af de miljømæssige aspekter af bæredygtighed og væsentlig mindskelse af de vigtigste miljø- og klimabelastninger i forbindelse med produktion og forbrug i Unionen, navnlig på områderne energi, industri, bygninger og infrastruktur, mobilitet, turisme, international handel og fødevaresystemet.

Artikel 3

Betingelserne for at virkeliggøre de prioriterede mål

Virkeliggørelsen af de prioriterede mål, som er fastsat i artikel 2, kræver efter omstændighederne følgende fra Kommissionen, medlemsstaterne, de regionale og lokale myndigheder samt øvrige interessenter:

| a) | sikring af en effektiv, hurtig og fuldstændig gennemførelse af EU-lovgivning og strategier for miljøet og klimaet samt tilstræbelse af topkvalitet i miljøindsatsen på EU-plan samt nationalt, regionalt og lokalt plan, herunder ved at sørge for tilstrækkelig kapacitet til administration af lovgivningen og sikring af dens overholdelse som fastsat i den regelmæssige revision af gennemførelsen af miljøreglerne, støtte til og samarbejde med netværk for aktører såsom EU-netværket for gennemførelse og håndhævelse af miljølovgivning, Det Europæiske Netværk af Miljøanklagere, Den Europæiske Unions forum for miljødommere og Det Europæiske Netværk til Bekæmpelse af Miljøforbrydelser |
| --- | --- |

a)

sikring af en effektiv, hurtig og fuldstændig gennemførelse af EU-lovgivning og strategier for miljøet og klimaet samt tilstræbelse af topkvalitet i miljøindsatsen på EU-plan samt nationalt, regionalt og lokalt plan, herunder ved at sørge for tilstrækkelig kapacitet til administration af lovgivningen og sikring af dens overholdelse som fastsat i den regelmæssige revision af gennemførelsen af miljøreglerne, støtte til og samarbejde med netværk for aktører såsom EU-netværket for gennemførelse og håndhævelse af miljølovgivning, Det Europæiske Netværk af Miljøanklagere, Den Europæiske Unions forum for miljødommere og Det Europæiske Netværk til Bekæmpelse af Miljøforbrydelser

| b) | prioritering af håndhævelsen af EU-miljølovgivningen i tilfælde, hvor gennemførelsen er mangelfuld, herunder gennem traktatbrudsprocedurer og ved at sikre, at der afsættes tilstrækkelige finansielle og menneskelige ressourcer til dette formål, og at informationen om disse procedurer er fuldstændig og lettilgængelig, samtidig med at EU-retten respekteres |
| --- | --- |

b)

prioritering af håndhævelsen af EU-miljølovgivningen i tilfælde, hvor gennemførelsen er mangelfuld, herunder gennem traktatbrudsprocedurer og ved at sikre, at der afsættes tilstrækkelige finansielle og menneskelige ressourcer til dette formål, og at informationen om disse procedurer er fuldstændig og lettilgængelig, samtidig med at EU-retten respekteres

| c) | forbedring af retningslinjer og henstillinger, herunder om effektive, afskrækkende og forholdsmæssige sanktioner for at mindske risikoen for manglende overholdelse af EU-miljølovgivningen samt intensivering af indsatsen med hensyn til miljøansvar og manglende overholdelse samt styrkelse af samarbejdet mellem retlige og retshåndhævende myndigheder om bekæmpelse af miljøkriminalitet som fastsat i relevant EU-lovgivning såsom Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2008/99/EF (13) |
| --- | --- |

c)

forbedring af retningslinjer og henstillinger, herunder om effektive, afskrækkende og forholdsmæssige sanktioner for at mindske risikoen for manglende overholdelse af EU-miljølovgivningen samt intensivering af indsatsen med hensyn til miljøansvar og manglende overholdelse samt styrkelse af samarbejdet mellem retlige og retshåndhævende myndigheder om bekæmpelse af miljøkriminalitet som fastsat i relevant EU-lovgivning såsom Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2008/99/EF (13)

13

| d) | styrkelse af den integrerede tilgang til politikudvikling og -gennemførelse, navnlig ved:






  i) | at integrere de prioriterede mål, der er fastsat i artikel 2, samt, hvor det er relevant, alle verdensmålene i alle relevante strategier, lovgivningsmæssige og ikkelovgivningsmæssige initiativer, programmer, investeringer og projekter på EU-plan samt nationalt, regionalt og lokalt plan samt i relevante internationale aftaler indgået af Unionen efter den 2. maj 2022 for at sikre, at disse strategier, lovgivningsmæssige og ikkelovgivningsmæssige initiativer, programmer, investeringer, projekter og internationale aftaler og gennemførelsen af dem er i overensstemmelse med, i relevant omfang bidrager til og ikke skader nogen af de prioriterede mål, der er fastsat i artikel 2 |
| --- | --- | --- |

d)

styrkelse af den integrerede tilgang til politikudvikling og -gennemførelse, navnlig ved:

i)

at integrere de prioriterede mål, der er fastsat i artikel 2, samt, hvor det er relevant, alle verdensmålene i alle relevante strategier, lovgivningsmæssige og ikkelovgivningsmæssige initiativer, programmer, investeringer og projekter på EU-plan samt nationalt, regionalt og lokalt plan samt i relevante internationale aftaler indgået af Unionen efter den 2. maj 2022 for at sikre, at disse strategier, lovgivningsmæssige og ikkelovgivningsmæssige initiativer, programmer, investeringer, projekter og internationale aftaler og gennemførelsen af dem er i overensstemmelse med, i relevant omfang bidrager til og ikke skader nogen af de prioriterede mål, der er fastsat i artikel 2

| ii) | at maksimere fordelene ved at gennemføre Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2011/92/EU (14) og 2001/42/EF (15) |
| --- | --- |

ii)

at maksimere fordelene ved at gennemføre Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2011/92/EU (14) og 2001/42/EF (15)

14

15

| iii) | systematisk at screene og, hvor det er hensigtsmæssigt, vurdere synergier og potentielle afvejninger mellem miljømæssige, sociale og økonomiske mål for alle initiativer for at sikre, at menneskers velfærd og navnlig deres behov for et sundt miljø, ren luft samt fødevarer, vand, energi, boliger, grøn infrastruktur og mobilitet, som er af god kvalitet, som de har adgang til, og som de kan betale, sikres på en bæredygtig måde, der ikke lader nogen i stikken |
| --- | --- |

iii)

systematisk at screene og, hvor det er hensigtsmæssigt, vurdere synergier og potentielle afvejninger mellem miljømæssige, sociale og økonomiske mål for alle initiativer for at sikre, at menneskers velfærd og navnlig deres behov for et sundt miljø, ren luft samt fødevarer, vand, energi, boliger, grøn infrastruktur og mobilitet, som er af god kvalitet, som de har adgang til, og som de kan betale, sikres på en bæredygtig måde, der ikke lader nogen i stikken

| iv) | at indføre en »tænk bæredygtighed først«-tilgang, herunder ved, hvor det er relevant, at integrere verdensmålene i retningslinjerne for bedre regulering og værktøjskassen for bedre regulering samt strømline og operationalisere princippet om ikke at gøre skade |
| --- | --- |

iv)

at indføre en »tænk bæredygtighed først«-tilgang, herunder ved, hvor det er relevant, at integrere verdensmålene i retningslinjerne for bedre regulering og værktøjskassen for bedre regulering samt strømline og operationalisere princippet om ikke at gøre skade

| v) | regelmæssigt at evaluere eksisterende politikker og, hvor det er hensigtsmæssigt, foreslå ny lovgivning, i relevant omfang baseret på konsekvensanalyser, der bygger på omfattende og gennemsigtige høringer — under anvendelse af procedurer, der er ansvarlige, inklusive, informerede og enkle at gennemføre — og som tager hensyn til hele spektret af umiddelbare og langsigtede konsekvenser for miljøet og klimaet som led i en integreret analyse af de økonomiske, sociale og miljømæssige virkninger, herunder kumulative virkninger, samt omkostningerne ved henholdsvis at handle og undlade at handle |
| --- | --- |

v)

regelmæssigt at evaluere eksisterende politikker og, hvor det er hensigtsmæssigt, foreslå ny lovgivning, i relevant omfang baseret på konsekvensanalyser, der bygger på omfattende og gennemsigtige høringer — under anvendelse af procedurer, der er ansvarlige, inklusive, informerede og enkle at gennemføre — og som tager hensyn til hele spektret af umiddelbare og langsigtede konsekvenser for miljøet og klimaet som led i en integreret analyse af de økonomiske, sociale og miljømæssige virkninger, herunder kumulative virkninger, samt omkostningerne ved henholdsvis at handle og undlade at handle

| vi) | inden for otte uger efter afslutningen af en offentlig høring gennemført af Kommissionen at give detaljeret feedback om høringssvarene fra interessenter, idet der skelnes mellem bidrag fra forskellige typer af interessenter |
| --- | --- |

vi)

inden for otte uger efter afslutningen af en offentlig høring gennemført af Kommissionen at give detaljeret feedback om høringssvarene fra interessenter, idet der skelnes mellem bidrag fra forskellige typer af interessenter

| e) | udarbejdelse af en sammenfattende resultattavle og et ditto indikatorsæt, der måler resultater »hinsides BNP«, bl.a. baseret på en målrettet høring af alle relevante interessenter samt en rapport, som kortlægger de indbyrdes forbindelser mellem eksisterende indikatorsæt samt overvågningsrammer og -processer på EU-plan, der måler sociale, økonomiske og miljømæssige fremskridt, og som indeholder forslag til tiltag til at strømline eksisterende resultattavler og indikatorsæt |
| --- | --- |

e)

udarbejdelse af en sammenfattende resultattavle og et ditto indikatorsæt, der måler resultater »hinsides BNP«, bl.a. baseret på en målrettet høring af alle relevante interessenter samt en rapport, som kortlægger de indbyrdes forbindelser mellem eksisterende indikatorsæt samt overvågningsrammer og -processer på EU-plan, der måler sociale, økonomiske og miljømæssige fremskridt, og som indeholder forslag til tiltag til at strømline eksisterende resultattavler og indikatorsæt

| f) | sikring af, at sociale uligheder som følge af klima- og miljørelaterede virkninger og politikker minimeres, og at de foranstaltninger, der træffes for at beskytte miljøet og klimaet, gennemføres på en socialt retfærdig og inklusiv måde |
| --- | --- |

f)

sikring af, at sociale uligheder som følge af klima- og miljørelaterede virkninger og politikker minimeres, og at de foranstaltninger, der træffes for at beskytte miljøet og klimaet, gennemføres på en socialt retfærdig og inklusiv måde

| g) | integration af kønsaspektet i alle klima- og miljøpolitikker, herunder ved at medtage et kønsperspektiv i alle faser af den politiske beslutningsproces |
| --- | --- |

g)

integration af kønsaspektet i alle klima- og miljøpolitikker, herunder ved at medtage et kønsperspektiv i alle faser af den politiske beslutningsproces

| h) | styrkelse af miljøpositive incitamenter samt udfasning af miljøskadelige subsidier, navnlig subsidier til fossile brændstoffer, på EU-plan samt nationalt, regionalt og lokalt plan hurtigst muligt, bl.a. ved at:






  i) | fastlægge en bindende EU-ramme for overvågning af og rapportering om medlemsstaternes fremskridt hen imod udfasning af subsidier til fossile brændstoffer ud fra en aftalt metode |
| --- | --- | --- |

h)

styrkelse af miljøpositive incitamenter samt udfasning af miljøskadelige subsidier, navnlig subsidier til fossile brændstoffer, på EU-plan samt nationalt, regionalt og lokalt plan hurtigst muligt, bl.a. ved at:

i)

fastlægge en bindende EU-ramme for overvågning af og rapportering om medlemsstaternes fremskridt hen imod udfasning af subsidier til fossile brændstoffer ud fra en aftalt metode

| ii) | fastsætte en frist for udfasning af subsidier til fossile brændstoffer i overensstemmelse med ambitionen om at begrænse den globale opvarmning til 1,5 °C |
| --- | --- |

ii)

fastsætte en frist for udfasning af subsidier til fossile brændstoffer i overensstemmelse med ambitionen om at begrænse den globale opvarmning til 1,5 °C

| iii) | indføre en metode til udpegning af andre miljøskadelige subsidier, som Kommissionen fastsætter i samråd med medlemsstaterne senest i 2023; på grundlag af denne metode udpeger medlemsstaterne andre miljøskadelige subsidier og indberetter dem regelmæssigt til Kommissionen, således at denne kan udarbejde en rapport om omfanget og typen af sådanne subsidier i Unionen og om de fremskridt, der er gjort med at udfase dem |
| --- | --- |

iii)

indføre en metode til udpegning af andre miljøskadelige subsidier, som Kommissionen fastsætter i samråd med medlemsstaterne senest i 2023; på grundlag af denne metode udpeger medlemsstaterne andre miljøskadelige subsidier og indberetter dem regelmæssigt til Kommissionen, således at denne kan udarbejde en rapport om omfanget og typen af sådanne subsidier i Unionen og om de fremskridt, der er gjort med at udfase dem

| i) | integrering af biodiversitetsindsatsen i Unionens politikker og bidrag til at opfylde den overordnede ambition om at anvende 7,5 % af de årlige udgifter under den flerårige finansielle ramme 2021-2027 til biodiversitetsmål i 2024 og 10 % i 2026 og i 2027, idet sådanne udgifter skal spores under anvendelse af en effektiv, gennemsigtig og omfattende metode, samtidig med at der tages hensyn til de eksisterende overlap mellem klima- og biodiversitetsmålene |
| --- | --- |

i)

integrering af biodiversitetsindsatsen i Unionens politikker og bidrag til at opfylde den overordnede ambition om at anvende 7,5 % af de årlige udgifter under den flerårige finansielle ramme 2021-2027 til biodiversitetsmål i 2024 og 10 % i 2026 og i 2027, idet sådanne udgifter skal spores under anvendelse af en effektiv, gennemsigtig og omfattende metode, samtidig med at der tages hensyn til de eksisterende overlap mellem klima- og biodiversitetsmålene

| j) | sikring af effektiv klima- og biodiversitetsmainstreaming og -proofing af Unionens budget samt af sammenhængen mellem de midler, der afsættes til henholdsvis klima og biodiversitet |
| --- | --- |

j)

sikring af effektiv klima- og biodiversitetsmainstreaming og -proofing af Unionens budget samt af sammenhængen mellem de midler, der afsættes til henholdsvis klima og biodiversitet

| k) | fremme af en forsvarlig forvaltning af kemikalier på internationalt plan, sideløbende med fremme af den globale nedtrapning af stoffer, der ikke er godkendt i Unionen |
| --- | --- |

k)

fremme af en forsvarlig forvaltning af kemikalier på internationalt plan, sideløbende med fremme af den globale nedtrapning af stoffer, der ikke er godkendt i Unionen

| l) | sikring af en hurtig erstatning af problematiske stoffer, herunder særligt problematiske stoffer, hormonforstyrrende stoffer, meget persistente kemikalier, neurotoksiske og immunotoksiske stoffer, samt tackling af kombinationsvirkningerne af kemikalier, nanoformer af stoffer og eksponering for farlige kemikalier fra produkter og vurdering af deres indvirkning på sundhed og miljø, herunder klima, og biodiversitet, samtidig med at man fremmer øget anvendelse af sikre og bæredygtigt designede kemikalier og materialer og forstærker og samordner indsatsen for at fremme udviklingen og valideringen af alternativer til dyreforsøg |
| --- | --- |

l)

sikring af en hurtig erstatning af problematiske stoffer, herunder særligt problematiske stoffer, hormonforstyrrende stoffer, meget persistente kemikalier, neurotoksiske og immunotoksiske stoffer, samt tackling af kombinationsvirkningerne af kemikalier, nanoformer af stoffer og eksponering for farlige kemikalier fra produkter og vurdering af deres indvirkning på sundhed og miljø, herunder klima, og biodiversitet, samtidig med at man fremmer øget anvendelse af sikre og bæredygtigt designede kemikalier og materialer og forstærker og samordner indsatsen for at fremme udviklingen og valideringen af alternativer til dyreforsøg

| m) | tackling af problemet med jordbundsforringelse og sikring af beskyttelsen og den bæredygtige udnyttelse af jordbunden, herunder gennem et specifikt lovgivningsmæssigt forslag om jordbundssundhed senest i 2023 |
| --- | --- |

m)

tackling af problemet med jordbundsforringelse og sikring af beskyttelsen og den bæredygtige udnyttelse af jordbunden, herunder gennem et specifikt lovgivningsmæssigt forslag om jordbundssundhed senest i 2023

| n) | omlægning af Unionens fødevaresystem, så det bl.a. bidrager til at beskytte og genoprette biodiversiteten i og uden for Unionen og sikrer et højt dyrevelfærdsniveau, samtidig med at de berørte interessenter sikres en retfærdig omstilling |
| --- | --- |

n)

omlægning af Unionens fødevaresystem, så det bl.a. bidrager til at beskytte og genoprette biodiversiteten i og uden for Unionen og sikrer et højt dyrevelfærdsniveau, samtidig med at de berørte interessenter sikres en retfærdig omstilling

| o) | holistisk anerkendelse af sammenhængene mellem menneskers sundhed, dyresundhed og miljøet ved fuldt ud at integrere One Health-tilgangen i den politiske beslutningstagning |
| --- | --- |

o)

holistisk anerkendelse af sammenhængene mellem menneskers sundhed, dyresundhed og miljøet ved fuldt ud at integrere One Health-tilgangen i den politiske beslutningstagning

| p) | fremme af anerkendelsen af retten til et rent, sundt og bæredygtigt miljø på internationalt plan |
| --- | --- |

p)

fremme af anerkendelsen af retten til et rent, sundt og bæredygtigt miljø på internationalt plan

| q) | fuld udnyttelse af økosystemtilgange og grøn infrastruktur, herunder biodiversitetsvenlige naturbaserede løsninger, samtidig med at det sikres, at deres gennemførelse genskaber biodiversiteten og styrker økosystemets integritet og konnektivitet, har klare samfundsmæssige sidegevinster, der kræver fuld deltagelse af og samtykke fra oprindelige folk og lokalsamfund og ikke erstatter eller underminerer foranstaltninger, der er truffet for at beskytte biodiversiteten eller reducere drivhusgasemissionerne i Unionen |
| --- | --- |

q)

fuld udnyttelse af økosystemtilgange og grøn infrastruktur, herunder biodiversitetsvenlige naturbaserede løsninger, samtidig med at det sikres, at deres gennemførelse genskaber biodiversiteten og styrker økosystemets integritet og konnektivitet, har klare samfundsmæssige sidegevinster, der kræver fuld deltagelse af og samtykke fra oprindelige folk og lokalsamfund og ikke erstatter eller underminerer foranstaltninger, der er truffet for at beskytte biodiversiteten eller reducere drivhusgasemissionerne i Unionen

| r) | udnyttelse af eksisterende værktøjer og metoder samt yderligere forbedring af overvågningsmetoder, evalueringsværktøjer og målbare indikatorer for naturbaserede løsninger |
| --- | --- |

r)

udnyttelse af eksisterende værktøjer og metoder samt yderligere forbedring af overvågningsmetoder, evalueringsværktøjer og målbare indikatorer for naturbaserede løsninger

| s) | væsentlig nedbringelse af Unionens materielle fodaftryk og forbrugsfodaftryk, så de hurtigst muligt kommer til at respektere planetens grænser, herunder ved at indføre Unionens 2030-reduktionsmål, hvor det er relevant |
| --- | --- |

s)

væsentlig nedbringelse af Unionens materielle fodaftryk og forbrugsfodaftryk, så de hurtigst muligt kommer til at respektere planetens grænser, herunder ved at indføre Unionens 2030-reduktionsmål, hvor det er relevant

| t) | effektiv integration af verdensmålene samt klima- og miljømål i det europæiske semester for økonomisk styring, uden at dette berører dets oprindelige formål, herunder i de nationale reformprogrammer og nationale genopretnings- og resiliensplaner |
| --- | --- |

t)

effektiv integration af verdensmålene samt klima- og miljømål i det europæiske semester for økonomisk styring, uden at dette berører dets oprindelige formål, herunder i de nationale reformprogrammer og nationale genopretnings- og resiliensplaner

| u) | mobilisering af ressourcer og sikring af tilstrækkelige bæredygtige investeringer fra offentlige og private kilder, herunder af midler og instrumenter, der er til rådighed i EU-budgettet, via Den Europæiske Investeringsbank og på nationalt plan i overensstemmelse med Unionens dagsorden for en bæredygtig finanspolitik |
| --- | --- |

u)

mobilisering af ressourcer og sikring af tilstrækkelige bæredygtige investeringer fra offentlige og private kilder, herunder af midler og instrumenter, der er til rådighed i EU-budgettet, via Den Europæiske Investeringsbank og på nationalt plan i overensstemmelse med Unionens dagsorden for en bæredygtig finanspolitik

| v) | bedst mulig brug af miljøafgifter, markedsbaserede instrumenter og grønne budget- og finansieringsredskaber, herunder dem, der er nødvendige for at sikre en socialt retfærdig omstilling, og støtte til virksomheder og andre interessenter til udvikling og anvendelse af standardmetoder for opgørelse af naturkapital |
| --- | --- |

v)

bedst mulig brug af miljøafgifter, markedsbaserede instrumenter og grønne budget- og finansieringsredskaber, herunder dem, der er nødvendige for at sikre en socialt retfærdig omstilling, og støtte til virksomheder og andre interessenter til udvikling og anvendelse af standardmetoder for opgørelse af naturkapital

| w) | sikring af, at miljøpolitikker og -tiltag på EU-plan samt nationalt, regionalt og lokalt plan bygger på den bedste tilgængelige videnskabelige viden og teknologi og styrker den miljømæssige vidensbase, herunder viden fra den oprindelige og lokale befolkning, og udbredelsen heraf, herunder gennem forskning, innovation, fremme af grønne færdigheder, uddannelse og omskoling og yderligere opbygning af regnskabspraksis for miljø og økosystemer |
| --- | --- |

w)

sikring af, at miljøpolitikker og -tiltag på EU-plan samt nationalt, regionalt og lokalt plan bygger på den bedste tilgængelige videnskabelige viden og teknologi og styrker den miljømæssige vidensbase, herunder viden fra den oprindelige og lokale befolkning, og udbredelsen heraf, herunder gennem forskning, innovation, fremme af grønne færdigheder, uddannelse og omskoling og yderligere opbygning af regnskabspraksis for miljø og økosystemer

| x) | udvikling og konsolidering af vidensbasen, bl.a. om kravene til systemisk forandring, hvordan man kan skifte fra et silo- og sektorbaseret politisk fokus til en systemisk tilgang til politikkohærens samt forskellige økosystemers evne til at fungere som drivhusgasdræn og -lagre |
| --- | --- |

x)

udvikling og konsolidering af vidensbasen, bl.a. om kravene til systemisk forandring, hvordan man kan skifte fra et silo- og sektorbaseret politisk fokus til en systemisk tilgang til politikkohærens samt forskellige økosystemers evne til at fungere som drivhusgasdræn og -lagre

| y) | udnyttelse af potentialet i digitale teknologier og datateknologier til at støtte miljøpolitikken, herunder ved at levere data i realtid, hvor det er muligt, og information om økosystemernes tilstand, samtidig med at indsatsen for at minimere disse teknologiers miljøfodaftryk øges, samt sikring af dataenes og informationens gennemsigtighed, autenticitet, interoperabilitet og offentlige tilgængelighed |
| --- | --- |

y)

udnyttelse af potentialet i digitale teknologier og datateknologier til at støtte miljøpolitikken, herunder ved at levere data i realtid, hvor det er muligt, og information om økosystemernes tilstand, samtidig med at indsatsen for at minimere disse teknologiers miljøfodaftryk øges, samt sikring af dataenes og informationens gennemsigtighed, autenticitet, interoperabilitet og offentlige tilgængelighed

| z) | afhjælpning af mangler i og optimering af relevante indikatorsæt, såsom dem, der vedrører systemisk forandring, planetens grænser og Unionens produktions- og forbrugsfodaftryk, samt dem, der vedrører grænsefladen mellem miljømæssige og socioøkonomiske faktorer, såsom uligheder som følge af miljøændringer, samtidig med at det sikres, at indikatorsættene er sammenlignelige på alle niveauer i den politiske beslutningsproces |
| --- | --- |

z)

afhjælpning af mangler i og optimering af relevante indikatorsæt, såsom dem, der vedrører systemisk forandring, planetens grænser og Unionens produktions- og forbrugsfodaftryk, samt dem, der vedrører grænsefladen mellem miljømæssige og socioøkonomiske faktorer, såsom uligheder som følge af miljøændringer, samtidig med at det sikres, at indikatorsættene er sammenlignelige på alle niveauer i den politiske beslutningsproces

| aa) | mobilisering af bred støtte fra civilsamfundet i samarbejde med virksomheder, navnlig små og mellemstore virksomheder, arbejdsmarkedsparter, borgere, lokalsamfund og andre interessenter |
| --- | --- |

aa)

mobilisering af bred støtte fra civilsamfundet i samarbejde med virksomheder, navnlig små og mellemstore virksomheder, arbejdsmarkedsparter, borgere, lokalsamfund og andre interessenter

| ab) | højnelse af bevidstheden om betydningen af at nå de prioriterede mål, der er fastsat i artikel 2, samt styrkelse af borgernes handleevne ved bl.a. at fremme debat og kommunikation på alle niveauer, livslang miljøuddannelse, borgerinddragelse og lokalsamfundsstyrede tiltag |
| --- | --- |

ab)

højnelse af bevidstheden om betydningen af at nå de prioriterede mål, der er fastsat i artikel 2, samt styrkelse af borgernes handleevne ved bl.a. at fremme debat og kommunikation på alle niveauer, livslang miljøuddannelse, borgerinddragelse og lokalsamfundsstyrede tiltag

| ac) | bidrag til at hjælpe civilsamfundet, offentlige myndigheder, borgere og lokalsamfund, arbejdsmarkedets parter og den private sektor med at kortlægge klima- og miljørisici, med at vurdere deres virkninger og med at træffe tiltag til at forebygge, afbøde og tilpasse sig sådanne risici samt fremme deres engagement i at afhjælpe vidensmangler ved bl.a. at tilskynde til, at borgerne observerer og indberetter miljøspørgsmål og mangler i overholdelsen, herunder fremme af god praksis inden for borgervidenskab ved hjælp af digitale teknologier |
| --- | --- |

ac)

bidrag til at hjælpe civilsamfundet, offentlige myndigheder, borgere og lokalsamfund, arbejdsmarkedets parter og den private sektor med at kortlægge klima- og miljørisici, med at vurdere deres virkninger og med at træffe tiltag til at forebygge, afbøde og tilpasse sig sådanne risici samt fremme deres engagement i at afhjælpe vidensmangler ved bl.a. at tilskynde til, at borgerne observerer og indberetter miljøspørgsmål og mangler i overholdelsen, herunder fremme af god praksis inden for borgervidenskab ved hjælp af digitale teknologier

| ad) | tilskyndelse til samarbejde om udvikling og gennemførelse af strategier, politikker eller lovgivning i forbindelse med det ottende miljøhandlingsprogram og sikring af fuld deltagelse af regionale og lokale myndigheder i by- og landdistrikter, herunder i regionerne i den yderste periferi, på tværs af alle aspekter af den miljøpolitiske beslutningstagning gennem en samarbejdsbaseret tilgang på flere niveauer og sikring af, at regionale og lokale samfund har tilstrækkelige ressourcer til gennemførelse på deres niveau |
| --- | --- |

ad)

tilskyndelse til samarbejde om udvikling og gennemførelse af strategier, politikker eller lovgivning i forbindelse med det ottende miljøhandlingsprogram og sikring af fuld deltagelse af regionale og lokale myndigheder i by- og landdistrikter, herunder i regionerne i den yderste periferi, på tværs af alle aspekter af den miljøpolitiske beslutningstagning gennem en samarbejdsbaseret tilgang på flere niveauer og sikring af, at regionale og lokale samfund har tilstrækkelige ressourcer til gennemførelse på deres niveau

| ae) | styrkelse af samarbejdet mellem alle EU-institutioner om klima- og miljøpolitik, herunder mellem Kommissionen og Regionsudvalget inden for rammerne af deres forstærkede samarbejde, og undersøgelse af, hvordan dialogen og informationsindsamlingen kan forbedres |
| --- | --- |

ae)

styrkelse af samarbejdet mellem alle EU-institutioner om klima- og miljøpolitik, herunder mellem Kommissionen og Regionsudvalget inden for rammerne af deres forstærkede samarbejde, og undersøgelse af, hvordan dialogen og informationsindsamlingen kan forbedres

| af) | effektiv anvendelse af høje standarder for gennemsigtighed, offentlig deltagelse og adgang til klage og domstolsprøvelse i overensstemmelse med Århuskonventionen på såvel EU- som medlemsstatsplan |
| --- | --- |

af)

effektiv anvendelse af høje standarder for gennemsigtighed, offentlig deltagelse og adgang til klage og domstolsprøvelse i overensstemmelse med Århuskonventionen på såvel EU- som medlemsstatsplan

| ag) | sikring af, at data og dokumentation i forbindelse med gennemførelsen af det ottende miljøhandlingsprogram er offentligt tilgængelig, lettilgængelig og let forståelig, uden at dette berører bestemmelserne om fortrolighed i den specifikke lovgivning om domænenavne |
| --- | --- |

ag)

sikring af, at data og dokumentation i forbindelse med gennemførelsen af det ottende miljøhandlingsprogram er offentligt tilgængelig, lettilgængelig og let forståelig, uden at dette berører bestemmelserne om fortrolighed i den specifikke lovgivning om domænenavne

| ah) | understøtning af den globale udbredelse af de prioriterede mål, der er fastsat i artikel 2, og sikring af sammenhæng mellem interne og eksterne tilgange og en koordineret indsats, navnlig for så vidt angår:






  i) | samarbejde med tredjelande om klima- og miljøtiltag, idet de tilskyndes til og støttes i at vedtage og gennemføre regler på disse områder, der er mindst lige så ambitiøse som Unionens, og sikring af, at alle produkter, der bringes i omsætning på EU-markedet, fuldt ud overholder de relevante EU-krav i overensstemmelse med Unionens internationale forpligtelser, herunder med hensyn til standsning af skovrydning og jordbundsforringelse |
| --- | --- | --- |

ah)

understøtning af den globale udbredelse af de prioriterede mål, der er fastsat i artikel 2, og sikring af sammenhæng mellem interne og eksterne tilgange og en koordineret indsats, navnlig for så vidt angår:

i)

samarbejde med tredjelande om klima- og miljøtiltag, idet de tilskyndes til og støttes i at vedtage og gennemføre regler på disse områder, der er mindst lige så ambitiøse som Unionens, og sikring af, at alle produkter, der bringes i omsætning på EU-markedet, fuldt ud overholder de relevante EU-krav i overensstemmelse med Unionens internationale forpligtelser, herunder med hensyn til standsning af skovrydning og jordbundsforringelse

| ii) | fremme af bæredygtig virksomhedsledelse, herunder fastsættelse af obligatoriske due diligence-krav på EU-plan, og fremme af udbredelsen af ansvarlig forretningsskik i Unionens eksterne politikker, herunder i handelspolitikken |
| --- | --- |

ii)

fremme af bæredygtig virksomhedsledelse, herunder fastsættelse af obligatoriske due diligence-krav på EU-plan, og fremme af udbredelsen af ansvarlig forretningsskik i Unionens eksterne politikker, herunder i handelspolitikken

| iii) | styrkelse af samarbejdet med regeringer, virksomheder, arbejdsmarkedsparter og civilsamfundet i tredjelande og internationale organisationer med henblik på at danne partnerskaber og alliancer vedrørende miljø- og klimabeskyttelse og fremme samarbejdet om miljø og klimaændringer, herunder i G7 og G20 |
| --- | --- |

iii)

styrkelse af samarbejdet med regeringer, virksomheder, arbejdsmarkedsparter og civilsamfundet i tredjelande og internationale organisationer med henblik på at danne partnerskaber og alliancer vedrørende miljø- og klimabeskyttelse og fremme samarbejdet om miljø og klimaændringer, herunder i G7 og G20

| iv) | udvisning af lederskab i internationale fora, bl.a. gennem Unionens opfyldelse af verdensmålene samt de mål, der er fastsat i Parisaftalen, konventionen om den biologiske mangfoldighed, konventionen om bekæmpelse af ørkendannelse og andre multilaterale miljøaftaler, navnlig ved at styrke deres gennemførelse og bistå tredjelande med at gøre det samme, herunder ved at øge gennemsigtigheden og ansvarligheden for så vidt angår fremskridtene med opfyldelsen af de tilsagn, der er afgivet i disse aftaler |
| --- | --- |

iv)

udvisning af lederskab i internationale fora, bl.a. gennem Unionens opfyldelse af verdensmålene samt de mål, der er fastsat i Parisaftalen, konventionen om den biologiske mangfoldighed, konventionen om bekæmpelse af ørkendannelse og andre multilaterale miljøaftaler, navnlig ved at styrke deres gennemførelse og bistå tredjelande med at gøre det samme, herunder ved at øge gennemsigtigheden og ansvarligheden for så vidt angår fremskridtene med opfyldelsen af de tilsagn, der er afgivet i disse aftaler

| v) | styrkelse af den internationale forvaltning af miljøet ved at afhjælpe de resterende mangler og styrke respekten for og anvendelsen af anerkendte internationale miljøprincipper |
| --- | --- |

v)

styrkelse af den internationale forvaltning af miljøet ved at afhjælpe de resterende mangler og styrke respekten for og anvendelsen af anerkendte internationale miljøprincipper

| vi) | sikring af, at Unionen og medlemsstaternes finansielle bistand til tredjelande fremmer FN's 2030-dagsorden. |
| --- | --- |

vi)

sikring af, at Unionen og medlemsstaternes finansielle bistand til tredjelande fremmer FN's 2030-dagsorden.

Artikel 4

Overvågningsramme og forvaltning

1.   Kommissionen skal med støtte fra Det Europæiske Miljøagentur (EEA) og Det Europæiske Kemikalieagentur (ECHA) og uden, at dette berører deres uafhængighed, årligt overvåge, vurdere og rapportere om Unionens og medlemsstaternes fremskridt med hensyn til at virkeliggøre de prioriterede mål, der er fastsat i artikel 2, under hensyntagen til de betingelser, der er fastsat i artikel 3, og det overordnede mål om at opnå systemisk forandring. De oplysninger, der fremkommer ved denne overvågning, vurdering og rapportering, skal offentliggøres og være lettilgængelige.

2.   Den i stk. 1 omhandlede overvågning, vurdering og rapportering har til formål at fremme den strategiske politiske kommunikation på højt plan. Efter høring af alle relevante interessenter fremlægger Kommissionen senest den 2. maj 2022 en overvågningsramme baseret på et begrænset antal hovedindikatorer, som, hvor sådanne er tilgængelige, skal omfatte systemiske indikatorer for bl.a. miljømæssigt-sociale og miljømæssigt-økonomiske sammenhænge. Listen over hovedindikatorer skal af hensyn til ansvarlighed forblive stabil. Den skal dog ajourføres for at afspejle den seneste udvikling inden for politik og indikatorer, hvor det er hensigtsmæssigt.

3.   Den i stk. 1 omhandlede overvågning og vurdering skal afspejle den seneste udvikling med hensyn til tilgængeligheden og relevansen af data og indikatorer og skal bygge på data, som er tilgængelige i medlemsstaterne og på EU-plan, navnlig data og indikatorer, der produceres af EEA og det europæiske statistiske system, med henblik på at minimere den administrative byrde. Den skal være kohærent med, men berører ikke andre overvågnings-, rapporterings- og forvaltningsrammer og øvelser, der dækker social-, finans-, miljø- og klimapolitikken. Den skal baseres på en metode, der hvor det er muligt, tillader at måle afstanden til målene med hensyn til de prioriterede mål, der er fastsat i artikel 2, og udvalgte hovedindikatorer.

4.   Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen skal tage hensyn til og årligt udveksle synspunkter om den vurdering, der er omhandlet i stk. 1, samt om de tiltag, der er truffet, og eventuelle fremtidige tiltag.

5.   EEA og ECHA støtter Kommissionen i at forbedre tilgængeligheden og relevansen af data, indikatorer og viden, navnlig ved at gennemføre følgende:

| a) | indsamle, behandle og rapportere data og dokumentation ved hjælp af moderne digitale værktøjer og samtidig forbedre metoder til dataindsamling og -behandling og til udvikling af harmoniserede indikatorer |
| --- | --- |

a)

indsamle, behandle og rapportere data og dokumentation ved hjælp af moderne digitale værktøjer og samtidig forbedre metoder til dataindsamling og -behandling og til udvikling af harmoniserede indikatorer

| b) | styrke og yde støtte til grundforskning, kortlægning og overvågning |
| --- | --- |

b)

styrke og yde støtte til grundforskning, kortlægning og overvågning

| c) | arbejde hen imod at afhjælpe de relevante mangler i overvågningsdataene sammen med medlemsstaterne og under hensyntagen til behovet for systemisk forandring |
| --- | --- |

c)

arbejde hen imod at afhjælpe de relevante mangler i overvågningsdataene sammen med medlemsstaterne og under hensyntagen til behovet for systemisk forandring

| d) | levere politikrelevante og systemiske analyser og bidrage til gennemførelsen af politiske mål på EU-plan og nationalt plan, herunder ved at foreslå henstillinger for at skabe større fremskridt i virkeliggørelsen af målene |
| --- | --- |

d)

levere politikrelevante og systemiske analyser og bidrage til gennemførelsen af politiske mål på EU-plan og nationalt plan, herunder ved at foreslå henstillinger for at skabe større fremskridt i virkeliggørelsen af målene

| e) | integrere data om miljømæssige, sundhedsmæssige, sociale og økonomiske virkninger og fuldt ud udnytte andre tilgængelige data og tjenester, såsom data leveret af Copernicus |
| --- | --- |

e)

integrere data om miljømæssige, sundhedsmæssige, sociale og økonomiske virkninger og fuldt ud udnytte andre tilgængelige data og tjenester, såsom data leveret af Copernicus

| f) | bidrage til at afhjælpe kritiske vidensmangler vedrørende økologiske tippepunkter, samtidig med at der tages hensyn til geografiske og økologiske forskelle mellem regionerne |
| --- | --- |

f)

bidrage til at afhjælpe kritiske vidensmangler vedrørende økologiske tippepunkter, samtidig med at der tages hensyn til geografiske og økologiske forskelle mellem regionerne

| g) | udvikle kvantitative og kvalitative værktøjer, herunder fremskrivninger og modeller, som bl.a. kan give oplysninger om potentielle fremtidige systemdækkende virkninger af politikker vedrørende miljø og klima og om afstanden til målene |
| --- | --- |

g)

udvikle kvantitative og kvalitative værktøjer, herunder fremskrivninger og modeller, som bl.a. kan give oplysninger om potentielle fremtidige systemdækkende virkninger af politikker vedrørende miljø og klima og om afstanden til målene

| h) | yderligere forbedre tilgængeligheden og interoperabiliteten af samt adgangen til data gennem EU-programmer |
| --- | --- |

h)

yderligere forbedre tilgængeligheden og interoperabiliteten af samt adgangen til data gennem EU-programmer

| i) | sikre gennemsigtighed og ansvarlighed. |
| --- | --- |

i)

sikre gennemsigtighed og ansvarlighed.

6.   Kommissionen skal regelmæssigt undersøge behovet for data og viden på EU-plan og nationalt plan, herunder EEA's og ECHA's samt, hvor det er relevant, andre EU-organers og -agenturers kapacitet til at udføre de i stk. 5 omhandlede opgaver.

Artikel 5

Midtvejsevaluering

1.   Senest den 31. marts 2024 foretager Kommissionen en midtvejsevaluering af de fremskridt, der er gjort med hensyn til at virkeliggøre de tematiske prioriterede mål, der er fastsat i artikel 2, stk. 2, under hensyntagen til status for de betingelser, der er fastsat i artikel 3, og de fremskridt, der er gjort med hensyn til overvågning og vurdering af den systemiske forandring. Kommissionen skal, hvor det er hensigtsmæssigt, foreslå ændringer af sættet af hovedindikatorer, der er omhandlet i artikel 4, stk. 2, i lyset af resultatet af midtvejsevalueringen. Midtvejsevalueringen skal være baseret på de vurderinger, der er foretaget i henhold til artikel 4, stk. 1, og på andre relevante konklusioner. Kommissionen skal forelægge en rapport om midtvejsevalueringen for Europa-Parlamentet og Rådet.

2.   I lyset af den i denne artikels stk. 1 omhandlede midtvejsevalueringen, af Europa-Parlamentets og Rådets eventuelle reaktioner på denne evaluering, af andre relevante politiske udviklinger og af EEA's seneste rapport om tilstand og udsigter for miljøet i Europa samt med henblik på at virkeliggøre de tematiske prioriterede mål, der er fastsat i artikel 2, stk. 2, forelægger Kommissionen, hvor det er hensigtsmæssigt, et lovgivningsmæssigt forslag for at tilføje et bilag til det ottende miljøhandlingsprogram for perioden efter 2025 indeholdende en liste over tiltag med henblik på at virkeliggøre disse mål, samt en tidsplan for de respektive tiltag.

Artikel 6

Evaluering

Senest den 31. marts 2029 skal Kommissionen foretage en evaluering af det ottende miljøhandlingsprogram. Kommissionen forelægger Europa-Parlamentet og Rådet en rapport med de vigtigste resultater af denne evaluering, og, hvis det er relevant, efterfulgt af et lovgivningsmæssigt forslag til det næste miljøhandlingsprogram senest den 31. december 2029.

Artikel 7

Ikrafttræden

Denne afgørelse træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Den Europæiske Unions Tidende

Udfærdiget i Strasbourg, den 6. april 2022.

På Europa-Parlamentets vegne

R. METSOLA

Formand

På Rådets vegne

C. BEAUNE

Formand

---

(1)  
  EUT C 123 af 9.4.2021, s. 76.

1

(2)  
  EUT C 106 af 26.3.2021, s. 44.

2

(3)  Europa-Parlamentets holdning af 10.3.2022 (endnu ikke offentliggjort i EUT) og Rådets afgørelse af 29.3.2022.

3

(4)  Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 1386/2013/EU af 20. november 2013 om et generelt EU-miljøhandlingsprogram frem til 2020 »Et godt liv i en ressourcebegrænset verden« (EUT L 354 af 28.12.2013, s. 171).

4

(5)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/1119 af 30. juni 2021 om rammerne for at opnå klimaneutralitet og om ændring af forordning (EF) nr. 401/2009 og (EU) 2018/1999 (»den europæiske klimalov«) (EUT L 243 af 9.7.2021, s. 1).

5

(6)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2020/852 af 18. juni 2020 om fastlæggelse af en ramme til fremme af bæredygtige investeringer og om ændring af forordning (EU) 2019/2088 (EUT L 198 af 22.6.2020, s. 13).

6

(7)  
  EUT L 282 af 19.10.2016, s. 4.

7

(8)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2018/1999 af 11. december 2018 om forvaltning af energiunionen og klimaindsatsen, om ændring af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 663/2009 og (EF) nr. 715/2009, Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 94/22/EF, 98/70/EF, 2009/31/EF, 2009/73/EF, 2010/31/EU, 2012/27/EU og 2013/30/EU, Rådets direktiv 2009/119/EF og (EU) 2015/652 og om ophævelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 525/2013 (EUT L 328 af 21.12.2018, s. 1).

8

(9)  
  EUT L 124 af 17.5.2005, s. 4.

9

(10)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2003/4/EF af 28. januar 2003 om offentlig adgang til miljøoplysninger og om ophævelse af Rådets direktiv 90/313/EØF (EUT L 41 af 14.2.2003, s. 26).

10

(11)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2007/2/EF af 14. marts 2007 om opbygning af en infrastruktur for geografisk information i Det Europæiske Fællesskab (Inspire) (EUT L 108 af 25.4.2007, s. 1).

11

(12)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2019/1024 af 20. juni 2019 om åbne data og videreanvendelse af den offentlige sektors informationer (EUT L 172 af 26.6.2019, s. 56).

12

(13)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2008/99/EF af 19. november 2008 om strafferetlig beskyttelse af miljøet (EUT L 328 af 6.12.2008, s. 28).

13

(14)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2011/92/EU af 13. december 2011 om vurdering af visse offentlige og private projekters indvirkning på miljøet (EUT L 26 af 28.1.2012, s. 1).

14

(15)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/42/EF af 27. juni 2001 om vurdering af bestemte planers og programmers indvirkning på miljøet (EFT L 197 af 21.7.2001, s. 30).

15

---

II Ikke-lovgivningsmæssige retsakter

FORORDNINGER

| 12.4.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 114/37 |
| --- | --- | --- | --- |

12.4.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 114/37

---

RÅDETS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) 2022/592

af 11. april 2022

om gennemførelse af forordning (EU) nr. 359/2011 om restriktive foranstaltninger over for visse personer, enheder og organer på baggrund af situationen i Iran

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Rådets forordning (EU) nr. 359/2011 af 12. april 2011 om restriktive foranstaltninger over for visse personer, enheder og organer på baggrund af situationen i Iran (1), særlig artikel 12, stk. 1,

under henvisning til forslag fra Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Rådet vedtog den 12. april 2011 forordning (EU) nr. 359/2011. |
| --- | --- |

(1)

Rådet vedtog den 12. april 2011 forordning (EU) nr. 359/2011.

| (2) | På grundlag af en gennemgang af Rådets afgørelse 2011/235/FUSP (2) har Rådet besluttet, at de restriktive foranstaltninger, der er fastsat deri, bør forlænges indtil den 13. april 2023. |
| --- | --- |

(2)

På grundlag af en gennemgang af Rådets afgørelse 2011/235/FUSP (2) har Rådet besluttet, at de restriktive foranstaltninger, der er fastsat deri, bør forlænges indtil den 13. april 2023.

| (3) | Tre personer, der er opført i bilag I til forordning (EU) nr. 359/2011, er afgået ved døden, og oplysningerne vedrørende dem bør udgå af nævnte bilag. Rådet har også besluttet, at oplysningerne om 25 personer i bilag I til forordning (EU) nr. 359/2011 bør ajourføres. |
| --- | --- |

(3)

Tre personer, der er opført i bilag I til forordning (EU) nr. 359/2011, er afgået ved døden, og oplysningerne vedrørende dem bør udgå af nævnte bilag. Rådet har også besluttet, at oplysningerne om 25 personer i bilag I til forordning (EU) nr. 359/2011 bør ajourføres.

| (4) | Bilag I til forordning (EU) nr. 359/2011 bør derfor ændres i overensstemmelse hermed — |
| --- | --- |

(4)

Bilag I til forordning (EU) nr. 359/2011 bør derfor ændres i overensstemmelse hermed —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

Bilag I til forordning (EU) nr. 359/2011 ændres som anført i bilaget til nærværende forordning.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft på dagen for offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Luxembourg, den 11. april 2022.

På Rådets vegne

J. BORRELL FONTELLES

Formand

---

(1)  
  EUT L 100 af 14.4.2011, s. 1.

1

(2)  Rådets afgørelse 2011/235/FUSP af 12. april 2011 om restriktive foranstaltninger over for visse personer og enheder på baggrund af situationen i Iran (EUT L 100 af 14.4.2011, s. 51).

2

---

BILAG

I bilag I til forordning (EU) nr. 359/2011 (»Liste over de fysiske og juridiske personer, enheder og organer, der er omhandlet i artikel 2, stk. 1«) foretages følgende ændringer:

| 1) | Punkt 27 (vedrørende ZARGAR Ahmad), 38 (vedrørende FIRUZABADI Maj-Gen Dr. Seyyed Hasan) og 41 (vedrørende HEJAZI Mohammad) i listen med overskriften »Personer« udgår. |
| --- | --- |

1)

Punkt 27 (vedrørende ZARGAR Ahmad), 38 (vedrørende FIRUZABADI Maj-Gen Dr. Seyyed Hasan) og 41 (vedrørende HEJAZI Mohammad) i listen med overskriften »Personer« udgår.

| 2) | Oplysningerne om følgende 25 personer affattes således: |
| --- | --- |

2)

Oplysningerne om følgende 25 personer affattes således:

Personer

| | Navn | Identificerende oplysninger | Begrundelse | Opført på listen den |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| »1. | AHMADI-MOQADDAM Esmail | Fødested: Teheran (Iran)
  Fødselsdato: 1961
  Køn: mand | Direktør for universitetet og det nationale højere forsvarsforskningsinstitut siden den 20. september 2021. Tidligere seniorrådgiver vedrørende sikkerhedsanliggender for chefen for de væbnede styrkers generalstab. Chef for Irans nationale politi fra 2005 indtil begyndelsen af 2015. Også chef for det iranske IT-politi (opført på EU's liste) fra januar 2011 indtil begyndelsen af 2015. Styrker under hans ledelse har gennemført brutale angreb mod fredelige protester og et voldeligt natligt angreb på sovesalene på Teheran Universitet den 15. juni 2009. Tidligere chef for Irans hovedkvarter til støtte for det yemenitiske folk. | 12.4.2011 |
| 20. | MOGHISSEH Mohammad (alias NASSERIAN) | Køn: mand | Dommer ved højesteret siden november 2020. Tidligere leder af Teherans Revolutionsdomstol, afdeling 28. Anses også for at være ansvarlig for fordømmelser af medlemmer af bahaisamfundet. Han har behandlet de sager, der blev rejst efter valget. Han har afsagt langvarige fængselsdomme i forbindelse med uretfærdige retssager mod samfundsaktivister, politiske aktivister og journalister og adskillige dødsdomme til demonstranter, samfundsaktivister og politiske aktivister. | 12.4.2011 |
| 21. | MOHSENI-EJEI Gholam-Hossein | Fødested: Ejiyeh (Iran)
  Fødselsdato: ca. 1956
  Køn: mand | Retspræsident siden juli 2021. Medlem af Mæglernes Råd. Offentlig anklager i Iran fra september 2009 til 2014. Tidligere stedfortrædende leder af (2014 til juli 2021) og talsperson for retsvæsenet (2010-2019). Efterretningsminister fra 2005 til 2009. Mens han var efterretningsminister under valget i 2009, var efterretningsagenter under hans ledelse ansvarlige for fængsling og tortur af og fremtvingelse af falske tilståelser under pres fra hundreder af aktivister, journalister, dissidenter og reformpolitikere. Desuden blev politikere tvunget til at fremsætte falske tilståelser under uudholdelige forhør, som omfattede tortur, overgreb, afpresning og trusler mod familiemedlemmer. | 12.4.2011 |
| 22. | MORTAZAVI Said (alias MORTAZAVI Saeed) | Fødested: Meybod, Yazd (Iran)
  Fødselsdato: 1967
  Køn: mand | Leder af velfærdssystemet fra 2011 til 2013. Offentlig anklager i Teheran indtil august 2009. Som offentlig anklager i Teheran udstedte han en stående ordre, der blev brugt til at fængsle hundreder af aktivister, journalister og studerende. I januar 2010 blev han i en parlamentarisk undersøgelse holdt direkte ansvarlig for at fængsle tre fanger, som efterfølgende døde under tilbageholdelsen. Han blev suspenderet fra embedet i august 2010, efter at det iranske retsvæsen havde undersøgt hans rolle i, at de tre mænd, der var fængslet på hans ordre efter valget, var afgået ved døden.
  I november 2014 blev hans rolle i interneredes dødsfald officielt anerkendt af de iranske myndigheder. Han blev den 19. august 2015 frikendt af en iransk domstol for anklager i forbindelse med tortur mod tre unge mænd og disses død på tilbageholdelsescentret i Kahrizak i 2009. Idømt fængselsstraf i 2017 og løsladt i september 2019. I august 2021 afsagde Irans højesteret en afgørelse, der fuldt ud støttede Said Mortazavi, og omstødte hans tidligere toårige fængselsdom. | 12.4.2011 |
| 25. | SALAVATI Abdolghassem | Køn: mand | Dommer ved Den Særlige Domstol for Økonomisk Kriminalitet, afdeling 4, siden 2019. Tidligere leder af Teherans Revolutionsdomstol, afdeling 15. Dommer ved Teherans domstol. Ansvarlig for retssagerne efter valget og den dommer, der ledede "skueprocesserne" i sommeren 2009, hvor han dødsdømte to monarkister, der deltog i skueprocesserne. Han har idømt over hundrede politiske fanger, menneskerettighedsaktivister og demonstranter langvarige fængselsstraffe.
  I 2018 viste rapporter, at han fortsatte med at afsige lignende domme uden behørig overholdelse af retfærdige rettergangsprocedurer. | 12.4.2011 |
| 28. | YASAGHI Ali-Akbar | Køn: mand | Dommer ved højesteret, leder af 13. afdeling. Administrerende vicedirektør for Setad-e Dieh-fonden. Retspræsident ved Mashhads Revolutionsdomstol (2001-2011). Retssager under hans myndighed har været summariske og er blevet ført for lukkede døre i strid med de anklagedes grundlæggende rettigheder. Henrettelseskendelser er blevet udstedt en masse (op til 550 mellem sommeren 2009 og sommeren 2011), og dødsdommene er således blevet afsagt uden behørig overholdelse af retfærdige rettergangsprocedurer. | 12.4.2011 |
| 30. | ESMAILI Gholam-Hossein (alias ESMAILI Gholam Hossein) | Køn: mand | Stabschef for Irans præsident Ebrahim Raisi siden august 2021. Talsmand for retsvæsenet fra april 2019 til juli 2021. Tidligere leder af domstolene i Teheran. Tidligere leder af Irans fængselsorganisation. I egenskab heraf var han medansvarlig for massefængslingen af politiske demonstranter og mørklægningen af de overgreb, der skete i fængselssystemet. | 12.4.2011 |
| 33. | ABBASZADEH-MESHKINI Mahmoud | Køn: mand | Medlem af parlamentet (siden februar 2020) og formand for parlamentets udvalg for national sikkerhed og udenrigsanliggender. Tidligere rådgiver for Irans høje råd for menneskerettigheder (indtil 2019). Tidligere sekretær for det høje råd for menneskerettigheder. Tidligere guvernør i Ilamprovinsen. Indenrigsministeriets tidligere politiske direktør. Han var som chef for Artikel 10-Udvalget vedrørende Loven om Politiske Partiers og Gruppers Aktiviteter ansvarlig for at give tilladelse til demonstrationer og andre offentlige begivenheder og for at registrere politiske partier.
  I 2010 suspenderede han de aktiviteter, som to politiske reformpartier, der er knyttet til Mousavi – Islamic Iran Participation Front og Islamic Revolution Mujahedeen Organisation – udfoldede. Han har siden 2009 konsekvent og konstant forbudt alle ikkestatslige forsamlinger og dermed nægtet den forfatningsmæssige ret til at protestere, hvilket har ført til mange anholdelser af fredelige demonstranter i strid med forsamlingsfriheden.
  I 2009 nægtede han også at give oppositionen tilladelse til at afholde en mindehøjtidelighed for de mennesker, der blev dræbt under protesterne i forbindelse med præsidentvalget. | 10.10.2011 |
| 35. | AKHARIAN Hassan | Køn: mand | Leder af afdeling 5 og ansvarlig for isolationsfængsling i Rajaee Shahr-fængslet, der er opført på EU-listen, siden 2015; tidligere inspektør for afdeling 1 i Rajaee Shahr-fængslet i Karadj indtil juli 2010. Flere tidligere fanger har berettet om hans anvendelse af tortur og om ordrer, som han gav for at hindre fangerne i at modtage lægehjælp. Ifølge en skriftlig beretning fra en fange i Rajaee Shahr-fængslet slog alle fængselsbetjentene ham brutalt med Akharians fulde vidende. Der findes desuden mindst én beretning om en fange, som blev mishandlet og døde, nemlig Mohsen Beikvand, mens Akharian var inspektør. Beikvand døde i september 2010. Andre fanger hævder troværdigt, at han blev slået ihjel efter instruks fra Hassan Akharian. | 10.10.2011 |
| 36. | AVAEE Seyyed Ali-Reza (alias AVAEE Seyyed Alireza, AVAIE Alireza) | Fødested: Dezful (Iran)
  Fødselsdato: 20.5.1956
  Køn: mand | Justitsminister indtil den 25. august 2021. Tidligere direktør for kontoret for særlige undersøgelser. Viceindenrigsminister og leder af det offentlige register indtil juli 2016. Rådgiver for disciplinærdomstolen for dommere i april 2014. Tidligere præsident for domstolene i Teheran. Han har som præsident for domstolene i Teheran været ansvarlig for krænkelser af menneskerettighederne, vilkårlige anholdelser, nægtelse af fangers rettigheder og et højt antal henrettelser. | 10.10.2011 |
| 46. | KAMALIAN Behrouz (alias Hackers Brain, Behrooz_Ice) | Fødested: Teheran (Iran)
  Fødselsdato: 1983
  Køn: mand | Leder af cybergruppen »Ashiyaneh«, der er knyttet til det iranske styre. »Ashiyaneh« Digital Security, der er grundlagt af Behrouz Kamalian, er ansvarlig for intensive cyberangreb mod både indenlandske modstandere og reformister og udenlandske institutioner. Kamalians Ashiyaneh-organisations arbejde har bistået i styrets hårde kurs mod oppositionen, der i 2009 omfattede utallige alvorlige krænkelser af menneskerettighederne. Både Kamalian og cybergruppen »Ashiyaneh« har fortsat deres aktiviteter indtil i hvert fald december 2021. | 10.10.2011 |
| 47. | KHALILOLLAHI Moussa (alias KHALILOLLAHI Mousa, ELAHI Mousa Khalil) | Fødested: Tabriz (Iran)
  Fødselsdato: 1963
  Køn: mand | Retspræsident i provinsen Østaserbajdsjan. Tidligere anklager i Tabriz fra 2010 til 2019. Han var involveret i Sakineh Mohammadi-Ashtianis sag og er medvirkende til alvorlige krænkelser af retten til en retfærdig rettergang. | 10.10.2011 |
| 53. | TALA Hossein (alias TALA Hosseyn) | Fødested: Teheran (Iran)
  Fødselsdato: 1969
  Køn: mand | Borgmester i Eslamshahr indtil 2020. Tidligere iransk parlamentsmedlem. Tidligere generalguvernør (»Farmandar«) for Teheranprovinsen indtil september 2010, ansvarlig for politiets indgriben og dermed for undertrykkelsen af demonstrationer. Han modtog i december 2010 en pris for sin rolle i undertrykkelsen efter valget. | 10.10.2011 |
| 55. | ZEBHI Hossein | Køn: mand | Første stedfortrædende rådgiver for domstolene og dommer ved højesteret (leder af højesterets 41. afdeling, der navnlig beskæftiger sig med sikkerhedsforbrydelser og narkotika). Irans offentlige viceanklager (2007-2015). I denne rolle var han ansvarlig for retssager, som blev anlagt efter protesterne efter valget i 2009 og gennemført i strid med menneskerettighederne. I denne rolle har han også billiget uforholdsmæssige straffe for narkotikakriminalitet. | 10.10.2011 |
| 56. | BAHRAMI Mohammad-Kazem | Køn: mand | Leder af forvaltningsdomstolen indtil april 2021. Han var medvirkende til undertrykkelsen af fredelige demonstranter i 2009 som chef for de væbnede styrkers retsvæsen. | 10.10.2011 |
| 60. | HOSSEINI Dr. Mohammad (alias HOSSEYNI, Dr. Seyyed Mohammad; Seyed, Sayyed og Sayyid) | Fødested: Rafsanjan, Kerman (Iran)
  Fødselsdato: 23.7.1961
  Køn: mand | Næstformand med ansvar for parlamentariske anliggender under præsident Ebrahim Raisi siden august 2021. Tidligere rådgiver for præsident Mahmoud Ahmadinejad og talsmand YEKTA, en kompromisløs politisk gruppering. Minister for kultur og islamisk vejledning (2009-2013). Han var tidligere i IRGC og var medvirkende til undertrykkelsen af journalister. | 10.10.2011 |
| 62. | ZARGHAMI Ezzatollah | Fødested: Dezful (Iran)
  Fødselsdato: 22.7.1959
  Køn: mand | Minister for kultur, håndværk og turisme siden den 25. august 2021. Medlem af det øverste råd for cyberspace og kulturrevolutionsrådet siden 2014. Tidligere leder af Islamic Republic of Iran Broadcasting (IRIB) indtil november 2014. Under hans ansættelse hos IRIB var han ansvarlig for alle programlægningsbeslutninger. I august 2009 og december 2011 viste IRIB tvungne tilståelser fra fanger og en serie af »skueprocesser«. Dette er en klar krænkelse af internationale bestemmelser om retten til en retfærdig rettergang. | 23.3.2012 |
| 64. | KAZEMI Toraj | Køn: mand | Chef for afdelingen for Teheran og omegn i IT-politiet, som EU har opført på listen, indtil juni 2020. I denne egenskab varslede han en kampagne til rekruttering af statslige hackere med henblik på at opnå større kontrol med oplysninger på internettet og angribe "skadelige" websteder. | 23.3.2012 |
| 65. | LARIJANI Sadeq | Fødested: Najaf (Irak)
  Fødselsdato: 1960 eller august 1961
  Køn: mand | Chef for Mæglernes Råd siden den 29. december 2018. Tidligere medlem af Vogternes Råd (indtil september 2021). Tidligere chef for retsvæsenet (2009-2019). Chefen for retsvæsenet skal give sit samtykke til og underskrive hver straf for qisas (gengældelse), hodoud (forbrydelse mod gud) og ta'zirat (forbrydelse mod staten). Disse omfatter domme, der indebærer dødsstraf, piskning og amputation. Han har i denne forbindelse personligt underskrevet talrige dødsdomme i strid med internationale standarder, herunder stening, henrettelser ved hængning, henrettelse af mindreårige og offentlige henrettelser, hvor fanger eksempelvis er blevet hængt fra broer foran tusindvis af forsamlede mennesker. Han har derfor bidraget til et højt antal henrettelser. Han har også tilladt idømmelse af fysisk afstraffelse, såsom amputationer og drypning af syre i øjnene på den dømte. Siden Sadeq Larijani tiltrådte sit embede, er antallet af vilkårlige anholdelser af politiske fanger, menneskerettighedsforkæmpere og minoriteter steget markant. Sadeq Larijani bærer også ansvaret for den systemiske manglende overholdelse af retten til en retfærdig rettergang i de iranske retsprocedurer. | 23.3.2012 |
| 69. | MORTAZAVI Seyyed Solat | Fødested: Farsan, Tchar Mahal-o-Bakhtiari (syd) – (Iran)
  Fødselsdato: 1967
  Køn: mand | Siden den 5. september 2021 Irans vicepræsident med ansvar for eksekutive anliggender og leder af præsidentens kontor. Leder af afdelingen for fast ejendom under Mostazafan Foundation, der blev drevet direkte af den øverste leder, Khamenei, fra den 16. september 2019 til september 2021. Indtil november 2019 direktør for Teheranafdelingen af Foundation Astan Qods Razavi. Tidligere borgmester i Irans næststørste by, Mashhad, hvor der jævnligt gennemføres offentlige henrettelser. Tidligere viceindenrigsminister for politiske anliggender, udnævnt i 2009. I denne egenskab var han ansvarlig for at lede undertrykkelsen af personer, som krævede deres legitime rettigheder, herunder ytringsfrihed. Blev senere udnævnt som leder af Irans valgkomité for parlamentsvalget i 2012 og præsidentvalget i 2013. | 23.3.2012 |
| 74. | REZVANMA-NESH Ali | Køn: mand | Viceanklager i provinsen Karaj, regionen Alborz, i perioden 2010-2016. Ansvarlig for grove krænkelser af menneskerettighederne, herunder involvering i henrettelsen af en mindreårig. | 23.3.2012 |
| 79. | RASHIDI AGHDAM Ali Ashraf | Køn: mand | Vicedirektør med ansvar for sundhed, straf og uddannelse i Teherans fængsler. Tidligere leder af Evinfængslet (2012-2015). Under hans ledelse forværredes forholdene i fængslet, og der er beretninger om øget mishandling af fangerne. I oktober 2012 gik ni kvindelige fanger i sultestrejke i protest mod krænkelsen af deres rettigheder og den voldelige behandling fra fængselspersonalets side. | 12.3.2013 |
| 80. | KIASATI Morteza | Køn: mand | Dommer ved Teherans Revolutionsdomstol, afdeling 54, og Ahwaz' Revolutionsdomstol, afdeling 4; idømte de fire arabiske politiske fanger, Taha Heidarian, Abbas Heidarian, Abd al-Rahman Heidarian (tre brødre) og Ali Sharifi, dødsstraf. De blev anholdt, tortureret og hængt uden retfærdig rettergang. Disse sager og manglen på retfærdig rettergang er blevet omtalt i en rapport af 13. september 2012 fra FN's særlige rapportør om menneskerettighederne i Iran, i FN's generalsekretærs rapport om Iran af 22. august 2012. | 12.3.2013 |
| 83. | JAFARI Asadollah | Køn: mand | For tiden statsadvokat i Isfahan. I denne stilling gav han ordre til voldelige reaktioner mod demonstranter, der gik på gaden i november 2021 for at protestere mod vandmangel. Ifølge nogle rapporter har Asadollah Jafari bebudet oprettelse af et særligt kontor til efterforskning af de anholdte demonstranter.
  Som tidligere anklager i Mazandaranprovinsen anbefalede Jafari idømmelse af dødsstraf i sager, han har ført, hvilket har ført til mange henrettelser, herunder offentlige henrettelser, og under omstændigheder, hvor idømmelse af dødsstraf er i strid med internationale menneskerettigheder, herunder ved at være en uforholdsmæssig hård og overdreven straf. Jafari har også været ansvarlig for ulovlig anholdelse af bahaiere og krænkelse af deres rettigheder, fra første anholdelse til at holde dem i isolation i efterretningstjenestens fængsel. | 12.3.2013 |
| 95. | VASEGHI Leyla (alias VASEQI Layla, VASEGHI Leila, VASEGHI Layla) | Fødested: Sari, Mazandaranprovinsen (Iran)
  Fødselsdato: 1352 (den iranske Hijri-kalender), 1972 eller 1973 (den gregorianske kalender)
  Køn: kvinde
  Stilling: tidligere guvernør for Shahr-e Qods og leder af byens sikkerhedsråd | Som guvernør for Shahr-e Qods og leder af byens sikkerhedsråd fra september 2019 til november 2021 beordrede Leyla Vaseghi politiet og andre væbnede styrker til at anvende dødbringende magt under protesterne i november 2019 med dræbte og sårede ubevæbnede demonstranter og andre civile til følge. Som guvernør for Shahr-e Qods og leder af byens sikkerhedsråd bærer Leyla Vaseghi ansvaret for alvorlige brud på menneskerettighederne i Iran. | 12.4.2021«. |

Navn

Identificerende oplysninger

Begrundelse

Opført på listen den

»1.

AHMADI-MOQADDAM Esmail

Fødested: Teheran (Iran)

Fødselsdato: 1961

Køn: mand

Direktør for universitetet og det nationale højere forsvarsforskningsinstitut siden den 20. september 2021. Tidligere seniorrådgiver vedrørende sikkerhedsanliggender for chefen for de væbnede styrkers generalstab. Chef for Irans nationale politi fra 2005 indtil begyndelsen af 2015. Også chef for det iranske IT-politi (opført på EU's liste) fra januar 2011 indtil begyndelsen af 2015. Styrker under hans ledelse har gennemført brutale angreb mod fredelige protester og et voldeligt natligt angreb på sovesalene på Teheran Universitet den 15. juni 2009. Tidligere chef for Irans hovedkvarter til støtte for det yemenitiske folk.

12.4.2011

20.

MOGHISSEH Mohammad (alias NASSERIAN)

Køn: mand

Dommer ved højesteret siden november 2020. Tidligere leder af Teherans Revolutionsdomstol, afdeling 28. Anses også for at være ansvarlig for fordømmelser af medlemmer af bahaisamfundet. Han har behandlet de sager, der blev rejst efter valget. Han har afsagt langvarige fængselsdomme i forbindelse med uretfærdige retssager mod samfundsaktivister, politiske aktivister og journalister og adskillige dødsdomme til demonstranter, samfundsaktivister og politiske aktivister.

12.4.2011

21.

MOHSENI-EJEI Gholam-Hossein

Fødested: Ejiyeh (Iran)

Fødselsdato: ca. 1956

Køn: mand

Retspræsident siden juli 2021. Medlem af Mæglernes Råd. Offentlig anklager i Iran fra september 2009 til 2014. Tidligere stedfortrædende leder af (2014 til juli 2021) og talsperson for retsvæsenet (2010-2019). Efterretningsminister fra 2005 til 2009. Mens han var efterretningsminister under valget i 2009, var efterretningsagenter under hans ledelse ansvarlige for fængsling og tortur af og fremtvingelse af falske tilståelser under pres fra hundreder af aktivister, journalister, dissidenter og reformpolitikere. Desuden blev politikere tvunget til at fremsætte falske tilståelser under uudholdelige forhør, som omfattede tortur, overgreb, afpresning og trusler mod familiemedlemmer.

12.4.2011

22.

MORTAZAVI Said (alias MORTAZAVI Saeed)

Fødested: Meybod, Yazd (Iran)

Fødselsdato: 1967

Køn: mand

Leder af velfærdssystemet fra 2011 til 2013. Offentlig anklager i Teheran indtil august 2009. Som offentlig anklager i Teheran udstedte han en stående ordre, der blev brugt til at fængsle hundreder af aktivister, journalister og studerende. I januar 2010 blev han i en parlamentarisk undersøgelse holdt direkte ansvarlig for at fængsle tre fanger, som efterfølgende døde under tilbageholdelsen. Han blev suspenderet fra embedet i august 2010, efter at det iranske retsvæsen havde undersøgt hans rolle i, at de tre mænd, der var fængslet på hans ordre efter valget, var afgået ved døden.

I november 2014 blev hans rolle i interneredes dødsfald officielt anerkendt af de iranske myndigheder. Han blev den 19. august 2015 frikendt af en iransk domstol for anklager i forbindelse med tortur mod tre unge mænd og disses død på tilbageholdelsescentret i Kahrizak i 2009. Idømt fængselsstraf i 2017 og løsladt i september 2019. I august 2021 afsagde Irans højesteret en afgørelse, der fuldt ud støttede Said Mortazavi, og omstødte hans tidligere toårige fængselsdom.

12.4.2011

25.

SALAVATI Abdolghassem

Køn: mand

Dommer ved Den Særlige Domstol for Økonomisk Kriminalitet, afdeling 4, siden 2019. Tidligere leder af Teherans Revolutionsdomstol, afdeling 15. Dommer ved Teherans domstol. Ansvarlig for retssagerne efter valget og den dommer, der ledede "skueprocesserne" i sommeren 2009, hvor han dødsdømte to monarkister, der deltog i skueprocesserne. Han har idømt over hundrede politiske fanger, menneskerettighedsaktivister og demonstranter langvarige fængselsstraffe.

I 2018 viste rapporter, at han fortsatte med at afsige lignende domme uden behørig overholdelse af retfærdige rettergangsprocedurer.

12.4.2011

28.

YASAGHI Ali-Akbar

Køn: mand

Dommer ved højesteret, leder af 13. afdeling. Administrerende vicedirektør for Setad-e Dieh-fonden. Retspræsident ved Mashhads Revolutionsdomstol (2001-2011). Retssager under hans myndighed har været summariske og er blevet ført for lukkede døre i strid med de anklagedes grundlæggende rettigheder. Henrettelseskendelser er blevet udstedt en masse (op til 550 mellem sommeren 2009 og sommeren 2011), og dødsdommene er således blevet afsagt uden behørig overholdelse af retfærdige rettergangsprocedurer.

12.4.2011

30.

ESMAILI Gholam-Hossein (alias ESMAILI Gholam Hossein)

Køn: mand

Stabschef for Irans præsident Ebrahim Raisi siden august 2021. Talsmand for retsvæsenet fra april 2019 til juli 2021. Tidligere leder af domstolene i Teheran. Tidligere leder af Irans fængselsorganisation. I egenskab heraf var han medansvarlig for massefængslingen af politiske demonstranter og mørklægningen af de overgreb, der skete i fængselssystemet.

12.4.2011

33.

ABBASZADEH-MESHKINI Mahmoud

Køn: mand

Medlem af parlamentet (siden februar 2020) og formand for parlamentets udvalg for national sikkerhed og udenrigsanliggender. Tidligere rådgiver for Irans høje råd for menneskerettigheder (indtil 2019). Tidligere sekretær for det høje råd for menneskerettigheder. Tidligere guvernør i Ilamprovinsen. Indenrigsministeriets tidligere politiske direktør. Han var som chef for Artikel 10-Udvalget vedrørende Loven om Politiske Partiers og Gruppers Aktiviteter ansvarlig for at give tilladelse til demonstrationer og andre offentlige begivenheder og for at registrere politiske partier.

I 2010 suspenderede han de aktiviteter, som to politiske reformpartier, der er knyttet til Mousavi – Islamic Iran Participation Front og Islamic Revolution Mujahedeen Organisation – udfoldede. Han har siden 2009 konsekvent og konstant forbudt alle ikkestatslige forsamlinger og dermed nægtet den forfatningsmæssige ret til at protestere, hvilket har ført til mange anholdelser af fredelige demonstranter i strid med forsamlingsfriheden.

I 2009 nægtede han også at give oppositionen tilladelse til at afholde en mindehøjtidelighed for de mennesker, der blev dræbt under protesterne i forbindelse med præsidentvalget.

10.10.2011

35.

AKHARIAN Hassan

Køn: mand

Leder af afdeling 5 og ansvarlig for isolationsfængsling i Rajaee Shahr-fængslet, der er opført på EU-listen, siden 2015; tidligere inspektør for afdeling 1 i Rajaee Shahr-fængslet i Karadj indtil juli 2010. Flere tidligere fanger har berettet om hans anvendelse af tortur og om ordrer, som han gav for at hindre fangerne i at modtage lægehjælp. Ifølge en skriftlig beretning fra en fange i Rajaee Shahr-fængslet slog alle fængselsbetjentene ham brutalt med Akharians fulde vidende. Der findes desuden mindst én beretning om en fange, som blev mishandlet og døde, nemlig Mohsen Beikvand, mens Akharian var inspektør. Beikvand døde i september 2010. Andre fanger hævder troværdigt, at han blev slået ihjel efter instruks fra Hassan Akharian.

10.10.2011

36.

AVAEE Seyyed Ali-Reza (alias AVAEE Seyyed Alireza, AVAIE Alireza)

Fødested: Dezful (Iran)

Fødselsdato: 20.5.1956

Køn: mand

Justitsminister indtil den 25. august 2021. Tidligere direktør for kontoret for særlige undersøgelser. Viceindenrigsminister og leder af det offentlige register indtil juli 2016. Rådgiver for disciplinærdomstolen for dommere i april 2014. Tidligere præsident for domstolene i Teheran. Han har som præsident for domstolene i Teheran været ansvarlig for krænkelser af menneskerettighederne, vilkårlige anholdelser, nægtelse af fangers rettigheder og et højt antal henrettelser.

10.10.2011

46.

KAMALIAN Behrouz (alias Hackers Brain, Behrooz_Ice)

Fødested: Teheran (Iran)

Fødselsdato: 1983

Køn: mand

Leder af cybergruppen »Ashiyaneh«, der er knyttet til det iranske styre. »Ashiyaneh« Digital Security, der er grundlagt af Behrouz Kamalian, er ansvarlig for intensive cyberangreb mod både indenlandske modstandere og reformister og udenlandske institutioner. Kamalians Ashiyaneh-organisations arbejde har bistået i styrets hårde kurs mod oppositionen, der i 2009 omfattede utallige alvorlige krænkelser af menneskerettighederne. Både Kamalian og cybergruppen »Ashiyaneh« har fortsat deres aktiviteter indtil i hvert fald december 2021.

10.10.2011

47.

KHALILOLLAHI Moussa (alias KHALILOLLAHI Mousa, ELAHI Mousa Khalil)

Fødested: Tabriz (Iran)

Fødselsdato: 1963

Køn: mand

Retspræsident i provinsen Østaserbajdsjan. Tidligere anklager i Tabriz fra 2010 til 2019. Han var involveret i Sakineh Mohammadi-Ashtianis sag og er medvirkende til alvorlige krænkelser af retten til en retfærdig rettergang.

10.10.2011

53.

TALA Hossein (alias TALA Hosseyn)

Fødested: Teheran (Iran)

Fødselsdato: 1969

Køn: mand

Borgmester i Eslamshahr indtil 2020. Tidligere iransk parlamentsmedlem. Tidligere generalguvernør (»Farmandar«) for Teheranprovinsen indtil september 2010, ansvarlig for politiets indgriben og dermed for undertrykkelsen af demonstrationer. Han modtog i december 2010 en pris for sin rolle i undertrykkelsen efter valget.

10.10.2011

55.

ZEBHI Hossein

Køn: mand

Første stedfortrædende rådgiver for domstolene og dommer ved højesteret (leder af højesterets 41. afdeling, der navnlig beskæftiger sig med sikkerhedsforbrydelser og narkotika). Irans offentlige viceanklager (2007-2015). I denne rolle var han ansvarlig for retssager, som blev anlagt efter protesterne efter valget i 2009 og gennemført i strid med menneskerettighederne. I denne rolle har han også billiget uforholdsmæssige straffe for narkotikakriminalitet.

10.10.2011

56.

BAHRAMI Mohammad-Kazem

Køn: mand

Leder af forvaltningsdomstolen indtil april 2021. Han var medvirkende til undertrykkelsen af fredelige demonstranter i 2009 som chef for de væbnede styrkers retsvæsen.

10.10.2011

60.

HOSSEINI Dr. Mohammad (alias HOSSEYNI, Dr. Seyyed Mohammad; Seyed, Sayyed og Sayyid)

Fødested: Rafsanjan, Kerman (Iran)

Fødselsdato: 23.7.1961

Køn: mand

Næstformand med ansvar for parlamentariske anliggender under præsident Ebrahim Raisi siden august 2021. Tidligere rådgiver for præsident Mahmoud Ahmadinejad og talsmand YEKTA, en kompromisløs politisk gruppering. Minister for kultur og islamisk vejledning (2009-2013). Han var tidligere i IRGC og var medvirkende til undertrykkelsen af journalister.

10.10.2011

62.

ZARGHAMI Ezzatollah

Fødested: Dezful (Iran)

Fødselsdato: 22.7.1959

Køn: mand

Minister for kultur, håndværk og turisme siden den 25. august 2021. Medlem af det øverste råd for cyberspace og kulturrevolutionsrådet siden 2014. Tidligere leder af Islamic Republic of Iran Broadcasting (IRIB) indtil november 2014. Under hans ansættelse hos IRIB var han ansvarlig for alle programlægningsbeslutninger. I august 2009 og december 2011 viste IRIB tvungne tilståelser fra fanger og en serie af »skueprocesser«. Dette er en klar krænkelse af internationale bestemmelser om retten til en retfærdig rettergang.

23.3.2012

64.

KAZEMI Toraj

Køn: mand

Chef for afdelingen for Teheran og omegn i IT-politiet, som EU har opført på listen, indtil juni 2020. I denne egenskab varslede han en kampagne til rekruttering af statslige hackere med henblik på at opnå større kontrol med oplysninger på internettet og angribe "skadelige" websteder.

23.3.2012

65.

LARIJANI Sadeq

Fødested: Najaf (Irak)

Fødselsdato: 1960 eller august 1961

Køn: mand

Chef for Mæglernes Råd siden den 29. december 2018. Tidligere medlem af Vogternes Råd (indtil september 2021). Tidligere chef for retsvæsenet (2009-2019). Chefen for retsvæsenet skal give sit samtykke til og underskrive hver straf for qisas (gengældelse), hodoud (forbrydelse mod gud) og ta'zirat (forbrydelse mod staten). Disse omfatter domme, der indebærer dødsstraf, piskning og amputation. Han har i denne forbindelse personligt underskrevet talrige dødsdomme i strid med internationale standarder, herunder stening, henrettelser ved hængning, henrettelse af mindreårige og offentlige henrettelser, hvor fanger eksempelvis er blevet hængt fra broer foran tusindvis af forsamlede mennesker. Han har derfor bidraget til et højt antal henrettelser. Han har også tilladt idømmelse af fysisk afstraffelse, såsom amputationer og drypning af syre i øjnene på den dømte. Siden Sadeq Larijani tiltrådte sit embede, er antallet af vilkårlige anholdelser af politiske fanger, menneskerettighedsforkæmpere og minoriteter steget markant. Sadeq Larijani bærer også ansvaret for den systemiske manglende overholdelse af retten til en retfærdig rettergang i de iranske retsprocedurer.

23.3.2012

69.

MORTAZAVI Seyyed Solat

Fødested: Farsan, Tchar Mahal-o-Bakhtiari (syd) – (Iran)

Fødselsdato: 1967

Køn: mand

Siden den 5. september 2021 Irans vicepræsident med ansvar for eksekutive anliggender og leder af præsidentens kontor. Leder af afdelingen for fast ejendom under Mostazafan Foundation, der blev drevet direkte af den øverste leder, Khamenei, fra den 16. september 2019 til september 2021. Indtil november 2019 direktør for Teheranafdelingen af Foundation Astan Qods Razavi. Tidligere borgmester i Irans næststørste by, Mashhad, hvor der jævnligt gennemføres offentlige henrettelser. Tidligere viceindenrigsminister for politiske anliggender, udnævnt i 2009. I denne egenskab var han ansvarlig for at lede undertrykkelsen af personer, som krævede deres legitime rettigheder, herunder ytringsfrihed. Blev senere udnævnt som leder af Irans valgkomité for parlamentsvalget i 2012 og præsidentvalget i 2013.

23.3.2012

74.

REZVANMA-NESH Ali

Køn: mand

Viceanklager i provinsen Karaj, regionen Alborz, i perioden 2010-2016. Ansvarlig for grove krænkelser af menneskerettighederne, herunder involvering i henrettelsen af en mindreårig.

23.3.2012

79.

RASHIDI AGHDAM Ali Ashraf

Køn: mand

Vicedirektør med ansvar for sundhed, straf og uddannelse i Teherans fængsler. Tidligere leder af Evinfængslet (2012-2015). Under hans ledelse forværredes forholdene i fængslet, og der er beretninger om øget mishandling af fangerne. I oktober 2012 gik ni kvindelige fanger i sultestrejke i protest mod krænkelsen af deres rettigheder og den voldelige behandling fra fængselspersonalets side.

12.3.2013

80.

KIASATI Morteza

Køn: mand

Dommer ved Teherans Revolutionsdomstol, afdeling 54, og Ahwaz' Revolutionsdomstol, afdeling 4; idømte de fire arabiske politiske fanger, Taha Heidarian, Abbas Heidarian, Abd al-Rahman Heidarian (tre brødre) og Ali Sharifi, dødsstraf. De blev anholdt, tortureret og hængt uden retfærdig rettergang. Disse sager og manglen på retfærdig rettergang er blevet omtalt i en rapport af 13. september 2012 fra FN's særlige rapportør om menneskerettighederne i Iran, i FN's generalsekretærs rapport om Iran af 22. august 2012.

12.3.2013

83.

JAFARI Asadollah

Køn: mand

For tiden statsadvokat i Isfahan. I denne stilling gav han ordre til voldelige reaktioner mod demonstranter, der gik på gaden i november 2021 for at protestere mod vandmangel. Ifølge nogle rapporter har Asadollah Jafari bebudet oprettelse af et særligt kontor til efterforskning af de anholdte demonstranter.

Som tidligere anklager i Mazandaranprovinsen anbefalede Jafari idømmelse af dødsstraf i sager, han har ført, hvilket har ført til mange henrettelser, herunder offentlige henrettelser, og under omstændigheder, hvor idømmelse af dødsstraf er i strid med internationale menneskerettigheder, herunder ved at være en uforholdsmæssig hård og overdreven straf. Jafari har også været ansvarlig for ulovlig anholdelse af bahaiere og krænkelse af deres rettigheder, fra første anholdelse til at holde dem i isolation i efterretningstjenestens fængsel.

12.3.2013

95.

VASEGHI Leyla (alias VASEQI Layla, VASEGHI Leila, VASEGHI Layla)

Fødested: Sari, Mazandaranprovinsen (Iran)

Fødselsdato: 1352 (den iranske Hijri-kalender), 1972 eller 1973 (den gregorianske kalender)

Køn: kvinde

Stilling: tidligere guvernør for Shahr-e Qods og leder af byens sikkerhedsråd

Som guvernør for Shahr-e Qods og leder af byens sikkerhedsråd fra september 2019 til november 2021 beordrede Leyla Vaseghi politiet og andre væbnede styrker til at anvende dødbringende magt under protesterne i november 2019 med dræbte og sårede ubevæbnede demonstranter og andre civile til følge. Som guvernør for Shahr-e Qods og leder af byens sikkerhedsråd bærer Leyla Vaseghi ansvaret for alvorlige brud på menneskerettighederne i Iran.

12.4.2021«.

---

| 12.4.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 114/44 |
| --- | --- | --- | --- |

12.4.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 114/44

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) 2022/593

af 1. marts 2022

om godkendelse af æterisk litseaolie som fodertilsætningsstof til visse dyrearter

(EØS-relevant tekst)

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1831/2003 af 22. september 2003 om fodertilsætningsstoffer (1), særlig artikel 9, stk. 2, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Forordning (EF) nr. 1831/2003 indeholder bestemmelser om godkendelse af fodertilsætningsstoffer og om grundlaget og procedurerne for udstedelse af sådanne godkendelser. Forordningens artikel 10, stk. 2, indeholder bestemmelser om en ny vurdering af tilsætningsstofferne, der er godkendt i henhold til Rådets direktiv 70/524/EØF (2). |
| --- | --- |

(1)

Forordning (EF) nr. 1831/2003 indeholder bestemmelser om godkendelse af fodertilsætningsstoffer og om grundlaget og procedurerne for udstedelse af sådanne godkendelser. Forordningens artikel 10, stk. 2, indeholder bestemmelser om en ny vurdering af tilsætningsstofferne, der er godkendt i henhold til Rådets direktiv 70/524/EØF (2).

| (2) | Æterisk litseaolie blev godkendt uden tidsbegrænsning i overensstemmelse med direktiv 70/524/EØF som tilsætningsstof til foder til alle dyrearter. Dette tilsætningsstof blev derpå opført i registret over fodertilsætningsstoffer som et eksisterende produkt, jf. artikel 10, stk. 1, litra b), i forordning (EF) nr. 1831/2003. |
| --- | --- |

(2)

Æterisk litseaolie blev godkendt uden tidsbegrænsning i overensstemmelse med direktiv 70/524/EØF som tilsætningsstof til foder til alle dyrearter. Dette tilsætningsstof blev derpå opført i registret over fodertilsætningsstoffer som et eksisterende produkt, jf. artikel 10, stk. 1, litra b), i forordning (EF) nr. 1831/2003.

| (3) | I henhold til artikel 10, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1831/2003, sammenholdt med artikel 7 i samme forordning, er der indgivet en ansøgning om en ny vurdering af æterisk litseaolie som tilsætningsstof til foder til alle dyrearter. |
| --- | --- |

(3)

I henhold til artikel 10, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1831/2003, sammenholdt med artikel 7 i samme forordning, er der indgivet en ansøgning om en ny vurdering af æterisk litseaolie som tilsætningsstof til foder til alle dyrearter.

| (4) | Ansøgeren anmodede om, at tilsætningsstoffet klassificeres i tilsætningsstofkategorien »sensoriske tilsætningsstoffer« og i den funktionelle gruppe »aromastoffer«. Ansøgningen var vedlagt de oplysninger og dokumenter, der kræves i henhold til artikel 7, stk. 3, i forordning (EF) nr. 1831/2003. |
| --- | --- |

(4)

Ansøgeren anmodede om, at tilsætningsstoffet klassificeres i tilsætningsstofkategorien »sensoriske tilsætningsstoffer« og i den funktionelle gruppe »aromastoffer«. Ansøgningen var vedlagt de oplysninger og dokumenter, der kræves i henhold til artikel 7, stk. 3, i forordning (EF) nr. 1831/2003.

| (5) | Ansøgeren har anmodet om, at æterisk litseaolie ligeledes godkendes til anvendelse i drikkevand. I henhold til forordning (EF) nr. 1831/2003 kan »aromastoffer« imidlertid ikke godkendes til anvendelse i drikkevand. Æterisk litseaolie bør derfor ikke godkendes til anvendelse i drikkevand. |
| --- | --- |

(5)

Ansøgeren har anmodet om, at æterisk litseaolie ligeledes godkendes til anvendelse i drikkevand. I henhold til forordning (EF) nr. 1831/2003 kan »aromastoffer« imidlertid ikke godkendes til anvendelse i drikkevand. Æterisk litseaolie bør derfor ikke godkendes til anvendelse i drikkevand.

| (6) | Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet (»autoriteten«) konkluderede i sin udtalelse af 5. maj 2021 (3), at æterisk litseaolie under de foreslåede anvendelsesbetingelser ikke har skadelige virkninger på dyrs sundhed, på forbrugernes sundhed eller på miljøet. Autoriteten konkluderede også, at æterisk litseaolie bør betragtes som hud- og øjenirriterende og som hudsensibiliserende og respiratorisk sensibiliserende. Kommissionen mener derfor, at der bør træffes passende beskyttelsesforanstaltninger for at forhindre negative virkninger for menneskers sundhed, navnlig for brugerne af tilsætningsstoffet. |
| --- | --- |

(6)

Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet (»autoriteten«) konkluderede i sin udtalelse af 5. maj 2021 (3), at æterisk litseaolie under de foreslåede anvendelsesbetingelser ikke har skadelige virkninger på dyrs sundhed, på forbrugernes sundhed eller på miljøet. Autoriteten konkluderede også, at æterisk litseaolie bør betragtes som hud- og øjenirriterende og som hudsensibiliserende og respiratorisk sensibiliserende. Kommissionen mener derfor, at der bør træffes passende beskyttelsesforanstaltninger for at forhindre negative virkninger for menneskers sundhed, navnlig for brugerne af tilsætningsstoffet.

| (7) | Autoriteten konkluderede endvidere, at æterisk litseaolie er alment anerkendt som aroma i fødevarer, og dens funktion i foder i alt væsentligt er den samme som i fødevarer. Det anses derfor ikke for nødvendigt at påvise effektiviteten yderligere. Autoriteten har også verificeret den rapport om metoderne til analyse af fodertilsætningsstoffet i foder, der blev forelagt af det ved forordning (EF) nr. 1831/2003 oprettede referencelaboratorium. |
| --- | --- |

(7)

Autoriteten konkluderede endvidere, at æterisk litseaolie er alment anerkendt som aroma i fødevarer, og dens funktion i foder i alt væsentligt er den samme som i fødevarer. Det anses derfor ikke for nødvendigt at påvise effektiviteten yderligere. Autoriteten har også verificeret den rapport om metoderne til analyse af fodertilsætningsstoffet i foder, der blev forelagt af det ved forordning (EF) nr. 1831/2003 oprettede referencelaboratorium.

| (8) | Vurderingen af æterisk litseaolie viser, at betingelserne for godkendelse, jf. artikel 5 i forordning (EF) nr. 1831/2003, er opfyldt. Anvendelsen af dette stof bør derfor godkendes som anført i bilaget til nærværende forordning. |
| --- | --- |

(8)

Vurderingen af æterisk litseaolie viser, at betingelserne for godkendelse, jf. artikel 5 i forordning (EF) nr. 1831/2003, er opfyldt. Anvendelsen af dette stof bør derfor godkendes som anført i bilaget til nærværende forordning.

| (9) | Der bør fastsættes visse betingelser for at muliggøre bedre kontrol. Det anbefalede indhold bør angives på etiketten til tilsætningsstoffet. Hvis et sådant indhold overskrides, bør der angives visse oplysninger på etiketten til forblandinger. |
| --- | --- |

(9)

Der bør fastsættes visse betingelser for at muliggøre bedre kontrol. Det anbefalede indhold bør angives på etiketten til tilsætningsstoffet. Hvis et sådant indhold overskrides, bør der angives visse oplysninger på etiketten til forblandinger.

| (10) | Det forhold, at æterisk litseaolie ikke må anvendes som aromastof i drikkevand, udelukker ikke anvendelse heraf i foderblandinger, der gives via vand. |
| --- | --- |

(10)

Det forhold, at æterisk litseaolie ikke må anvendes som aromastof i drikkevand, udelukker ikke anvendelse heraf i foderblandinger, der gives via vand.

| (11) | Da der ikke er sikkerhedshensyn, som kræver øjeblikkelig anvendelse af ændringerne af betingelserne for godkendelse af det pågældende stof, bør der indrømmes en overgangsperiode, således at interesserede parter kan forberede sig på at opfylde de nye krav, som godkendelsen medfører. |
| --- | --- |

(11)

Da der ikke er sikkerhedshensyn, som kræver øjeblikkelig anvendelse af ændringerne af betingelserne for godkendelse af det pågældende stof, bør der indrømmes en overgangsperiode, således at interesserede parter kan forberede sig på at opfylde de nye krav, som godkendelsen medfører.

| (12) | Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Planter, Dyr, Fødevarer og Foder — |
| --- | --- |

(12)

Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Planter, Dyr, Fødevarer og Foder —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

Godkendelse

Det i bilaget opførte stof, der tilhører tilsætningsstofkategorien »sensoriske tilsætningsstoffer« og den funktionelle gruppe »aromastoffer«, godkendes som fodertilsætningsstof på de betingelser, der er fastsat i bilaget.

Artikel 2

Overgangsforanstaltninger

1.   Det i bilaget opførte stof og forblandinger, der indeholder dette stof, og som er produceret og mærket før den 2. november 2022 i overensstemmelse med de regler, der finder anvendelse før den 2. maj 2022, kan fortsat markedsføres og anvendes, indtil de eksisterende lagre er opbrugt.

2.   Foderblandinger og fodermidler, der indeholder det i bilaget opførte stof, som er produceret og mærket før den 2. maj 2023 i overensstemmelse med de regler, der finder anvendelse før den 2. maj 2022, kan fortsat markedsføres og anvendes, indtil de eksisterende lagre er opbrugt, hvis de er bestemt til dyr, der indgår i fødevareproduktion.

3.   Foderblandinger og fodermidler, der indeholder det i bilaget opførte stof, som er produceret og mærket før den 2. maj 2024 i overensstemmelse med de regler, der finder anvendelse før den 2. maj 2022, kan fortsat markedsføres og anvendes, indtil de eksisterende lagre er opbrugt, hvis de er bestemt til dyr, der ikke indgår i fødevareproduktion.

Artikel 3

Ikrafttræden

Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Den Europæiske Unions Tidende

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 1. marts 2022.

På Kommissionens vegne

Ursula VON DER LEYEN

Formand

---

(1)  
  EUT L 268 af 18.10.2003, s. 29.

1

(2)  Rådets direktiv 70/524/EØF af 23. november 1970 om tilsætningsstoffer til foderstoffer (EFT L 270 af 14.12.1970, s. 1).

2

(3)  
  EFSA Journal (2021);19(6):6623.

3

EFSA Journal

---

BILAG

| Tilsætningsstoffets identifikationsnummer | Navn på indehaveren af godkendelsen | Tilsætningsstof | Sammensætning, kemisk betegnelse, beskrivelse og analysemetode | Dyreart eller -kategori | Maksimumsalder | Minimumsindhold | Maksimumsindhold | Andre bestemmelser | Godkendelse gyldig til |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| mg aktivstof/kg fuldfoder med et vandindhold på 12 % |
| Kategori: sensoriske tilsætningsstoffer. Funktionel gruppe: aromastoffer. |
| 2b491-eo | — | Æterisk litseaolie | Tilsætningsstoffets sammensætning

  Æterisk olie udvundet af frugten af Litsea cubeba (Lour.) Pers.
  Flydende form

  Aktivstoffets karakteristika

  Æterisk olie udvundet ved dampdestillation af frugten af Litsea cubeba (Lour.) Pers. som defineret af Europarådet (1).
  Geranial: 36-45 %
  Neral: 25-35 %
  Limonen: 9-15 %
  Linalool: 0,4-3 %
  Geraniol: 1-4 %
  CAS-nr.: 68855-99-2
  EINECS-nr.: 290-018-7
  FEMA-nr.: 3846
  CoE-nr.: 491

  Analysemetode
   (2)

  Til påvisningen af den fytokemiske markør Neral i fodertilsætningsstoffet eller i en blanding af aromastoffer:






  — | Gaskromatografi-massespektrometri med retention time locking (RTL-GC-MS). |

Tilsætningsstoffets identifikationsnummer

Navn på indehaveren af godkendelsen

Tilsætningsstof

Sammensætning, kemisk betegnelse, beskrivelse og analysemetode

Dyreart eller -kategori

Maksimumsalder

Minimumsindhold

Maksimumsindhold

Andre bestemmelser

Godkendelse gyldig til

mg aktivstof/kg fuldfoder med et vandindhold på 12 %

Kategori: sensoriske tilsætningsstoffer. Funktionel gruppe: aromastoffer.

2b491-eo

—

Æterisk litseaolie

Tilsætningsstoffets sammensætning

Æterisk olie udvundet af frugten af Litsea cubeba (Lour.) Pers.

Flydende form

Aktivstoffets karakteristika

Æterisk olie udvundet ved dampdestillation af frugten af Litsea cubeba (Lour.) Pers. som defineret af Europarådet (1).

Geranial: 36-45 %

Neral: 25-35 %

Limonen: 9-15 %

Linalool: 0,4-3 %

Geraniol: 1-4 %

CAS-nr.: 68855-99-2

EINECS-nr.: 290-018-7

FEMA-nr.: 3846

CoE-nr.: 491

Analysemetode
   (2)

Til påvisningen af den fytokemiske markør Neral i fodertilsætningsstoffet eller i en blanding af aromastoffer:

—

Gaskromatografi-massespektrometri med retention time locking (RTL-GC-MS).

Slagtekyllinger

Æglæggende høner

Slagtekalkuner

Slagtesvin

Smågrise

Diegivende søer

Kalve

Malkekøer

Slagtekvæg

Får/geder

Heste

Kaniner

Laksefisk

Hunde

Katte

Prydfisk

—

—

—

| 1. | Tilsætningsstoffet anvendes i foder som forblanding. |
| --- | --- |

1.

Tilsætningsstoffet anvendes i foder som forblanding.

| 2. | I brugsvejledningen for anvendelsen af tilsætningsstoffet og forblandingerne angives oplagringsbetingelserne og stabilitet over for varmebehandling. |
| --- | --- |

2.

I brugsvejledningen for anvendelsen af tilsætningsstoffet og forblandingerne angives oplagringsbetingelserne og stabilitet over for varmebehandling.

| 3. | Følgende angives på etiketten til tilsætningsstoffet:
  »Anbefalet maksimumsindhold af aktivstoffet pr. kg. fuldfoder med et vandindhold på 12 %:






  — | Slagtekyllinger: 11 mg |
| --- | --- | --- |

3.

Følgende angives på etiketten til tilsætningsstoffet:

»Anbefalet maksimumsindhold af aktivstoffet pr. kg. fuldfoder med et vandindhold på 12 %:

—

Slagtekyllinger: 11 mg

| — | Æglæggende høner: 16 mg |
| --- | --- |

—

Æglæggende høner: 16 mg

| — | Slagtekalkuner: 14 mg |
| --- | --- |

—

Slagtekalkuner: 14 mg

| — | Slagtesvin: 23 mg |
| --- | --- |

—

Slagtesvin: 23 mg

| — | Smågrise: 19 mg |
| --- | --- |

—

Smågrise: 19 mg

| — | Diegivende søer: 28 mg |
| --- | --- |

—

Diegivende søer: 28 mg

| — | Kalve (mælkeerstatninger): 48 mg |
| --- | --- |

—

Kalve (mælkeerstatninger): 48 mg

| — | Slagtekvæg, får, geder og heste: 43 mg |
| --- | --- |

—

Slagtekvæg, får, geder og heste: 43 mg

| — | Malkekøer: 28 mg |
| --- | --- |

—

Malkekøer: 28 mg

| — | Kaniner: 17 mg |
| --- | --- |

—

Kaniner: 17 mg

| — | Laksefisk: 47 mg |
| --- | --- |

—

Laksefisk: 47 mg

| — | Hunde: 50 mg |
| --- | --- |

—

Hunde: 50 mg

| — | Katte: 8,5 mg |
| --- | --- |

—

Katte: 8,5 mg

| — | Prydfisk: 125 mg«. |
| --- | --- |

—

Prydfisk: 125 mg«.

| 4. | Funktionel gruppe, identifikationsnummer, navn på aktivstoffet og tilsat mængde skal angives på etiketten til forblandingen, hvis anvendelsesniveauet på etiketten til forblandingen ville medføre overskridelse af de i punkt 3 omhandlede niveauer. |
| --- | --- |

4.

Funktionel gruppe, identifikationsnummer, navn på aktivstoffet og tilsat mængde skal angives på etiketten til forblandingen, hvis anvendelsesniveauet på etiketten til forblandingen ville medføre overskridelse af de i punkt 3 omhandlede niveauer.

| 5. | Foderstofvirksomhedslederne skal fastlægge driftsprocedurer og administrative foranstaltninger for brugerne af tilsætningsstoffet og forblandingerne med henblik på at imødegå risici ved indånding, kontakt med huden eller kontakt med øjnene. I tilfælde, hvor risiciene ikke kan fjernes eller begrænses til et minimum ved hjælp af disse procedurer og foranstaltninger, må tilsætningsstoffet og forblandingerne kun anvendes med de fornødne personlige værnemidler, herunder hud- og øjenbeskyttelse samt åndedrætsværn. |
| --- | --- |

5.

Foderstofvirksomhedslederne skal fastlægge driftsprocedurer og administrative foranstaltninger for brugerne af tilsætningsstoffet og forblandingerne med henblik på at imødegå risici ved indånding, kontakt med huden eller kontakt med øjnene. I tilfælde, hvor risiciene ikke kan fjernes eller begrænses til et minimum ved hjælp af disse procedurer og foranstaltninger, må tilsætningsstoffet og forblandingerne kun anvendes med de fornødne personlige værnemidler, herunder hud- og øjenbeskyttelse samt åndedrætsværn.

2. maj 2032

---

(1)  Natural sources of flavourings — rapport nr. 2 (2007).

(2)  Nærmere oplysninger om analysemetoderne findes på referencelaboratoriets hjemmeside: https://ec.europa.eu/jrc/en/eurl/feed-additives/evaluation-reports.

---

| 12.4.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 114/49 |
| --- | --- | --- | --- |

12.4.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 114/49

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) 2022/594

af 8. april 2022

om ændring af forordning (EF) nr. 474/2006 for så vidt angår listen over luftfartsselskaber, der er omfattet af driftsforbud eller driftsmæssige begrænsninger i Unionen

(EØS-relevant tekst)

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 2111/2005 af 14. december 2005 om opstilling af en fællesskabsliste over luftfartsselskaber med driftsforbud i Fællesskabet og oplysning til passagerer om det transporterende luftfartsselskabs identitet, samt ophævelse af artikel 9 i direktiv 2004/36/EF (1), særlig artikel 4, stk. 2, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | I Kommissionens forordning (EF) nr. 474/2006 (2) er der opstillet en liste over luftfartsselskaber med driftsforbud i Unionen. |
| --- | --- |

(1)

I Kommissionens forordning (EF) nr. 474/2006 (2) er der opstillet en liste over luftfartsselskaber med driftsforbud i Unionen.

| (2) | Luftfartsselskaber, som er certificeret af den russiske føderale lufttransportmyndighed (»FATA«), er ikke opført i bilag A eller B til forordning (EF) nr. 474/2006, undtagen luftfartsselskabet SKOL Airline LLC, som blev opført i bilag A ved Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2021/2070 (3). |
| --- | --- |

(2)

Luftfartsselskaber, som er certificeret af den russiske føderale lufttransportmyndighed (»FATA«), er ikke opført i bilag A eller B til forordning (EF) nr. 474/2006, undtagen luftfartsselskabet SKOL Airline LLC, som blev opført i bilag A ved Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2021/2070 (3).

| (3) | Visse af Den Europæiske Unions (»EU«) medlemsstater samt Den Europæiske Unions Luftfartssikkerhedsagentur (»agenturet«) har i henhold til artikel 4, stk. 3, i forordning (EF) nr. 2111/2005 givet Kommissionen oplysninger, der kan være relevante for ajourføringen af denne liste. Tredjelande og internationale organisationer har også indgivet relevante oplysninger. Kommissionen har vurderet de indgivne oplysninger behørigt med henblik på at fastslå, om det er formålstjenligt at ajourføre listen. |
| --- | --- |

(3)

Visse af Den Europæiske Unions (»EU«) medlemsstater samt Den Europæiske Unions Luftfartssikkerhedsagentur (»agenturet«) har i henhold til artikel 4, stk. 3, i forordning (EF) nr. 2111/2005 givet Kommissionen oplysninger, der kan være relevante for ajourføringen af denne liste. Tredjelande og internationale organisationer har også indgivet relevante oplysninger. Kommissionen har vurderet de indgivne oplysninger behørigt med henblik på at fastslå, om det er formålstjenligt at ajourføre listen.

| (4) | I medfør af den aftale, der blev indgået i 1999 mellem Bermuda og Rusland om gennemførelsen af artikel 83a i Chicagokonventionen angående international civil luftfart underskrevet i Chicago den 7. december 1944 (»Chicagokonventionen«) for så vidt angår luftfartøjer registreret i Bermudas luftfartøjsregister, som opereres af luftfartsselskaber, der er certificeret af FATA, og som vedrører overførslen af funktioner og opgaver i forbindelse med det lovpligtige tilsyn, jf. bilag 1, 2 og 6 til Chicagokonventionen, meddelte Bermudas luftfartsmyndighed (»BCAA«) den 14. marts 2022 ved almindelig meddelelse GEN-01-2022 til FATA, at luftdygtighedsbeviserne for alle leasede luftfartøjer registreret i Bermuda, som opereres af luftfartsselskaber, der er certificeret af FATA, var suspenderet med virkning fra den 12. marts 2022, kl. 23.59 UTC med den begrundelse, at disse luftfartøjers fortsatte luftdygtighed ikke længere kan garanteres. |
| --- | --- |

(4)

I medfør af den aftale, der blev indgået i 1999 mellem Bermuda og Rusland om gennemførelsen af artikel 83a i Chicagokonventionen angående international civil luftfart underskrevet i Chicago den 7. december 1944 (»Chicagokonventionen«) for så vidt angår luftfartøjer registreret i Bermudas luftfartøjsregister, som opereres af luftfartsselskaber, der er certificeret af FATA, og som vedrører overførslen af funktioner og opgaver i forbindelse med det lovpligtige tilsyn, jf. bilag 1, 2 og 6 til Chicagokonventionen, meddelte Bermudas luftfartsmyndighed (»BCAA«) den 14. marts 2022 ved almindelig meddelelse GEN-01-2022 til FATA, at luftdygtighedsbeviserne for alle leasede luftfartøjer registreret i Bermuda, som opereres af luftfartsselskaber, der er certificeret af FATA, var suspenderet med virkning fra den 12. marts 2022, kl. 23.59 UTC med den begrundelse, at disse luftfartøjers fortsatte luftdygtighed ikke længere kan garanteres.

| (5) | I medfør af den aftale, der blev indgået i 2002 mellem Irland og Rusland om gennemførelsen af artikel 83a i Chicagokonventionen for så vidt angår luftfartøjer registreret i Irlands luftfartøjsregister, som opereres af luftfartsselskaber, der er certificeret af FATA, og som vedrører overførslen af funktioner og opgaver i forbindelse med det lovpligtige tilsyn, jf. bilag 1, 2 og 6 til Chicagokonventionen, udsendte Irlands luftfartsmyndighed (»IAA«) den 15. marts 2022 aeronautisk meddelelse A.114, i hvilken myndigheden erklærede, at alle luftdygtighedsbeviser for luftfartøjer, som opereres af luftfartsselskaber, der er certificeret af FATA, var ugyldige med virkning fra datoen for meddelelsen med den begrundelse, at disse luftfartøjers fortsatte luftdygtighed ikke længere kan garanteres. |
| --- | --- |

(5)

I medfør af den aftale, der blev indgået i 2002 mellem Irland og Rusland om gennemførelsen af artikel 83a i Chicagokonventionen for så vidt angår luftfartøjer registreret i Irlands luftfartøjsregister, som opereres af luftfartsselskaber, der er certificeret af FATA, og som vedrører overførslen af funktioner og opgaver i forbindelse med det lovpligtige tilsyn, jf. bilag 1, 2 og 6 til Chicagokonventionen, udsendte Irlands luftfartsmyndighed (»IAA«) den 15. marts 2022 aeronautisk meddelelse A.114, i hvilken myndigheden erklærede, at alle luftdygtighedsbeviser for luftfartøjer, som opereres af luftfartsselskaber, der er certificeret af FATA, var ugyldige med virkning fra datoen for meddelelsen med den begrundelse, at disse luftfartøjers fortsatte luftdygtighed ikke længere kan garanteres.

| (6) | Til trods for disse afgørelser truffet af BCAA og IAA i deres egenskab af kompetente myndigheder i registreringsstaterne, opereres et antal berørte luftfartøjer stadig af luftfartsselskaber, der er certificeret af FATA, såvel inden for Rusland som til visse andre tredjelande. Organisationen for International Civil Luftfart (»ICAO«) mindede i sit elektroniske nyhedsbrev 2022/12 af 11. marts 2022 om, at sådanne handlinger er en direkte overtrædelse af Chicagokonventionens artikel 29 og 31. I henhold til dette elektroniske nyhedsbrev, burde FATA, som den myndighed, der er ansvarlig for at sikre, at russisk-certificerede luftfartsselskaber overholder de relevante internationale sikkerhedsstandarder, ikke have tilladt, at en sådan drift fandt sted. Desuden har de FATA-certificerede luftfartsselskaber, der opererer sådanne flyvninger med de i betragtning 4 og 5 omhandlede luftfartøjer, gjort dette bevidst i strid med de relevante internationale sikkerhedsstandarder, navnlig ICAO's bilag 6, del I, kapitel 5, standard 5.2.3 »Enhver flyvemaskine skal opereres i overensstemmelse med bestemmelserne i flyvemaskinens luftdygtighedsbevis og inden for de godkendte begrænsninger, som er angivet i flyvemaskinens flyvehåndbog«, idet det er underforstået, at et sådant luftdygtighedsbevis er udstedt af registreringsstaten. |
| --- | --- |

(6)

Til trods for disse afgørelser truffet af BCAA og IAA i deres egenskab af kompetente myndigheder i registreringsstaterne, opereres et antal berørte luftfartøjer stadig af luftfartsselskaber, der er certificeret af FATA, såvel inden for Rusland som til visse andre tredjelande. Organisationen for International Civil Luftfart (»ICAO«) mindede i sit elektroniske nyhedsbrev 2022/12 af 11. marts 2022 om, at sådanne handlinger er en direkte overtrædelse af Chicagokonventionens artikel 29 og 31. I henhold til dette elektroniske nyhedsbrev, burde FATA, som den myndighed, der er ansvarlig for at sikre, at russisk-certificerede luftfartsselskaber overholder de relevante internationale sikkerhedsstandarder, ikke have tilladt, at en sådan drift fandt sted. Desuden har de FATA-certificerede luftfartsselskaber, der opererer sådanne flyvninger med de i betragtning 4 og 5 omhandlede luftfartøjer, gjort dette bevidst i strid med de relevante internationale sikkerhedsstandarder, navnlig ICAO's bilag 6, del I, kapitel 5, standard 5.2.3 »Enhver flyvemaskine skal opereres i overensstemmelse med bestemmelserne i flyvemaskinens luftdygtighedsbevis og inden for de godkendte begrænsninger, som er angivet i flyvemaskinens flyvehåndbog«, idet det er underforstået, at et sådant luftdygtighedsbevis er udstedt af registreringsstaten.

| (7) | Desuden er et stort antal af disse luftfartsselskaber blevet opført i Ruslands luftfartøjsregister uden samtykke fra ejerne og uden efterfølgende sikkerhedsrelateret samarbejde med hverken BCAA eller IAA. Som det også fremgår af ICAO's elektroniske nyhedsbrev, jf. betragtning 6, udgør sådanne handlinger en overtrædelse af Chicagokonventionens artikel 17 og 18. |
| --- | --- |

(7)

Desuden er et stort antal af disse luftfartsselskaber blevet opført i Ruslands luftfartøjsregister uden samtykke fra ejerne og uden efterfølgende sikkerhedsrelateret samarbejde med hverken BCAA eller IAA. Som det også fremgår af ICAO's elektroniske nyhedsbrev, jf. betragtning 6, udgør sådanne handlinger en overtrædelse af Chicagokonventionens artikel 17 og 18.

| (8) | Den 18. marts 2022 udsendte ICAO skrivelse AN 3/1.1-22/41, hvori den minder alle kontraherende stater i Chicagokonventionen om det tilsynsansvar og de tilsynsforpligtelser, de har i henhold til nævnte konvention og bilagene dertil for så vidt angår passende udøvelse af sikkerhedstilsynet. |
| --- | --- |

(8)

Den 18. marts 2022 udsendte ICAO skrivelse AN 3/1.1-22/41, hvori den minder alle kontraherende stater i Chicagokonventionen om det tilsynsansvar og de tilsynsforpligtelser, de har i henhold til nævnte konvention og bilagene dertil for så vidt angår passende udøvelse af sikkerhedstilsynet.

| (9) | Den 18. marts 2022 meddelte Rusland Bermuda, at landet suspenderede artikel 83a-aftalen, jf. betragtning 4, med øjeblikkelig virkning. Således tilbageførtes alt tilsynsansvar, der tidligere var blevet overført til Rusland i henhold til nævnte aftale, til Bermuda som registreringsstat i overensstemmelse med de relevante internationale sikkerhedsstandarder for civil luftfart. |
| --- | --- |

(9)

Den 18. marts 2022 meddelte Rusland Bermuda, at landet suspenderede artikel 83a-aftalen, jf. betragtning 4, med øjeblikkelig virkning. Således tilbageførtes alt tilsynsansvar, der tidligere var blevet overført til Rusland i henhold til nævnte aftale, til Bermuda som registreringsstat i overensstemmelse med de relevante internationale sikkerhedsstandarder for civil luftfart.

| (10) | FATA har i strid med de gældende internationale sikkerhedsstandarder for civil luftfart beholdt det overførte tilsynsansvar, der er omhandlet i betragtning 4 og 5, og uden nogen form for koordination med Bermuda eller Irland i deres kapacitet af registreringsstater varetaget de tilsynsmæssige funktioner og opgaver, der er opstillet i bilag 8 til Chicagokonventionen. Der foreligger ikke verificerbar dokumentation, som kan føre til den konklusion, at FATA har udviklet den nødvendige sikkerhedstilsynskapacitet for på tilfredsstillende vis at kunne udøve en sådan udvidet tilsynsforpligtelse med så kort varsel og over for dette meget store antal luftfartøjer. |
| --- | --- |

(10)

FATA har i strid med de gældende internationale sikkerhedsstandarder for civil luftfart beholdt det overførte tilsynsansvar, der er omhandlet i betragtning 4 og 5, og uden nogen form for koordination med Bermuda eller Irland i deres kapacitet af registreringsstater varetaget de tilsynsmæssige funktioner og opgaver, der er opstillet i bilag 8 til Chicagokonventionen. Der foreligger ikke verificerbar dokumentation, som kan føre til den konklusion, at FATA har udviklet den nødvendige sikkerhedstilsynskapacitet for på tilfredsstillende vis at kunne udøve en sådan udvidet tilsynsforpligtelse med så kort varsel og over for dette meget store antal luftfartøjer.

| (11) | Den 21. marts 2022 underrettede Kommissionen i medfør af artikel 3, stk. 2, i forordning (EF) nr. 473/2006 (4) FATA om sine alvorlige betænkeligheder med hensyn til tilsynet med flyvesikkerheden i Rusland og meddelte FATA de væsentligste kendsgerninger og betragtninger, på grundlag af hvilke der kan træffes afgørelse om at nedlægge driftsforbud i Unionen over for luftfartsselskaber, der er certificeret af FATA. |
| --- | --- |

(11)

Den 21. marts 2022 underrettede Kommissionen i medfør af artikel 3, stk. 2, i forordning (EF) nr. 473/2006 (4) FATA om sine alvorlige betænkeligheder med hensyn til tilsynet med flyvesikkerheden i Rusland og meddelte FATA de væsentligste kendsgerninger og betragtninger, på grundlag af hvilke der kan træffes afgørelse om at nedlægge driftsforbud i Unionen over for luftfartsselskaber, der er certificeret af FATA.

| (12) | Kommissionen gav FATA mulighed for at fremsætte skriftlige bemærkninger og den 5. april 2022 give en mundtlig redegørelse til Kommissionen og EU-Udvalget for Luftfartsikkerhed. FATA blev anmodet om inden den 1. april 2022 at meddele, om den ønskede at gøre brug af sin ret til et forsvar og møde for EU-Udvalget for Luftfartsikkerhed. |
| --- | --- |

(12)

Kommissionen gav FATA mulighed for at fremsætte skriftlige bemærkninger og den 5. april 2022 give en mundtlig redegørelse til Kommissionen og EU-Udvalget for Luftfartsikkerhed. FATA blev anmodet om inden den 1. april 2022 at meddele, om den ønskede at gøre brug af sin ret til et forsvar og møde for EU-Udvalget for Luftfartsikkerhed.

| (13) | Den 21. marts 2022 oplyste Kommissionen EU-Udvalget for Luftfartssikkerhed om igangværende fælles samråd med FATA inden for rammerne af forordning (EF) nr. 2111/2005 og Kommissionens forordning (EF) nr. 473/2006. |
| --- | --- |

(13)

Den 21. marts 2022 oplyste Kommissionen EU-Udvalget for Luftfartssikkerhed om igangværende fælles samråd med FATA inden for rammerne af forordning (EF) nr. 2111/2005 og Kommissionens forordning (EF) nr. 473/2006.

| (14) | Den 31. marts 2022 meddelte FATA pr. brev adresseret til Kommissionen, at den afviser beskyldningerne vedrørende sikkerhedsforholdene hos luftfartsselskaber, der er certificeret af FATA, og at den mener, at den til fulde varetager sit ansvar, der pålægges de kontraherende ICAO-stater. FATA afleverede imidlertid ingen dokumentation eller oplysninger til at understøtte dens erklæringer og påviste ikke, hvordan den udfører sine funktioner og opgaver i forbindelse med det lovpligtige tilsyn som indeholdt i bilag 8 til Chicagokonventionen, ikke mindst hvad angår luftfartsselskaber, der opererer de i betragtning 4 og 5 omhandlede luftfartøjer. |
| --- | --- |

(14)

Den 31. marts 2022 meddelte FATA pr. brev adresseret til Kommissionen, at den afviser beskyldningerne vedrørende sikkerhedsforholdene hos luftfartsselskaber, der er certificeret af FATA, og at den mener, at den til fulde varetager sit ansvar, der pålægges de kontraherende ICAO-stater. FATA afleverede imidlertid ingen dokumentation eller oplysninger til at understøtte dens erklæringer og påviste ikke, hvordan den udfører sine funktioner og opgaver i forbindelse med det lovpligtige tilsyn som indeholdt i bilag 8 til Chicagokonventionen, ikke mindst hvad angår luftfartsselskaber, der opererer de i betragtning 4 og 5 omhandlede luftfartøjer.

| (15) | Den 1. april 2022 bemærkede Kommissionen, at FATA ikke, som anmodet i Kommissionens brev til FATA af 21. marts 2022, havde meddelt, om den ønskede at gøre brug af sin ret til et forsvar i medfør af forordning (EF) nr. 2111/2005. |
| --- | --- |

(15)

Den 1. april 2022 bemærkede Kommissionen, at FATA ikke, som anmodet i Kommissionens brev til FATA af 21. marts 2022, havde meddelt, om den ønskede at gøre brug af sin ret til et forsvar i medfør af forordning (EF) nr. 2111/2005.

| (16) | Den 5. april 2022 samledes EU-Udvalget for Luftfartsikkerhed for at drøfte sikkerhedsforholdene hos luftfartsselskaber, der er certificeret af FATA, samt FATA's evne til at overholde de internationale sikkerhedsstandarder for civil luftfart. EU-Udvalget for Luftfartsikkerhed bemærkede overtrædelsen af Chicagokonventionen, jf. betragtning 6 og 7, samt overtrædelsen af de gældende internationale sikkerhedsstandarder for civil luftfart, jf. betragtning 10. Det bemærkede også en manglende vilje til at samarbejde med Kommissionen og EU's medlemsstater om spørgsmålet om, hvorvidt FATA og de luftfartsselskaber, den har certificeret, har tilstrækkelig kapacitet til at sikre den fortsatte luftdygtighed og driftssikkerhed i luftfartsselskabernes flåder, herunder de i betragtning 4 og 5 omhandlede luftfartøjer. |
| --- | --- |

(16)

Den 5. april 2022 samledes EU-Udvalget for Luftfartsikkerhed for at drøfte sikkerhedsforholdene hos luftfartsselskaber, der er certificeret af FATA, samt FATA's evne til at overholde de internationale sikkerhedsstandarder for civil luftfart. EU-Udvalget for Luftfartsikkerhed bemærkede overtrædelsen af Chicagokonventionen, jf. betragtning 6 og 7, samt overtrædelsen af de gældende internationale sikkerhedsstandarder for civil luftfart, jf. betragtning 10. Det bemærkede også en manglende vilje til at samarbejde med Kommissionen og EU's medlemsstater om spørgsmålet om, hvorvidt FATA og de luftfartsselskaber, den har certificeret, har tilstrækkelig kapacitet til at sikre den fortsatte luftdygtighed og driftssikkerhed i luftfartsselskabernes flåder, herunder de i betragtning 4 og 5 omhandlede luftfartøjer.

| (17) | Der blev også taget hensyn til følgevirkningerne af de restriktive foranstaltninger, der er truffet ved Rådets forordning (EU) 2022/328 (5) om ændring af forordning (EU) nr. 833/2014, navnlig virkningerne for driften på kort sigt af kun at have begrænset adgang til ajourføringer af navigationsdatabaser og til terrænadvarselssystemer, hvilket alvorligt hæmmer evnen til at navigere sikkert for så vidt angår luftfartøjer, der opereres af luftfartsselskaber, der er certificeret af FATA. |
| --- | --- |

(17)

Der blev også taget hensyn til følgevirkningerne af de restriktive foranstaltninger, der er truffet ved Rådets forordning (EU) 2022/328 (5) om ændring af forordning (EU) nr. 833/2014, navnlig virkningerne for driften på kort sigt af kun at have begrænset adgang til ajourføringer af navigationsdatabaser og til terrænadvarselssystemer, hvilket alvorligt hæmmer evnen til at navigere sikkert for så vidt angår luftfartøjer, der opereres af luftfartsselskaber, der er certificeret af FATA.

| (18) | Det blev bemærket, at den tekniske støtte til luftfartsselskaber, der er certificeret af FATA, er blevet begrænset som følge af de gældende restriktive foranstaltninger. Desuden vil manglen på en sådan støtte sammen med den øgede tilsynsopgaver, der følger af tilføjelsen af et betydeligt antal nye fly i det russiske register, øge FATA's arbejdsbyrde og behov for ekspertise, som sandsynligvis ikke umiddelbart vil kunne opfyldes i betragtning af på den ene side de betingelser i henhold til artikel 83a-aftalen, hvorunder disse opgaver hidtil er blevet varetaget i Rusland, og på den anden side konsekvenserne af de gældende restriktive foranstaltninger. |
| --- | --- |

(18)

Det blev bemærket, at den tekniske støtte til luftfartsselskaber, der er certificeret af FATA, er blevet begrænset som følge af de gældende restriktive foranstaltninger. Desuden vil manglen på en sådan støtte sammen med den øgede tilsynsopgaver, der følger af tilføjelsen af et betydeligt antal nye fly i det russiske register, øge FATA's arbejdsbyrde og behov for ekspertise, som sandsynligvis ikke umiddelbart vil kunne opfyldes i betragtning af på den ene side de betingelser i henhold til artikel 83a-aftalen, hvorunder disse opgaver hidtil er blevet varetaget i Rusland, og på den anden side konsekvenserne af de gældende restriktive foranstaltninger.

| (19) | I lyset af ovennævnte overtrædelser og den manglende vilje til at samarbejde med Kommissionen og EU's medlemsstater ved at tage fat på de specifikke punkter og betænkeligheder, som Kommissionen havde rejst i sit brev af 21. marts 2022, konkluderede Kommissionen og EU-Udvalget for Luftfartssikkerhed i overensstemmelse med de fælles kriterier, der er fastsat i bilaget til forordning (EF) nr. 2111/2005, herunder navnlig det tredje kriterium, at der ikke er noget bevis for, at FATA er i stand til at varetage sit ansvar i henhold til Chicagokonventionen og standarderne i bilagene hertil for så vidt angår luftfartsselskaber, der er certificeret af FATA, og som opererer de luftfartøjer, der er omhandlet i betragtning 4 og 5. |
| --- | --- |

(19)

I lyset af ovennævnte overtrædelser og den manglende vilje til at samarbejde med Kommissionen og EU's medlemsstater ved at tage fat på de specifikke punkter og betænkeligheder, som Kommissionen havde rejst i sit brev af 21. marts 2022, konkluderede Kommissionen og EU-Udvalget for Luftfartssikkerhed i overensstemmelse med de fælles kriterier, der er fastsat i bilaget til forordning (EF) nr. 2111/2005, herunder navnlig det tredje kriterium, at der ikke er noget bevis for, at FATA er i stand til at varetage sit ansvar i henhold til Chicagokonventionen og standarderne i bilagene hertil for så vidt angår luftfartsselskaber, der er certificeret af FATA, og som opererer de luftfartøjer, der er omhandlet i betragtning 4 og 5.

| (20) | I overensstemmelse med de fælles kriterier, der er fastsat i bilaget til forordning (EF) nr. 2111/2005, og navnlig det første kriterium, har luftfartsselskaber, der er certificeret af FATA, og som har opereret et eller flere af de luftfartøjer, der er omhandlet i betragtning 4 og 5, desuden påvist alvorlige sikkerhedsmangler ved at tillade flyveoperationer at finde sted i strid med relevante internationale sikkerhedsstandarder for erhvervsmæssig lufttransport. |
| --- | --- |

(20)

I overensstemmelse med de fælles kriterier, der er fastsat i bilaget til forordning (EF) nr. 2111/2005, og navnlig det første kriterium, har luftfartsselskaber, der er certificeret af FATA, og som har opereret et eller flere af de luftfartøjer, der er omhandlet i betragtning 4 og 5, desuden påvist alvorlige sikkerhedsmangler ved at tillade flyveoperationer at finde sted i strid med relevante internationale sikkerhedsstandarder for erhvervsmæssig lufttransport.

| (21) | Ifølge de fælles kriterier, der er fastsat i bilaget til forordning (EF) nr. 2111/2005, finder Kommissionen, at listen over luftfartsselskaber med driftsforbud i Unionen, jf. bilag A til forordning (EF) nr. 474/2006, bør ændres til også at indeholde alle luftfartsselskaber, der er certificeret i Rusland, og som opererer de i betragtning 4 og 5 omhandlede luftfartøjer. |
| --- | --- |

(21)

Ifølge de fælles kriterier, der er fastsat i bilaget til forordning (EF) nr. 2111/2005, finder Kommissionen, at listen over luftfartsselskaber med driftsforbud i Unionen, jf. bilag A til forordning (EF) nr. 474/2006, bør ændres til også at indeholde alle luftfartsselskaber, der er certificeret i Rusland, og som opererer de i betragtning 4 og 5 omhandlede luftfartøjer.

| (22) | Medlemsstaterne bør gennem en prioritering af rampeinspektioner i henhold til Kommissionens forordning (EU) nr. 965/2012 (6) fortsat kontrollere, at luftfartsselskaber, der er certificeret FATA, faktisk overholder de relevante internationale sikkerhedsstandarder. |
| --- | --- |

(22)

Medlemsstaterne bør gennem en prioritering af rampeinspektioner i henhold til Kommissionens forordning (EU) nr. 965/2012 (6) fortsat kontrollere, at luftfartsselskaber, der er certificeret FATA, faktisk overholder de relevante internationale sikkerhedsstandarder.

| (23) | Situationen med hensyn til FATA's evne og kapacitet til at varetage sin rolle og sit ansvar med hensyn til at føre tilsyn med dens luftfartsindustri samt alle luftfartsselskaber, der er certificeret i Rusland, herunder navnlig luftfartsselskaber, der opererer de luftfartøjer, der er omhandlet i betragtning 4 og 5, vil blive fulgt nøje og vil blive undersøgt nærmere af Kommissionen bistået af agenturet med henblik på revision på de næste møder i EU-Udvalget for Luftfartssikkerhed. |
| --- | --- |

(23)

Situationen med hensyn til FATA's evne og kapacitet til at varetage sin rolle og sit ansvar med hensyn til at føre tilsyn med dens luftfartsindustri samt alle luftfartsselskaber, der er certificeret i Rusland, herunder navnlig luftfartsselskaber, der opererer de luftfartøjer, der er omhandlet i betragtning 4 og 5, vil blive fulgt nøje og vil blive undersøgt nærmere af Kommissionen bistået af agenturet med henblik på revision på de næste møder i EU-Udvalget for Luftfartssikkerhed.

| (24) | Forordning (EF) nr. 474/2006 bør derfor ændres. |
| --- | --- |

(24)

Forordning (EF) nr. 474/2006 bør derfor ændres.

| (25) | I betragtning af betydningen for sikkerheden anerkendes det i artikel 5 og 6 i forordning (EF) nr. 2111/2005, at det er nødvendigt at træffe hurtige afgørelser og om nødvendigt fastlægge en hasteprocedure. For at beskytte følsomme oplysninger og passagerne er det derfor afgørende, at eventuelle afgørelser om at ajourføre listen over luftfartsselskaber med driftsforbud eller driftsmæssige begrænsninger i Unionen, offentliggøres og træder i kraft straks efter vedtagelsen. |
| --- | --- |

(25)

I betragtning af betydningen for sikkerheden anerkendes det i artikel 5 og 6 i forordning (EF) nr. 2111/2005, at det er nødvendigt at træffe hurtige afgørelser og om nødvendigt fastlægge en hasteprocedure. For at beskytte følsomme oplysninger og passagerne er det derfor afgørende, at eventuelle afgørelser om at ajourføre listen over luftfartsselskaber med driftsforbud eller driftsmæssige begrænsninger i Unionen, offentliggøres og træder i kraft straks efter vedtagelsen.

| (26) | De i denne forordning fastsatte foranstaltninger er i overensstemmelse med udtalelse fra EU-Udvalget for Luftfartsikkerhed, som er nedsat i medfør af artikel 15 i forordning (EF) nr. 2111/2005 — |
| --- | --- |

(26)

De i denne forordning fastsatte foranstaltninger er i overensstemmelse med udtalelse fra EU-Udvalget for Luftfartsikkerhed, som er nedsat i medfør af artikel 15 i forordning (EF) nr. 2111/2005 —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

I forordning (EF) nr. 474/2006 foretages følgende ændringer:

| 1) | Bilag A erstattes af teksten i bilag I til nærværende forordning. |
| --- | --- |

1)

Bilag A erstattes af teksten i bilag I til nærværende forordning.

| 2) | Bilag B erstattes af teksten i bilag II til nærværende forordning. |
| --- | --- |

2)

Bilag B erstattes af teksten i bilag II til nærværende forordning.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 8. april 2022.

På Kommissionens vegne

For formanden

Adina VĂLEAN

Medlem af Kommissionen

---

(1)  
  EUT L 344 af 27.12.2005, s. 15.

1

(2)  Kommissionens forordning (EF) nr. 474/2006 af 22. marts 2006 om opstilling af fællesskabslisten over luftfartsselskaber med driftsforbud i Fællesskabet i henhold til kapitel II i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 2111/2005 (EUT L 84 af 23.3.2006, s. 14).

2

(3)  Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2021/2070 af 25. november 2021 om ændring af forordning (EF) nr. 474/2006 for så vidt angår listen over luftfartsselskaber, der er omfattet af driftsforbud eller driftsmæssige begrænsninger i Unionen (EUT L 421 af 26.11.2021, s. 31).

3

(4)  Kommissionens forordning (EF) nr. 473/2006 af 22. marts 2006 om gennemførelsesbestemmelser til den fællesskabsliste over luftfartsselskaber med driftsforbud i Fællesskabet, der er omhandlet i kapitel II i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 2111/2005 (EUT L 84 af 23.3.2006, s. 8).

4

(5)  Rådets forordning (EU) 2022/328 af 25. februar 2022 om ændring af forordning (EU) nr. 833/2014 om restriktive foranstaltninger på baggrund af Ruslands handlinger, der destabiliserer situationen i Ukraine (EUT L 49 af 25.2.2022, s. 1).

5

(6)  Kommissionens forordning (EU) nr. 965/2012 af 5. oktober 2012 om fastsættelse af tekniske krav og administrative procedurer for flyveoperationer i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 216/2008 (EUT L 296 af 25.10.2012, s. 1).

6

---

BILAG I

»BILAG A

LISTE OVER LUFTFARTSSELSKABER MED DRIFTSFORBUD I UNIONEN, MED UNDTAGELSER
   (1)

| Luftfartsselskabets juridiske enheds navn som anført på dens AOC (og firmanavnet, hvis dette er anderledes) | Nummer på Air Operator's Certificate (»AOC«) eller licens | ICAO-designatorkode på tre bogstaver | Luftfartsselskabets hjemstat |
| --- | --- | --- | --- |
| AVIOR AIRLINES | ROI-RNR-011 | ROI | Venezuela |
| BLUE WING AIRLINES | SRBWA-01/2002 | BWI | Surinam |
| IRAN ASEMAN AIRLINES | FS-102 | IRC | Iran |
| IRAQI AIRWAYS | 001 | IAW | Irak |
| MED-VIEW AIRLINE | MVA/AOC/10-12/05 | MEV | Nigeria |
| AIR ZIMBABWE (PVT) | 177/04 | AZW | Zimbabwe |
| Alle luftfartsselskaber, som er certificeret af de tilsynsansvarlige myndigheder i Afghanistan, herunder: | | | Afghanistan |
| ARIANA AFGHAN AIRLINES | AOC 009 | AFG | Afghanistan |
| KAM AIR | AOC 001 | KMF | Afghanistan |
| Alle luftfartsselskaber, som er certificeret af de myndigheder i Angola, der har ansvaret for det lovpligtige tilsyn, undtagen TAAG Angola Airlines og Heli Malongo, herunder: | | | Angola |
| AEROJET | AO-008/11-07/17 TEJ | TEJ | Angola |
| GUICANGO | AO-009/11-06/17 YYY | Ukendt | Angola |
| AIR JET | AO-006/11-08/18 MBC | MBC | Angola |
| BESTFLYA AIRCRAFT MANAGEMENT | AO-015/15-06/17YYY | Ukendt | Angola |
| HELIANG | AO 007/11-08/18 YYY | Ukendt | Angola |
| SJL | AO-014/13-08/18YYY | Ukendt | Angola |
| SONAIR | AO-002/11-08/17 SOR | SOR | Angola |
| Alle luftfartsselskaber, som er certificeret af de tilsynsansvarlige myndigheder i Armenien, herunder: | | | Armenien |
| AIRCOMPANY ARMENIA | AM AOC 065 | NGT | Armenien |
| ARMENIA AIRWAYS | AM AOC 063 | AMW | Armenien |
| ARMENIAN HELICOPTERS | AM AOC 067 | KAV | Armenien |
| FLYONE ARMENIA | AM AOC 074 | | Armenien |
| NOVAIR | AM AOC 071 | NAI | Armenien |
| SHIRAK AVIA | AM AOC 072 | SHS | Armenien |
| SKYBALL | AM AOC 073 | N/A | Armenien |
| Alle luftfartsselskaber, som er certificeret af de tilsynsansvarlige myndigheder i Congo (Brazzaville), herunder: | | | Republikken Congo (Brazzaville) |
| CANADIAN AIRWAYS CONGO | CG-CTA 006 | TWC | Republikken Congo (Brazzaville) |
| EQUAFLIGHT SERVICES | CG-CTA 002 | EKA | Republikken Congo (Brazzaville) |
| EQUAJET | RAC06-007 | EKJ | Republikken Congo (Brazzaville) |
| TRANS AIR CONGO | CG-CTA 001 | TSG | Republikken Congo (Brazzaville) |
| SOCIETE NOUVELLE AIR CONGO | CG-CTA 004 | Ukendt | Republikken Congo (Brazzaville) |
| Alle luftfartsselskaber, som er certificeret af de tilsynsansvarlige myndigheder i Den Demokratiske Republik Congo (DRC), herunder: | | | Den Demokratiske Republik Congo (DRC) |
| AIR FAST CONGO | AAC/DG/OPS-09/03 | Ukendt | Den Demokratiske Republik Congo (DRC) |
| AIR KATANGA | AAC/DG/OPS-09/08 | Ukendt | Den Demokratiske Republik Congo (DRC) |
| BUSY BEE CONGO | AAC/DG/OPS-09/04 | Ukendt | Den Demokratiske Republik Congo (DRC) |
| COMPAGNIE AFRICAINE D'AVIATION (CAA) | AAC/DG/OPS-09/02 | Ukendt | Den Demokratiske Republik Congo (DRC) |
| CONGO AIRWAYS | AAC/DG/OPS-09/01 | Ukendt | Den Demokratiske Republik Congo (DRC) |
| KIN AVIA | AAC/DG/OPS-09/10 | Ukendt | Den Demokratiske Republik Congo (DRC) |
| MALU AVIATION | AAC/DG/OPS-09/05 | Ukendt | Den Demokratiske Republik Congo (DRC) |
| SERVE AIR CARGO | AAC/DG/OPS-09/07 | Ukendt | Den Demokratiske Republik Congo (DRC) |
| SWALA AVIATION | AAC/DG/OPS-09/06 | Ukendt | Den Demokratiske Republik Congo (DRC) |
| MWANT JET | AAC/DG/OPS-09/09 | Ukendt | Den Demokratiske Republik Congo (DRC) |
| Alle luftfartsselskaber, som er certificeret af de tilsynsansvarlige myndigheder i Djibouti, herunder: | | | Djibouti |
| DAALLO AIRLINES | Ukendt | DAO | Djibouti |
| Alle luftfartsselskaber, som er certificeret af de tilsynsansvarlige myndigheder i Ækvatorialguinea, herunder: | | | Ækvatorialguinea |
| CEIBA INTERCONTINENTAL | 2011/0001/MTTCT/DGAC/SOPS | CEL | Ækvatorialguinea |
| CRONOS AIRLINES | 2011/0004/MTTCT/DGAC/SOPS | Ukendt | Ækvatorialguinea |
| Alle luftfartsselskaber, som er certificeret af de tilsynsansvarlige myndigheder i Eritrea, herunder: | | | Eritrea |
| ERITREAN AIRLINES | AOC No 004 | ERT | Eritrea |
| NASAIR ERITREA | AOC No 005 | NAS | Eritrea |
| Alle luftfartsselskaber, som er certificeret af de tilsynsansvarlige myndigheder i Kirgisistan, herunder: | | | Kirgisistan |
| AEROSTAN | 08 | BSC | Kirgisistan |
| AIR COMPANY AIR KG | 50 | Ukendt | Kirgisistan |
| AIR MANAS | 17 | MBB | Kirgisistan |
| AVIA TRAFFIC COMPANY | 23 | AVJ | Kirgisistan |
| FLYSKY AIRLINES | 53 | FSQ | Kirgisistan |
| HELI SKY | 47 | HAC | Kirgisistan |
| KAP.KG AIRCOMPANY | 52 | KGS | Kirgisistan |
| SKY KG AIRLINES | 41 | KGK | Kirgisistan |
| TEZ JET | 46 | TEZ | Kirgisistan |
| VALOR AIR | 07 | VAC | Kirgisistan |
| Alle luftfartsselskaber, som er certificeret af de tilsynsansvarlige myndigheder i Liberia. | | | Liberia |
| Alle luftfartsselskaber, som er certificeret af de tilsynsansvarlige myndigheder i Libyen, herunder: | | | Libyen |
| AFRIQIYAH AIRWAYS | 007/01 | AAW | Libyen |
| AIR LIBYA | 004/01 | TLR | Libyen |
| AL MAHA AVIATION | 030/18 | Ukendt | Libyen |
| BERNIQ AIRWAYS | 032/21 | BNL | Libyen |
| BURAQ AIR | 002/01 | BRQ | Libyen |
| GLOBAL AIR TRANSPORT | 008/05 | GAK | Libyen |
| HALA AIRLINES | 033/21 | HTP | Libyen |
| LIBYAN AIRLINES | 001/01 | LAA | Libyen |
| LIBYAN WINGS AIRLINES | 029/15 | LWA | Libyen |
| PETRO AIR | 025/08 | PEO | Libyen |
| Alle luftfartsselskaber, som er certificeret af de tilsynsansvarlige myndigheder i Nepal, herunder: | | | Nepal |
| AIR DYNASTY HELI. S. | 035/2001 | Ukendt | Nepal |
| ALTITUDE AIR | 085/2016 | Ukendt | Nepal |
| BUDDHA AIR | 014/1996 | BHA | Nepal |
| FISHTAIL AIR | 017/2001 | Ukendt | Nepal |
| SUMMIT AIR | 064/2010 | Ukendt | Nepal |
| HELI EVEREST | 086/2016 | Ukendt | Nepal |
| HIMALAYA AIRLINES | 084/2015 | HIM | Nepal |
| KAILASH HELICOPTER SERVICES | 087/2018 | Ukendt | Nepal |
| MAKALU AIR | 057A/2009 | Ukendt | Nepal |
| MANANG AIR PVT | 082/2014 | Ukendt | Nepal |
| MOUNTAIN HELICOPTERS | 055/2009 | Ukendt | Nepal |
| PRABHU HELICOPTERS | 081/2013 | Ukendt | Nepal |
| NEPAL AIRLINES CORPORATION | 003/2000 | RNA | Nepal |
| SAURYA AIRLINES | 083/2014 | Ukendt | Nepal |
| SHREE AIRLINES | 030/2002 | SHA | Nepal |
| SIMRIK AIR | 034/2000 | Ukendt | Nepal |
| SIMRIK AIRLINES | 052/2009 | RMK | Nepal |
| SITA AIR | 033/2000 | Ukendt | Nepal |
| TARA AIR | 053/2009 | Ukendt | Nepal |
| YETI AIRLINES | 037/2004 | NYT | Nepal |
| Følgende luftfartsselskaber, som er certificeret af de tilsynsansvarlige myndigheder i Rusland. | | | Rusland |
| AURORA AIRLINES | 486 | SHU | Rusland |
| AVIACOMPANY "AVIASTAR-TU" CO. LTD | 458 | TUP | Rusland |
| IZHAVIA | 479 | IZA | Rusland |
| JOINT STOCK COMPANY "AIR COMPANY "YAKUTIA" | 464 | SYL | Rusland |
| JOINT STOCK COMPANY "RUSJET" | 498 | RSJ | Rusland |
| JOINT STOCK COMPANY "UVT AERO" | 567 | UVT | Rusland |
| JOINT STOCK COMPANY SIBERIA AIRLINES | 31 | SBI | Rusland |
| JOINT STOCK COMPANY SMARTAVIA AIRLINES | 466 | AUL | Rusland |
| JOINT-STOCK COMPANY "IRAERO" AIRLINES | 480 | IAE | Rusland |
| JOINT-STOCK COMPANY "URAL AIRLINES" | 18 | SVR | Rusland |
| JOINT–STOCK COMPANY ALROSA AIR COMPANY | 230 | DRU | Rusland |
| JOINT-STOCK COMPANY NORDSTAR AIRLINES | 452 | TYA | Rusland |
| JS AVIATION COMPANY "RUSLINE" | 225 | RLU | Rusland |
| JSC YAMAL AIRLINES | 142 | LLM | Rusland |
| LLC "NORD WIND" | 516 | NWS | Rusland |
| LLC "IRCOMPANY IKAR" | 36 | KAR | Rusland |
| POBEDA AIRLINES LIMITED LIABILITY COMPANY | 562 | PBD | Rusland |
| PUBLIC JOINT STOCK COMPANY "AEROFLOT - RUSSIAN AIRLINES" | 1 | AFL | Rusland |
| ROSSIYA AIRLINES, JOINT STOCK COMPANY | 2 | SMD | Rusland |
| SKOL AIRLINE LLC | 228 | CDV | Rusland |
| UTAIR AVIATION, JOINT-STOCK COMPANY | 6 | UTA | Rusland |
| Alle luftfartsselskaber, som er certificeret af de tilsynsansvarlige myndigheder i São Tomé og Príncipe, herunder: | | | São Tomé og Príncipe |
| AFRICA'S CONNECTION | 10/AOC/2008 | ACH | São Tomé og Príncipe |
| STP AIRWAYS | 03/AOC/2006 | STP | São Tomé og Príncipe |
| Alle luftfartsselskaber, som er certificeret af de tilsynsansvarlige myndigheder i Sierra Leone | | | Sierra Leone |
| Alle luftfartsselskaber, som er certificeret af de tilsynsansvarlige myndigheder i Sudan, herunder: | | | Sudan |
| ALFA AIRLINES SD | 54 | AAJ | Sudan |
| BADR AIRLINES | 35 | BDR | Sudan |
| BLUE BIRD AVIATION | 11 | BLB | Sudan |
| ELDINDER AVIATION | 8 | DND | Sudan |
| GREEN FLAG AVIATION | 17 | GNF | Sudan |
| HELEJETIC AIR | 57 | HJT | Sudan |
| KATA AIR TRANSPORT | 9 | KTV | Sudan |
| KUSH AVIATION CO. | 60 | KUH | Sudan |
| NOVA AIRWAYS | 46 | NOV | Sudan |
| SUDAN AIRWAYS CO. | 1 | SUD | Sudan |
| SUN AIR | 51 | SNR | Sudan |
| TARCO AIR | 56 | TRQ | Sudan |

Luftfartsselskabets juridiske enheds navn som anført på dens AOC (og firmanavnet, hvis dette er anderledes)

Nummer på Air Operator's Certificate (»AOC«) eller licens

ICAO-designatorkode på tre bogstaver

Luftfartsselskabets hjemstat

AVIOR AIRLINES

ROI-RNR-011

ROI

Venezuela

BLUE WING AIRLINES

SRBWA-01/2002

BWI

Surinam

IRAN ASEMAN AIRLINES

FS-102

IRC

Iran

IRAQI AIRWAYS

001

IAW

Irak

MED-VIEW AIRLINE

MVA/AOC/10-12/05

MEV

Nigeria

AIR ZIMBABWE (PVT)

177/04

AZW

Zimbabwe

Alle luftfartsselskaber, som er certificeret af de tilsynsansvarlige myndigheder i Afghanistan, herunder:

Afghanistan

ARIANA AFGHAN AIRLINES

AOC 009

AFG

Afghanistan

KAM AIR

AOC 001

KMF

Afghanistan

Alle luftfartsselskaber, som er certificeret af de myndigheder i Angola, der har ansvaret for det lovpligtige tilsyn, undtagen TAAG Angola Airlines og Heli Malongo, herunder:

Angola

AEROJET

AO-008/11-07/17 TEJ

TEJ

Angola

GUICANGO

AO-009/11-06/17 YYY

Ukendt

Angola

AIR JET

AO-006/11-08/18 MBC

MBC

Angola

BESTFLYA AIRCRAFT MANAGEMENT

AO-015/15-06/17YYY

Ukendt

Angola

HELIANG

AO 007/11-08/18 YYY

Ukendt

Angola

SJL

AO-014/13-08/18YYY

Ukendt

Angola

SONAIR

AO-002/11-08/17 SOR

SOR

Angola

Alle luftfartsselskaber, som er certificeret af de tilsynsansvarlige myndigheder i Armenien, herunder:

Armenien

AIRCOMPANY ARMENIA

AM AOC 065

NGT

Armenien

ARMENIA AIRWAYS

AM AOC 063

AMW

Armenien

ARMENIAN HELICOPTERS

AM AOC 067

KAV

Armenien

FLYONE ARMENIA

AM AOC 074

Armenien

NOVAIR

AM AOC 071

NAI

Armenien

SHIRAK AVIA

AM AOC 072

SHS

Armenien

SKYBALL

AM AOC 073

N/A

Armenien

Alle luftfartsselskaber, som er certificeret af de tilsynsansvarlige myndigheder i Congo (Brazzaville), herunder:

Republikken Congo (Brazzaville)

CANADIAN AIRWAYS CONGO

CG-CTA 006

TWC

Republikken Congo (Brazzaville)

EQUAFLIGHT SERVICES

CG-CTA 002

EKA

Republikken Congo (Brazzaville)

EQUAJET

RAC06-007

EKJ

Republikken Congo (Brazzaville)

TRANS AIR CONGO

CG-CTA 001

TSG

Republikken Congo (Brazzaville)

SOCIETE NOUVELLE AIR CONGO

CG-CTA 004

Ukendt

Republikken Congo (Brazzaville)

Alle luftfartsselskaber, som er certificeret af de tilsynsansvarlige myndigheder i Den Demokratiske Republik Congo (DRC), herunder:

Den Demokratiske Republik Congo (DRC)

AIR FAST CONGO

AAC/DG/OPS-09/03

Ukendt

Den Demokratiske Republik Congo (DRC)

AIR KATANGA

AAC/DG/OPS-09/08

Ukendt

Den Demokratiske Republik Congo (DRC)

BUSY BEE CONGO

AAC/DG/OPS-09/04

Ukendt

Den Demokratiske Republik Congo (DRC)

COMPAGNIE AFRICAINE D'AVIATION (CAA)

AAC/DG/OPS-09/02

Ukendt

Den Demokratiske Republik Congo (DRC)

CONGO AIRWAYS

AAC/DG/OPS-09/01

Ukendt

Den Demokratiske Republik Congo (DRC)

KIN AVIA

AAC/DG/OPS-09/10

Ukendt

Den Demokratiske Republik Congo (DRC)

MALU AVIATION

AAC/DG/OPS-09/05

Ukendt

Den Demokratiske Republik Congo (DRC)

SERVE AIR CARGO

AAC/DG/OPS-09/07

Ukendt

Den Demokratiske Republik Congo (DRC)

SWALA AVIATION

AAC/DG/OPS-09/06

Ukendt

Den Demokratiske Republik Congo (DRC)

MWANT JET

AAC/DG/OPS-09/09

Ukendt

Den Demokratiske Republik Congo (DRC)

Alle luftfartsselskaber, som er certificeret af de tilsynsansvarlige myndigheder i Djibouti, herunder:

Djibouti

DAALLO AIRLINES

Ukendt

DAO

Djibouti

Alle luftfartsselskaber, som er certificeret af de tilsynsansvarlige myndigheder i Ækvatorialguinea, herunder:

Ækvatorialguinea

CEIBA INTERCONTINENTAL

2011/0001/MTTCT/DGAC/SOPS

CEL

Ækvatorialguinea

CRONOS AIRLINES

2011/0004/MTTCT/DGAC/SOPS

Ukendt

Ækvatorialguinea

Alle luftfartsselskaber, som er certificeret af de tilsynsansvarlige myndigheder i Eritrea, herunder:

Eritrea

ERITREAN AIRLINES

AOC No 004

ERT

Eritrea

NASAIR ERITREA

AOC No 005

NAS

Eritrea

Alle luftfartsselskaber, som er certificeret af de tilsynsansvarlige myndigheder i Kirgisistan, herunder:

Kirgisistan

AEROSTAN

08

BSC

Kirgisistan

AIR COMPANY AIR KG

50

Ukendt

Kirgisistan

AIR MANAS

17

MBB

Kirgisistan

AVIA TRAFFIC COMPANY

23

AVJ

Kirgisistan

FLYSKY AIRLINES

53

FSQ

Kirgisistan

HELI SKY

47

HAC

Kirgisistan

KAP.KG AIRCOMPANY

52

KGS

Kirgisistan

SKY KG AIRLINES

41

KGK

Kirgisistan

TEZ JET

46

TEZ

Kirgisistan

VALOR AIR

07

VAC

Kirgisistan

Alle luftfartsselskaber, som er certificeret af de tilsynsansvarlige myndigheder i Liberia.

Liberia

Alle luftfartsselskaber, som er certificeret af de tilsynsansvarlige myndigheder i Libyen, herunder:

Libyen

AFRIQIYAH AIRWAYS

007/01

AAW

Libyen

AIR LIBYA

004/01

TLR

Libyen

AL MAHA AVIATION

030/18

Ukendt

Libyen

BERNIQ AIRWAYS

032/21

BNL

Libyen

BURAQ AIR

002/01

BRQ

Libyen

GLOBAL AIR TRANSPORT

008/05

GAK

Libyen

HALA AIRLINES

033/21

HTP

Libyen

LIBYAN AIRLINES

001/01

LAA

Libyen

LIBYAN WINGS AIRLINES

029/15

LWA

Libyen

PETRO AIR

025/08

PEO

Libyen

Alle luftfartsselskaber, som er certificeret af de tilsynsansvarlige myndigheder i Nepal, herunder:

Nepal

AIR DYNASTY HELI. S.

035/2001

Ukendt

Nepal

ALTITUDE AIR

085/2016

Ukendt

Nepal

BUDDHA AIR

014/1996

BHA

Nepal

FISHTAIL AIR

017/2001

Ukendt

Nepal

SUMMIT AIR

064/2010

Ukendt

Nepal

HELI EVEREST

086/2016

Ukendt

Nepal

HIMALAYA AIRLINES

084/2015

HIM

Nepal

KAILASH HELICOPTER SERVICES

087/2018

Ukendt

Nepal

MAKALU AIR

057A/2009

Ukendt

Nepal

MANANG AIR PVT

082/2014

Ukendt

Nepal

MOUNTAIN HELICOPTERS

055/2009

Ukendt

Nepal

PRABHU HELICOPTERS

081/2013

Ukendt

Nepal

NEPAL AIRLINES CORPORATION

003/2000

RNA

Nepal

SAURYA AIRLINES

083/2014

Ukendt

Nepal

SHREE AIRLINES

030/2002

SHA

Nepal

SIMRIK AIR

034/2000

Ukendt

Nepal

SIMRIK AIRLINES

052/2009

RMK

Nepal

SITA AIR

033/2000

Ukendt

Nepal

TARA AIR

053/2009

Ukendt

Nepal

YETI AIRLINES

037/2004

NYT

Nepal

Følgende luftfartsselskaber, som er certificeret af de tilsynsansvarlige myndigheder i Rusland.

Rusland

AURORA AIRLINES

486

SHU

Rusland

AVIACOMPANY "AVIASTAR-TU" CO. LTD

458

TUP

Rusland

IZHAVIA

479

IZA

Rusland

JOINT STOCK COMPANY "AIR COMPANY "YAKUTIA"

464

SYL

Rusland

JOINT STOCK COMPANY "RUSJET"

498

RSJ

Rusland

JOINT STOCK COMPANY "UVT AERO"

567

UVT

Rusland

JOINT STOCK COMPANY SIBERIA AIRLINES

31

SBI

Rusland

JOINT STOCK COMPANY SMARTAVIA AIRLINES

466

AUL

Rusland

JOINT-STOCK COMPANY "IRAERO" AIRLINES

480

IAE

Rusland

JOINT-STOCK COMPANY "URAL AIRLINES"

18

SVR

Rusland

JOINT–STOCK COMPANY ALROSA AIR COMPANY

230

DRU

Rusland

JOINT-STOCK COMPANY NORDSTAR AIRLINES

452

TYA

Rusland

JS AVIATION COMPANY "RUSLINE"

225

RLU

Rusland

JSC YAMAL AIRLINES

142

LLM

Rusland

LLC "NORD WIND"

516

NWS

Rusland

LLC "IRCOMPANY IKAR"

36

KAR

Rusland

POBEDA AIRLINES LIMITED LIABILITY COMPANY

562

PBD

Rusland

PUBLIC JOINT STOCK COMPANY "AEROFLOT - RUSSIAN AIRLINES"

1

AFL

Rusland

ROSSIYA AIRLINES, JOINT STOCK COMPANY

2

SMD

Rusland

SKOL AIRLINE LLC

228

CDV

Rusland

UTAIR AVIATION, JOINT-STOCK COMPANY

6

UTA

Rusland

Alle luftfartsselskaber, som er certificeret af de tilsynsansvarlige myndigheder i São Tomé og Príncipe, herunder:

São Tomé og Príncipe

AFRICA'S CONNECTION

10/AOC/2008

ACH

São Tomé og Príncipe

STP AIRWAYS

03/AOC/2006

STP

São Tomé og Príncipe

Alle luftfartsselskaber, som er certificeret af de tilsynsansvarlige myndigheder i Sierra Leone

Sierra Leone

Alle luftfartsselskaber, som er certificeret af de tilsynsansvarlige myndigheder i Sudan, herunder:

Sudan

ALFA AIRLINES SD

54

AAJ

Sudan

BADR AIRLINES

35

BDR

Sudan

BLUE BIRD AVIATION

11

BLB

Sudan

ELDINDER AVIATION

8

DND

Sudan

GREEN FLAG AVIATION

17

GNF

Sudan

HELEJETIC AIR

57

HJT

Sudan

KATA AIR TRANSPORT

9

KTV

Sudan

KUSH AVIATION CO.

60

KUH

Sudan

NOVA AIRWAYS

46

NOV

Sudan

SUDAN AIRWAYS CO.

1

SUD

Sudan

SUN AIR

51

SNR

Sudan

TARCO AIR

56

TRQ

Sudan

---

(1)  Luftfartsselskaber, der er opført i bilag A, kan eventuelt få tilladelse til at udøve trafikrettigheder ved at benytte wet lease-luftfartøjer fra et luftfartsselskab, der ikke er omfattet af driftsforbud, hvis de relevante sikkerhedsstandarder opfyldes.

1

---

BILAG II

»BILAG B

LISTE OVER LUFTFARTSSELSKABER, DER ER OMFATTET AF DRIFTSMÆSSIGE BEGRÆNSNINGER I UNIONEN
   (1)

| Luftfartsselskabets juridiske enheds navn som anført på dens AOC (og firmanavnet, hvis dette er anderledes) | Nummer på Air Operator's Certificate (»AOC«) | ICAO-designatorkode på tre bogstaver | Luftfartsselskabets hjemstat | Luftfartøjstype med begrænsning | Registreringsnummer eller -numre og serienummer eller -numre, hvis det/de er kendt | Registreringsstat |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| IRAN AIR | FS100 | IRA | Iran | Alle luftfartøjer af typen Fokker F100 og af typen Boeing B747. | Luftfartøjer af typen Fokker F100, som er opført på AOC, og luftfartøjer af typen Boeing B747, som er opført på AOC. | Iran |
| AIR KORYO | GAC-AOC/KOR-01 | KOR | Nordkorea | Hele flåden, undtagen: 2 luftfartøjer af typen TU-204. | Hele flåden, undtagen: P-632 og P-633. | Nordkorea |

Luftfartsselskabets juridiske enheds navn som anført på dens AOC (og firmanavnet, hvis dette er anderledes)

Nummer på Air Operator's Certificate (»AOC«)

ICAO-designatorkode på tre bogstaver

Luftfartsselskabets hjemstat

Luftfartøjstype med begrænsning

Registreringsnummer eller -numre og serienummer eller -numre, hvis det/de er kendt

Registreringsstat

IRAN AIR

FS100

IRA

Iran

Alle luftfartøjer af typen Fokker F100 og af typen Boeing B747.

Luftfartøjer af typen Fokker F100, som er opført på AOC, og luftfartøjer af typen Boeing B747, som er opført på AOC.

Iran

AIR KORYO

GAC-AOC/KOR-01

KOR

Nordkorea

Hele flåden, undtagen: 2 luftfartøjer af typen TU-204.

Hele flåden, undtagen: P-632 og P-633.

Nordkorea

---

(1)  Luftfartsselskaber, der er opført i bilag B, kan eventuelt få tilladelse til at udøve trafikrettigheder ved at benytte wet lease-luftfartøjer fra et luftfartsselskab, der ikke er omfattet af driftsforbud, hvis de relevante sikkerhedsstandarder opfyldes.

1

---

| 12.4.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 114/60 |
| --- | --- | --- | --- |

12.4.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 114/60

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) 2022/595

af 11. april 2022

om ændring af visse forordninger om restriktive foranstaltninger og om fastlæggelse af en enkelt liste med henblik på bilagene til disse forordninger med kontaktoplysninger om medlemsstaternes kompetente myndigheder og den adresse, der benyttes til at underrette Europa-Kommissionen

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 215,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 2580/2001 af 27. december 2001 om specifikke restriktive foranstaltninger mod visse personer og enheder med henblik på at bekæmpe terrorisme (1), særlig artikel 7, Rådets forordning (EF) nr. 881/2002 af 27. maj 2002 om indførelse af visse specifikke restriktive foranstaltninger mod visse personer og enheder, der har tilknytning til ISIL- (Da'esh) og Al-Qaida-organisationerne (2), særlig artikel 7, stk. 1, litra b), Rådets forordning (EF) nr. 147/2003 af 27. januar 2003 om visse restriktive foranstaltninger over for Somalia (3), særlig artikel 6a, Rådets forordning (EF) nr. 1210/2003 af 7. juli 2003 om visse specifikke restriktioner i de økonomiske og finansielle forbindelser med Irak og om ophævelse af Rådets forordning (EF) nr. 2465/96 (4), særlig artikel 11, litra c), Rådets forordning (EF) nr. 314/2004 af 19. februar 2004 om visse restriktive foranstaltninger over for Zimbabwe (5), særlig artikel 11, litra a), Rådets forordning (EF) nr. 1183/2005 af 18. juli 2005 om indførelse af visse specifikke restriktive foranstaltninger mod personer, der bryder våbenembargoen over for Den Demokratiske Republik Congo (6), særlig artikel 9, stk. 6, Rådets forordning (EF) nr. 305/2006 af 21. februar 2006 om indførelse af specifikke restriktive foranstaltninger over for visse personer, der mistænkes for at være indblandet i attentatet mod den tidligere libanesiske premierminister Rafiq Hariri (7), særlig artikel 8, stk. 1, litra b), Rådets forordning (EF) nr. 765/2006 af 18. maj 2006 om restriktive foranstaltninger på baggrund af situationen i Belarus og Belarus' involvering i den russiske aggression mod Ukraine (8), særlig artikel 8, Rådets forordning (EF) nr. 1412/2006 af 25. september 2006 om visse restriktive foranstaltninger over for Libanon (9), særlig artikel 5, Rådets forordning (EU) nr. 1284/2009 af 22. december 2009 om visse særlige restriktive foranstaltninger over for Republikken Guinea (10), særlig artikel 15, Rådets forordning (EU) nr. 356/2010 af 26. april 2010 om indførelse af visse specifikke restriktive foranstaltninger mod visse fysiske eller juridiske personer, enheder eller organer på grund af situationen i Somalia (11), særlig artikel 11, Rådets forordning (EU) nr. 101/2011 af 4. februar 2011 om restriktive foranstaltninger over for visse personer, enheder og organer på baggrund af situationen i Tunesien (12), særlig artikel 11, Rådets forordning (EU) nr. 359/2011 af 12. april 2011 om restriktive foranstaltninger over for visse personer, enheder og organer på baggrund af situationen i Iran (13), særlig artikel 11, Rådets forordning (EU) nr. 753/2011 af 1. august 2011 om restriktive foranstaltninger over for visse personer, grupper, virksomheder og enheder på baggrund af situationen i Afghanistan (14), særlig artikel 10, Rådets forordning (EU) nr. 36/2012 af 18. januar 2012 om restriktive foranstaltninger på baggrund af situationen i Syrien og om ophævelse af forordning (EU) nr. 442/2011 (15), særlig artikel 31, Rådets forordning (EU) nr. 267/2012 af 23. marts 2012 om restriktive foranstaltninger over for Iran og om ophævelse af forordning (EU) nr. 961/2010 (16), særlig artikel 45, Rådets forordning (EU) nr. 377/2012 af 3. maj 2012 om restriktive foranstaltninger over for visse personer, enheder og organer, der truer freden, sikkerheden eller stabiliteten i Republikken Guinea-Bissau (17), særlig artikel 10, Rådets forordning (EU) nr. 401/2013 af 2. maj 2013 om restriktive foranstaltninger over for Myanmar/Burma og ophævelse af forordning (EF) nr. 194/2008 (18), særlig artikel 7, Rådets forordning (EU) nr. 208/2014 af 5. marts 2014 om restriktive foranstaltninger over for visse personer, enheder og organer på baggrund af situationen i Ukraine (19), særlig artikel 13, Rådets forordning (EU) nr. 224/2014 af 10. marts 2014 om restriktive foranstaltninger i lyset af situationen i Den Centralafrikanske Republik (20), særlig artikel 16, Rådets forordning (EU) nr. 269/2014 af 17. marts 2014 om restriktive foranstaltninger over for tiltag, der underminerer eller truer Ukraines territoriale integritet, suverænitet og uafhængighed (21), særlig artikel 13, Rådets forordning (EU) nr. 747/2014 af 10. juli 2014 om restriktive foranstaltninger på baggrund af situationen i Sudan og om ophævelse af forordning (EF) nr. 131/2004 og forordning (EF) nr. 1184/2005 (22), særlig artikel 14, Rådets forordning (EU) nr. 833/2014 af 31. juli 2014 om restriktive foranstaltninger på baggrund af Ruslands handlinger, der destabiliserer situationen i Ukraine (23), særlig artikel 7, Rådets forordning (EU) nr. 1352/2014 af 18. december 2014 om restriktive foranstaltninger på baggrund af situationen i Yemen (24), særlig artikel 14, Rådets forordning (EU) 2015/735 af 7. maj 2015 om restriktive foranstaltninger på baggrund af situationen i Sydsudan og om ophævelse af forordning (EU) nr. 748/2014 (25), særlig artikel 19, Rådets forordning (EU) 2015/1755 af 1. oktober 2015 om restriktive foranstaltninger i lyset af situationen i Burundi (26), særlig artikel 12, Rådets forordning (EU) 2016/44 af 18. januar 2016 om restriktive foranstaltninger på baggrund af situationen i Libyen og om ophævelse af forordning (EU) nr. 204/2011 (27), særlig artikel 20, litra a), Rådets forordning (EU) 2016/1686 af 20. september 2016 om indførelse af yderligere restriktive foranstaltninger over for ISIL (Da'esh) og al-Qaeda og fysiske og juridiske personer, enheder eller organer, der er knyttet til dem (28), særlig artikel 17, Rådets forordning (EU) 2017/1509 af 30. august 2017 om restriktive foranstaltninger over for Den Demokratiske Folkerepublik Korea og om ophævelse af forordning (EF) nr. 329/2007 (29), særlig artikel 46, litra a), Rådets forordning (EU) 2017/1770 af 28. september 2017 om restriktive foranstaltninger i lyset af situationen i Mali (30), særlig artikel 12, stk. 7, Rådets forordning (EU) 2017/2063 af 13. november 2017 om restriktive foranstaltninger på baggrund af situationen i Venezuela (31), særlig artikel 17, stk. 5, Rådets forordning (EU) 2018/1542 af 15. oktober 2018 om restriktive foranstaltninger mod spredning og brug af kemiske våben (32), særlig artikel 12, stk. 5, Rådets forordning (EU) 2019/796 af 17. maj 2019 om restriktive foranstaltninger til bekæmpelse af cyberangreb, der truer Unionen eller dens medlemsstater (33), særlig artikel 13, stk. 5, Rådets forordning (EU) 2019/1890 af 11. november 2019 om restriktive foranstaltninger på baggrund af Tyrkiets ikketilladte boreaktiviteter i det østlige Middelhav (34), særlig artikel 12, stk. 5, Rådets forordning (EU) 2020/1998 af 7. december 2020 om restriktive foranstaltninger over for alvorlige krænkelser af menneskerettighederne (35), særlig artikel 14, stk. 5, Rådets forordning (EU) 2021/1275 af 30. juli 2021 om restriktive foranstaltninger på baggrund af situationen i Libanon (36), særlig artikel 13, stk. 5, og Rådets forordning (EU) 2022/263 af 23. februar 2022 om restriktive foranstaltninger som reaktion på anerkendelsen af de ikkeregeringskontrollerede områder i Donetsk og Luhansk i Ukraine og ordren til at sende russiske væbnede styrker ind i disse områder (37), særlig artikel 12, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Med henblik på at harmonisere og ajourføre kontaktoplysningerne om de myndigheder i medlemsstaterne, der i forbindelse med visse forordninger om restriktive foranstaltninger er kompetente, fastlægges der ved denne forordning en fælles liste, der indeholder kontaktoplysningerne om disse kompetente myndigheder i medlemsstaterne og den adresse, der skal benyttes til at underrette Kommissionen. |
| --- | --- |

(1)

Med henblik på at harmonisere og ajourføre kontaktoplysningerne om de myndigheder i medlemsstaterne, der i forbindelse med visse forordninger om restriktive foranstaltninger er kompetente, fastlægges der ved denne forordning en fælles liste, der indeholder kontaktoplysningerne om disse kompetente myndigheder i medlemsstaterne og den adresse, der skal benyttes til at underrette Kommissionen.

| (2) | Den fælles liste med kontaktoplysninger om medlemsstaternes kompetente myndigheder og den adresse, der skal benyttes til at underrette Kommissionen, i denne forordning erstatter de specifikke lister, der findes i Rådets forordning (EF) nr. 2580/2001, Rådets forordning (EF) nr. 881/2002, Rådets forordning (EF) nr. 147/2003, Rådets forordning (EF) nr. 1210/2003, Rådets forordning (EF) nr. 314/2004, Rådets forordning (EF) nr. 1183/2005, Rådets forordning (EF) nr. 305/2006, Rådets forordning (EF) nr. 765/2006, Rådets forordning (EF) nr. 1412/2006, Rådets forordning (EU) nr. 1284/2009, Rådets forordning (EU) nr. 356/2010, Rådets forordning (EU) nr. 101/2011, Rådets forordning (EU) nr. 359/2011, Rådets forordning (EU) nr. 753/2011, Rådets forordning (EU) nr. 36/2012, Rådets forordning (EU) nr. 267/2012, Rådets forordning (EU) nr. 377/2012, Rådets forordning (EU) nr. 401/2013, Rådets forordning (EU) nr. 208/2014, Rådets forordning (EU) nr. 224/2014, Rådets forordning (EU) nr. 269/2014, Rådets forordning (EU) nr. 747/2014, Rådets forordning (EU) nr. 833/2014, Rådets forordning (EU) nr. 1352/2014, Rådets forordning (EU) 2015/735, Rådets forordning (EU) 2015/1755, Rådets forordning (EU) 2016/44, Rådets forordning (EU) 2016/1686, Rådets forordning (EU) 2017/1509, Rådets forordning (EU) 2017/1770, Rådets forordning (EU) 2017/2063, Rådets forordning (EU) 2018/1542, Rådets forordning (EU) 2019/796, Rådets forordning (EU) 2019/1890, Rådets forordning (EU) 2020/1998, Rådets forordning (EU) 2021/1275 og Rådets forordning (EU) 2022/263, og disse forordninger bør derfor ændres — |
| --- | --- |

(2)

Den fælles liste med kontaktoplysninger om medlemsstaternes kompetente myndigheder og den adresse, der skal benyttes til at underrette Kommissionen, i denne forordning erstatter de specifikke lister, der findes i Rådets forordning (EF) nr. 2580/2001, Rådets forordning (EF) nr. 881/2002, Rådets forordning (EF) nr. 147/2003, Rådets forordning (EF) nr. 1210/2003, Rådets forordning (EF) nr. 314/2004, Rådets forordning (EF) nr. 1183/2005, Rådets forordning (EF) nr. 305/2006, Rådets forordning (EF) nr. 765/2006, Rådets forordning (EF) nr. 1412/2006, Rådets forordning (EU) nr. 1284/2009, Rådets forordning (EU) nr. 356/2010, Rådets forordning (EU) nr. 101/2011, Rådets forordning (EU) nr. 359/2011, Rådets forordning (EU) nr. 753/2011, Rådets forordning (EU) nr. 36/2012, Rådets forordning (EU) nr. 267/2012, Rådets forordning (EU) nr. 377/2012, Rådets forordning (EU) nr. 401/2013, Rådets forordning (EU) nr. 208/2014, Rådets forordning (EU) nr. 224/2014, Rådets forordning (EU) nr. 269/2014, Rådets forordning (EU) nr. 747/2014, Rådets forordning (EU) nr. 833/2014, Rådets forordning (EU) nr. 1352/2014, Rådets forordning (EU) 2015/735, Rådets forordning (EU) 2015/1755, Rådets forordning (EU) 2016/44, Rådets forordning (EU) 2016/1686, Rådets forordning (EU) 2017/1509, Rådets forordning (EU) 2017/1770, Rådets forordning (EU) 2017/2063, Rådets forordning (EU) 2018/1542, Rådets forordning (EU) 2019/796, Rådets forordning (EU) 2019/1890, Rådets forordning (EU) 2020/1998, Rådets forordning (EU) 2021/1275 og Rådets forordning (EU) 2022/263, og disse forordninger bør derfor ændres —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

Bilaget til Rådets forordning (EF) nr. 2580/2001 erstattes af listen i bilaget til nærværende forordning.

Artikel 2

Bilag II til Rådets forordning (EF) nr. 881/2002 erstattes af listen i bilaget til nærværende forordning.

Artikel 3

Bilag I til Rådets forordning (EF) nr. 147/2003 erstattes af listen i bilaget til nærværende forordning.

Artikel 4

Bilag V til Rådets forordning (EF) nr. 1210/2003 erstattes af listen i bilaget til nærværende forordning.

Artikel 5

Bilag II til Rådets forordning (EF) nr. 314/2004 erstattes af listen i bilaget til nærværende forordning.

Artikel 6

Bilag II til Rådets forordning (EF) nr. 1183/2005 erstattes af listen i bilaget til nærværende forordning.

Artikel 7

Bilag II til Rådets forordning (EF) nr. 305/2006 erstattes af listen i bilaget til nærværende forordning.

Artikel 8

Bilag II til Rådets forordning (EF) nr. 765/2006 erstattes af listen i bilaget til nærværende forordning.

Artikel 9

Bilaget til Rådets forordning (EF) nr. 1412/2006 erstattes af listen i bilaget til nærværende forordning.

Artikel 10

Bilag III til Rådets forordning (EU) nr. 1284/2009 erstattes af listen i bilaget til nærværende forordning.

Artikel 11

Bilag II til Rådets forordning (EU) nr. 356/2010 erstattes af listen i bilaget til nærværende forordning.

Artikel 12

Bilag II til Rådets forordning (EU) nr. 101/2011 erstattes af listen i bilaget til nærværende forordning.

Artikel 13

Bilag II til Rådets forordning (EU) nr. 359/2011 erstattes af listen i bilaget til nærværende forordning.

Artikel 14

Bilag II til Rådets forordning (EU) nr. 753/2011 erstattes af listen i bilaget til nærværende forordning.

Artikel 15

Bilag III til Rådets forordning (EU) nr. 36/2012 erstattes af listen i bilaget til nærværende forordning.

Artikel 16

Bilag X til Rådets forordning (EU) nr. 267/2012 erstattes af listen i bilaget til nærværende forordning.

Artikel 17

Bilag II til Rådets forordning (EU) nr. 377/2012 erstattes af listen i bilaget til nærværende forordning.

Artikel 18

Bilag II til Rådets forordning (EU) nr. 401/2013 erstattes af listen i bilaget til nærværende forordning.

Artikel 19

Bilag II til Rådets forordning (EU) nr. 208/2014 erstattes af listen i bilaget til nærværende forordning.

Artikel 20

Bilag II til Rådets forordning (EU) nr. 224/2014 erstattes af listen i bilaget til nærværende forordning.

Artikel 21

Bilag II til Rådets forordning (EU) nr. 269/2014 erstattes af listen i bilaget til nærværende forordning.

Artikel 22

Bilag II til Rådets forordning (EU) nr. 747/2014 erstattes af listen i bilaget til nærværende forordning.

Artikel 23

Bilag I til Rådets forordning (EU) nr. 833/2014 erstattes af listen i bilaget til nærværende forordning.

Artikel 24

Bilag II til Rådets forordning (EU) nr. 1352/2014 erstattes af listen i bilaget til nærværende forordning.

Artikel 25

Bilag III til Rådets forordning (EU) 2015/735 erstattes af listen i bilaget til nærværende forordning.

Artikel 26

Bilag II til Rådets forordning (EU) 2015/1755 erstattes af listen i bilaget til nærværende forordning.

Artikel 27

Bilag IV til Rådets forordning (EU) 2016/44 erstattes af listen i bilaget til nærværende forordning.

Artikel 28

Bilag II til Rådets forordning (EU) 2016/1686 erstattes af listen i bilaget til nærværende forordning.

Artikel 29

Bilag I til Rådets forordning (EU) 2017/1509 erstattes af listen i bilaget til nærværende forordning.

Artikel 30

Bilag II til Rådets forordning (EU) 2017/1770 erstattes af listen i bilaget til nærværende forordning.

Artikel 31

Bilag III til Rådets forordning (EU) 2017/2063 erstattes af listen i bilaget til nærværende forordning.

Artikel 32

Bilag II til Rådets forordning (EU) 2018/1542 erstattes af listen i bilaget til nærværende forordning.

Artikel 33

Bilag II til Rådets forordning (EU) 2019/796 erstattes af listen i bilaget til nærværende forordning.

Artikel 34

Bilag II til Rådets forordning (EU) 2019/1890 erstattes af listen i bilaget til nærværende forordning.

Artikel 35

Bilag II til Rådets forordning (EU) 2020/1998 erstattes af listen i bilaget til nærværende forordning.

Artikel 36

Bilag II til Rådets forordning (EU) 2021/1275 erstattes af listen i bilaget til nærværende forordning.

Artikel 37

Bilag I til Rådets forordning (EU) 2022/263 erstattes af listen i bilaget til nærværende forordning.

Artikel 38

Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 11. april 2022.

På Kommissionens vegne

For formanden

Generaldirektør

Generaldirektoratet for Finansiel Stabilitet, Finansielle Tjenesteydelser og Kapitalmarkedsunionen

---

(1)  
  EFT L 344 af 28.12.2001, s. 70.

1

(2)  
  EFT L 139 af 29.5.2002, s. 9.

2

(3)  
  EFT L 24 af 29.1.2003, s. 2.

3

(4)  
  EUT L 169 af 8.7.2003, s. 6.

4

(5)  
  EUT L 55 af 24.2.2004, s. 1.

5

(6)  
  EUT L 193 af 23.7.2005, s. 1.

6

(7)  
  EUT L 51 af 22.2.2006, s. 1.

7

(8)  
  EUT L 134 af 20.5.2006, s. 1.

8

(9)  
  EUT L 267 af 27.9.2006, s. 2.

9

(10)  
  EUT L 346 af 23.12.2009, s. 26.

10

(11)  
  EUT L 105 af 27.4.2010, s. 1.

11

(12)  
  EUT L 31 af 5.2.2011, s. 1.

12

(13)  
  EUT L 100 af 14.4.2011, s. 1.

13

(14)  
  EUT L 199 af 2.8.2011, s. 1.

14

(15)  
  EUT L 16 af 19.1.2012, s. 1.

15

(16)  
  EUT L 88 af 24.3.2012, s. 1.

16

(17)  
  EUT L 119 af 4.5.2012, s. 1.

17

(18)  
  EUT L 121 af 3.5.2013, s. 1.

18

(19)  
  EUT L 66 af 6.3.2014, s. 1.

19

(20)  
  EUT L 70 af 11.3.2014, s. 1.

20

(21)  
  EUT L 78 af 17.3.2014, s. 6.

21

(22)  
  EUT L 203 af 11.7.2014, s. 1.

22

(23)  
  EUT L 229 af 31.7.2014, s. 1.

23

(24)  
  EUT L 365 af 19.12.2014, s. 60.

24

(25)  
  EUT L 117 af 8.5.2015, s. 13.

25

(26)  
  EUT L 257 af 2.10.2015, s. 1.

26

(27)  
  EUT L 12 af 19.1.2016, s. 1.

27

(28)  
  EUT L 255 af 21.9.2016, s. 1.

28

(29)  
  EUT L 224 af 31.8.2017, s. 1.

29

(30)  
  EUT L 251 af 29.9.2017, s. 1.

30

(31)  
  EUT L 295 af 14.11.2017, s. 21.

31

(32)  
  EUT L 259 af 16.10.2018, s. 12.

32

(33)  
  EUT L 129 I af 17.5.2019, p. 1.

33

(34)  
  EUT L 291 af 12.11.2019, s. 3.

34

(35)  
  EUT L 410 I af 7.12.2020, s. 1.

35

(36)  
  EUT L 277 I af 2.8.2021, s. 1.

36

(37)  
  EUT L 42 I af 23.2.2022, s. 77.

37

---

BILAG

»BELGIEN

https://diplomatie.belgium.be/en/policy/policy_areas/peace_and_security/sanctions

BULGARIEN

https://www.mfa.bg/en/EU-sanctions

TJEKKIET

www.financnianalytickyurad.cz/mezinarodni-sankce.html

DANMARK

http://um.dk/da/Udenrigspolitik/folkeretten/sanktioner/

TYSKLAND

https://www.bmwi.de/Redaktion/DE/Artikel/Aussenwirtschaft/embargos-aussenwirtschaftsrecht.html

ESTLAND

https://vm.ee/et/rahvusvahelised-sanktsioonid

IRLAND

https://www.dfa.ie/our-role-policies/ireland-in-the-eu/eu-restrictive-measures/

GRÆKENLAND

http://www.mfa.gr/en/foreign-policy/global-issues/international-sanctions.html

SPANIEN

https://www.exteriores.gob.es/es/PoliticaExterior/Paginas/SancionesInternacionales.aspx

FRANKRIG

http://www.diplomatie.gouv.fr/fr/autorites-sanctions/

KROATIEN

https://mvep.gov.hr/vanjska-politika/medjunarodne-mjere-ogranicavanja/22955

ITALIEN

https://www.esteri.it/it/politica-estera-e-cooperazione-allo-sviluppo/politica_europea/misure_deroghe/

CYPERN

https://mfa.gov.cy/themes/

LETLAND

http://www.mfa.gov.lv/en/security/4539

LITAUEN

http://www.urm.lt/sanctions

LUXEMBOURG

https://maee.gouvernement.lu/fr/directions-du-ministere/affaires-europeennes/organisations-economiques-int/mesures-restrictives.html

UNGARN

https://kormany.hu/kulgazdasagi-es-kulugyminiszterium/ensz-eu-szankcios-tajekoztato

ΜΑLTA

https://foreignandeu.gov.mt/en/Government/SMB/Pages/SMB-Home.aspx

NEDERLANDENE

https://www.rijksoverheid.nl/onderwerpen/internationale-sancties

ØSTRIG

https://www.bmeia.gv.at/themen/aussenpolitik/europa/eu-sanktionen-nationale-behoerden/

POLEN

https://www.gov.pl/web/dyplomacja/sankcje-miedzynarodowe

https://www.gov.pl/web/diplomacy/international-sanctions

PORTUGAL

https://www.portaldiplomatico.mne.gov.pt/politica-externa/medidas-restritivas

RUMÆNIEN

http://www.mae.ro/node/1548

SLOVENIEN

http://www.mzz.gov.si/si/omejevalni_ukrepi

SLOVAKIET

https://www.mzv.sk/europske_zalezitosti/europske_politiky-sankcie_eu

FINLAND

https://um.fi/pakotteet

SVERIGE

https://www.regeringen.se/sanktioner

Europa-Kommissionen underrettes på følgende adresse:

Europa-Kommissionen

Generaldirektoratet for Finansiel Stabilitet, Finansielle Tjenesteydelser og Kapitalmarkedsunionen (GD FISMA)

Rue de Spa 2

1049 Bruxelles, Belgien

E-mail: relex-sanctions@ec.europa.eu«

---

AFGØRELSER

| 12.4.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 114/68 |
| --- | --- | --- | --- |

12.4.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 114/68

---

RÅDETS AFGØRELSE (FUSP) 2022/596

af 11. april 2022

om ændring af afgørelse 2011/235/FUSP om restriktive foranstaltninger over for visse personer og enheder på baggrund af situationen i Iran

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Union, særlig artikel 29,

under henvisning til forslag fra Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Den 12. april 2011 vedtog Rådet afgørelse 2011/235/FUSP (1). |
| --- | --- |

(1)

Den 12. april 2011 vedtog Rådet afgørelse 2011/235/FUSP (1).

| (2) | På grundlag af en gennemgang af afgørelse 2011/235/FUSP vurderer Rådet, at de restriktive foranstaltninger, der er fastsat deri, bør forlænges indtil den 13. april 2023. |
| --- | --- |

(2)

På grundlag af en gennemgang af afgørelse 2011/235/FUSP vurderer Rådet, at de restriktive foranstaltninger, der er fastsat deri, bør forlænges indtil den 13. april 2023.

| (3) | Tre personer, der er opført i bilaget til afgørelse 2011/235/FUSP, er afgået ved døden, og oplysningerne vedrørende dem bør udgå af bilaget. Rådet har også besluttet, at oplysningerne vedrørende 25 personer i bilaget til afgørelse 2011/235/FUSP bør ajourføres. |
| --- | --- |

(3)

Tre personer, der er opført i bilaget til afgørelse 2011/235/FUSP, er afgået ved døden, og oplysningerne vedrørende dem bør udgå af bilaget. Rådet har også besluttet, at oplysningerne vedrørende 25 personer i bilaget til afgørelse 2011/235/FUSP bør ajourføres.

| (4) | Afgørelse 2011/235/FUSP bør derfor ændres i overensstemmelse hermed — |
| --- | --- |

(4)

Afgørelse 2011/235/FUSP bør derfor ændres i overensstemmelse hermed —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

I afgørelse 2011/235/FUSP foretages følgende ændringer:

| 1) | Artikel 6, stk. 2, affattes således:

  »2.   Denne afgørelse finder anvendelse indtil den 13. april 2023. Den gennemgås løbende. Den forlænges eller ændres, alt efter hvad der er relevant, hvis Rådet skønner, at dens mål ikke er nået.« |
| --- | --- |

1)

Artikel 6, stk. 2, affattes således:

»2.   Denne afgørelse finder anvendelse indtil den 13. april 2023. Den gennemgås løbende. Den forlænges eller ændres, alt efter hvad der er relevant, hvis Rådet skønner, at dens mål ikke er nået.«

| 2) | Bilaget ændres som angivet i bilaget til nærværende afgørelse. |
| --- | --- |

2)

Bilaget ændres som angivet i bilaget til nærværende afgørelse.

Artikel 2

Denne afgørelse træder i kraft på dagen for offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Udfærdiget i Luxembourg, den 11. april 2022...

På Rådets vegne

J. BORRELL FONTELLES

Formand

---

(1)  Rådets afgørelse 2011/235/FUSP af 12. april 2011 om restriktive foranstaltninger over for visse personer og enheder på baggrund af situationen i Iran (EUT L 100 af 14.4.2011, s. 51).

1

---

BILAG

I bilaget til afgørelse 2011/235/FUSP (»Liste over de personer og enheder, der er omhandlet i artikel 1 og 2«) foretages følgende ændringer:

| 1) | Punkt 27 (vedrørende ZARGAR Ahmad), 38 (vedrørende FIRUZABADI Maj-Gen Dr. Seyyed Hasan) og 41 (vedrørende HEJAZI Mohammad) i listen med overskriften »Personer« udgår. |
| --- | --- |

1)

Punkt 27 (vedrørende ZARGAR Ahmad), 38 (vedrørende FIRUZABADI Maj-Gen Dr. Seyyed Hasan) og 41 (vedrørende HEJAZI Mohammad) i listen med overskriften »Personer« udgår.

| 2) | Oplysningerne om følgende 25 personer affattes således: |
| --- | --- |

2)

Oplysningerne om følgende 25 personer affattes således:

Personer

| | Navn | Identificerende oplysninger | Begrundelse | Opført på listen den |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| »1. | AHMADI-MOQADDAM Esmail | Fødested: Teheran (Iran)
  Fødselsdato: 1961
  Køn: mand | Direktør for universitetet og det nationale højere forsvarsforskningsinstitut siden den 20. september 2021. Tidligere seniorrådgiver vedrørende sikkerhedsanliggender for chefen for de væbnede styrkers generalstab. Chef for Irans nationale politi fra 2005 indtil begyndelsen af 2015. Også chef for det iranske IT-politi (opført på EU's liste) fra januar 2011 indtil begyndelsen af 2015. Styrker under hans ledelse har gennemført brutale angreb mod fredelige protester og et voldeligt natligt angreb på sovesalene på Teheran Universitet den 15. juni 2009. Tidligere chef for Irans hovedkvarter til støtte for det yemenitiske folk. | 12.4.2011 |
| 20. | MOGHISSEH Mohammad (alias NASSERIAN) | Køn: mand | Dommer ved højesteret siden november 2020. Tidligere leder af Teherans Revolutionsdomstol, afdeling 28. Anses også for at være ansvarlig for fordømmelser af medlemmer af bahaisamfundet. Han har behandlet de sager, der blev rejst efter valget. Han har afsagt langvarige fængselsdomme i forbindelse med uretfærdige retssager mod samfundsaktivister, politiske aktivister og journalister og adskillige dødsdomme til demonstranter, samfundsaktivister og politiske aktivister. | 12.4.2011 |
| 21. | MOHSENI-EJEI Gholam-Hossein | Fødested: Ejiyeh (Iran)
  Fødselsdato: ca. 1956
  Køn: mand | Retspræsident siden juli 2021. Medlem af Mæglernes Råd. Offentlig anklager i Iran fra september 2009 til 2014. Tidligere stedfortrædende leder af (2014 til juli 2021) og talsperson for retsvæsenet (2010-2019). Efterretningsminister fra 2005 til 2009. Mens han var efterretningsminister under valget i 2009, var efterretningsagenter under hans ledelse ansvarlige for fængsling og tortur af og fremtvingelse af falske tilståelser under pres fra hundreder af aktivister, journalister, dissidenter og reformpolitikere. Desuden blev politikere tvunget til at fremsætte falske tilståelser under uudholdelige forhør, som omfattede tortur, overgreb, afpresning og trusler mod familiemedlemmer. | 12.4.2011 |
| 22. | MORTAZAVI Said (alias MORTAZAVI Saeed) | Fødested: Meybod, Yazd (Iran)
  Fødselsdato: 1967
  Køn: mand | Leder af velfærdssystemet fra 2011 til 2013. Offentlig anklager i Teheran indtil august 2009. Som offentlig anklager i Teheran udstedte han en stående ordre, der blev brugt til at fængsle hundreder af aktivister, journalister og studerende. I januar 2010 blev han i en parlamentarisk undersøgelse holdt direkte ansvarlig for at fængsle tre fanger, som efterfølgende døde under tilbageholdelsen. Han blev suspenderet fra embedet i august 2010, efter at det iranske retsvæsen havde undersøgt hans rolle i, at de tre mænd, der var fængslet på hans ordre efter valget, var afgået ved døden.
  I november 2014 blev hans rolle i interneredes dødsfald officielt anerkendt af de iranske myndigheder. Han blev den 19. august 2015 frikendt af en iransk domstol for anklager i forbindelse med tortur mod tre unge mænd og disses død på tilbageholdelsescentret i Kahrizak i 2009. Idømt fængselsstraf i 2017 og løsladt i september 2019. I august 2021 afsagde Irans højesteret en afgørelse, der fuldt ud støttede Said Mortazavi, og omstødte hans tidligere toårige fængselsdom. | 12.4.2011 |
| 25. | SALAVATI Abdolghassem | Køn: mand | Dommer ved Den Særlige Domstol for Økonomisk Kriminalitet, afdeling 4, siden 2019. Tidligere leder af Teherans Revolutionsdomstol, afdeling 15. Dommer ved Teherans domstol. Ansvarlig for retssagerne efter valget og den dommer, der ledede »skueprocesserne« i sommeren 2009, hvor han dødsdømte to monarkister, der deltog i skueprocesserne. Han har idømt over hundrede politiske fanger, menneskerettighedsaktivister og demonstranter langvarige fængselsstraffe.
  I 2018 viste rapporter, at han fortsatte med at afsige lignende domme uden behørig overholdelse af retfærdige rettergangsprocedurer. | 12.4.2011 |
| 28. | YASAGHI Ali-Akbar | Køn: mand | Dommer ved højesteret, leder af 13. afdeling. Administrerende vicedirektør for Setad-e Dieh-fonden. Retspræsident ved Mashhads Revolutionsdomstol (2001-2011). Retssager under hans myndighed har været summariske og er blevet ført for lukkede døre i strid med de anklagedes grundlæggende rettigheder. Henrettelseskendelser er blevet udstedt en masse (op til 550 mellem sommeren 2009 og sommeren 2011), og dødsdommene er således blevet afsagt uden behørig overholdelse af retfærdige rettergangsprocedurer. | 12.4.2011 |
| 30. | ESMAILI Gholam-Hossein (alias ESMAILI Gholam Hossein) | Køn: mand | Stabschef for Irans præsident Ebrahim Raisi siden august 2021. Talsmand for retsvæsenet fra april 2019 til juli 2021. Tidligere leder af domstolene i Teheran. Tidligere leder af Irans fængselsorganisation. I egenskab heraf var han medansvarlig for massefængslingen af politiske demonstranter og mørklægningen af de overgreb, der skete i fængselssystemet. | 12.4.2011 |
| 33. | ABBASZADEH-MESHKINI Mahmoud | Køn: mand | Medlem af parlamentet (siden februar 2020) og formand for parlamentets udvalg for national sikkerhed og udenrigsanliggender. Tidligere rådgiver for Irans høje råd for menneskerettigheder (indtil 2019). Tidligere sekretær for det høje råd for menneskerettigheder. Tidligere guvernør i Ilamprovinsen. Indenrigsministeriets tidligere politiske direktør. Han var som chef for Artikel 10-Udvalget vedrørende Loven om Politiske Partiers og Gruppers Aktiviteter ansvarlig for at give tilladelse til demonstrationer og andre offentlige begivenheder og for at registrere politiske partier.
  I 2010 suspenderede han de aktiviteter, som to politiske reformpartier, der er knyttet til Mousavi — Islamic Iran Participation Front og Islamic Revolution Mujahedeen Organisation — udfoldede. Han har siden 2009 konsekvent og konstant forbudt alle ikkestatslige forsamlinger og dermed nægtet den forfatningsmæssige ret til at protestere, hvilket har ført til mange anholdelser af fredelige demonstranter i strid med forsamlingsfriheden.
  I 2009 nægtede han også at give oppositionen tilladelse til at afholde en mindehøjtidelighed for de mennesker, der blev dræbt under protesterne i forbindelse med præsidentvalget. | 10.10.2011 |
| 35. | AKHARIAN Hassan | Køn: mand | Leder af afdeling 5 og ansvarlig for isolationsfængsling i Rajaee Shahr-fængslet, der er opført på EU-listen, siden 2015; tidligere inspektør for afdeling 1 i Rajaee Shahr-fængslet i Karadj indtil juli 2010. Flere tidligere fanger har berettet om hans anvendelse af tortur og om ordrer, som han gav for at hindre fangerne i at modtage lægehjælp. Ifølge en skriftlig beretning fra en fange i Rajaee Shahr-fængslet slog alle fængselsbetjentene ham brutalt med Akharians fulde vidende. Der findes desuden mindst én beretning om en fange, som blev mishandlet og døde, nemlig Mohsen Beikvand, mens Akharian var inspektør. Beikvand døde i september 2010. Andre fanger hævder troværdigt, at han blev slået ihjel efter instruks fra Hassan Akharian. | 10.10.2011 |
| 36. | AVAEE Seyyed Ali-Reza (alias AVAEE Seyyed Alireza, AVAIE Alireza) | Fødested: Dezful (Iran)
  Fødselsdato: 20.5.1956
  Køn: mand | Justitsminister indtil den 25. august 2021. Tidligere direktør for kontoret for særlige undersøgelser. Viceindenrigsminister og leder af det offentlige register indtil juli 2016. Rådgiver for disciplinærdomstolen for dommere i april 2014. Tidligere præsident for domstolene i Teheran. Han har som præsident for domstolene i Teheran været ansvarlig for krænkelser af menneskerettighederne, vilkårlige anholdelser, nægtelse af fangers rettigheder og et højt antal henrettelser. | 10.10.2011 |
| 46. | KAMALIAN Behrouz (alias Hackers Brain, Behrooz_Ice) | Fødested: Teheran (Iran)
  Fødselsdato: 1983
  Køn: mand | Leder af cybergruppen »Ashiyaneh«, der er knyttet til det iranske styre. »Ashiyaneh« Digital Security, der er grundlagt af Behrouz Kamalian, er ansvarlig for intensive cyberangreb mod både indenlandske modstandere og reformister og udenlandske institutioner. Kamalians Ashiyaneh-organisations arbejde har bistået i styrets hårde kurs mod oppositionen, der i 2009 omfattede utallige alvorlige krænkelser af menneskerettighederne. Både Kamalian og cybergruppen »Ashiyaneh« har fortsat deres aktiviteter indtil i hvert fald december 2021. | 10.10.2011 |
| 47. | KHALILOLLAHI Moussa (alias KHALILOLLAHI Mousa, ELAHI Mousa Khalil) | Fødested: Tabriz (Iran)
  Fødselsdato: 1963
  Køn: mand | Retspræsident i provinsen Østaserbajdsjan. Tidligere anklager i Tabriz fra 2010 til 2019. Han var involveret i Sakineh Mohammadi-Ashtianis sag og er medvirkende til alvorlige krænkelser af retten til en retfærdig rettergang. | 10.10.2011 |
| 53. | TALA Hossein (alias TALA Hosseyn) | Fødested: Teheran (Iran)
  Fødselsdato: 1969
  Køn: mand | Borgmester i Eslamshahr indtil 2020. Tidligere iransk parlamentsmedlem. Tidligere generalguvernør (»Farmandar«) for Teheranprovinsen indtil september 2010, ansvarlig for politiets indgriben og dermed for undertrykkelsen af demonstrationer. Han modtog i december 2010 en pris for sin rolle i undertrykkelsen efter valget. | 10.10.2011 |
| 55. | ZEBHI Hossein | Køn: mand | Første stedfortrædende rådgiver for domstolene og dommer ved højesteret (leder af højesterets 41. afdeling, der navnlig beskæftiger sig med sikkerhedsforbrydelser og narkotika). Irans offentlige viceanklager (2007-2015). I denne rolle var han ansvarlig for retssager, som blev anlagt efter protesterne efter valget i 2009 og gennemført i strid med menneskerettighederne. I denne rolle har han også billiget uforholdsmæssige straffe for narkotikakriminalitet. | 10.10.2011 |
| 56. | BAHRAMI Mohammad-Kazem | Køn: mand | Leder af forvaltningsdomstolen indtil april 2021. Han var medvirkende til undertrykkelsen af fredelige demonstranter i 2009 som chef for de væbnede styrkers retsvæsen. | 10.10.2011 |
| 60. | HOSSEINI Dr. Mohammad (alias HOSSEYNI, Dr. Seyyed Mohammad; Seyed, Sayyed og Sayyid) | Fødested: Rafsanjan, Kerman (Iran)
  Fødselsdato: 23.7.1961
  Køn: mand | Næstformand med ansvar for parlamentariske anliggender under præsident Ebrahim Raisi siden august 2021. Tidligere rådgiver for præsident Mahmoud Ahmadinejad og talsmand YEKTA, en kompromisløs politisk gruppering. Minister for kultur og islamisk vejledning (2009-2013). Han var tidligere i IRGC og var medvirkende til undertrykkelsen af journalister. | 10.10.2011 |
| 62. | ZARGHAMI Ezzatollah | Fødested: Dezful (Iran)
  Fødselsdato: 22.7.1959
  Køn: mand | Minister for kultur, håndværk og turisme siden den 25. august 2021. Medlem af det øverste råd for cyberspace og kulturrevolutionsrådet siden 2014. Tidligere leder af Islamic Republic of Iran Broadcasting (IRIB) indtil november 2014. Under hans ansættelse hos IRIB var han ansvarlig for alle programlægningsbeslutninger. I august 2009 og december 2011 viste IRIB tvungne tilståelser fra fanger og en serie af »skueprocesser«. Dette er en klar krænkelse af internationale bestemmelser om retten til en retfærdig rettergang. | 23.3.2012 |
| 64. | KAZEMI Toraj | Køn: mand | Chef for afdelingen for Teheran og omegn i IT-politiet, som EU har opført på listen, indtil juni 2020. I denne egenskab varslede han en kampagne til rekruttering af statslige hackere med henblik på at opnå større kontrol med oplysninger på internettet og angribe »skadelige« websteder. | 23.3.2012 |
| 65. | LARIJANI Sadeq | Fødested: Najaf (Irak)
  Fødselsdato: 1960 eller august 1961
  Køn: mand | Chef for Mæglernes Råd siden den 29. december 2018. Tidligere medlem af Vogternes Råd (indtil september 2021). Tidligere chef for retsvæsenet (2009-2019). Chefen for retsvæsenet skal give sit samtykke til og underskrive hver straf for qisas (gengældelse), hodoud (forbrydelse mod gud) og ta'zirat (forbrydelse mod staten). Disse omfatter domme, der indebærer dødsstraf, piskning og amputation. Han har i denne forbindelse personligt underskrevet talrige dødsdomme i strid med internationale standarder, herunder stening, henrettelser ved hængning, henrettelse af mindreårige og offentlige henrettelser, hvor fanger eksempelvis er blevet hængt fra broer foran tusindvis af forsamlede mennesker. Han har derfor bidraget til et højt antal henrettelser. Han har også tilladt idømmelse af fysisk afstraffelse, såsom amputationer og drypning af syre i øjnene på den dømte. Siden Sadeq Larijani tiltrådte sit embede, er antallet af vilkårlige anholdelser af politiske fanger, menneskerettighedsforkæmpere og minoriteter steget markant. Sadeq Larijani bærer også ansvaret for den systemiske manglende overholdelse af retten til en retfærdig rettergang i de iranske retsprocedurer. | 23.3.2012 |
| 69. | MORTAZAVI Seyyed Solat | Fødested: Farsan, Tchar Mahal-o-Bakhtiari (syd) — (Iran)
  Fødselsdato: 1967
  Køn: mand | Siden den 5. september 2021 Irans vicepræsident med ansvar for eksekutive anliggender og leder af præsidentens kontor. Leder af afdelingen for fast ejendom under Mostazafan Foundation, der blev drevet direkte af den øverste leder, Khamenei, fra den 16. september 2019 til september 2021. Indtil november 2019 direktør for Teheranafdelingen af Foundation Astan Qods Razavi. Tidligere borgmester i Irans næststørste by, Mashhad, hvor der jævnligt gennemføres offentlige henrettelser. Tidligere viceindenrigsminister for politiske anliggender, udnævnt i 2009. I denne egenskab var han ansvarlig for at lede undertrykkelsen af personer, som krævede deres legitime rettigheder, herunder ytringsfrihed. Blev senere udnævnt som leder af Irans valgkomité for parlamentsvalget i 2012 og præsidentvalget i 2013. | 23.3.2012 |
| 74. | REZVANMA-NESH Ali | Køn: mand | Viceanklager i provinsen Karaj, regionen Alborz, i perioden 2010-2016. Ansvarlig for grove krænkelser af menneskerettighederne, herunder involvering i henrettelsen af en mindreårig. | 23.3.2012 |
| 79. | RASHIDI AGHDAM Ali Ashraf | Køn: mand | Vicedirektør med ansvar for sundhed, straf og uddannelse i Teherans fængsler. Tidligere leder af Evinfængslet (2012-2015). Under hans ledelse forværredes forholdene i fængslet, og der er beretninger om øget mishandling af fangerne. I oktober 2012 gik ni kvindelige fanger i sultestrejke i protest mod krænkelsen af deres rettigheder og den voldelige behandling fra fængselspersonalets side. | 12.3.2013 |
| 80. | KIASATI Morteza | Køn: mand | Dommer ved Teherans Revolutionsdomstol, afdeling 54, og Ahwaz' Revolutionsdomstol, afdeling 4; idømte de fire arabiske politiske fanger, Taha Heidarian, Abbas Heidarian, Abd al-Rahman Heidarian (tre brødre) og Ali Sharifi, dødsstraf. De blev anholdt, tortureret og hængt uden retfærdig rettergang. Disse sager og manglen på retfærdig rettergang er blevet omtalt i en rapport af 13. september 2012 fra FN's særlige rapportør om menneskerettighederne i Iran, i FN's generalsekretærs rapport om Iran af 22. august 2012. | 12.3.2013 |
| 83. | JAFARI Asadollah | Køn: mand | For tiden statsadvokat i Isfahan. I denne stilling gav han ordre til voldelige reaktioner mod demonstranter, der gik på gaden i november 2021 for at protestere mod vandmangel. Ifølge nogle rapporter har Asadollah Jafari bebudet oprettelse af et særligt kontor til efterforskning af de anholdte demonstranter.
  Som tidligere anklager i Mazandaranprovinsen anbefalede Jafari idømmelse af dødsstraf i sager, han har ført, hvilket har ført til mange henrettelser, herunder offentlige henrettelser, og under omstændigheder, hvor idømmelse af dødsstraf er i strid med internationale menneskerettigheder, herunder ved at være en uforholdsmæssig hård og overdreven straf. Jafari har også været ansvarlig for ulovlig anholdelse af bahaiere og krænkelse af deres rettigheder, fra første anholdelse til at holde dem i isolation i efterretningstjenestens fængsel. | 12.3.2013 |
| 95. | VASEGHI Leyla (alias VASEQI Layla, VASEGHI Leila, VASEGHI Layla) | Fødested: Sari, Mazandaranprovinsen (Iran)
  Fødselsdato: 1352 (den iranske Hijri-kalender), 1972 eller 1973 (den gregorianske kalender)
  Køn: kvinde
  Stilling: tidligere guvernør for Shahr-e Qods og leder af byens sikkerhedsråd | Som guvernør for Shahr-e Qods og leder af byens sikkerhedsråd fra september 2019 til november 2021 beordrede Leyla Vaseghi politiet og andre væbnede styrker til at anvende dødbringende magt under protesterne i november 2019 med dræbte og sårede ubevæbnede demonstranter og andre civile til følge. Som guvernør for Shahr-e Qods og leder af byens sikkerhedsråd bærer Leyla Vaseghi ansvaret for alvorlige brud på menneskerettighederne i Iran. | 12.4.2021«. |

Navn

Identificerende oplysninger

Begrundelse

Opført på listen den

»1.

AHMADI-MOQADDAM Esmail

Fødested: Teheran (Iran)

Fødselsdato: 1961

Køn: mand

Direktør for universitetet og det nationale højere forsvarsforskningsinstitut siden den 20. september 2021. Tidligere seniorrådgiver vedrørende sikkerhedsanliggender for chefen for de væbnede styrkers generalstab. Chef for Irans nationale politi fra 2005 indtil begyndelsen af 2015. Også chef for det iranske IT-politi (opført på EU's liste) fra januar 2011 indtil begyndelsen af 2015. Styrker under hans ledelse har gennemført brutale angreb mod fredelige protester og et voldeligt natligt angreb på sovesalene på Teheran Universitet den 15. juni 2009. Tidligere chef for Irans hovedkvarter til støtte for det yemenitiske folk.

12.4.2011

20.

MOGHISSEH Mohammad (alias NASSERIAN)

Køn: mand

Dommer ved højesteret siden november 2020. Tidligere leder af Teherans Revolutionsdomstol, afdeling 28. Anses også for at være ansvarlig for fordømmelser af medlemmer af bahaisamfundet. Han har behandlet de sager, der blev rejst efter valget. Han har afsagt langvarige fængselsdomme i forbindelse med uretfærdige retssager mod samfundsaktivister, politiske aktivister og journalister og adskillige dødsdomme til demonstranter, samfundsaktivister og politiske aktivister.

12.4.2011

21.

MOHSENI-EJEI Gholam-Hossein

Fødested: Ejiyeh (Iran)

Fødselsdato: ca. 1956

Køn: mand

Retspræsident siden juli 2021. Medlem af Mæglernes Råd. Offentlig anklager i Iran fra september 2009 til 2014. Tidligere stedfortrædende leder af (2014 til juli 2021) og talsperson for retsvæsenet (2010-2019). Efterretningsminister fra 2005 til 2009. Mens han var efterretningsminister under valget i 2009, var efterretningsagenter under hans ledelse ansvarlige for fængsling og tortur af og fremtvingelse af falske tilståelser under pres fra hundreder af aktivister, journalister, dissidenter og reformpolitikere. Desuden blev politikere tvunget til at fremsætte falske tilståelser under uudholdelige forhør, som omfattede tortur, overgreb, afpresning og trusler mod familiemedlemmer.

12.4.2011

22.

MORTAZAVI Said (alias MORTAZAVI Saeed)

Fødested: Meybod, Yazd (Iran)

Fødselsdato: 1967

Køn: mand

Leder af velfærdssystemet fra 2011 til 2013. Offentlig anklager i Teheran indtil august 2009. Som offentlig anklager i Teheran udstedte han en stående ordre, der blev brugt til at fængsle hundreder af aktivister, journalister og studerende. I januar 2010 blev han i en parlamentarisk undersøgelse holdt direkte ansvarlig for at fængsle tre fanger, som efterfølgende døde under tilbageholdelsen. Han blev suspenderet fra embedet i august 2010, efter at det iranske retsvæsen havde undersøgt hans rolle i, at de tre mænd, der var fængslet på hans ordre efter valget, var afgået ved døden.

I november 2014 blev hans rolle i interneredes dødsfald officielt anerkendt af de iranske myndigheder. Han blev den 19. august 2015 frikendt af en iransk domstol for anklager i forbindelse med tortur mod tre unge mænd og disses død på tilbageholdelsescentret i Kahrizak i 2009. Idømt fængselsstraf i 2017 og løsladt i september 2019. I august 2021 afsagde Irans højesteret en afgørelse, der fuldt ud støttede Said Mortazavi, og omstødte hans tidligere toårige fængselsdom.

12.4.2011

25.

SALAVATI Abdolghassem

Køn: mand

Dommer ved Den Særlige Domstol for Økonomisk Kriminalitet, afdeling 4, siden 2019. Tidligere leder af Teherans Revolutionsdomstol, afdeling 15. Dommer ved Teherans domstol. Ansvarlig for retssagerne efter valget og den dommer, der ledede »skueprocesserne« i sommeren 2009, hvor han dødsdømte to monarkister, der deltog i skueprocesserne. Han har idømt over hundrede politiske fanger, menneskerettighedsaktivister og demonstranter langvarige fængselsstraffe.

I 2018 viste rapporter, at han fortsatte med at afsige lignende domme uden behørig overholdelse af retfærdige rettergangsprocedurer.

12.4.2011

28.

YASAGHI Ali-Akbar

Køn: mand

Dommer ved højesteret, leder af 13. afdeling. Administrerende vicedirektør for Setad-e Dieh-fonden. Retspræsident ved Mashhads Revolutionsdomstol (2001-2011). Retssager under hans myndighed har været summariske og er blevet ført for lukkede døre i strid med de anklagedes grundlæggende rettigheder. Henrettelseskendelser er blevet udstedt en masse (op til 550 mellem sommeren 2009 og sommeren 2011), og dødsdommene er således blevet afsagt uden behørig overholdelse af retfærdige rettergangsprocedurer.

12.4.2011

30.

ESMAILI Gholam-Hossein (alias ESMAILI Gholam Hossein)

Køn: mand

Stabschef for Irans præsident Ebrahim Raisi siden august 2021. Talsmand for retsvæsenet fra april 2019 til juli 2021. Tidligere leder af domstolene i Teheran. Tidligere leder af Irans fængselsorganisation. I egenskab heraf var han medansvarlig for massefængslingen af politiske demonstranter og mørklægningen af de overgreb, der skete i fængselssystemet.

12.4.2011

33.

ABBASZADEH-MESHKINI Mahmoud

Køn: mand

Medlem af parlamentet (siden februar 2020) og formand for parlamentets udvalg for national sikkerhed og udenrigsanliggender. Tidligere rådgiver for Irans høje råd for menneskerettigheder (indtil 2019). Tidligere sekretær for det høje råd for menneskerettigheder. Tidligere guvernør i Ilamprovinsen. Indenrigsministeriets tidligere politiske direktør. Han var som chef for Artikel 10-Udvalget vedrørende Loven om Politiske Partiers og Gruppers Aktiviteter ansvarlig for at give tilladelse til demonstrationer og andre offentlige begivenheder og for at registrere politiske partier.

I 2010 suspenderede han de aktiviteter, som to politiske reformpartier, der er knyttet til Mousavi — Islamic Iran Participation Front og Islamic Revolution Mujahedeen Organisation — udfoldede. Han har siden 2009 konsekvent og konstant forbudt alle ikkestatslige forsamlinger og dermed nægtet den forfatningsmæssige ret til at protestere, hvilket har ført til mange anholdelser af fredelige demonstranter i strid med forsamlingsfriheden.

I 2009 nægtede han også at give oppositionen tilladelse til at afholde en mindehøjtidelighed for de mennesker, der blev dræbt under protesterne i forbindelse med præsidentvalget.

10.10.2011

35.

AKHARIAN Hassan

Køn: mand

Leder af afdeling 5 og ansvarlig for isolationsfængsling i Rajaee Shahr-fængslet, der er opført på EU-listen, siden 2015; tidligere inspektør for afdeling 1 i Rajaee Shahr-fængslet i Karadj indtil juli 2010. Flere tidligere fanger har berettet om hans anvendelse af tortur og om ordrer, som han gav for at hindre fangerne i at modtage lægehjælp. Ifølge en skriftlig beretning fra en fange i Rajaee Shahr-fængslet slog alle fængselsbetjentene ham brutalt med Akharians fulde vidende. Der findes desuden mindst én beretning om en fange, som blev mishandlet og døde, nemlig Mohsen Beikvand, mens Akharian var inspektør. Beikvand døde i september 2010. Andre fanger hævder troværdigt, at han blev slået ihjel efter instruks fra Hassan Akharian.

10.10.2011

36.

AVAEE Seyyed Ali-Reza (alias AVAEE Seyyed Alireza, AVAIE Alireza)

Fødested: Dezful (Iran)

Fødselsdato: 20.5.1956

Køn: mand

Justitsminister indtil den 25. august 2021. Tidligere direktør for kontoret for særlige undersøgelser. Viceindenrigsminister og leder af det offentlige register indtil juli 2016. Rådgiver for disciplinærdomstolen for dommere i april 2014. Tidligere præsident for domstolene i Teheran. Han har som præsident for domstolene i Teheran været ansvarlig for krænkelser af menneskerettighederne, vilkårlige anholdelser, nægtelse af fangers rettigheder og et højt antal henrettelser.

10.10.2011

46.

KAMALIAN Behrouz (alias Hackers Brain, Behrooz_Ice)

Fødested: Teheran (Iran)

Fødselsdato: 1983

Køn: mand

Leder af cybergruppen »Ashiyaneh«, der er knyttet til det iranske styre. »Ashiyaneh« Digital Security, der er grundlagt af Behrouz Kamalian, er ansvarlig for intensive cyberangreb mod både indenlandske modstandere og reformister og udenlandske institutioner. Kamalians Ashiyaneh-organisations arbejde har bistået i styrets hårde kurs mod oppositionen, der i 2009 omfattede utallige alvorlige krænkelser af menneskerettighederne. Både Kamalian og cybergruppen »Ashiyaneh« har fortsat deres aktiviteter indtil i hvert fald december 2021.

10.10.2011

47.

KHALILOLLAHI Moussa (alias KHALILOLLAHI Mousa, ELAHI Mousa Khalil)

Fødested: Tabriz (Iran)

Fødselsdato: 1963

Køn: mand

Retspræsident i provinsen Østaserbajdsjan. Tidligere anklager i Tabriz fra 2010 til 2019. Han var involveret i Sakineh Mohammadi-Ashtianis sag og er medvirkende til alvorlige krænkelser af retten til en retfærdig rettergang.

10.10.2011

53.

TALA Hossein (alias TALA Hosseyn)

Fødested: Teheran (Iran)

Fødselsdato: 1969

Køn: mand

Borgmester i Eslamshahr indtil 2020. Tidligere iransk parlamentsmedlem. Tidligere generalguvernør (»Farmandar«) for Teheranprovinsen indtil september 2010, ansvarlig for politiets indgriben og dermed for undertrykkelsen af demonstrationer. Han modtog i december 2010 en pris for sin rolle i undertrykkelsen efter valget.

10.10.2011

55.

ZEBHI Hossein

Køn: mand

Første stedfortrædende rådgiver for domstolene og dommer ved højesteret (leder af højesterets 41. afdeling, der navnlig beskæftiger sig med sikkerhedsforbrydelser og narkotika). Irans offentlige viceanklager (2007-2015). I denne rolle var han ansvarlig for retssager, som blev anlagt efter protesterne efter valget i 2009 og gennemført i strid med menneskerettighederne. I denne rolle har han også billiget uforholdsmæssige straffe for narkotikakriminalitet.

10.10.2011

56.

BAHRAMI Mohammad-Kazem

Køn: mand

Leder af forvaltningsdomstolen indtil april 2021. Han var medvirkende til undertrykkelsen af fredelige demonstranter i 2009 som chef for de væbnede styrkers retsvæsen.

10.10.2011

60.

HOSSEINI Dr. Mohammad (alias HOSSEYNI, Dr. Seyyed Mohammad; Seyed, Sayyed og Sayyid)

Fødested: Rafsanjan, Kerman (Iran)

Fødselsdato: 23.7.1961

Køn: mand

Næstformand med ansvar for parlamentariske anliggender under præsident Ebrahim Raisi siden august 2021. Tidligere rådgiver for præsident Mahmoud Ahmadinejad og talsmand YEKTA, en kompromisløs politisk gruppering. Minister for kultur og islamisk vejledning (2009-2013). Han var tidligere i IRGC og var medvirkende til undertrykkelsen af journalister.

10.10.2011

62.

ZARGHAMI Ezzatollah

Fødested: Dezful (Iran)

Fødselsdato: 22.7.1959

Køn: mand

Minister for kultur, håndværk og turisme siden den 25. august 2021. Medlem af det øverste råd for cyberspace og kulturrevolutionsrådet siden 2014. Tidligere leder af Islamic Republic of Iran Broadcasting (IRIB) indtil november 2014. Under hans ansættelse hos IRIB var han ansvarlig for alle programlægningsbeslutninger. I august 2009 og december 2011 viste IRIB tvungne tilståelser fra fanger og en serie af »skueprocesser«. Dette er en klar krænkelse af internationale bestemmelser om retten til en retfærdig rettergang.

23.3.2012

64.

KAZEMI Toraj

Køn: mand

Chef for afdelingen for Teheran og omegn i IT-politiet, som EU har opført på listen, indtil juni 2020. I denne egenskab varslede han en kampagne til rekruttering af statslige hackere med henblik på at opnå større kontrol med oplysninger på internettet og angribe »skadelige« websteder.

23.3.2012

65.

LARIJANI Sadeq

Fødested: Najaf (Irak)

Fødselsdato: 1960 eller august 1961

Køn: mand

Chef for Mæglernes Råd siden den 29. december 2018. Tidligere medlem af Vogternes Råd (indtil september 2021). Tidligere chef for retsvæsenet (2009-2019). Chefen for retsvæsenet skal give sit samtykke til og underskrive hver straf for qisas (gengældelse), hodoud (forbrydelse mod gud) og ta'zirat (forbrydelse mod staten). Disse omfatter domme, der indebærer dødsstraf, piskning og amputation. Han har i denne forbindelse personligt underskrevet talrige dødsdomme i strid med internationale standarder, herunder stening, henrettelser ved hængning, henrettelse af mindreårige og offentlige henrettelser, hvor fanger eksempelvis er blevet hængt fra broer foran tusindvis af forsamlede mennesker. Han har derfor bidraget til et højt antal henrettelser. Han har også tilladt idømmelse af fysisk afstraffelse, såsom amputationer og drypning af syre i øjnene på den dømte. Siden Sadeq Larijani tiltrådte sit embede, er antallet af vilkårlige anholdelser af politiske fanger, menneskerettighedsforkæmpere og minoriteter steget markant. Sadeq Larijani bærer også ansvaret for den systemiske manglende overholdelse af retten til en retfærdig rettergang i de iranske retsprocedurer.

23.3.2012

69.

MORTAZAVI Seyyed Solat

Fødested: Farsan, Tchar Mahal-o-Bakhtiari (syd) — (Iran)

Fødselsdato: 1967

Køn: mand

Siden den 5. september 2021 Irans vicepræsident med ansvar for eksekutive anliggender og leder af præsidentens kontor. Leder af afdelingen for fast ejendom under Mostazafan Foundation, der blev drevet direkte af den øverste leder, Khamenei, fra den 16. september 2019 til september 2021. Indtil november 2019 direktør for Teheranafdelingen af Foundation Astan Qods Razavi. Tidligere borgmester i Irans næststørste by, Mashhad, hvor der jævnligt gennemføres offentlige henrettelser. Tidligere viceindenrigsminister for politiske anliggender, udnævnt i 2009. I denne egenskab var han ansvarlig for at lede undertrykkelsen af personer, som krævede deres legitime rettigheder, herunder ytringsfrihed. Blev senere udnævnt som leder af Irans valgkomité for parlamentsvalget i 2012 og præsidentvalget i 2013.

23.3.2012

74.

REZVANMA-NESH Ali

Køn: mand

Viceanklager i provinsen Karaj, regionen Alborz, i perioden 2010-2016. Ansvarlig for grove krænkelser af menneskerettighederne, herunder involvering i henrettelsen af en mindreårig.

23.3.2012

79.

RASHIDI AGHDAM Ali Ashraf

Køn: mand

Vicedirektør med ansvar for sundhed, straf og uddannelse i Teherans fængsler. Tidligere leder af Evinfængslet (2012-2015). Under hans ledelse forværredes forholdene i fængslet, og der er beretninger om øget mishandling af fangerne. I oktober 2012 gik ni kvindelige fanger i sultestrejke i protest mod krænkelsen af deres rettigheder og den voldelige behandling fra fængselspersonalets side.

12.3.2013

80.

KIASATI Morteza

Køn: mand

Dommer ved Teherans Revolutionsdomstol, afdeling 54, og Ahwaz' Revolutionsdomstol, afdeling 4; idømte de fire arabiske politiske fanger, Taha Heidarian, Abbas Heidarian, Abd al-Rahman Heidarian (tre brødre) og Ali Sharifi, dødsstraf. De blev anholdt, tortureret og hængt uden retfærdig rettergang. Disse sager og manglen på retfærdig rettergang er blevet omtalt i en rapport af 13. september 2012 fra FN's særlige rapportør om menneskerettighederne i Iran, i FN's generalsekretærs rapport om Iran af 22. august 2012.

12.3.2013

83.

JAFARI Asadollah

Køn: mand

For tiden statsadvokat i Isfahan. I denne stilling gav han ordre til voldelige reaktioner mod demonstranter, der gik på gaden i november 2021 for at protestere mod vandmangel. Ifølge nogle rapporter har Asadollah Jafari bebudet oprettelse af et særligt kontor til efterforskning af de anholdte demonstranter.

Som tidligere anklager i Mazandaranprovinsen anbefalede Jafari idømmelse af dødsstraf i sager, han har ført, hvilket har ført til mange henrettelser, herunder offentlige henrettelser, og under omstændigheder, hvor idømmelse af dødsstraf er i strid med internationale menneskerettigheder, herunder ved at være en uforholdsmæssig hård og overdreven straf. Jafari har også været ansvarlig for ulovlig anholdelse af bahaiere og krænkelse af deres rettigheder, fra første anholdelse til at holde dem i isolation i efterretningstjenestens fængsel.

12.3.2013

95.

VASEGHI Leyla (alias VASEQI Layla, VASEGHI Leila, VASEGHI Layla)

Fødested: Sari, Mazandaranprovinsen (Iran)

Fødselsdato: 1352 (den iranske Hijri-kalender), 1972 eller 1973 (den gregorianske kalender)

Køn: kvinde

Stilling: tidligere guvernør for Shahr-e Qods og leder af byens sikkerhedsråd

Som guvernør for Shahr-e Qods og leder af byens sikkerhedsråd fra september 2019 til november 2021 beordrede Leyla Vaseghi politiet og andre væbnede styrker til at anvende dødbringende magt under protesterne i november 2019 med dræbte og sårede ubevæbnede demonstranter og andre civile til følge. Som guvernør for Shahr-e Qods og leder af byens sikkerhedsråd bærer Leyla Vaseghi ansvaret for alvorlige brud på menneskerettighederne i Iran.

12.4.2021«.

---

| 12.4.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 114/75 |
| --- | --- | --- | --- |

12.4.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 114/75

---

RÅDETS AFGØRELSE (FUSP) 2022/597

af 11. april 2022

om fremme af det europæiske net af uafhængige ikkesprednings- og nedrustningstænketanke

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Union, særlig artikel 28, stk. 1, og artikel 31, stk. 1,

under henvisning til forslag fra Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Det Europæiske Råd vedtog den 12. december 2003 EU's strategi mod ikkespredning af masseødelæggelsesvåben (»EU's WMD-ikkespredningsstrategi«), som i kapitel III indeholder en oversigt over foranstaltninger, som skal træffes både i Unionen og i tredjelande for at bekæmpe en sådan spredning. |
| --- | --- |

(1)

Det Europæiske Råd vedtog den 12. december 2003 EU's strategi mod ikkespredning af masseødelæggelsesvåben (»EU's WMD-ikkespredningsstrategi«), som i kapitel III indeholder en oversigt over foranstaltninger, som skal træffes både i Unionen og i tredjelande for at bekæmpe en sådan spredning.

| (2) | Unionen gennemfører aktivt EU's WMD-ikkespredningsstrategi og udmønter konkret de foranstaltninger, der er nævnt i dennes kapitel III, såsom udvikling af de nødvendige strukturer inden for Unionen. |
| --- | --- |

(2)

Unionen gennemfører aktivt EU's WMD-ikkespredningsstrategi og udmønter konkret de foranstaltninger, der er nævnt i dennes kapitel III, såsom udvikling af de nødvendige strukturer inden for Unionen.

| (3) | Den 8. december 2008 vedtog Rådet konklusioner og et dokument med titlen »Nye EU-aktionslinjer i bekæmpelsen af spredning af masseødelæggelsesvåben og deres fremføringsmidler« (»de nye aktionslinjer«), hvori det hedder, at spredning af masseødelæggelsesvåben (»WMD«) fortsat er en af de største sikkerhedsudfordringer, og at ikkespredningsaktiviteter udgør en væsentlig del af den fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik (FUSP). |
| --- | --- |

(3)

Den 8. december 2008 vedtog Rådet konklusioner og et dokument med titlen »Nye EU-aktionslinjer i bekæmpelsen af spredning af masseødelæggelsesvåben og deres fremføringsmidler« (»de nye aktionslinjer«), hvori det hedder, at spredning af masseødelæggelsesvåben (»WMD«) fortsat er en af de største sikkerhedsudfordringer, og at ikkespredningsaktiviteter udgør en væsentlig del af den fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik (FUSP).

| (4) | I de nye aktionslinjer opfordrer Rådet de relevante rådssammensætninger og -organer, Kommissionen, de øvrige institutioner og medlemsstaterne til at følge konkret op på nævnte dokument. |
| --- | --- |

(4)

I de nye aktionslinjer opfordrer Rådet de relevante rådssammensætninger og -organer, Kommissionen, de øvrige institutioner og medlemsstaterne til at følge konkret op på nævnte dokument.

| (5) | I de nye aktionslinjer understreger Rådet, at Unionens indsats til forebyggelse af spredning med fordel kan støtte sig på et ikkestatsligt ikkespredningsnet, der samler udenrigspolitiske institutioner og forskningscentre, som er specialiseret i Unionens strategiske områder, og samtidig baserer sig på de nyttige net, der allerede findes. Et sådant net kan udvides til institutioner i tredjelande. |
| --- | --- |

(5)

I de nye aktionslinjer understreger Rådet, at Unionens indsats til forebyggelse af spredning med fordel kan støtte sig på et ikkestatsligt ikkespredningsnet, der samler udenrigspolitiske institutioner og forskningscentre, som er specialiseret i Unionens strategiske områder, og samtidig baserer sig på de nyttige net, der allerede findes. Et sådant net kan udvides til institutioner i tredjelande.

| (6) | Den 19. november 2018 vedtog Rådet EU-strategien til bekæmpelse af ulovlige skydevåben, håndvåben og lette våben samt ammunition hertil med titlen »Sikring af våben, beskyttelse af borgerne« (»EU's SALW-strategi«). EU's SALW-strategi erstattede EU-strategien for bekæmpelse af ulovlig ophobning af og handel med SALW samt ammunition hertil, der blev vedtaget i 2005. Ulovlige håndvåben og lette våben bidrager fortsat til ustabilitet og vold i Unionen, i dens umiddelbare naboskabsområde og i resten af verden. Ulovlige håndvåben giver næring til væbnet vold og organiseret kriminalitet samt global terrorisme og konflikter og modvirker indsatsen for at skabe bæredygtig udvikling og styre kriser. De destabiliserer hele regioner samt lande og deres samfund og forstærker virkningen af terrorangreb. Rådet er derfor fast besluttet på at forebygge og begrænse ulovlig handel med håndvåben og lette våben samt ammunition hertil og fremmer ansvarliggørelse og ansvarlighed med hensyn til lovlig handel hermed. I EU's SALW-strategi tages der hensyn til udviklingen i sikkerhedssituationen, herunder terrortruslen inden for Unionen og udviklingen inden for SALW-design og -teknologi, som har betydning for regeringernes evne til at håndtere truslen. Der tages også hensyn til de vejledende principper i EU's globale strategi fra 2016. |
| --- | --- |

(6)

Den 19. november 2018 vedtog Rådet EU-strategien til bekæmpelse af ulovlige skydevåben, håndvåben og lette våben samt ammunition hertil med titlen »Sikring af våben, beskyttelse af borgerne« (»EU's SALW-strategi«). EU's SALW-strategi erstattede EU-strategien for bekæmpelse af ulovlig ophobning af og handel med SALW samt ammunition hertil, der blev vedtaget i 2005. Ulovlige håndvåben og lette våben bidrager fortsat til ustabilitet og vold i Unionen, i dens umiddelbare naboskabsområde og i resten af verden. Ulovlige håndvåben giver næring til væbnet vold og organiseret kriminalitet samt global terrorisme og konflikter og modvirker indsatsen for at skabe bæredygtig udvikling og styre kriser. De destabiliserer hele regioner samt lande og deres samfund og forstærker virkningen af terrorangreb. Rådet er derfor fast besluttet på at forebygge og begrænse ulovlig handel med håndvåben og lette våben samt ammunition hertil og fremmer ansvarliggørelse og ansvarlighed med hensyn til lovlig handel hermed. I EU's SALW-strategi tages der hensyn til udviklingen i sikkerhedssituationen, herunder terrortruslen inden for Unionen og udviklingen inden for SALW-design og -teknologi, som har betydning for regeringernes evne til at håndtere truslen. Der tages også hensyn til de vejledende principper i EU's globale strategi fra 2016.

| (7) | Den 26. juli 2010 vedtog Rådet afgørelse 2010/430/FUSP (1), som oprettede det europæiske net af uafhængige ikkespredningstænketanke og fastsatte, at den tekniske gennemførelse af denne afgørelse skal varetages af EU's konsortium for ikkespredning (»konsortiet«). |
| --- | --- |

(7)

Den 26. juli 2010 vedtog Rådet afgørelse 2010/430/FUSP (1), som oprettede det europæiske net af uafhængige ikkespredningstænketanke og fastsatte, at den tekniske gennemførelse af denne afgørelse skal varetages af EU's konsortium for ikkespredning (»konsortiet«).

| (8) | Udvælgelsen af konsortiet til eneste støttemodtager i dette tilfælde er begrundet med Unionens ønske om med støtte fra medlemsstaterne at videreføre sit frugtbare samarbejde med det europæiske net af uafhængige ikkespredningstænketanke, som bidrager til skabelsen af en fælles europæisk ikkesprednings- og nedrustningskultur samt hjælper Unionen med at udvikle og udforme dens politikker på disse områder og øge Unionens synlighed. Selve karakteren af konsortiet, der skylder Unionen sin eksistens og er helt afhængigt af EU-støtte, gør 100 % finansiering nødvendig i dette tilfælde. Konsortiet har ingen uafhængige finansielle ressourcer eller hjemmel til at fremskaffe andre midler. Desuden har konsortiet oprettet et net, som forvaltes af seks tænketanke, og som består af over 100 tænketanke, forskningscentre og universitetsinstitutter og kombinerer næsten hele den ikkestatslige ekspertise inden for ikkespredning og nedrustning i Unionen, herunder enheder i alle medlemsstater. |
| --- | --- |

(8)

Udvælgelsen af konsortiet til eneste støttemodtager i dette tilfælde er begrundet med Unionens ønske om med støtte fra medlemsstaterne at videreføre sit frugtbare samarbejde med det europæiske net af uafhængige ikkespredningstænketanke, som bidrager til skabelsen af en fælles europæisk ikkesprednings- og nedrustningskultur samt hjælper Unionen med at udvikle og udforme dens politikker på disse områder og øge Unionens synlighed. Selve karakteren af konsortiet, der skylder Unionen sin eksistens og er helt afhængigt af EU-støtte, gør 100 % finansiering nødvendig i dette tilfælde. Konsortiet har ingen uafhængige finansielle ressourcer eller hjemmel til at fremskaffe andre midler. Desuden har konsortiet oprettet et net, som forvaltes af seks tænketanke, og som består af over 100 tænketanke, forskningscentre og universitetsinstitutter og kombinerer næsten hele den ikkestatslige ekspertise inden for ikkespredning og nedrustning i Unionen, herunder enheder i alle medlemsstater.

| (9) | Den 10. marts 2014 vedtog Rådet afgørelse 2014/129/FUSP (2), som forlængede Unionens fortsatte fremme af og finansielle støtte til aktiviteterne i det europæiske net af uafhængige ikkespredningstænketanke med tre år og overdrog konsortiet den tekniske gennemførelse af nævnte afgørelse. |
| --- | --- |

(9)

Den 10. marts 2014 vedtog Rådet afgørelse 2014/129/FUSP (2), som forlængede Unionens fortsatte fremme af og finansielle støtte til aktiviteterne i det europæiske net af uafhængige ikkespredningstænketanke med tre år og overdrog konsortiet den tekniske gennemførelse af nævnte afgørelse.

| (10) | Den 3. april 2017 vedtog Rådet afgørelse (FUSP) 2017/632 (3), som forlængede gyldighedsperioden for afgørelse 2014/129/FUSP med henblik på fortsat gennemførelse af aktiviteterne indtil den 2. juli 2017. |
| --- | --- |

(10)

Den 3. april 2017 vedtog Rådet afgørelse (FUSP) 2017/632 (3), som forlængede gyldighedsperioden for afgørelse 2014/129/FUSP med henblik på fortsat gennemførelse af aktiviteterne indtil den 2. juli 2017.

| (11) | Den 4. juli 2017 vedtog Rådet afgørelse (FUSP) 2017/1195 (4), hvorved gennemførelsesperioden for afgørelse 2014/129/FUSP blev forlænget fra den 3. juli til den 31. december 2017 for at muliggøre afholdelsen af en større årlig konference om ikkespredning og nedrustning i 2017 samt fortsat vedligeholdelse og ajourføring af konsortiets internetplatform. |
| --- | --- |

(11)

Den 4. juli 2017 vedtog Rådet afgørelse (FUSP) 2017/1195 (4), hvorved gennemførelsesperioden for afgørelse 2014/129/FUSP blev forlænget fra den 3. juli til den 31. december 2017 for at muliggøre afholdelsen af en større årlig konference om ikkespredning og nedrustning i 2017 samt fortsat vedligeholdelse og ajourføring af konsortiets internetplatform.

| (12) | Den 26. februar 2018 vedtog Rådet afgørelse (FUSP) 2018/299 (5), som forlængede Unionens fortsatte fremme af og finansielle støtte til aktiviteterne i det europæiske net af uafhængige ikkespredningstænketanke med tre år og overdrog konsortiet den tekniske gennemførelse af nævnte afgørelse. |
| --- | --- |

(12)

Den 26. februar 2018 vedtog Rådet afgørelse (FUSP) 2018/299 (5), som forlængede Unionens fortsatte fremme af og finansielle støtte til aktiviteterne i det europæiske net af uafhængige ikkespredningstænketanke med tre år og overdrog konsortiet den tekniske gennemførelse af nævnte afgørelse.

| (13) | Den 16. april 2021 vedtog Rådet afgørelse (FUSP) 2021/648 (6), hvorved gennemførelsesperioden for afgørelse (FUSP) 2018/299 blev forlænget til den 17. maj 2022 på grund af gennemførelsesudfordringer som følge af den fortsatte covid-19-pandemi — |
| --- | --- |

(13)

Den 16. april 2021 vedtog Rådet afgørelse (FUSP) 2021/648 (6), hvorved gennemførelsesperioden for afgørelse (FUSP) 2018/299 blev forlænget til den 17. maj 2022 på grund af gennemførelsesudfordringer som følge af den fortsatte covid-19-pandemi —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

1.   Med henblik på at bidrage til at styrke gennemførelsen af EU's WMD-ikkespredningsstrategi og EU's SALW-strategi, som er baseret på principperne om effektiv multilateralisme, forebyggelse og samarbejde med tredjelande, forlænges den fortsatte fremme af og støtte til det europæiske net af uafhængige ikkespredningstænketankes aktiviteter herved med henblik på at fremme følgende mål:

| a) | at tilskynde til en politisk og sikkerhedsrelateret dialog og langsigtet drøftelse om foranstaltninger til bekæmpelse af spredning af masseødelæggelsesvåben og deres fremføringsmidler i civilsamfundet og navnlig blandt eksperter, forskere og akademikere |
| --- | --- |

a)

at tilskynde til en politisk og sikkerhedsrelateret dialog og langsigtet drøftelse om foranstaltninger til bekæmpelse af spredning af masseødelæggelsesvåben og deres fremføringsmidler i civilsamfundet og navnlig blandt eksperter, forskere og akademikere

| b) | at give dem, der deltager i Rådets relevante forberedende organer, mulighed for at konsultere nettet om spørgsmål vedrørende ikkespredning, nedrustning og våbeneksportkontrol og give medlemsstaternes repræsentanter mulighed for at deltage i konsortiets møder |
| --- | --- |

b)

at give dem, der deltager i Rådets relevante forberedende organer, mulighed for at konsultere nettet om spørgsmål vedrørende ikkespredning, nedrustning og våbeneksportkontrol og give medlemsstaternes repræsentanter mulighed for at deltage i konsortiets møder

| c) | at fungere som et nyttigt springbræt for Unionens og det internationale samfunds ikkesprednings- og nedrustningsaktiviteter, navnlig ved at forelægge rapporter og/eller henstillinger for repræsentanterne for Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik (HR) |
| --- | --- |

c)

at fungere som et nyttigt springbræt for Unionens og det internationale samfunds ikkesprednings- og nedrustningsaktiviteter, navnlig ved at forelægge rapporter og/eller henstillinger for repræsentanterne for Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik (HR)

| d) | at bidrage til at øge tredjelandes bevidsthed om sprednings- og nedrustningsudfordringer og om nødvendigheden af at arbejde sammen med Unionen og inden for rammerne af multilaterale fora, navnlig De Forenede Nationer, for at forebygge, hindre, standse og om muligt fjerne spredningsprogrammer, der giver anledning til bekymring globalt |
| --- | --- |

d)

at bidrage til at øge tredjelandes bevidsthed om sprednings- og nedrustningsudfordringer og om nødvendigheden af at arbejde sammen med Unionen og inden for rammerne af multilaterale fora, navnlig De Forenede Nationer, for at forebygge, hindre, standse og om muligt fjerne spredningsprogrammer, der giver anledning til bekymring globalt

| e) | at bidrage til at udvikle ekspertise og institutionel kapacitet i ikkesprednings- og nedrustningsspørgsmål i Unionens og tredjelandes tænketanke og regeringer, herunder ved at styrke uddannelsen i ikkespredning og nedrustning, øge bevidstheden om disse spørgsmål blandt de yngre generationer og støtte den næste generation af forskere og fagfolk på dette område, især kvinder, og inden for naturvidenskab og teknisk videnskab. |
| --- | --- |

e)

at bidrage til at udvikle ekspertise og institutionel kapacitet i ikkesprednings- og nedrustningsspørgsmål i Unionens og tredjelandes tænketanke og regeringer, herunder ved at styrke uddannelsen i ikkespredning og nedrustning, øge bevidstheden om disse spørgsmål blandt de yngre generationer og støtte den næste generation af forskere og fagfolk på dette område, især kvinder, og inden for naturvidenskab og teknisk videnskab.

2.   De projekter, som Unionen skal støtte, omfatter følgende specifikke aktiviteter:

| a) | tilvejebringelse af midler til afholdelse af større årlige konferencer med tredjelande og civilsamfundet om ikkespredning og nedrustning med henblik på at drøfte og identificere yderligere foranstaltninger til bekæmpelse af spredning af masseødelæggelsesvåben og deres fremføringsmidler og dertil knyttede nedrustningsmål samt at håndtere udfordringer vedrørende konventionelle våben, herunder bekæmpelse af ulovlig handel med og voldsom ophobning af SALW og ammunition hertil. Konferencerne vil også fremme EU's WMD-ikkespredningsstrategi og EU's SALW-strategi på internationalt plan og betydningen af EU-institutioner og tænketanke i Unionen i den forbindelse med henblik på at øge synligheden af Unionens politikker på dette område og fremlægge rapporter og/eller henstillinger for HR's repræsentanter |
| --- | --- |

a)

tilvejebringelse af midler til afholdelse af større årlige konferencer med tredjelande og civilsamfundet om ikkespredning og nedrustning med henblik på at drøfte og identificere yderligere foranstaltninger til bekæmpelse af spredning af masseødelæggelsesvåben og deres fremføringsmidler og dertil knyttede nedrustningsmål samt at håndtere udfordringer vedrørende konventionelle våben, herunder bekæmpelse af ulovlig handel med og voldsom ophobning af SALW og ammunition hertil. Konferencerne vil også fremme EU's WMD-ikkespredningsstrategi og EU's SALW-strategi på internationalt plan og betydningen af EU-institutioner og tænketanke i Unionen i den forbindelse med henblik på at øge synligheden af Unionens politikker på dette område og fremlægge rapporter og/eller henstillinger for HR's repræsentanter

| b) | tilvejebringelse af midler til tilrettelæggelse af årlige rådgivende møder mellem repræsentanter for EU-institutioner, repræsentanter for medlemsstaterne og eksperter for at udveksle synspunkter om vigtige spørgsmål og kritiske udviklingstendenser inden for nedrustning, ikkespredning og våbeneksportkontrol med henblik på at fremlægge rapporter/og eller henstillinger for HR's repræsentanter |
| --- | --- |

b)

tilvejebringelse af midler til tilrettelæggelse af årlige rådgivende møder mellem repræsentanter for EU-institutioner, repræsentanter for medlemsstaterne og eksperter for at udveksle synspunkter om vigtige spørgsmål og kritiske udviklingstendenser inden for nedrustning, ikkespredning og våbeneksportkontrol med henblik på at fremlægge rapporter/og eller henstillinger for HR's repræsentanter

| c) | tilvejebringelse af midler til tilrettelæggelse af ad hoc-seminarer for eksperter og fagfolk om hele spektret af ikkesprednings- og nedrustningsspørgsmål, herunder både ukonventionelle og konventionelle våben, med henblik på at fremlægge rapporter/og eller henstillinger for HR's repræsentanter |
| --- | --- |

c)

tilvejebringelse af midler til tilrettelæggelse af ad hoc-seminarer for eksperter og fagfolk om hele spektret af ikkesprednings- og nedrustningsspørgsmål, herunder både ukonventionelle og konventionelle våben, med henblik på at fremlægge rapporter/og eller henstillinger for HR's repræsentanter

| d) | tilvejebringelse af midler til udarbejdelse og publikation af politikpapirer, der dækker emner inden for konsortiets mandat, og fremsættelse af forslag til politiske og/eller operationelle politikmuligheder |
| --- | --- |

d)

tilvejebringelse af midler til udarbejdelse og publikation af politikpapirer, der dækker emner inden for konsortiets mandat, og fremsættelse af forslag til politiske og/eller operationelle politikmuligheder

| e) | tilvejebringelse af midler til fortsat bevidstgørelse, uddannelse og udvikling af ekspertise og institutionel kapacitet inden for ikkespredning og nedrustning blandt tænketanke og regeringer i Unionen og tredjelande gennem:






  — | vedligeholdelse og videreudvikling af et e-læringskursus, der omfatter alle relevante ikkesprednings- og nedrustningsaspekter |
| --- | --- | --- |

e)

tilvejebringelse af midler til fortsat bevidstgørelse, uddannelse og udvikling af ekspertise og institutionel kapacitet inden for ikkespredning og nedrustning blandt tænketanke og regeringer i Unionen og tredjelande gennem:

—

vedligeholdelse og videreudvikling af et e-læringskursus, der omfatter alle relevante ikkesprednings- og nedrustningsaspekter

| — | oprettelse af praktikophold vedrørende ikkespredning og nedrustning for kandidatstuderende eller unge diplomater fra Unionen og tredjelande |
| --- | --- |

—

oprettelse af praktikophold vedrørende ikkespredning og nedrustning for kandidatstuderende eller unge diplomater fra Unionen og tredjelande

| — | fortsættelse af initiativet vedrørende unge kvinder og næste generation samt mentorprogrammet |
| --- | --- |

—

fortsættelse af initiativet vedrørende unge kvinder og næste generation samt mentorprogrammet

| — | tilrettelæggelse af årlige studiebesøg i Bruxelles for deltagerne i FN's stipendiatprogram vedrørende nedrustning med henblik på at fremme og øge synligheden af Unionens politikker inden for ikkespredning, nedrustning og våbeneksportkontrol |
| --- | --- |

—

tilrettelæggelse af årlige studiebesøg i Bruxelles for deltagerne i FN's stipendiatprogram vedrørende nedrustning med henblik på at fremme og øge synligheden af Unionens politikker inden for ikkespredning, nedrustning og våbeneksportkontrol

| — | afholdelse af et uddannelseskursus for at øge kendskabet til spredningsrisici, herunder risici, der stammer fra den videnskabelige og teknologiske udvikling, blandt studerende fra naturvidenskabelige fag |
| --- | --- |

—

afholdelse af et uddannelseskursus for at øge kendskabet til spredningsrisici, herunder risici, der stammer fra den videnskabelige og teknologiske udvikling, blandt studerende fra naturvidenskabelige fag

| f) | tilvejebringelse af midler til fortsat at vedligeholde, forvalte og udvikle en internetplatform og relaterede konti på sociale net til at lette kontakter, skabe et unikt forum for europæisk forskning vedrørende nedrustning og ikkespredning, fremme det europæiske net af uafhængige ikkespredningstænketanke, række ud til det globale ikkesprednings- og nedrustningsfællesskab og fremme de uddannelsesmæssige tilbud fra konsortiet, både med hensyn til uddannelseskurser på stedet og e-læring. |
| --- | --- |

f)

tilvejebringelse af midler til fortsat at vedligeholde, forvalte og udvikle en internetplatform og relaterede konti på sociale net til at lette kontakter, skabe et unikt forum for europæisk forskning vedrørende nedrustning og ikkespredning, fremme det europæiske net af uafhængige ikkespredningstænketanke, række ud til det globale ikkesprednings- og nedrustningsfællesskab og fremme de uddannelsesmæssige tilbud fra konsortiet, både med hensyn til uddannelseskurser på stedet og e-læring.

Bilaget indeholder en detaljeret beskrivelse af projekterne.

Artikel 2

1.   HR har ansvaret for gennemførelsen af denne afgørelse.

2.   Den tekniske gennemførelse af de i artikel 1, stk. 2, omhandlede aktiviteter varetages af konsortiet, som består af Fondation pour la recherche stratégique (FRS), Peace Research Institute Frankfurt (HSFK/PRIF), International Institute for Strategic Studies Europe (IISS-Europe), Stockholm International Peace Research Institute (SIPRI), International Affairs Institute (IAI) i Rom og Vienna Center for Disarmament and Non-Proliferation (VCDNP). Konsortiet udfører denne opgave under HR's ansvar. Med henblik herpå indgår HR de nødvendige arrangementer med konsortiet.

3.   Medlemsstaterne og Tjenesten for EU's Optræden Udadtil foreslår, hvilke prioriteter og emner af specifik interesse med henblik på evaluering i konsortiets forskningsprogrammer der skal behandles i arbejdsdokumenter og på seminarer i overensstemmelse med Unionens politikker.

Artikel 3

1.   Det finansielle referencegrundlag for gennemførelsen af de i artikel 1, stk. 2, omhandlede projekter er 4 700 000 EUR.

2.   De udgifter, der finansieres af det i stk. 1 angivne beløb, forvaltes i overensstemmelse med de procedurer og regler, der gælder for Unionens almindelige budget.

3.   Kommissionen overvåger, at de i stk. 1 omhandlede udgifter forvaltes korrekt. Med henblik herpå indgår den en tilskudsaftale med konsortiet. Det skal fremgå af aftalen, at konsortiet sørger for, at Unionens bidrag til projektet bliver synligt i en grad, der svarer til dets størrelse.

4.   Kommissionen bestræber sig på at indgå den aftale, der er omhandlet i stk. 3, snarest muligt efter denne afgørelses ikrafttræden. Den underretter Rådet om eventuelle vanskeligheder i forbindelse med denne proces og om datoen for indgåelsen af aftalen.

Artikel 4

1.   HR aflægger rapport til Rådet om gennemførelsen af denne afgørelse på grundlag af regelmæssige rapporter fra konsortiet. Disse rapporter skal danne udgangspunkt for Rådets evaluering.

2.   Kommissionen aflægger rapport om de finansielle aspekter af de i artikel 1, stk. 2, omhandlede projekter.

Artikel 5

1.   Denne afgørelse træder i kraft på dagen for vedtagelsen.

2   Denne afgørelse udløber 36 måneder efter datoen for indgåelse af aftalen omhandlet i artikel 3, stk. 3. Den udløber dog seks måneder efter ikrafttrædelsen, hvis den pågældende aftale ikke er indgået inden da.

Udfærdiget i Luxembourg, den 11. april 2022.

På Rådets vegne

J. BORRELL FONTELLES

Formand

---

(1)  Rådets afgørelse 2010/430/FUSP af 26. juli 2010 om oprettelse af et europæisk net af uafhængige ikkespredningstænketanke til støtte for gennemførelsen af EU's strategi mod spredning af masseødelæggelsesvåben (EUT L 202 af 4.8.2010, s. 5).

1

(2)  Rådets afgørelse 2014/129/FUSP af 10. marts 2014 om fremme af det europæiske net af uafhængige ikkespredningstænketanke til støtte for gennemførelsen af EU's strategi mod spredning af masseødelæggelsesvåben (EUT L 71 af 12.3.2014, s. 3).

2

(3)  Rådets afgørelse (FUSP) 2017/632 af 3. april 2017 om ændring af afgørelse 2014/129/FUSP om fremme af det europæiske net af uafhængige ikkespredningstænketanke til støtte for gennemførelsen af EU's strategi mod spredning af masseødelæggelsesvåben (EUT L 90 af 4.4.2017, s. 10).

3

(4)  Rådets afgørelse (FUSP) 2017/1195 af 4. juli 2017 om ændring af afgørelse 2014/129/FUSP om fremme af det europæiske net af uafhængige ikkespredningstænketanke til støtte for gennemførelsen af EU's strategi mod spredning af masseødelæggelsesvåben (EUT L 172 af 5.7.2017, s. 14).

4

(5)  Rådets afgørelse (FUSP) 2018/299 af 26. februar 2018 om fremme af det europæiske net af uafhængige ikkesprednings- og nedrustningstænketanke til støtte for gennemførelsen af EU's strategi mod spredning af masseødelæggelsesvåben (EUT L 56 af 28.2.2018, s. 46).

5

(6)  Rådets afgørelse (FUSP) 2021/648 af 16. april 2021 om ændring af afgørelse (FUSP) 2018/299 om fremme af det europæiske net af uafhængige ikkesprednings- og nedrustningstænketanke til støtte for gennemførelsen af EU's strategi mod spredning af masseødelæggelsesvåben (EUT L 133 af 20.4.2021, s. 57).

6

---

BILAG

PROJEKTDOKUMENT

EU's konsortium for ikkespredning og nedrustning (fase IV) — HR(2022) 34

17. januar 2022

EU's konsortium for ikkespredning og nedrustning (konsortiet) blev oprettet af Rådet for Den Europæiske Union med det formål at etablere et europæisk net af uafhængige tænketanke for at fremme politisk og sikkerhedsrelateret dialog og langsigtet drøftelse af foranstaltninger til bekæmpelse af spredning af masseødelæggelsesvåben (WMD) og deres fremføringsmidler. En sådan dialog omfatter også spørgsmål vedrørende konventionelle våben, herunder håndvåben og lette våben (SALW). EU fornyede støtten til projektet, som blev iværksat i 2010 ved Rådets afgørelse 2010/430/FUSP, for yderligere to faser i 2014 (ved EU-Rådets afgørelse 2014/129/FUSP) og i 2018 (ved EU-Rådets afgørelse (FUSP) 2018/299). Gennemførelsen af fase III vil blive afsluttet i maj 2022.

Konsortiet består i øjeblikket af Fondation pour la recherche stratégique (FRS), Istituto Affari Internazionali (IAI), International Institute for Strategic Studies (IISS), Peace Research Institute Frankfurt (HSFK/PRIF), Stockholm International Peace Research Institute (SIPRI) og Vienna Center for Disarmament and Non-Proliferation (VCDNP). I årenes løb er nettet blevet udvidet til at omfatte 104 medlemmer blandt tænketanke, forskningscentre og universitetsinstitutter i alle EU-medlemsstaterne og i seks andre lande (Det Forenede Kongerige, Norge, Schweiz, Serbien, Tyrkiet og Ukraine).

Konsortiets rolle er at koordinere og fremme nettet og stille dets ekspertise til rådighed for EU med henblik på at bidrage til drøftelserne i dets relevante organer om ikkesprednings-, våbenkontrol- og nedrustningspolitikker og fremlægge idéer, analyser og henstillinger. Konsortiet har opfyldt denne opgave gennem en bred vifte af aktiviteter, herunder internationale konferencer og møder, uddannelsesaktiviteter, publikationer og outreach. I projektets fase III er konsortiets arbejde gradvist blevet udvidet for at imødekomme behovet for at opbygge yderligere kapacitet, viden og muligheder på områderne nedrustning, ikkespredning og våbenkontrol i næste generation af fagfolk og forskere samt blandt akademikere inden for naturvidenskab. Der er også blevet lagt særlig vægt på behovet for at inddrage flere kvinder på området.

Den fortsatte udvikling og de fortsatte udfordringer på områderne nedrustning, ikkespredning og våbenkontrol gør konsortiets og nettets sammenkaldelse, forskning og outreacharbejde særlig relevant for EU og dets medlemsstater. Med udgangspunkt i det arbejde, der er udført i de foregående faser af projektet, afspejler konsortiets fase IV som fremlagt i dette dokument, hvordan dets aktiviteter fortsat kan give konsortiet og nettet mulighed for at bidrage til EU's arbejde på dette vigtige område.

1.   Generel forvaltning

SIPRI vil i forbindelse med generel forvaltning fortsat føre tilsyn med og koordinere aktiviteterne i konsortiet og det europæiske net af uafhængige ikkesprednings- og nedrustningstænketanke (nettet), blandt andet gennem afholdelse af styringskomitémøder mellem repræsentanter for Tjenesten for EU's Optræden Udadtil (EU-Udenrigstjenesten), Europa-Kommissionen og konsortiet og opfyldelse af rapporteringsforpligtelser. Dette omfatter også opgaven med yderligere at udvide nettets mangfoldighed med hensyn til akademiske discipliner, geografi, køn og alder. Generel forvaltning omfatter desuden tid for alle konsortiets medlemmer til at udføre generelle forvaltningsopgaver (f.eks. deltagelse i koordineringsmøder og indgivelse af bidrag til koordinatoren) og synlighedsomkostninger.

Fase IV (2022-2025) vil endvidere omfatte:

| — | nedsættelse af et konsortieprogramudvalg bestående af repræsentanter for medlemmerne af konsortiet, EU-Udenrigstjenesten og Europa-Kommissionen, der skal bidrage til indholdet og tilrettelæggelsen af den årlige konference og andre projekter (f.eks. det rådgivende møde, publikationsserierne og ad hoc-seminarer) |
| --- | --- |

—

nedsættelse af et konsortieprogramudvalg bestående af repræsentanter for medlemmerne af konsortiet, EU-Udenrigstjenesten og Europa-Kommissionen, der skal bidrage til indholdet og tilrettelæggelsen af den årlige konference og andre projekter (f.eks. det rådgivende møde, publikationsserierne og ad hoc-seminarer)

| — | seks mundtlige (virtuelle eller fysiske) orienteringer af CONOP, COARM og andre EU-organer, alt efter hvad der er relevant, givet af eksperter tilknyttet medlemmerne af nettet eller konsortiet og efter anmodning EU-Udenrigstjenesten (tidligere givet gennem hjælpetjenesteprojektet). |
| --- | --- |

—

seks mundtlige (virtuelle eller fysiske) orienteringer af CONOP, COARM og andre EU-organer, alt efter hvad der er relevant, givet af eksperter tilknyttet medlemmerne af nettet eller konsortiet og efter anmodning EU-Udenrigstjenesten (tidligere givet gennem hjælpetjenesteprojektet).

2.   Projektbeskrivelse

Følgende mål er tværgående for alle projekter:

| — | sikring af mangfoldighed med hensyn til køn og geografi i alle aktiviteter |
| --- | --- |

—

sikring af mangfoldighed med hensyn til køn og geografi i alle aktiviteter

| — | støtte til næste generation af ikkesprednings- og nedrustningseksperter. |
| --- | --- |

—

støtte til næste generation af ikkesprednings- og nedrustningseksperter.

2.1   Afholdelse af en årlig konference om ikkespredning og nedrustning (leder: IAI)

Formål med og beskrivelse af projektet

Den årlige konference med deltagelse af regeringseksperter og uafhængige tænketanke og andre akademiske eksperter fra EU og associerede stater såvel som tredjelande drøfter og identificerer yderligere foranstaltninger til bekæmpelse af spredning af masseødelæggelsesvåben og deres fremføringsmidler og dertil knyttede nedrustningsmål samt tackler udfordringer vedrørende konventionelle våben, herunder bekæmpelse af ulovlig handel med og voldsom ophobning af SALW og ammunition hertil, såvel som relaterede risici og muligheder i forbindelse med fremspirende teknologier.

I fase IV (2022-2025) omfatter denne aktivitet afholdelse af én årlig konference om året. Konsortiet sigter mod at afholde konferencen fysisk, men med mulighed for at livestreame en del af eller hele arrangementet. Hvis covid-19-pandemirelaterede rejse- og mødebegrænsninger fortsat finder anvendelse, er konsortiet rede til at tilpasse arrangementets format, som det allerede har gjort i fase III. Desuden:

| — | Der vil blive afholdt et fysisk netmøde i tilknytning til den årlige konference. Yderligere virtuelle netmøder vil afholdt i løbet af året. |
| --- | --- |

—

Der vil blive afholdt et fysisk netmøde i tilknytning til den årlige konference. Yderligere virtuelle netmøder vil afholdt i løbet af året.

| — | Mødet for næste generation vil blive afholdt i tilknytning til den årlige konference, men vil blive kædet sammen med andre aktiviteter med deltagelse af unge eksperter (jf. punkt 2.6). |
| --- | --- |

—

Mødet for næste generation vil blive afholdt i tilknytning til den årlige konference, men vil blive kædet sammen med andre aktiviteter med deltagelse af unge eksperter (jf. punkt 2.6).

| — | Deltagerne i konsortiets mentorprogram vil blive indbudt til at deltage i konferencen. |
| --- | --- |

—

Deltagerne i konsortiets mentorprogram vil blive indbudt til at deltage i konferencen.

Projektets resultater

| — | videreførelse af en stor europæiskledet ikkesprednings- og nedrustningskonference, der fortsat vil være et hovedcenter for fremme af strategiske drøftelser om foranstaltninger til bekæmpelse af spredning af masseødelæggelsesvåben og deres fremføringsmidler og dertil knyttede nedrustningsmål til tackling af udfordringer vedrørende konventionelle våben, herunder bekæmpelse af ulovlig handel med og voldsom ophobning af SALW og ammunition hertil |
| --- | --- |

—

videreførelse af en stor europæiskledet ikkesprednings- og nedrustningskonference, der fortsat vil være et hovedcenter for fremme af strategiske drøftelser om foranstaltninger til bekæmpelse af spredning af masseødelæggelsesvåben og deres fremføringsmidler og dertil knyttede nedrustningsmål til tackling af udfordringer vedrørende konventionelle våben, herunder bekæmpelse af ulovlig handel med og voldsom ophobning af SALW og ammunition hertil

| — | større synlighed og bevidsthed omkring Unionens politikker inden for ikkespredning af masseødelæggelsesvåben og SALW og inden for kemiske, biologiske, radiologiske eller nukleare (CBRN) aktiviteter blandt embedsmænd, akademikere og civilsamfundet i tredjelande |
| --- | --- |

—

større synlighed og bevidsthed omkring Unionens politikker inden for ikkespredning af masseødelæggelsesvåben og SALW og inden for kemiske, biologiske, radiologiske eller nukleare (CBRN) aktiviteter blandt embedsmænd, akademikere og civilsamfundet i tredjelande

| — | fremme af nettets rolle og sammenhæng og Unionens rolle på dette område |
| --- | --- |

—

fremme af nettets rolle og sammenhæng og Unionens rolle på dette område

| — | opbyggelse af ikkesprednings- og nedrustningsekspertise i lande, hvor den er utilstrækkelig, herunder tredjelande, med særligt fokus på at støtte den næste generation |
| --- | --- |

—

opbyggelse af ikkesprednings- og nedrustningsekspertise i lande, hvor den er utilstrækkelig, herunder tredjelande, med særligt fokus på at støtte den næste generation

| — | fremlæggelse af handlingsorienterede henstillinger, som kan forbedre gennemførelsen af EU's WMD-ikkespredningsstrategier og SALW-strategier og udgøre et nyttigt afsæt for Unionens og det internationale samfunds ikkespredningsaktiviteter og aktiviteter vedrørende konventionelle våben |
| --- | --- |

—

fremlæggelse af handlingsorienterede henstillinger, som kan forbedre gennemførelsen af EU's WMD-ikkespredningsstrategier og SALW-strategier og udgøre et nyttigt afsæt for Unionens og det internationale samfunds ikkespredningsaktiviteter og aktiviteter vedrørende konventionelle våben

| — | forøgelse af bevidsthed og viden i Unionens institutioner, medlemsstaterne, civilsamfundet og tredjelande om truslerne i forbindelse med masseødelæggelsesvåben og deres fremføringsmidler, så de bedre kan foregribe situationer. |
| --- | --- |

—

forøgelse af bevidsthed og viden i Unionens institutioner, medlemsstaterne, civilsamfundet og tredjelande om truslerne i forbindelse med masseødelæggelsesvåben og deres fremføringsmidler, så de bedre kan foregribe situationer.

2.2   Afholdelse af et årligt rådgivende møde om ikkespredning og nedrustning (leder: FRS)

Formål med og beskrivelse af projektet

De rådgivende møder med deltagelse af repræsentanter for EU, medlemsstaterne og tænketanke behandler Unionens udfordringer på kort og mellemlang sigt inden for ikkespredning og nedrustning, navnlig masseødelæggelsesvåben og deres fremføringsmidler, konventionelle våben, herunder SALW, samt nye typer af våben og fremføringsmidler.

I projektets fase IV omfatter denne aktivitet afholdelse af ét rådgivende møde om året, der er opdelt i to dele, som hver dækker CONOP- og COARM-relaterede spørgsmål, og udarbejdelse af dertil knyttede rapporter og/eller henstillinger. Dagsordenerne for disse arrangementer vil blive udarbejdet i tæt samarbejde med EU-Udenrigstjenesten og Rådets FUSP-arbejdsgrupper inden for ikkespredning og nedrustning (CONOP) og eksport af konventionelle våben (COARM). Yderligere organer vil blive hørt, når det er relevant (f.eks. EU-Udenrigstjenestens rumtaskforce). Nærmere bestemt:

| — | Det årlige rådgivende møde vil vare i op til to dage fordelt på CONOP- og COARM-møder. Det vil have fysisk deltagelse af op til 50 personer fra europæiske tænketanke, EU-medlemsstater og EU-institutioner, som er specialiserede i nedrustning og ikkespredning af masseødelæggelsesvåben og spørgsmål vedrørende konventionelle våben, herunder SALW, samt fremspirende teknologier, i hvert af disse to CONOP- og COARM-orienterede arbejdsmøder. |
| --- | --- |

—

Det årlige rådgivende møde vil vare i op til to dage fordelt på CONOP- og COARM-møder. Det vil have fysisk deltagelse af op til 50 personer fra europæiske tænketanke, EU-medlemsstater og EU-institutioner, som er specialiserede i nedrustning og ikkespredning af masseødelæggelsesvåben og spørgsmål vedrørende konventionelle våben, herunder SALW, samt fremspirende teknologier, i hvert af disse to CONOP- og COARM-orienterede arbejdsmøder.

| — | Det rådgivende møde vil blive afholdt fysisk over to dage for at øge udvekslingerne mellem deltagerne mest muligt. |
| --- | --- |

—

Det rådgivende møde vil blive afholdt fysisk over to dage for at øge udvekslingerne mellem deltagerne mest muligt.

Projektets resultater

| — | udveksling af oplysninger og analyse vedrørende aktuelle spredningstendenser mellem politikfagfolk og akademiske eksperter fra medlemsstaterne samt specialiseret personale fra EU-Udenrigstjenesten og andre af Unionens institutioner |
| --- | --- |

—

udveksling af oplysninger og analyse vedrørende aktuelle spredningstendenser mellem politikfagfolk og akademiske eksperter fra medlemsstaterne samt specialiseret personale fra EU-Udenrigstjenesten og andre af Unionens institutioner

| — | drøftelse af, hvordan Unionens politikker mod spredning bedst gennemføres |
| --- | --- |

—

drøftelse af, hvordan Unionens politikker mod spredning bedst gennemføres

| — | tilvejebringelse af konstruktiv feedback til Unionen om dens strategier mod spredning af masseødelæggelsesvåben og SALW fra uafhængige europæiske tænketanke samt forslag fra fagfolk til forskere om de mest politikrelevante emner med henblik på yderligere forskning |
| --- | --- |

—

tilvejebringelse af konstruktiv feedback til Unionen om dens strategier mod spredning af masseødelæggelsesvåben og SALW fra uafhængige europæiske tænketanke samt forslag fra fagfolk til forskere om de mest politikrelevante emner med henblik på yderligere forskning

| — | udpegning af relevante ikkesprednings- og nedrustningsspørgsmål til politikorienterede rapporter |
| --- | --- |

—

udpegning af relevante ikkesprednings- og nedrustningsspørgsmål til politikorienterede rapporter

| — | udarbejdelse af politikorienterede rapporter samt et sæt handlingsorienterede henstillinger til HR's repræsentanter. |
| --- | --- |

—

udarbejdelse af politikorienterede rapporter samt et sæt handlingsorienterede henstillinger til HR's repræsentanter.

2.3   Afholdelse af ni ad hoc-seminarer om ikkespredning og nedrustning

Formål med og beskrivelse af projektet

Ad hoc-seminarerne tjener et rådgivende formål for nettet og Unionen og dens medlemsstater på ad hoc-grundlag med henblik på at behandle vigtige begivenheder og EU-politikmuligheder samt give nettet, medlemsstaterne og EU-institutionerne mulighed for at nå ud til målgrupper i og uden for Unionen.

Projektet omfatter afholdelse af op til ni ad hoc-ekspertseminarer med udarbejdelse af et tilhørende skriftligt notat. I fase IV:

| — | Der vil blive afholdt tre fysiske og seks virtuelle seminarer. |
| --- | --- |

—

Der vil blive afholdt tre fysiske og seks virtuelle seminarer.

| — | Som led i afholdelsen af seminarerne vil der blive bestilt et skriftligt ad hoc-notat, som fokuserer på seminarets emne, fra relevante eksperter tilknyttet nettet, konsortiet eller om nødvendigt andre institutter. Disse notater vil blive rundsendt enten forud for seminaret som baggrundsdokument eller derefter for at give et overblik over de vigtigste resultater. Ad hoc-notaterne vil blive offentliggjort på konsortiets websted. |
| --- | --- |

—

Som led i afholdelsen af seminarerne vil der blive bestilt et skriftligt ad hoc-notat, som fokuserer på seminarets emne, fra relevante eksperter tilknyttet nettet, konsortiet eller om nødvendigt andre institutter. Disse notater vil blive rundsendt enten forud for seminaret som baggrundsdokument eller derefter for at give et overblik over de vigtigste resultater. Ad hoc-notaterne vil blive offentliggjort på konsortiets websted.

| — | EU-Udenrigstjenesten kan også anmode om særskilte notater (tidligere benævnt hjælpedokumenter) i stedet for et skriftligt notat, som fokuserer på emnet for et ad hoc-seminar. |
| --- | --- |

—

EU-Udenrigstjenesten kan også anmode om særskilte notater (tidligere benævnt hjælpedokumenter) i stedet for et skriftligt notat, som fokuserer på emnet for et ad hoc-seminar.

Projektets resultater

| — | udveksling af oplysninger og analyse vedrørende aktuelle spredningstendenser mellem politikfagfolk og akademiske eksperter fra medlemsstaterne samt specialiseret personale fra EU-Udenrigstjenesten og andre af Unionens institutioner |
| --- | --- |

—

udveksling af oplysninger og analyse vedrørende aktuelle spredningstendenser mellem politikfagfolk og akademiske eksperter fra medlemsstaterne samt specialiseret personale fra EU-Udenrigstjenesten og andre af Unionens institutioner

| — | drøftelse af, hvordan Unionens politikker mod spredning bedst gennemføres |
| --- | --- |

—

drøftelse af, hvordan Unionens politikker mod spredning bedst gennemføres

| — | tilvejebringelse af konstruktiv feedback til Unionen om dens strategier mod spredning af masseødelæggelsesvåben og SALW fra uafhængige tænketanke i Unionen samt forslag fra fagfolk til tænketankene om de mest politikrelevante emner med henblik på yderligere forskning |
| --- | --- |

—

tilvejebringelse af konstruktiv feedback til Unionen om dens strategier mod spredning af masseødelæggelsesvåben og SALW fra uafhængige tænketanke i Unionen samt forslag fra fagfolk til tænketankene om de mest politikrelevante emner med henblik på yderligere forskning

| — | udpegning af relevante ikkesprednings- og nedrustningsspørgsmål til politikorienterede rapporter |
| --- | --- |

—

udpegning af relevante ikkesprednings- og nedrustningsspørgsmål til politikorienterede rapporter

| — | udarbejdelse af politikorienterede rapporter samt et sæt handlingsorienterede henstillinger til HR's repræsentanter. Disse rapporter vil blive formidlet til Unionens relevante institutioner og til medlemsstaterne. |
| --- | --- |

—

udarbejdelse af politikorienterede rapporter samt et sæt handlingsorienterede henstillinger til HR's repræsentanter. Disse rapporter vil blive formidlet til Unionens relevante institutioner og til medlemsstaterne.

2.4   Offentliggørelse af 15 EU-politikpapirer om ikkespredning og nedrustning (leder: SIPRI)

Formål med og beskrivelse af projektet

Projektet omfatter udarbejdelse og offentliggørelse af op til 15 politikpapirer. Politikpapirerne vil blive bestilt af konsortiet og primært blive udarbejdet af konsortiet eller nettet med henblik på at sikre en afbalanceret og mangfoldig repræsentation af synspunkter med hensyn til køn og tematisk og regional ekspertise. Hvis det er muligt, vil politikpapirserien opfordre til bidrag fra "næste generation"-specialister for at bidrage til deres faglige udvikling. Papirerne vil behandle emnerne inden for konsortiets mandat. Hvert papir vil indeholde henstillinger/politikmuligheder. Alle politikpapirer vil blive offentliggjort på konsortiets websted.

Projektets resultater

| — | styrket politisk og sikkerhedsrelateret dialog om foranstaltninger til bekæmpelse af spredning af masseødelæggelsesvåben og deres fremføringsmidler, våbenkontrol og nedrustning, primært mellem eksperter, forskere og akademikere |
| --- | --- |

—

styrket politisk og sikkerhedsrelateret dialog om foranstaltninger til bekæmpelse af spredning af masseødelæggelsesvåben og deres fremføringsmidler, våbenkontrol og nedrustning, primært mellem eksperter, forskere og akademikere

| — | øget bevidsthed, viden og forståelse i civilsamfundet, det europæiske net af uafhængige ikkespredningstænketanke og regeringer om spørgsmål vedrørende Unionens ikkesprednings-, våbenkontrol- og nedrustningspolitikker |
| --- | --- |

—

øget bevidsthed, viden og forståelse i civilsamfundet, det europæiske net af uafhængige ikkespredningstænketanke og regeringer om spørgsmål vedrørende Unionens ikkesprednings-, våbenkontrol- og nedrustningspolitikker

| — | politiske og/eller operationelle politikmuligheder for HR, Unionens institutioner og medlemsstaterne |
| --- | --- |

—

politiske og/eller operationelle politikmuligheder for HR, Unionens institutioner og medlemsstaterne

| — | udvikling af tiltag vedrørende ikkespredning, våbenkontrol og nedrustning på EU-niveau gennem idéer, oplysninger og analyser. |
| --- | --- |

—

udvikling af tiltag vedrørende ikkespredning, våbenkontrol og nedrustning på EU-niveau gennem idéer, oplysninger og analyser.

2.5   Fremme og styrkelse af uddannelse i ikkespredning og nedrustning

Projektet består af følgende aktiviteter:

2.5.1   Ajourføring af konsortiets e-læringsinfrastruktur og -kurser (leder: PRIF)

Formål med og beskrivelse af projektet

Denne aktivitet vil fokusere på global formidling og anvendelse af det e-læringsværktøj, der blev udviklet i fase II og III. Kurset består i øjeblikket af 20 læringsenheder om alle relevante spørgsmål vedrørende ikkespredning og nedrustning. I fase IV vil alle 20 enheder blive ajourført regelmæssigt for at give de studerende de seneste fakta og tal. På grund af de betydelige omvæltninger på området ikkespredning og nedrustning i de seneste år fokuserer denne fase på en betydelig ajourføring af de 15 oprindelige læringsenheder, der blev udviklet mellem 2014 og 2017: med hensyn til indhold, brugervenlighed og brugergrænseflade samt grafik og videodesign. Disse ændringer vil gøre det lettere at holde læringsenhederne ajour.

Der vil igen blive lagt særlig vægt på tilgængelighed, dvs. opgradering for syns- eller hørehæmmede brugere. Hele kursets forståelighed vil blive styrket gennem en sproglig gennemgang udført af specialiserede personer med engelsk som modersmål. Fortsat outreach og støtte til uddannelsesinstitutioner vil gøre det let at integrere e-læring i universitetskandidatprogrammer og andre uddannelsestilbud og fremme global anvendelse af e-læringskurset.

Projektets resultater

| — | vedligeholdelse, optimering og ajourføring af konsortiets nuværende e-læringskursus, der dækker alle relevante aspekter af ikkespredning og nedrustning |
| --- | --- |

—

vedligeholdelse, optimering og ajourføring af konsortiets nuværende e-læringskursus, der dækker alle relevante aspekter af ikkespredning og nedrustning

| — | outreach og bistand til undervisere og lærere til undervisning af foredragsholdere med henblik på anvendelse af EU's uddannelsesressourcer vedrørende ikkespredning og nedrustning |
| --- | --- |

—

outreach og bistand til undervisere og lærere til undervisning af foredragsholdere med henblik på anvendelse af EU's uddannelsesressourcer vedrørende ikkespredning og nedrustning

| — | outreach og bistand til journalister og juniordiplomater med henblik på anvendelse af EU's uddannelsesressourcer vedrørende ikkespredning og nedrustning |
| --- | --- |

—

outreach og bistand til journalister og juniordiplomater med henblik på anvendelse af EU's uddannelsesressourcer vedrørende ikkespredning og nedrustning

| — | ydelse af støtte til undervisning i våbenkontrol, ikkespredning og nedrustning på universitetsseminarer |
| --- | --- |

—

ydelse af støtte til undervisning i våbenkontrol, ikkespredning og nedrustning på universitetsseminarer

| — | ydelse af støtte til kombination af e-læring og klasseundervisning ("blandet læring") |
| --- | --- |

—

ydelse af støtte til kombination af e-læring og klasseundervisning ("blandet læring")

| — | øget indgående kendskab til EU's ikkesprednings- og nedrustningspolitikker i hele Unionen og i tredjelande |
| --- | --- |

—

øget indgående kendskab til EU's ikkesprednings- og nedrustningspolitikker i hele Unionen og i tredjelande

| — | tilvejebringelse af en løbende ajourført åben uddannelsesressource for alle interessenter, der er involveret i ikkespredningsforskning og -programplanlægning |
| --- | --- |

—

tilvejebringelse af en løbende ajourført åben uddannelsesressource for alle interessenter, der er involveret i ikkespredningsforskning og -programplanlægning

| — | tilvejebringelse af kritisk støttende viden til ikkespredningsfagfolk og -forskere. |
| --- | --- |

—

tilvejebringelse af kritisk støttende viden til ikkespredningsfagfolk og -forskere.

2.5.2   

  »Undervisningsklinik« (undervisningsressourcecentrum) (leder: PRIF)

Formål med og beskrivelse af projektet

Denne aktivitet vil fortsætte det arbejde, der blev indledt i 2021/2022, med henblik på at styrke uddannelsen i nedrustning, våbenkontrol og ikkespredning i EU. Indtil nu er der via en omfattende onlinesøgning blevet identificeret 59 relevante kurser, som der for nylig er blevet undervist i på universiteter i EU. De pågældende lektorer blev kontaktet individuelt. Som svar herpå blev 24 undervisningsplaner stillet til rådighed. En foreløbig evaluering resulterede i to kandidatundervisningsplaner og korte sammenfatninger af centrale tekster. I fase IV vil projektet sammensætte kurser på europæiske og nordamerikanske universiteter og udvide søgningen til også at omfatte ikkevestlige lande. Den statistiske analyse vil løbende blive forbedret og ajourført. Yderligere materiale vil blive foreslået til lektorer og lærere.

Projektets resultater

| — | en bred vifte af læseplaner for læringsarrangementer som eksempler og inspiration på konsortiets websted |
| --- | --- |

—

en bred vifte af læseplaner for læringsarrangementer som eksempler og inspiration på konsortiets websted

| — | statistisk evaluering af nuværende kurser vedrørende f.eks. emner, der undervises i, teoretiske tilgange eller kønsdiversitet, vil blive offentliggjort på konsortiets websted og fremlagt på konferencer eller i workshopper |
| --- | --- |

—

statistisk evaluering af nuværende kurser vedrørende f.eks. emner, der undervises i, teoretiske tilgange eller kønsdiversitet, vil blive offentliggjort på konsortiets websted og fremlagt på konferencer eller i workshopper

| — | etablering og ajourføring af to »kandidatundervisningsplaner« for førstegangslærere |
| --- | --- |

—

etablering og ajourføring af to »kandidatundervisningsplaner« for førstegangslærere

| — | korte sammenfatninger af relevant eller manglende litteratur offentliggjort på konsortiets websted. |
| --- | --- |

—

korte sammenfatninger af relevant eller manglende litteratur offentliggjort på konsortiets websted.

2.5.3   
  Uddannelseskursus i bevidsthed om spredning (leder: SiPRI)

Formål med og beskrivelse af projektet

Denne aktivitet vil omfatte afholdelse af seks uddannelseskurser med henblik på at øge bevidstheden om spredningsrisici for kandidat- og ph.d.-studerende fra naturvidenskabelige fag og andre relevante områder. Den vil også bygge bro mellem samfundsvidenskab og naturvidenskab, hvilket blev identificeret som et presserende behov i den forrige fase. Dette vil omfatte udarbejdelse af en særlig læseplan for bestemte målgrupper (såsom biomedicinske, ingeniørvidenskabelige eller nukleare) og gennemførelse af to kurser om året. I fase IV vil tre af disse kurser blive afholdt fysisk i Stockholm; tre vil finde sted virtuelt.

Projektets resultater

| — | forbedret kapacitet hos næste generation af forskere inden for naturvidenskab og andre relevante områder med hensyn til ikkespredningsinstrumenter og -politikker |
| --- | --- |

—

forbedret kapacitet hos næste generation af forskere inden for naturvidenskab og andre relevante områder med hensyn til ikkespredningsinstrumenter og -politikker

| — | bidrag til målet for Unionens ikkespredningspolitik gennem øget bevidsthed om spredningsrisici blandt discipliner med store spredningsrisici og høj teknologisk udvikling samt muligheder for at imødegå spredningsrisici gennem teknologisk udvikling |
| --- | --- |

—

bidrag til målet for Unionens ikkespredningspolitik gennem øget bevidsthed om spredningsrisici blandt discipliner med store spredningsrisici og høj teknologisk udvikling samt muligheder for at imødegå spredningsrisici gennem teknologisk udvikling

| — | kombination af fjernundervisning (e-læring) og uddannelse på stedet (»blandet læring«). |
| --- | --- |

—

kombination af fjernundervisning (e-læring) og uddannelse på stedet (»blandet læring«).

2.6   Fremme af spørgsmål vedrørende ikkespredning og nedrustning over for unge kvinder og næste generation

Projektet består af følgende aktiviteter:

2.6.1   
  Praktikprogram (leder: PRIF)

Formål med og beskrivelse af projektet

Denne aktivitet omfatter praktikophold vedrørende europæisk ikkespredning og nedrustning for op til 30 kandidatstuderende eller unge diplomater, hver i en periode på op til tre måneder. Praktikopholdene vil blive oprettet og dokumenteret af konsortiet og kombinerer deltagelse i arrangementer og workshopper, læse- og skriveopgaver samt projektintegration. Alle institutter, der tilhører nettet, kan være værtsinstitutter. 24 ud af 30 praktikophold skal forbeholdes europæiske ansøgere, mens de resterende seks praktikophold er forbeholdt ikkeeuropæiske ansøgere. Alle praktikanter vil — så vidt muligt — blive indbudt til de konferencer og seminarer, der afholdes af konsortiet i løbet af deres praktikophold.

Projektets resultater

| — | styrket kapacitet hos næste generation af forskere og fagfolk inden for ikkespredningspolitik og -programplanlægning |
| --- | --- |

—

styrket kapacitet hos næste generation af forskere og fagfolk inden for ikkespredningspolitik og -programplanlægning

| — | øget indgående kendskab til Unionens ikkesprednings- og nedrustningspolitikker i hele Unionen |
| --- | --- |

—

øget indgående kendskab til Unionens ikkesprednings- og nedrustningspolitikker i hele Unionen

| — | bedre forståelse af Unionens strategier, politikker og ikkespredningstilgange i tredjelande |
| --- | --- |

—

bedre forståelse af Unionens strategier, politikker og ikkespredningstilgange i tredjelande

| — | dannelse af netværk af unge fagfolk og akademikere og lettelse af praktisk samarbejde |
| --- | --- |

—

dannelse af netværk af unge fagfolk og akademikere og lettelse af praktisk samarbejde

| — | styrket kapacitetsopbygning i nettet vedrørende Unionens politikker inden for masseødelæggelsesvåben og SALW. |
| --- | --- |

—

styrket kapacitetsopbygning i nettet vedrørende Unionens politikker inden for masseødelæggelsesvåben og SALW.

2.6.2   Aktiviteter vedrørende næste generation og unge kvinder samt mentorprogram (leder: VCDNP)

Formål med og beskrivelse af projektet

Med inspiration fra den udbredte opfattelse, at der er alders- og kønsskævheder blandt eksperter og fagfolk inden for ikkespredning, nedrustning og våbenkontrol, har projektet til formål at udsætte studerende på bachelor-, kandidat- og ph.d.-niveau for spørgsmål vedrørende ikkespredning, nedrustning og våbenkontrol, øge deres viden om spørgsmålene og tilskynde dem til at deltage i arrangementer og workshopper om relevante emner. I fase IV vil aktiviteten omfatte to fysiske outreachbesøg om året på universiteter i Europa for at øge synligheden af området og mulighederne for unge forskere. Aktiviteten vil desuden omfatte webinarer om tematiske emner, herunder altid oplysninger om karrieremuligheder eller -forløb for unge.

For at øge kvinders tilstedeværelse inden for området vil projektet i fase IV også gennemføre ét formelt mentorprogram om året (af et års varighed), hvor 20 unge kvinder parres med 20 mentorer for at hjælpe til at forbedre de enkeltes netværk, øge forståelsen af området og søge karriererådgivning. Mentorprogrammet vil blive ledsaget af ekspertmøder, sammenkomster og workshopper om kompetenceopbygning.

Projektets resultater

| — | øget kapacitet hos næste generation af forskere og fagfolk inden for ikkespredning, nedrustning og våbenkontrol |
| --- | --- |

—

øget kapacitet hos næste generation af forskere og fagfolk inden for ikkespredning, nedrustning og våbenkontrol

| — | bedre forståelse af området og relevante EU-politikker |
| --- | --- |

—

bedre forståelse af området og relevante EU-politikker

| — | øget bevidsthed om unge forskeres, især kvinders, muligheder for at engagere sig mere inden for ikkespredning, nedrustning og våbenkontrol |
| --- | --- |

—

øget bevidsthed om unge forskeres, især kvinders, muligheder for at engagere sig mere inden for ikkespredning, nedrustning og våbenkontrol

| — | styrkede netværk blandt unge fagfolk og mellem unge fagfolk og etablerede eksperter |
| --- | --- |

—

styrkede netværk blandt unge fagfolk og mellem unge fagfolk og etablerede eksperter

| — | bedre samarbejde med unge forskere, der er interesserede i at lære mere om området og arbejde inden for det. |
| --- | --- |

—

bedre samarbejde med unge forskere, der er interesserede i at lære mere om området og arbejde inden for det.

2.7   FN-nedrustningsstipendiatbesøg i Bruxelles (leder: VCDNP)

Formål med og beskrivelse af projektet

Projektet omfatter inden for rammerne af FN's nedrustningsstipendiatprogram et to til tre dages studiebesøg i Bruxelles, Belgien, for at give stipendiaterne mulighed for at lære mere om EU og dets politikker, funktionsmåde og institutioner. Besøget vil blive planlagt således, at det passer ind i den europæiske del af stipendiatprogrammet. Programmet har til formål at give et samlet overblik over EU's vigtigste institutioner og politikudformende organer, især vedrørende ikkespredning og nedrustning, og omfatter tematiske fremlæggelser om EU's arbejde på området, herunder støtteprogrammer, som tilbydes til tredjelande.

Projektets resultater

| — | øget viden om og synlighed af EU's funktionsmåde og institutioner og dets politikker samt støtteprogrammer vedrørende ikkespredning og nedrustning i tredjelande |
| --- | --- |

—

øget viden om og synlighed af EU's funktionsmåde og institutioner og dets politikker samt støtteprogrammer vedrørende ikkespredning og nedrustning i tredjelande

| — | større ekspertise i spørgsmål vedrørende masseødelæggelsesvåben og SALW i partnerlande og tredjelande |
| --- | --- |

—

større ekspertise i spørgsmål vedrørende masseødelæggelsesvåben og SALW i partnerlande og tredjelande

| — | øget samarbejde med FN's Kontor for Nedrustningsanliggender og bidrag til uddannelsesindsatsen inden for rammerne af FN's nedrustningsstipendiatprogram. |
| --- | --- |

—

øget samarbejde med FN's Kontor for Nedrustningsanliggender og bidrag til uddannelsesindsatsen inden for rammerne af FN's nedrustningsstipendiatprogram.

2.8   Outreach og kommunikation (leder: FRS)

Projektet består af følgende aktiviteter:

Websted, netplatform og outreach (leder: FRS)

Formål med og beskrivelse af projektet

Denne aktivitet tilvejebringer midlerne til webhosting, webdesign og teknisk vedligeholdelse af konsortiets websted og sociale netværk (Twitter, LinkedIn og YouTube). Efter oprettelsen af en digital samarbejdsplatform i den foregående fase for at lette kommunikation, samarbejde og udveksling af bedste praksis i nettet vil denne aktivitet omfatte fællesskabsforvaltning, opdateringer og teknisk vedligeholdelse af platformen. Nettets medlemmer vil blive mere direkte inddraget via denne digitale samarbejdsplatform ved at interagere på forummet, dele deres ressourcer, informere om deres kommende arrangementer samt give opdateringer om deres eksperter og institut. Hver forskningsaktivitet vil kunne oprette sin egen profil på platformen, finde oplysninger om konsortiet og nettet og interagere med andre brugere. Desuden:

| — | Konsortiets og andre netmedlemmers publikationer, arrangementer og jobmuligheder vil fortsat blive fremmet og støttet på de forskellige platforme. |
| --- | --- |

—

Konsortiets og andre netmedlemmers publikationer, arrangementer og jobmuligheder vil fortsat blive fremmet og støttet på de forskellige platforme.

| — | Konferencer afholdt af konsortiet vil fortsat blive fremmet og dokumenteret på webstedet (baggrundspapirer, dagsordener, fremlæggelser og videooptagelser af åbne møder, når det er relevant). |
| --- | --- |

—

Konferencer afholdt af konsortiet vil fortsat blive fremmet og dokumenteret på webstedet (baggrundspapirer, dagsordener, fremlæggelser og videooptagelser af åbne møder, når det er relevant).

| — | Uddannelsesmuligheder inden for konsortiet, herunder e-læringskurset, undervisningsressourcer, initiativet vedrørende unge kvinder og næste generation samt stipendie- og praktikmuligheder, vil fortsat blive fremmet i en særlig del på webstedet. |
| --- | --- |

—

Uddannelsesmuligheder inden for konsortiet, herunder e-læringskurset, undervisningsressourcer, initiativet vedrørende unge kvinder og næste generation samt stipendie- og praktikmuligheder, vil fortsat blive fremmet i en særlig del på webstedet.

| — | Der vil blive oprettet link mellem webstedet og platformen for at sikre integration og regelmæssige opdateringer af alle outreach- og kommunikationsredskaber, som anvendes af konsortiet. |
| --- | --- |

—

Der vil blive oprettet link mellem webstedet og platformen for at sikre integration og regelmæssige opdateringer af alle outreach- og kommunikationsredskaber, som anvendes af konsortiet.

| — | Nyhedsbrevet vil fortsat blive offentliggjort hver måned. Hver udgave vil indeholde: 1) et forum, der giver repræsentanter for nettet mulighed for at fremme deres forskningsaktiviteter med fokus på dem, der er begyndt senest, b) ajourførte oplysninger om konsortiets aktiviteter, c) nyheder om netmedlemmers aktiviteter samt d) en redaktionel artikel med en drøftelse af ikkesprednings- og nedrustningsemner af relevans for EU-politik. |
| --- | --- |

—

Nyhedsbrevet vil fortsat blive offentliggjort hver måned. Hver udgave vil indeholde: 1) et forum, der giver repræsentanter for nettet mulighed for at fremme deres forskningsaktiviteter med fokus på dem, der er begyndt senest, b) ajourførte oplysninger om konsortiets aktiviteter, c) nyheder om netmedlemmers aktiviteter samt d) en redaktionel artikel med en drøftelse af ikkesprednings- og nedrustningsemner af relevans for EU-politik.

2.8.1   
  Produktion af en konsortiepodcast (leder: IISS-Europe)

Formål med og beskrivelse af projektet

Denne aktivitet omfatter lancering af en konsortiepodcast, der behandler tematiske spørgsmål inden for konsortiets mandat. I projektets fase IV vil podcastserien, som IISS-Europe er vært for, blive produceret i op til 36 episoder.

Resultater af projektaktiviteterne

| — | øget bevidsthed og viden i Unionens institutioner, medlemsstaterne, civilsamfundet og tredjelande om truslerne i forbindelse med konventionelle våben og masseødelæggelsesvåben og deres fremføringsmidler, så de bedre kan foregribe situationer |
| --- | --- |

—

øget bevidsthed og viden i Unionens institutioner, medlemsstaterne, civilsamfundet og tredjelande om truslerne i forbindelse med konventionelle våben og masseødelæggelsesvåben og deres fremføringsmidler, så de bedre kan foregribe situationer

| — | fremme af en bedre forståelse af EU's WMD-ikkespredningsstrategier og SALW-strategier i civilsamfundet |
| --- | --- |

—

fremme af en bedre forståelse af EU's WMD-ikkespredningsstrategier og SALW-strategier i civilsamfundet

| — | sikring af en grænseflade mellem Unionen og nettet af tænketanke |
| --- | --- |

—

sikring af en grænseflade mellem Unionen og nettet af tænketanke

| — | forvaltning af en platform, hvor ikkespredningstænketanke løbende kan dele deres uafhængige synspunkter på og analyser af spørgsmål vedrørende spredning af masseødelæggelsesvåben og konventionelle våben, herunder SALW |
| --- | --- |

—

forvaltning af en platform, hvor ikkespredningstænketanke løbende kan dele deres uafhængige synspunkter på og analyser af spørgsmål vedrørende spredning af masseødelæggelsesvåben og konventionelle våben, herunder SALW

| — | udvidelse, forvaltning og ajourføring af det eksisterende net af uafhængige tænketanke |
| --- | --- |

—

udvidelse, forvaltning og ajourføring af det eksisterende net af uafhængige tænketanke

| — | muliggørelse af vedvarende og gratis download af dokumenter fra netmøder og fra uafhængige tænketanke, der måtte ønske at dele deres forskningsresultater uden finansiel kompensation. |
| --- | --- |

—

muliggørelse af vedvarende og gratis download af dokumenter fra netmøder og fra uafhængige tænketanke, der måtte ønske at dele deres forskningsresultater uden finansiel kompensation.

---

| 12.4.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 114/88 |
| --- | --- | --- | --- |

12.4.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 114/88

---

RÅDETS AFGØRELSE (EU) 2022/598

af 5. april 2022

om den holdning, der skal indtages på Den Europæiske Unions vegne i Det Blandede Udvalg, der er nedsat ved aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde, til ændringen af aftalens protokol 4 om oprindelsesregler, og om ophævelse af afgørelse (EU) 2020/2058

(EØS-relevant tekst)

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 207, stk. 4, første afsnit, sammenholdt med artikel 218, stk. 9,

under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde (»EØS-aftalen») blev indgået af Unionen ved Rådets og Kommissionens afgørelse 94/1/EF, EKSF (1) og trådte i kraft den 1. januar 1994. |
| --- | --- |

(1)

Aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde (»EØS-aftalen») blev indgået af Unionen ved Rådets og Kommissionens afgørelse 94/1/EF, EKSF (1) og trådte i kraft den 1. januar 1994.

| (2) | EØS-aftalens protokol 4 fastsætter oprindelsesreglerne. I henhold til EØS-aftalens artikel 98 kan Det Blandede EØS-Udvalg, som er nedsat ved EØS-aftalens artikel 92 (»Det Blandede Udvalg«), træffe afgørelse om at ændre protokol 4. |
| --- | --- |

(2)

EØS-aftalens protokol 4 fastsætter oprindelsesreglerne. I henhold til EØS-aftalens artikel 98 kan Det Blandede EØS-Udvalg, som er nedsat ved EØS-aftalens artikel 92 (»Det Blandede Udvalg«), træffe afgørelse om at ændre protokol 4.

| (3) | Det Blandede Udvalg vil på sit næste møde inden udgangen af 2023 vedtage en afgørelse om ændring af protokol 4 (»afgørelsen«). |
| --- | --- |

(3)

Det Blandede Udvalg vil på sit næste møde inden udgangen af 2023 vedtage en afgørelse om ændring af protokol 4 (»afgørelsen«).

| (4) | Det er hensigtsmæssigt at fastlægge den holdning, der skal indtages på Unionens vegne i Det Blandede Udvalg, da afgørelsen vil få retsvirkninger i Unionen. |
| --- | --- |

(4)

Det er hensigtsmæssigt at fastlægge den holdning, der skal indtages på Unionens vegne i Det Blandede Udvalg, da afgørelsen vil få retsvirkninger i Unionen.

| (5) | Den regionale konvention om pan-Euro-Middelhavsregler for præferenceoprindelse (»konventionen«) blev indgået af Unionen ved Rådets afgørelse 2013/94/EU (2) og trådte for Unionens vedkommende i kraft den 1. maj 2012. Den fastsætter bestemmelser om oprindelsen for de varer, der handles med inden for rammerne af de relevante bilaterale frihandelsaftaler, som er indgået mellem de kontraherende parter i konventionen, og som anvendes, uden at dette berører principperne i de nævnte bilaterale aftaler. |
| --- | --- |

(5)

Den regionale konvention om pan-Euro-Middelhavsregler for præferenceoprindelse (»konventionen«) blev indgået af Unionen ved Rådets afgørelse 2013/94/EU (2) og trådte for Unionens vedkommende i kraft den 1. maj 2012. Den fastsætter bestemmelser om oprindelsen for de varer, der handles med inden for rammerne af de relevante bilaterale frihandelsaftaler, som er indgået mellem de kontraherende parter i konventionen, og som anvendes, uden at dette berører principperne i de nævnte bilaterale aftaler.

| (6) | Drøftelserne om ændringen af konventionen har medført et nyt sæt moderniserede og mere fleksible oprindelsesregler, som skal indarbejdes i konventionen. I afventning af indgåelsen og ikrafttrædelsen af ændringerne af konventionen er de kontraherende parter i EØS-aftalen blevet enige om så hurtigt som muligt at anvende et sæt alternative oprindelsesregler, der bygger på reglerne i den ændrede konvention, og som kan anvendes bilateralt som alternativ til konventionens oprindelsesregler (»overgangsreglerne«) (3). Med henblik herpå vil afgørelsen også fastsætte bestemmelser om overgangsreglerne. |
| --- | --- |

(6)

Drøftelserne om ændringen af konventionen har medført et nyt sæt moderniserede og mere fleksible oprindelsesregler, som skal indarbejdes i konventionen. I afventning af indgåelsen og ikrafttrædelsen af ændringerne af konventionen er de kontraherende parter i EØS-aftalen blevet enige om så hurtigt som muligt at anvende et sæt alternative oprindelsesregler, der bygger på reglerne i den ændrede konvention, og som kan anvendes bilateralt som alternativ til konventionens oprindelsesregler (»overgangsreglerne«) (3). Med henblik herpå vil afgørelsen også fastsætte bestemmelser om overgangsreglerne.

| (7) | Teksten til Det Blandede Udvalgs udkast til afgørelse, som Rådet baserede sin holdning på i afgørelse (EU) 2020/2058 (4), blev afvist af staterne i Den Europæiske Frihandelssammenslutning (EFTA) af tekniske årsager på mødet i det blandede EØS-underudvalg om frie varebevægelser den 30. juni 2021. Af hensyn til klarheden og retssikkerheden bør afgørelse (EU) 2020/2058 derfor ophæves, og Rådet bør fastlægge en ny holdning, der skal indtages af Unionen i Det Blandede Udvalg, til ændringen af protokol 4. |
| --- | --- |

(7)

Teksten til Det Blandede Udvalgs udkast til afgørelse, som Rådet baserede sin holdning på i afgørelse (EU) 2020/2058 (4), blev afvist af staterne i Den Europæiske Frihandelssammenslutning (EFTA) af tekniske årsager på mødet i det blandede EØS-underudvalg om frie varebevægelser den 30. juni 2021. Af hensyn til klarheden og retssikkerheden bør afgørelse (EU) 2020/2058 derfor ophæves, og Rådet bør fastlægge en ny holdning, der skal indtages af Unionen i Det Blandede Udvalg, til ændringen af protokol 4.

| (8) | De kontraherende parter i EØS-aftalen begyndte at anvende overgangsreglerne indbyrdes på bilateralt grundlag fra den 1. september 2021. Det er derfor hensigtsmæssigt at anvende afgørelsen med tilbagevirkende kraft fra den 1. september 2021 på de betingelser, der er fastsat i afgørelsens artikel 4, for at sikre konsekvens i anvendelsen af oprindelsesreglerne i EØS. |
| --- | --- |

(8)

De kontraherende parter i EØS-aftalen begyndte at anvende overgangsreglerne indbyrdes på bilateralt grundlag fra den 1. september 2021. Det er derfor hensigtsmæssigt at anvende afgørelsen med tilbagevirkende kraft fra den 1. september 2021 på de betingelser, der er fastsat i afgørelsens artikel 4, for at sikre konsekvens i anvendelsen af oprindelsesreglerne i EØS.

| (9) | Unionens holdning i det fælles udvalg bør derfor baseres på det udkast til afgørelse, der er knyttet til nærværende afgørelse — |
| --- | --- |

(9)

Unionens holdning i det fælles udvalg bør derfor baseres på det udkast til afgørelse, der er knyttet til nærværende afgørelse —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

Den holdning, der skal indtages på Unionens vegne i Det Blandede Udvalg, der er nedsat ved aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde, til ændringen af aftalens protokol 4, baseres på det udkast til Det Blandede Udvalgs afgørelse, der er knyttet til nærværende afgørelse.

Artikel 2

Afgørelse (EU) 2020/2058 ophæves.

Artikel 3

Denne afgørelse træder i kraft på dagen for vedtagelsen og udløber den 31. december 2023.

Udfærdiget i Luxembourg, den 5. april 2022.

På Rådets vegne

B. LE MAIRE

Formand

---

(1)  Rådets og Kommissionens afgørelse 94/1/EF, EKSF af 13. december 1993 om indgåelse af aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde mellem De Europæiske Fællesskaber, deres medlemsstater og Republikken Finland, Republikken Island, Fyrstendømmet Liechtenstein, Kongeriget Norge, Det Schweiziske Edsforbund, Kongeriget Sverige og Republikken Østrig (EFT L 1 af 3.1.1994, s. 1).

1

(2)  Rådets afgørelse 2013/94/EU af 26. marts 2012 om indgåelse af den regionale konvention om pan-Euro-Middelhavsregler for præferenceoprindelse (EUT L 54 af 26.2.2013, s. 3).

2

(3)  Jf. Rådets afgørelse (EU) 2020/2056 af 7. december 2020 om den holdning, der skal indtages på Den Europæiske Unions vegne i Den blandede Komité, der er nedsat ved overenskomsten mellem Det Europæiske Økonomiske Fællesskab og Kongeriget Norge, til ændringen af overenskomsten ved erstatning af dens protokol nr. 3 om definition af begrebet »produkter med oprindelsesstatus« og om metoder for administrativt samarbejde (EUT L 424 af 15.12.2020, s. 15) og Rådets afgørelse (EU) 2020/2057 af 7. december 2020 om den holdning, der skal indtages på Den Europæiske Unions vegne i Den blandede Komité, der er nedsat ved overenskomsten mellem Det Europæiske Økonomiske Fællesskab og Republikken Island, til ændringen af overenskomsten ved erstatning af dens protokol nr. 3 om definition af begrebet »produkter med oprindelsesstatus« og om metoder for administrativt samarbejde (EUT L 424 af 15.12.2020, s. 17).

3

(4)  Rådets afgørelse (EU) 2020/2058 af 7. december 2020 om den holdning, der skal indtages på Den Europæiske Unions vegne i Det Blandede Udvalg, der er nedsat ved aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde, til ændringen af aftalens protokol 4 (om oprindelsesregler) (EUT L 424 af 15.12.2020, s. 19).

4

---

UDKAST TIL

DET BLANDEDE EØS-UDVALGS AFGØRELSE nr. .../2022

af ...

om ændring af protokol 4 vedrørende oprindelsesregler til EØS-aftalen

DET BLANDEDE EØS-UDVALG HAR —

under henvisning til aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde (»EØS-aftalen«), særlig artikel 98, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | I artikel 9 i EØS-aftalen henvises der til EØS-aftalens protokol 4 (»protokol 4«), hvori oprindelsesreglerne fastsættes. |
| --- | --- |

(1)

I artikel 9 i EØS-aftalen henvises der til EØS-aftalens protokol 4 (»protokol 4«), hvori oprindelsesreglerne fastsættes.

| (2) | Formålet med den regionale konvention om pan-Euro-Middelhavsregler for præferenceoprindelse (1) (»PEM-konventionen«) er at omdanne de gældende bilaterale ordninger for oprindelsesregler, der er fastlagt i bilaterale frihandelsaftaler indgået mellem de kontraherende parter i PEM-konventionen, til en multilateral ramme, uden at dette berører principperne i de nævnte bilaterale aftaler. |
| --- | --- |

(2)

Formålet med den regionale konvention om pan-Euro-Middelhavsregler for præferenceoprindelse (1) (»PEM-konventionen«) er at omdanne de gældende bilaterale ordninger for oprindelsesregler, der er fastlagt i bilaterale frihandelsaftaler indgået mellem de kontraherende parter i PEM-konventionen, til en multilateral ramme, uden at dette berører principperne i de nævnte bilaterale aftaler.

| (3) | Unionen, Norge og Liechtenstein undertegnede PEM-konventionen den 15. juni 2011, og Island undertegnede PEM-konventionen den 30. juni 2011. |
| --- | --- |

(3)

Unionen, Norge og Liechtenstein undertegnede PEM-konventionen den 15. juni 2011, og Island undertegnede PEM-konventionen den 30. juni 2011.

| (4) | Unionen, Norge, Island og Liechtenstein deponerede hver især deres godkendelsesinstrument hos depositaren for PEM-konventionen henholdsvis den 26. marts 2012, den 9. november 2011, den 12. marts 2012 og den 28. november 2011. I henhold til PEM-konventionens artikel 10, stk. 3, trådte PEM-konventionen således i kraft for så vidt angår Liechtenstein og Norge den 1. januar 2012 og for så vidt angår Island og Unionen den 1. maj 2012. |
| --- | --- |

(4)

Unionen, Norge, Island og Liechtenstein deponerede hver især deres godkendelsesinstrument hos depositaren for PEM-konventionen henholdsvis den 26. marts 2012, den 9. november 2011, den 12. marts 2012 og den 28. november 2011. I henhold til PEM-konventionens artikel 10, stk. 3, trådte PEM-konventionen således i kraft for så vidt angår Liechtenstein og Norge den 1. januar 2012 og for så vidt angår Island og Unionen den 1. maj 2012.

| (5) | I afventning af indgåelsen og ikrafttrædelsen af ændringerne af PEM-konventionen er de kontraherende parter i EØS-aftalen blevet enige om at anvende et sæt alternative oprindelsesregler, der bygger på oprindelsesreglerne i den ændrede PEM-konvention, og som kan anvendes bilateralt som alternativ til PEM-konventionens oprindelsesregler, ved at tilføje et tillæg A til protokol 4. |
| --- | --- |

(5)

I afventning af indgåelsen og ikrafttrædelsen af ændringerne af PEM-konventionen er de kontraherende parter i EØS-aftalen blevet enige om at anvende et sæt alternative oprindelsesregler, der bygger på oprindelsesreglerne i den ændrede PEM-konvention, og som kan anvendes bilateralt som alternativ til PEM-konventionens oprindelsesregler, ved at tilføje et tillæg A til protokol 4.

| (6) | Protokol 4 bør derfor ændres i overensstemmelse hermed — |
| --- | --- |

(6)

Protokol 4 bør derfor ændres i overensstemmelse hermed —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

Protokol 4 ændres som fastsat i bilaget til denne afgørelse.

Artikel 2

Denne afgørelse træder i kraft den ..., forudsat at alle meddelelser er indgivet, jf. EØS-aftalens artikel 103, stk. 1 (*1). Den finder anvendelse fra den 1. september 2021.

Artikel 3

Denne afgørelse offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidendes EØS-afsnit og EØS-tillæg.

Artikel 4

Med henblik på anvendelsen af denne afgørelse kan oprindelsesbeviser udstedes med tilbagevirkende kraft for eksport foretaget mellem den 1. september 2021 og datoen for denne afgørelses ikrafttræden.

Udfærdiget i ..., den ...

På Det Blandede EØS-Udvalgs vegne

Formand

Sekretærer for

Det Blandede EØS-Udvalg

---

(1)  
  EUT L 54 af 26.2.2013, s. 4.

1

(*1)  [Ingen forfatningsmæssige krav angivet.] [Forfatningsmæssige krav angivet.]

*1

---

BILAG

TIL DET BLANDEDE EØS-UDVALGS AFGØRELSE nr. .../...

Følgende indsættes i slutningen af protokol 4:

"TILLÆG A

ALTERNATIVT GÆLDENDE OPRINDELSESREGLER

Regler, som de kontraherende parter i den regionale konvention om pan-Euro-Middelhavsregler for præferenceoprindelse (»PEM-konventionen«) kan anvende i afventning af vedtagelsen og ikrafttrædelsen af ændringen af PEM-konventionen

(»reglerne« eller »overgangsreglerne«)

DEFINITION AF BEGREBET »PRODUKTER MED OPRINDELSESSTATUS« OG METODER FOR ADMINISTRATIVT SAMARBEJDE

INDHOLDSFORTEGNELSE

| AFSNIT I | ALMINDELIGE BESTEMMELSER |
| --- | --- |

AFSNIT I

| Artikel 1 | Definitioner |
| --- | --- |

Artikel 1

| AFSNIT II | DEFINITION AF BEGREBET »PRODUKTER MED OPRINDELSESSTATUS« |
| --- | --- |

AFSNIT II

| Artikel 2 | Generelle betingelser |
| --- | --- |

Artikel 2

| Artikel 3 | Fuldt ud fremstillede produkter |
| --- | --- |

Artikel 3

| Artikel 4 | Tilstrækkelig bearbejdning eller forarbejdning |
| --- | --- |

Artikel 4

| Artikel 5 | Toleranceregel |
| --- | --- |

Artikel 5

| Artikel 6 | Utilstrækkelig bearbejdning eller forarbejdning |
| --- | --- |

Artikel 6

| Artikel 7 | Kumulation af oprindelse |
| --- | --- |

Artikel 7

| Artikel 8 | Betingelser for anvendelse af kumulation af oprindelse |
| --- | --- |

Artikel 8

| Artikel 9 | Kvalificerende enhed |
| --- | --- |

Artikel 9

| Artikel 10 | Sæt |
| --- | --- |

Artikel 10

| Artikel 11 | Neutrale elementer |
| --- | --- |

Artikel 11

| Artikel 12 | Regnskabsmæssig adskillelse |
| --- | --- |

Artikel 12

| AFSNIT III | TERRITORIALKRAV |
| --- | --- |

AFSNIT III

| Artikel 13 | Territorialitetsprincip |
| --- | --- |

Artikel 13

| Artikel 14 | Uændret tilstand |
| --- | --- |

Artikel 14

| Artikel 15 | Udstillinger |
| --- | --- |

Artikel 15

| AFSNIT IV | GODTGØRELSE ELLER FRITAGELSE |
| --- | --- |

AFSNIT IV

| Artikel 16 | Godtgørelse af eller fritagelse for told |
| --- | --- |

Artikel 16

| AFSNIT V | OPRINDELSESBEVIS |
| --- | --- |

AFSNIT V

| Artikel 17 | Generelle betingelser |
| --- | --- |

Artikel 17

| Artikel 18 | Betingelser for udfærdigelse af en oprindelseserklæring |
| --- | --- |

Artikel 18

| Artikel 19 | Godkendt eksportør |
| --- | --- |

Artikel 19

| Artikel 20 | Fremgangsmåde for udstedelse af et varecertifikat EUR.1 |
| --- | --- |

Artikel 20

| Artikel 21 | Efterfølgende udstedelse af et varecertifikat EUR.1 |
| --- | --- |

Artikel 21

| Artikel 22 | Udstedelse af et duplikateksemplar af et varecertifikat EUR.1 |
| --- | --- |

Artikel 22

| Artikel 23 | Oprindelsesbevisets gyldighed |
| --- | --- |

Artikel 23

| Artikel 24 | Frizoner |
| --- | --- |

Artikel 24

| Artikel 25 | Importbetingelser |
| --- | --- |

Artikel 25

| Artikel 26 | Import i form af delforsendelser |
| --- | --- |

Artikel 26

| Artikel 27 | Fritagelse for oprindelsesbevis |
| --- | --- |

Artikel 27

| Artikel 28 | Uoverensstemmelser og formelle fejl |
| --- | --- |

Artikel 28

| Artikel 29 | Leverandørerklæringer |
| --- | --- |

Artikel 29

| Artikel 30 | Beløb udtrykt i euro |
| --- | --- |

Artikel 30

| AFSNIT VI | PRINCIPPER FOR SAMARBEJDE OG DOKUMENTATION |
| --- | --- |

AFSNIT VI

| Artikel 31 | Dokumentation, opbevaring af oprindelsesbeviser og ledsagedokumenter |
| --- | --- |

Artikel 31

| Artikel 32 | Bilæggelse af tvister |
| --- | --- |

Artikel 32

| AFSNIT VII | ADMINISTRATIVT SAMARBEJDE |
| --- | --- |

AFSNIT VII

| Artikel 33 | Underretning og samarbejde |
| --- | --- |

Artikel 33

| Artikel 34 | Kontrol af oprindelsesbeviser |
| --- | --- |

Artikel 34

| Artikel 35 | Kontrol af leverandørerklæringer |
| --- | --- |

Artikel 35

| Artikel 36 | Sanktioner |
| --- | --- |

Artikel 36

| AFSNIT VIII | ANVENDELSE AF TILLÆG A |
| --- | --- |

AFSNIT VIII

| Artikel 37 | Liechtenstein |
| --- | --- |

Artikel 37

| Artikel 38 | Republikken San Marino |
| --- | --- |

Artikel 38

| Artikel 39 | Fyrstendømmet Andorra |
| --- | --- |

Artikel 39

| Artikel 40 | Ceuta og Melilla |
| --- | --- |

Artikel 40

Liste over bilag

| BILAG I: | Indledende bemærkninger til listen i bilag II |
| --- | --- |

BILAG I:

| BILAG II: | Liste over bearbejdninger eller forarbejdninger, som materialer uden oprindelsesstatus skal undergå, for at det fremstillede produkt kan få oprindelsesstatus |
| --- | --- |

BILAG II:

| BILAG III: | Tekst i oprindelseserklæringen |
| --- | --- |

BILAG III:

| BILAG IV: | Model til varecertifikat EUR.1 og anmodning om varecertifikat EUR.1 |
| --- | --- |

BILAG IV:

| BILAG V: | Særlige betingelser vedrørende produkter med oprindelse i Ceuta og Melilla |
| --- | --- |

BILAG V:

| BILAG VI: | Leverandørerklæring |
| --- | --- |

BILAG VI:

| BILAG VII: | Stående leverandørerklæring |
| --- | --- |

BILAG VII:

AFSNIT I

ALMINDELIGE BESTEMMELSER

Artikel 1

Definitioner

I disse regler forstås ved:

| a) | »implementerende kontraherende part«: en kontraherende part i konventionen, der inkorporerer disse regler i sine bilaterale præferencehandelsaftaler med en anden kontraherende part i PEM-konventionen; denne definition omfatter de kontraherende parter i EØS-aftalen |
| --- | --- |

a)

»implementerende kontraherende part«: en kontraherende part i konventionen, der inkorporerer disse regler i sine bilaterale præferencehandelsaftaler med en anden kontraherende part i PEM-konventionen; denne definition omfatter de kontraherende parter i EØS-aftalen

| b) | »kapitler«, »positioner« (»pos.«) og »underpositioner« (»underpos.«): de kapitler, positioner og underpositioner (fire- eller sekscifrede koder), der anvendes i den nomenklatur, som udgør det harmoniserede varebeskrivelses- og varenomenklatursystem (»det harmoniserede system«), med de ændringer, der følger af Toldsamarbejdsrådets henstilling af 26. juni 2004 |
| --- | --- |

b)

»kapitler«, »positioner« (»pos.«) og »underpositioner« (»underpos.«): de kapitler, positioner og underpositioner (fire- eller sekscifrede koder), der anvendes i den nomenklatur, som udgør det harmoniserede varebeskrivelses- og varenomenklatursystem (»det harmoniserede system«), med de ændringer, der følger af Toldsamarbejdsrådets henstilling af 26. juni 2004

| c) | »tariferet«: den toldmæssige klassificering af en vare under en bestemt position eller underposition i det harmoniserede system |
| --- | --- |

c)

»tariferet«: den toldmæssige klassificering af en vare under en bestemt position eller underposition i det harmoniserede system

| d) | »sending«: produkter, som enten:






  i) | sendes samtidig fra en bestemt eksportør til en bestemt modtager eller |
| --- | --- | --- |

d)

»sending«: produkter, som enten:

i)

sendes samtidig fra en bestemt eksportør til en bestemt modtager eller

| ii) | er omfattet af et og samme transportdokument, der dækker transporten fra eksportøren til modtageren, eller, såfremt et sådant dokument ikke foreligger, af en samlet faktura |
| --- | --- |

ii)

er omfattet af et og samme transportdokument, der dækker transporten fra eksportøren til modtageren, eller, såfremt et sådant dokument ikke foreligger, af en samlet faktura

| e) | »partens eller den implementerende kontraherende parts toldmyndigheder«: for Den Europæiske Unions vedkommende enhver toldmyndighed i Den Europæiske Unions medlemsstater |
| --- | --- |

e)

»partens eller den implementerende kontraherende parts toldmyndigheder«: for Den Europæiske Unions vedkommende enhver toldmyndighed i Den Europæiske Unions medlemsstater

| f) | »toldværdi«: den værdi, der er fastlagt i overensstemmelse med aftalen om anvendelsen af artikel VII i den almindelige overenskomst om told og udenrigshandel fra 1994 (WTO-aftalen om toldværdiansættelse) |
| --- | --- |

f)

»toldværdi«: den værdi, der er fastlagt i overensstemmelse med aftalen om anvendelsen af artikel VII i den almindelige overenskomst om told og udenrigshandel fra 1994 (WTO-aftalen om toldværdiansættelse)

| g) | »pris ab fabrik«: den pris, der betales for produktet ab fabrik til den producent i EØS, i hvis virksomhed den sidste bearbejdning eller forarbejdning er foretaget, såfremt prisen indbefatter værdien af alle anvendte materialer og alle andre omkostninger i tilknytning til fremstillingen af produktet, minus alle interne afgifter, der tilbagebetales eller kan tilbagebetales, når det fremstillede produkt eksporteres. Hvis den sidste bearbejdning eller forarbejdning er blevet overdraget i underentreprise til en producent, henviser begrebet »producent« til den virksomhed, der har ansat underleverandøren.
  Hvis den faktiske pris ikke afspejler alle omkostningerne i tilknytning til fremstillingen af produktet, som faktisk er påløbet i EØS, forstås ved pris ab fabrik summen af alle disse omkostninger, minus alle interne afgifter, der tilbagebetales eller kan tilbagebetales, når det fremstillede produkt eksporteres |
| --- | --- |

g)

»pris ab fabrik«: den pris, der betales for produktet ab fabrik til den producent i EØS, i hvis virksomhed den sidste bearbejdning eller forarbejdning er foretaget, såfremt prisen indbefatter værdien af alle anvendte materialer og alle andre omkostninger i tilknytning til fremstillingen af produktet, minus alle interne afgifter, der tilbagebetales eller kan tilbagebetales, når det fremstillede produkt eksporteres. Hvis den sidste bearbejdning eller forarbejdning er blevet overdraget i underentreprise til en producent, henviser begrebet »producent« til den virksomhed, der har ansat underleverandøren.

Hvis den faktiske pris ikke afspejler alle omkostningerne i tilknytning til fremstillingen af produktet, som faktisk er påløbet i EØS, forstås ved pris ab fabrik summen af alle disse omkostninger, minus alle interne afgifter, der tilbagebetales eller kan tilbagebetales, når det fremstillede produkt eksporteres

| h) | »fungible materialer« eller fungible produkter: materialer eller produkter, som er af samme art og kommercielle kvalitet, har de samme tekniske og fysiske egenskaber, og som ikke kan skelnes fra hinanden |
| --- | --- |

h)

»fungible materialer« eller fungible produkter: materialer eller produkter, som er af samme art og kommercielle kvalitet, har de samme tekniske og fysiske egenskaber, og som ikke kan skelnes fra hinanden

| i) | »varer«: omfatter både materialer og produkter |
| --- | --- |

i)

»varer«: omfatter både materialer og produkter

| j) | »fremstilling«: alle former for bearbejdning eller forarbejdning, herunder også samling |
| --- | --- |

j)

»fremstilling«: alle former for bearbejdning eller forarbejdning, herunder også samling

| k) | »materiale«: alle former for bestanddele, råmaterialer, komponenter eller dele osv., der er anvendt til fremstillingen af et produkt |
| --- | --- |

k)

»materiale«: alle former for bestanddele, råmaterialer, komponenter eller dele osv., der er anvendt til fremstillingen af et produkt

| l) | »maksimalt indhold af materialer uden oprindelsesstatus«: det maksimale indhold af materialer uden oprindelsesstatus, der er tilladt, hvis en fremstilling skal kunne betragtes som en bearbejdning eller forarbejdning, der er tilstrækkelig til at give et produkt oprindelsesstatus. Dette indhold kan udtrykkes som en procentdel af produktets pris ab fabrik eller som en procentdel af nettovægten af disse anvendte materialer henhørende under en nærmere angivet gruppe af kapitler, et kapitel, en position eller en underposition |
| --- | --- |

l)

»maksimalt indhold af materialer uden oprindelsesstatus«: det maksimale indhold af materialer uden oprindelsesstatus, der er tilladt, hvis en fremstilling skal kunne betragtes som en bearbejdning eller forarbejdning, der er tilstrækkelig til at give et produkt oprindelsesstatus. Dette indhold kan udtrykkes som en procentdel af produktets pris ab fabrik eller som en procentdel af nettovægten af disse anvendte materialer henhørende under en nærmere angivet gruppe af kapitler, et kapitel, en position eller en underposition

| m) | »produkt«: det produkt, der fremstilles, også hvis det er bestemt til senere anvendelse i en anden fremstillingsproces |
| --- | --- |

m)

»produkt«: det produkt, der fremstilles, også hvis det er bestemt til senere anvendelse i en anden fremstillingsproces

| n) | »territorium«: omfatter det landterritorium, de indre farvande og det søterritorium, som tilhører EØS-aftalens kontraherende parter, og som EØS-aftalen finder anvendelse på |
| --- | --- |

n)

»territorium«: omfatter det landterritorium, de indre farvande og det søterritorium, som tilhører EØS-aftalens kontraherende parter, og som EØS-aftalen finder anvendelse på

| o) | »værditilvækst«: produktets pris ab fabrik minus toldværdien af alle anvendte materialer, som har oprindelse i de andre implementerende kontraherende parter, med hvilke der gælder kumulation, eller, hvis toldværdien ikke er kendt eller ikke kan opgøres, den første registrerede pris, der er betalt for disse materialer i EØS |
| --- | --- |

o)

»værditilvækst«: produktets pris ab fabrik minus toldværdien af alle anvendte materialer, som har oprindelse i de andre implementerende kontraherende parter, med hvilke der gælder kumulation, eller, hvis toldværdien ikke er kendt eller ikke kan opgøres, den første registrerede pris, der er betalt for disse materialer i EØS

| p) | »materialernes værdi«: toldværdien på importtidspunktet for de anvendte materialer uden oprindelsesstatus eller, såfremt denne værdi ikke er kendt og ikke kan opgøres, den første registrerede pris, der er betalt for disse materialer i EØS; hvis det er nødvendigt at fastsætte værdien af de anvendte materialer med oprindelsesstatus, finder bestemmelserne i dette afsnit tilsvarende anvendelse. |
| --- | --- |

p)

»materialernes værdi«: toldværdien på importtidspunktet for de anvendte materialer uden oprindelsesstatus eller, såfremt denne værdi ikke er kendt og ikke kan opgøres, den første registrerede pris, der er betalt for disse materialer i EØS; hvis det er nødvendigt at fastsætte værdien af de anvendte materialer med oprindelsesstatus, finder bestemmelserne i dette afsnit tilsvarende anvendelse.

AFSNIT II

AFSNIT II

DEFINITION AF BEGREBET »PRODUKTER MED OPRINDELSESSTATUS«

DEFINITION AF BEGREBET »PRODUKTER MED OPRINDELSESSTATUS«

Artikel 2

Generelle betingelser

1.   Med henblik på gennemførelsen af EØS-aftalen betragtes følgende produkter som produkter med oprindelsesstatus i EØS:

| a) | produkter, der er fuldt ud fremstillet i EØS i den i artikel 3 fastlagte betydning |
| --- | --- |

a)

produkter, der er fuldt ud fremstillet i EØS i den i artikel 3 fastlagte betydning

| b) | produkter, der er fremstillet i EØS, og som indeholder materialer, der ikke fuldt ud er fremstillet i EØS, forudsat at disse materialer har undergået tilstrækkelig bearbejdning eller forarbejdning i EØS i den i artikel 4 fastlagte betydning. |
| --- | --- |

b)

produkter, der er fremstillet i EØS, og som indeholder materialer, der ikke fuldt ud er fremstillet i EØS, forudsat at disse materialer har undergået tilstrækkelig bearbejdning eller forarbejdning i EØS i den i artikel 4 fastlagte betydning.

Med henblik herpå betragtes EØS-aftalens kontraherende parters territorier, hvorpå aftalen finder anvendelse, som værende et enkelt territorium.

2.   Uanset bestemmelserne i stk. 1 udelukkes Fyrstendømmet Liechtensteins territorium fra EØS for så vidt angår bestemmelsen af oprindelsen for de produkter, der er angivet i tabel I og II i protokol 3, og sådanne produkter betragtes kun som havende deres oprindelse i EØS, hvis de enten er fuldt ud fremstillet eller tilstrækkeligt bearbejdede eller forarbejdede i EØS-aftalens andre kontraherende parters territorier.

Artikel 3

Fuldt ud fremstillede produkter

1.   Følgende produkter betragtes som værende fuldt ud fremstillet i EØS:

| a) | mineralske produkter og råvand, som er udvundet af dets jord- eller havbund |
| --- | --- |

a)

mineralske produkter og råvand, som er udvundet af dets jord- eller havbund

| b) | planter, inklusive vandplanter, og vegetabilske produkter, som er dyrket eller høstet dér |
| --- | --- |

b)

planter, inklusive vandplanter, og vegetabilske produkter, som er dyrket eller høstet dér

| c) | levende dyr, som er født og opdrættet dér |
| --- | --- |

c)

levende dyr, som er født og opdrættet dér

| d) | produkter fra levende dyr, som er opdrættet dér |
| --- | --- |

d)

produkter fra levende dyr, som er opdrættet dér

| e) | produkter fra slagtede dyr, som er født og opdrættet dér |
| --- | --- |

e)

produkter fra slagtede dyr, som er født og opdrættet dér

| f) | produkter fra jagt og fiskeri, som drives dér |
| --- | --- |

f)

produkter fra jagt og fiskeri, som drives dér

| g) | akvakulturprodukter i de tilfælde, hvor de pågældende fisk, krebsdyr, bløddyr og andre hvirvelløse vanddyr er født eller opdrættet dér ud fra æg, larver eller fiskeyngel |
| --- | --- |

g)

akvakulturprodukter i de tilfælde, hvor de pågældende fisk, krebsdyr, bløddyr og andre hvirvelløse vanddyr er født eller opdrættet dér ud fra æg, larver eller fiskeyngel

| h) | produkter fra havfiskeri og andre produkter fra havet, som er optaget af dets fartøjer uden for noget søterritorium |
| --- | --- |

h)

produkter fra havfiskeri og andre produkter fra havet, som er optaget af dets fartøjer uden for noget søterritorium

| i) | produkter, som er fremstillet på dens fabriksskibe udelukkende på grundlag af de i litra h) omhandlede produkter |
| --- | --- |

i)

produkter, som er fremstillet på dens fabriksskibe udelukkende på grundlag af de i litra h) omhandlede produkter

| j) | brugte genstande, der er indsamlet dér, og som kun kan anvendes til genindvinding af råmaterialer |
| --- | --- |

j)

brugte genstande, der er indsamlet dér, og som kun kan anvendes til genindvinding af råmaterialer

| k) | affald og skrot, der hidrører fra fremstillingsvirksomhed, som udøves dér |
| --- | --- |

k)

affald og skrot, der hidrører fra fremstillingsvirksomhed, som udøves dér

| l) | produkter, som er udvundet af havbunden eller -undergrunden beliggende uden for dens søterritorium, for så vidt den har eneret på udnyttelsen af denne havbund eller -undergrund |
| --- | --- |

l)

produkter, som er udvundet af havbunden eller -undergrunden beliggende uden for dens søterritorium, for så vidt den har eneret på udnyttelsen af denne havbund eller -undergrund

| m) | varer, som er fremstillet dér udelukkende på grundlag af de i litra a)-l) omhandlede produkter. |
| --- | --- |

m)

varer, som er fremstillet dér udelukkende på grundlag af de i litra a)-l) omhandlede produkter.

2.   Udtrykkene »dens fartøjer« og »dens fabriksskibe« i stk. 1, litra h) henholdsvis i), omfatter kun de fartøjer og fabriksskibe, som opfylder alle nedenstående betingelser:

| a) | de er registreret i en EU-medlemsstats eller en EFTA-stat |
| --- | --- |

a)

de er registreret i en EU-medlemsstats eller en EFTA-stat

| b) | de fører en EU-medlemsstats eller en EFTA-stats flag |
| --- | --- |

b)

de fører en EU-medlemsstats eller en EFTA-stats flag

| c) | de opfylder en af de følgende betingelser:






  i) | de er mindst 50 %-ejet af statsborgere i de kontraherende parter i EØS-aftalen, eller |
| --- | --- | --- |

c)

de opfylder en af de følgende betingelser:

i)

de er mindst 50 %-ejet af statsborgere i de kontraherende parter i EØS-aftalen, eller

| ii) | de ejes af selskaber:






  — | der har deres hovedkontor og primære forretningssted i en EU-medlemsstat eller en EFTA-stat og |
| --- | --- | --- |

ii)

de ejes af selskaber:

—

der har deres hovedkontor og primære forretningssted i en EU-medlemsstat eller en EFTA-stat og

| — | der er mindst 50 %-ejet af kontraherende parter i EØS-aftalen eller af offentlige enheder eller statsborgere i disse parter. |
| --- | --- |

—

der er mindst 50 %-ejet af kontraherende parter i EØS-aftalen eller af offentlige enheder eller statsborgere i disse parter.

3.   Med henblik på stk. 2 betragtes EFTA-staterne som én implementerende kontraherende part.

Artikel 4

Tilstrækkelig bearbejdning eller forarbejdning

1.   Produkter, der ikke er fuldt ud fremstillet i EØS, anses for at være tilstrækkeligt bearbejdede eller forarbejdede, når betingelserne i listen i bilag II for de berørte varer er opfyldt, jf. dog denne artikels stk. 3 og artikel 6.

2.   Hvis et produkt, der har opnået oprindelsesstatus i EØS i overensstemmelse med stk. 1, anvendes som materiale i fremstillingen af et andet produkt, tages der ikke hensyn til de materialer uden oprindelsesstatus, der måtte være blevet anvendt i forbindelse med fremstillingen heraf.

3.   Det skal for hvert enkelt produkt fastslås, om betingelserne i stk. 1 er opfyldt.

Hvis den pågældende regel imidlertid er baseret på overholdelsen af et maksimalt indhold af materialer uden oprindelsesstatus, kan toldmyndighederne i EØS-aftalens kontraherende parter tillade eksportøren at beregne produktets pris ab fabrik og værdien af materialerne uden oprindelsesstatus på et gennemsnitligt grundlag, jf. stk. 4, for at tage hensyn til udsving i omkostninger og valutakurser.

4.   I det tilfælde, der er omhandlet i stk. 3, andet afsnit, beregnes der en gennemsnitlig pris ab fabrik for produktet og en gennemsnitlig værdi for de anvendte materialer uden oprindelsesstatus på grundlag af henholdsvis summen af de priser ab fabrik, der er opkrævet for alt salg af de samme produkter i løbet af det foregående regnskabsår, og summen af værdien af alle de materialer uden oprindelsesstatus, der er anvendt ved fremstillingen af de samme produkter i løbet af det foregående regnskabsår, som fastlagt af den pågældende kontraherende part i EØS-aftalen, eller, hvis der ikke foreligger tal for et fuldt regnskabsår, en kortere periode, som dog ikke må være på under tre måneder.

5.   De eksportører, som har valgt at anvende beregninger på et gennemsnitligt grundlag, skal konsekvent anvende denne metode i året efter referenceregnskabsåret eller, efter omstændighederne, året efter den kortere referenceperiode. De kan ophøre med at anvende denne metode, hvis de i løbet af et givet regnskabsår eller en kortere repræsentativ periode på ikke under tre måneder konstaterer, at de udsving i omkostninger eller valutakurser, som gjorde det berettiget at anvende metoden, er ophørt.

6.   De gennemsnit, der er omhandlet i stk. 4, skal anvendes som henholdsvis prisen ab fabrik og værdien for materialer uden oprindelsesstatus, således at det kan fastlås, om kravet om det maksimale indhold af materialer uden oprindelsesstatus er opfyldt.

Artikel 5

Toleranceregel

1.   Uanset artikel 4 og med forbehold af nærværende artikels stk. 2 og 3 kan materialer uden oprindelsesstatus, som ifølge betingelserne i listen i bilag II ikke må anvendes til fremstilling af et givet produkt, dog anvendes, hvis deres samlede nettovægt eller produktets anslåede værdi ikke overstiger:

| a) | 15 % af nettovægten for produkter henhørende under kapitel 2 og kapitel 4-24, bortset fra forarbejdede fiskerivarer henhørende under kapitel 16 |
| --- | --- |

a)

15 % af nettovægten for produkter henhørende under kapitel 2 og kapitel 4-24, bortset fra forarbejdede fiskerivarer henhørende under kapitel 16

| b) | 15 % af produktets værdi ab fabrik for andre produkter end dem, der er omfattet af litra a). |
| --- | --- |

b)

15 % af produktets værdi ab fabrik for andre produkter end dem, der er omfattet af litra a).

Dette stykke finder ikke anvendelse for produkter henhørende under kapitel 50-63 i det harmoniserede system, for hvilke tolerancerne i bemærkning 6 og 7 i bilag I finder anvendelse.

2.   Denne artikels stk. 1 tillader ikke, at nogen af procentsatserne for det maksimale indhold af materialer uden oprindelsesstatus, der er fastlagt i listen i bilag II, overskrides.

3.   Denne artikels stk. 1 og 2 finder ikke anvendelse på produkter, der er fuldt ud fremstillet i EØS i den i artikel 3 fastlagte betydning. Den tolerance, der er fastlagt i nævnte bestemmelser, gælder imidlertid for produkter, for hvilke det i henhold til listen i bilag II kræves, at de materialer, der er anvendt til fremstillingen af det pågældende produkt, skal være fuldt ud fremstillet, jf. dog artikel 6 og artikel 9, stk. 1.

Artikel 6

Utilstrækkelig bearbejdning eller forarbejdning

1.   Uden at dette berører denne artikels stk. 2 anses følgende bearbejdninger eller forarbejdninger som utilstrækkelige til at give et produkt oprindelsesstatus, uanset om betingelserne i artikel 4 er opfyldt:

| a) | bevarende behandlinger, som har til formål at sikre, at produkternes tilstand ikke forringes under transport og oplagring |
| --- | --- |

a)

bevarende behandlinger, som har til formål at sikre, at produkternes tilstand ikke forringes under transport og oplagring

| b) | adskillelse og samling af kolli |
| --- | --- |

b)

adskillelse og samling af kolli

| c) | vask, rensning; afstøvning, fjernelse af oxidlag, olie, maling eller andre belægninger |
| --- | --- |

c)

vask, rensning; afstøvning, fjernelse af oxidlag, olie, maling eller andre belægninger

| d) | strygning eller presning af tekstiler |
| --- | --- |

d)

strygning eller presning af tekstiler

| e) | enkel maling og polering |
| --- | --- |

e)

enkel maling og polering

| f) | afskalning og hel eller delvis slibning af ris; polering og glasering af korn eller ris |
| --- | --- |

f)

afskalning og hel eller delvis slibning af ris; polering og glasering af korn eller ris

| g) | farvning af sukker, tilsætning af smagsstoffer til sukker eller formning af sukker i stykker; hel eller delvis formaling af krystalsukker |
| --- | --- |

g)

farvning af sukker, tilsætning af smagsstoffer til sukker eller formning af sukker i stykker; hel eller delvis formaling af krystalsukker

| h) | skrælning, udstening og afskalning/udbælgning af frugter, nødder og grøntsager |
| --- | --- |

h)

skrælning, udstening og afskalning/udbælgning af frugter, nødder og grøntsager

| i) | hvæsning, enkel slibning eller enkel tilskæring |
| --- | --- |

i)

hvæsning, enkel slibning eller enkel tilskæring

| j) | sigtning, sortering, klassificering, tilpasning (herunder samling i sæt) |
| --- | --- |

j)

sigtning, sortering, klassificering, tilpasning (herunder samling i sæt)

| k) | enkel aftapning på flasker, påfyldning af dåser, flakoner, anbringelse i sække, kasser, æsker, på bræt, plader eller bakker samt alle andre enkle emballeringsarbejder |
| --- | --- |

k)

enkel aftapning på flasker, påfyldning af dåser, flakoner, anbringelse i sække, kasser, æsker, på bræt, plader eller bakker samt alle andre enkle emballeringsarbejder

| l) | anbringelse eller påtrykning af mærker, etiketter, logoer og andre lignende kendetegn på selve produkterne eller deres emballage |
| --- | --- |

l)

anbringelse eller påtrykning af mærker, etiketter, logoer og andre lignende kendetegn på selve produkterne eller deres emballage

| m) | enkel blanding af produkter, også af forskellig art |
| --- | --- |

m)

enkel blanding af produkter, også af forskellig art

| n) | blanding af sukker med ethvert materiale |
| --- | --- |

n)

blanding af sukker med ethvert materiale

| o) | enkel tilsætning af vand eller fortynding eller dehydrering eller denaturering af produkter |
| --- | --- |

o)

enkel tilsætning af vand eller fortynding eller dehydrering eller denaturering af produkter

| p) | enkel samling af dele for at kunne danne en komplet enhed eller adskillelse af produkter i dele |
| --- | --- |

p)

enkel samling af dele for at kunne danne en komplet enhed eller adskillelse af produkter i dele

| q) | slagtning af dyr |
| --- | --- |

q)

slagtning af dyr

| r) | en kombination af to eller flere af de i litra a)-q) nævnte processer. |
| --- | --- |

r)

en kombination af to eller flere af de i litra a)-q) nævnte processer.

2.   Alle de bearbejdninger eller forarbejdninger, der udføres i EØS på et givet produkt, skal tages i betragtning, når det skal bestemmes, om den bearbejdning eller forarbejdning, som det pågældende produkt har undergået, skal anses som utilstrækkelig i henhold til stk. 1.

Artikel 7

Kumulation af oprindelse

1.   Uden at dette berører artikel 2, betragtes produkter som havende oprindelse i EØS, hvis de er fremstillet dér af materialer med oprindelse i en enhver kontraherende part, forudsat at den bearbejdning eller forarbejdning, der er foretaget i EØS, er mere vidtgående end den, der er omhandlet i artikel 6. Det kræves ikke, at sådanne materialer skal have undergået en tilstrækkelig bearbejdning eller forarbejdning.

2.   Når den bearbejdning eller forarbejdning, der er foretaget i EØS, ikke er mere vidtgående end den, der er omhandlet i artikel 6, betragtes det produkt, der er fremstillet af materialer med oprindelse i en anden implementerende kontraherende part, alene som havende oprindelsesstatus i EØS, hvis den dér opnåede værditilvækst overstiger værdien af de anvendte materialer med oprindelse i de andre implementerende kontraherende parter. Hvis dette ikke er tilfældet, betragtes det fremstillede produkt som et produkt med oprindelse i den implementerende kontraherende part, som tegner sig for den største værdi af de materialer med oprindelsesstatus, der er anvendt ved fremstillingen i EØS.

3.   Uden at dette berører artikel 2, betragtes bearbejdning og forarbejdning af produkter, der er foretaget i en anden implementerende kontraherende part end en kontraherende part i EØS-aftalen, bortset fra produkter henhørende under kapitel 50-63, som værende foretaget i EØS, når de fremstillede produkter undergår en efterfølgende bearbejdning eller forarbejdning i EØS.

4.   Uden at dette berører artikel 2, og alene i forbindelse med den bilaterale samhandel mellem de kontraherende parter i EØS-aftalen betragtes bearbejdning og forarbejdning af produkter henhørende under kapitel 50-63, der er foretaget i den importerende kontraherende part i EØS-aftalen, som værende foretaget i EØS, når produkterne undergår en efterfølgende bearbejdning eller forarbejdning i EØS.

Deltagerne i Den Europæiske Unions stabiliserings- og associeringsproces og Republikken Moldova betragtes med henblik på dette stykke som værende én implementerende kontraherende part.

5.   De kontraherende parter i EØS-aftalen kan i fælleskab via en afgørelse i Det Blandede EØS-Udvalg vælge at udvide anvendelsen af denne artikels stk. 3 til at omfatte import af produkter henhørende under kapitel 50-63.

6.   I forbindelse med kumulation, jf. denne artikels stk. 3-5, betragtes produkterne med oprindelsesstatus alene som havende oprindelse i EØS, hvis den bearbejdning eller forarbejdning, der er foretaget dér, er mere vidtgående end den, der er omhandlet i artikel 6.

7.   Produkter med oprindelse i de implementerende kontraherende parter, som ikke undergår nogen bearbejdning eller forarbejdning i EØS, bevarer deres oprindelsesstatus, når de eksporteres til en anden kontraherende part i EØS-aftalen.

Artikel 8

Betingelser for anvendelse af kumulation af oprindelse

1.   Den i artikel 7 omhandlede kumulation kan kun anvendes, hvis:

| a) | der foreligger en gældende præferencehandelsaftale i overensstemmelse med artikel XXIV i den almindelige overenskomst om told og udenrigshandel 1994 (GATT) mellem de implementerende kontraherende parter, hvor oprindelsesstatus er opnået, og den kontraherende part i EØS-aftalen, der er bestemmelsesstedet, og |
| --- | --- |

a)

der foreligger en gældende præferencehandelsaftale i overensstemmelse med artikel XXIV i den almindelige overenskomst om told og udenrigshandel 1994 (GATT) mellem de implementerende kontraherende parter, hvor oprindelsesstatus er opnået, og den kontraherende part i EØS-aftalen, der er bestemmelsesstedet, og

| b) | varerne har opnået oprindelsesstatus ved anvendelse af oprindelsesregler svarende til dem, der er anført i disse regler. |
| --- | --- |

b)

varerne har opnået oprindelsesstatus ved anvendelse af oprindelsesregler svarende til dem, der er anført i disse regler.

2.   Der offentliggøres meddelelser om, at de nødvendige betingelser for anvendelsen af kumulation er opfyldt, i Den Europæiske Unions Tidende (C-udgaven) og i en officiel publikation i andre kontraherende parter i EØS-aftalen efter disses egne procedurer.

Den i artikel 7 omhandlede kumulation gælder fra den dato, der er anført i disse meddelelser.

De kontraherende parter i EØS-aftalen meddeler Europa-Kommissionen de nærmere detaljer om de relevante aftaler indgået med andre implementerende kontraherende parter, herunder dato for disse reglers ikrafttræden.

3.   Beviset for oprindelse bør indeholde følgende angivelse på engelsk: »CUMULATION APPLIED WITH (navn på de(n) relevante implementerende kontraherende part(er) på engelsk)«, hvis produkterne har opnået oprindelsesstatus ved anvendelse af kumulation af oprindelse i overensstemmelse med artikel 7.

Hvis der benyttes et varecertifikat EUR.1 som bevis for oprindelse, anføres denne angivelse i rubrik 7 i varecertifikat EUR.1.

4.   De kontraherende parter i EØS-aftalen kan for så vidt angår produkter, der eksporteres inden for EØS, og som har opnået oprindelsesstatus ved anvendelse af kumulation af oprindelse i overensstemmelse med artikel 7, beslutte at give fritagelse for kravet i nærværende artikels stk. 3 om at anføre angivelsen i oprindelsesbeviset (1).

De kontraherende parter i EØS-aftalen skal meddele Europa-Kommissionen fritagelsen i overensstemmelse med artikel 8, stk. 2.

Artikel 9

Kvalificerende enhed

1.   Med henblik på disse regler er den kvalificerende enhed det produkt, der anses for at være basisenheden ved tarifering i det harmoniserede systems nomenklatur. Heraf følger at:

| a) | når et produkt, der består af en gruppe eller samling af genstande, i henhold til det harmoniserede system tariferes under én og samme position, udgør helheden den kvalificerende enhed |
| --- | --- |

a)

når et produkt, der består af en gruppe eller samling af genstande, i henhold til det harmoniserede system tariferes under én og samme position, udgør helheden den kvalificerende enhed

| b) | når en sending består af et antal identiske produkter, der tariferes under samme position i det harmoniserede system, tages hvert enkelt produkt i betragtning ved anvendelsen af disse regler. |
| --- | --- |

b)

når en sending består af et antal identiske produkter, der tariferes under samme position i det harmoniserede system, tages hvert enkelt produkt i betragtning ved anvendelsen af disse regler.

2.   Når emballagen i henhold til punkt 5 i de almindelige bestemmelser i det harmoniserede system er indbefattet i produktet ved tariferingen, skal dette også være tilfældet ved bestemmelsen af oprindelsen.

3.   Tilbehør, reservedele og værktøj, der leveres som standardudstyr til materiel, maskiner, apparater eller køretøjer, og hvis pris er indbefattet i produktets pris ab fabrik, betragtes som værende en del af dette materiel eller disse maskiner, apparater eller køretøjer.

Artikel 10

Sæt

Sæt som defineret i punkt 3 i de almindelige bestemmelser i det harmoniserede system betragtes som produkter med oprindelsesstatus, når alle dele har oprindelsesstatus.

Når et sæt består af produkter med og uden oprindelsesstatus, anses sættet som helhed dog for at have oprindelsesstatus, hvis værdien af de produkter, der ikke har oprindelsesstatus, ikke overstiger 15 % af sættets pris ab fabrik.

Artikel 11

Neutrale elementer

Ved bestemmelse af, om et produkt har oprindelsesstatus, er det ikke nødvendigt at undersøge, om følgende, som må anvendes ved dets fremstilling, har oprindelsesstatus:

| a) | energi og brændsel |
| --- | --- |

a)

energi og brændsel

| b) | anlæg og udstyr |
| --- | --- |

b)

anlæg og udstyr

| c) | maskiner og værktøj |
| --- | --- |

c)

maskiner og værktøj

| d) | andre varer, som ikke indgår og ikke er bestemt til at indgå i det pågældende produkts endelige sammensætning. |
| --- | --- |

d)

andre varer, som ikke indgår og ikke er bestemt til at indgå i det pågældende produkts endelige sammensætning.

Artikel 12

Regnskabsmæssig adskillelse

1.   Hvis der ved bearbejdningen eller forarbejdningen af et produkt anvendes fungible materialer med og uden oprindelsesstatus, kan de økonomiske operatører forvalte materialerne efter metoden med regnskabsmæssig adskillelse, uden at materialerne opbevares i særskilte lagre.

2.   De økonomiske operatører kan forvalte fungible produkter med og uden oprindelsesstatus, der henhører under pos. 1701, efter metoden med regnskabsmæssig adskillelse, uden at produkterne opbevares i særskilte lagre.

3.   De kontraherende parter i EØS-aftalen kan kræve, at anvendelsen af regnskabsmæssig adskillelse skal være betinget af en forudgående tilladelse fra toldmyndighederne. Toldmyndighederne kan give en sådan tilladelse på de betingelser, de finder hensigtsmæssige, og overvåger brugen af tilladelsen. Toldmyndighederne kan tilbagekalde tilladelsen, såfremt indehaveren af tilladelsen på nogen som helst måde benytter tilladelsen på ukorrekt vis eller ikke opfylder de øvrige betingelser, der er fastsat i disse regler.

Ved anvendelsen af regnskabsmæssig adskillelse skal det sikres, at mængden af produkter, der kan betragtes som »produkter med oprindelse i EØS«, på intet tidspunkt er større, end det ville være tilfældet, hvis der var opretholdt en fysisk adskillelse af lagrene.

Metoden skal anvendes og anvendelsen heraf registreres i overensstemmelse med de almindeligt anerkendte regnskabsprincipper, der gælder i den kontraherende part i EØS-aftalen.

4.   Indehaveren af tilladelsen til at benytte den i stk. 1 og 2 omhandlede metode udfærdiger eller ansøger om oprindelsesbeviser for den mængde produkter, der kan betragtes som havende oprindelse i EØS. Efter anmodning fra toldmyndighederne skal indehaveren af tilladelsen til at anvende metoden fremlægge en redegørelse for, hvordan mængderne er forvaltet.

AFSNIT III

AFSNIT III

TERRITORIALKRAV

TERRITORIALKRAV

Artikel 13

Territorialitetsprincip

1.   Betingelserne i afsnit II skal til enhver tid være opfyldt i EØS.

2.   Hvis produkter med oprindelsesstatus, der er eksporteret fra EØS til et andet land, returneres, anses de som produkter uden oprindelsesstatus, medmindre det over for toldmyndighederne kan godtgøres:

| a) | at de returnerede varer er de samme varer som dem, der blev eksporteret, og |
| --- | --- |

a)

at de returnerede varer er de samme varer som dem, der blev eksporteret, og

| b) | at de ikke har undergået nogen behandling, ud over hvad der var nødvendigt for deres bevarelse, mens de befandt sig i det pågældende land eller blev eksporteret. |
| --- | --- |

b)

at de ikke har undergået nogen behandling, ud over hvad der var nødvendigt for deres bevarelse, mens de befandt sig i det pågældende land eller blev eksporteret.

3.   Opnåelse af oprindelsesstatus under de vilkår, der er anført i afsnit II, berøres ikke af en bearbejdning eller forarbejdning, der er foretaget uden for EØS på materialer, der er eksporteret fra EØS og efterfølgende reimporteret dertil, forudsat at:

| a) | disse materialer er fuldt ud fremstillet i EØS eller har undergået yderligere forarbejdning eller bearbejdning end den, der er omhandlet i artikel 6, før eksporten, og |
| --- | --- |

a)

disse materialer er fuldt ud fremstillet i EØS eller har undergået yderligere forarbejdning eller bearbejdning end den, der er omhandlet i artikel 6, før eksporten, og

| b) | det over for toldmyndighederne kan godtgøres:






  i) | at de reimporterede produkter er resultatet af en bearbejdning eller forarbejdning af de eksporterede materialer, og |
| --- | --- | --- |

b)

det over for toldmyndighederne kan godtgøres:

i)

at de reimporterede produkter er resultatet af en bearbejdning eller forarbejdning af de eksporterede materialer, og

| ii) | at den samlede værditilvækst, der er opnået uden for EØS ved anvendelse af denne artikel, ikke overstiger 10 % af prisen ab fabrik for det færdige produkt, der søges om oprindelsesstatus for. |
| --- | --- |

ii)

at den samlede værditilvækst, der er opnået uden for EØS ved anvendelse af denne artikel, ikke overstiger 10 % af prisen ab fabrik for det færdige produkt, der søges om oprindelsesstatus for.

4.   Med henblik på denne artikels stk. 3 finder de betingelser, der er anført i afsnit II vedrørende opnåelse af oprindelsesstatus, ikke anvendelse på bearbejdning eller forarbejdning foretaget uden for EØS. Anvendes der imidlertid i listen i bilag II en regel om fastsættelse af en maksimal værdi for alle anvendte materialer uden oprindelsesstatus til bestemmelse af det pågældende færdige produkts oprindelsesstatus, må den samlede værdi af de materialer uden oprindelsesstatus, der anvendes i den pågældende kontraherende part i EØS-aftalen, sammenlagt med den samlede værditilvækst, der er opnået uden for EØS under anvendelse af nærværende artikel, ikke overstige den anførte procentdel.

5.   Med henblik på anvendelsen af stk. 3 og 4 forstås ved »samlet værditilvækst« samtlige de omkostninger, der er påløbet uden for EØS, herunder værdien af de materialer, der er tilføjet dér.

6.   Denne artikels stk. 3 og 4 finder ikke anvendelse på produkter, som ikke opfylder betingelserne i listen i bilag II, eller som kun kan anses for at være tilstrækkeligt bearbejdede eller forarbejdede under anvendelse af den generelle tolerance i artikel 5.

7.   Enhver bearbejdning eller forarbejdning, der omfattes af denne artikel og foretages uden for EØS, finder sted under ordningen for passiv forædling eller en lignende ordning.

Artikel 14

Uændret tilstand

1.   Den præferencebehandling, der er fastsat i EØS-aftalen, gælder kun for produkter, der opfylder betingelserne i disse regler, og som angives til import i en kontraherende part i EØS-aftalen, forudsat at disse produkter er de samme, som dem der eksporteres fra den kontraherende part i EØS-aftalen. De må ikke være blevet ændret, omdannet på nogen måde eller have undergået anden behandling end behandling, der har til formål at bevare produkterne i god stand eller at påføre eller anbringe mærker, etiketter, segl eller anden dokumentation til at sikre overensstemmelse med specifikke nationale krav i den importerende kontraherende part i EØS-aftalen, og som foretages som led i toldtilsynet i transit- eller opdelingslandet/-landene uden for EU, før de angives til frit forbrug.

2.   Oplagring af produkter eller sendinger kan finde sted, hvis produkterne forbliver under toldtilsyn i transitlandet/-landene uden for EU.

3.   Deling af sendinger kan finde sted, hvis de forbliver under toldtilsyn i opdelingslandet/-landene uden for EU, jf. dog dette tillægs afsnit V.

4.   I tilfælde af tvivl kan den importerende kontraherende part i EØS-aftalen til enhver tid anmode importøren eller dennes repræsentant om at indgive alle relevante dokumenter til at bevise overensstemmelse med denne artikel, hvilket kan ske med enhver form for dokumentation, navnlig:

| a) | kontraktmæssige transportdokumenter, f.eks. konnossementer |
| --- | --- |

a)

kontraktmæssige transportdokumenter, f.eks. konnossementer

| b) | faktuelle eller konkrete beviser baseret på mærkning eller nummerering af kolli |
| --- | --- |

b)

faktuelle eller konkrete beviser baseret på mærkning eller nummerering af kolli

| c) | et certifikat til bekræftelse af, at produkterne ikke har undergået nogen form for behandling, som er udstedt af toldmyndighederne i transit- eller opdelingslandet/-landene eller andre dokumenter, som godtgør, at varerne er forblevet under toldtilsyn i transit- eller opdelingslandet/-landene, eller |
| --- | --- |

c)

et certifikat til bekræftelse af, at produkterne ikke har undergået nogen form for behandling, som er udstedt af toldmyndighederne i transit- eller opdelingslandet/-landene eller andre dokumenter, som godtgør, at varerne er forblevet under toldtilsyn i transit- eller opdelingslandet/-landene, eller

| d) | enhver form for bevis med tilknytning til selve varerne. |
| --- | --- |

d)

enhver form for bevis med tilknytning til selve varerne.

Artikel 15

Udstillinger

1.   Produkter med oprindelsesstatus, der afsendes til en udstilling i et andet land end dem, med hvilke der gælder kumulation efter artikel 7 og 8, og som efter udstillingen sælges til import i EØS, er ved importen omfattet af EØS-aftalen, forudsat at det over for toldmyndighederne kan godtgøres:

| a) | at en eksportør har sendt produkterne fra en kontraherende part i EØS-aftalen til udstillingslandet og har ladet dem udstille dér |
| --- | --- |

a)

at en eksportør har sendt produkterne fra en kontraherende part i EØS-aftalen til udstillingslandet og har ladet dem udstille dér

| b) | at denne eksportør har solgt produkterne eller på anden måde overdraget dem til en person i en anden kontraherende part i EØS-aftalen, |
| --- | --- |

b)

at denne eksportør har solgt produkterne eller på anden måde overdraget dem til en person i en anden kontraherende part i EØS-aftalen,

| c) | at produkterne under udstillingen eller umiddelbart derefter er afsendt i den stand, i hvilken de blev afsendt til udstillingen, og |
| --- | --- |

c)

at produkterne under udstillingen eller umiddelbart derefter er afsendt i den stand, i hvilken de blev afsendt til udstillingen, og

| d) | at produkterne fra det tidspunkt, hvor de blev afsendt til udstillingen, ikke har været benyttet til andre formål end til fremvisning på udstillingen. |
| --- | --- |

d)

at produkterne fra det tidspunkt, hvor de blev afsendt til udstillingen, ikke har været benyttet til andre formål end til fremvisning på udstillingen.

2.   Der skal udstedes eller udfærdiges et oprindelsesbevis i henhold til dette tillægs afsnit V, og dette bevis skal fremlægges for toldmyndigheder i den importerende kontraherende part i EØS-aftalen på de sædvanlige betingelser. Udstillingens navn og adresse skal anføres derpå. Om fornødent kan der kræves supplerende dokumentation for de omstændigheder, under hvilke de har været udstillet.

3.   Stk. 1 gælder for alle udstillinger, messer eller tilsvarende offentlige arrangementer af kommerciel, industriel, landbrugsmæssig eller håndværksmæssig karakter, under hvilke de pågældende produkter er under konstant toldkontrol, og som ikke er tilrettelagt med privat formål i forretninger eller handelslokaler med henblik på salg af udenlandske produkter.

AFSNIT IV

AFSNIT IV

GODTGØRELSE ELLER FRITAGELSE

GODTGØRELSE ELLER FRITAGELSE

Artikel 16

Godtgørelse af eller fritagelse for told

1.   For materialer uden oprindelsesstatus, der anvendes til fremstilling af produkter henhørende under kapitel 50-63 i det harmoniserede system med oprindelse i EØS, og for hvilke der udstedes eller udfærdiges et oprindelsesbevis i overensstemmelse med dette tillægs afsnit V, må der ikke indrømmes godtgørelse af eller fritagelse for told af nogen art i den eksporterende kontraherende part i EØS.

2.   Det i stk. 1 omhandlede forbud gælder for alle ordninger med delvis eller fuldstændig godtgørelse eller tilbagebetaling af eller fritagelse for told eller afgifter med tilsvarende virkning, som finder anvendelse i enhver eksporterende kontraherende part i EØS på materialer, der anvendes ved fremstilling, når sådan godtgørelse, tilbagebetaling eller fritagelse udtrykkeligt eller i praksis finder anvendelse, når produkter, som er fremstillet af de nævnte materialer, eksporteres, men ikke når de forbliver dér til indenlandsk forbrug.

3.   Eksportører af produkter, der er omfattet af et oprindelsesbevis, skal til enhver tid på toldmyndighedernes begæring kunne fremlægge al relevant dokumentation for, at der ikke er opnået godtgørelse for materialer uden oprindelsesstatus, som er anvendt til fremstilling af det pågældende produkt, og at al told og alle afgifter med tilsvarende virkning, der pålægges sådanne materialer, faktisk er betalt.

4.   Det i stk. 1 omhandlede forbud gælder ikke for samhandel mellem de kontraherende parter i EØS-aftalen med produkter, der har opnået oprindelsesstatus ved anvendelse af kumulation af oprindelse efter artikel 7, stk. 4 eller 5.

AFSNIT V

AFSNIT V

OPRINDELSESBEVIS

OPRINDELSESBEVIS

Artikel 17

Generelle betingelser

1.   Produkter med oprindelsesstatus er ved import i en kontraherende part i EØS-aftalen omfattet af de fordele, der er fastsat i bestemmelserne i EØS-aftalen, når et af følgende oprindelsesbeviser forelægges:

| a) | et varecertifikat EUR.1, hvortil der findes en model i dette tillægs bilag IV |
| --- | --- |

a)

et varecertifikat EUR.1, hvortil der findes en model i dette tillægs bilag IV

| b) | i de i artikel 18, stk. 1, fastsatte tilfælde en erklæring (i det følgende benævnt »oprindelseserklæring«), som afgives af eksportøren på en faktura, en følgeseddel eller ethvert andet handelsdokument, og som beskriver de pågældende produkter tilstrækkelig detaljeret til, at de kan identificeres; teksten til oprindelseserklæringen findes i bilag III til dette tillæg. |
| --- | --- |

b)

i de i artikel 18, stk. 1, fastsatte tilfælde en erklæring (i det følgende benævnt »oprindelseserklæring«), som afgives af eksportøren på en faktura, en følgeseddel eller ethvert andet handelsdokument, og som beskriver de pågældende produkter tilstrækkelig detaljeret til, at de kan identificeres; teksten til oprindelseserklæringen findes i bilag III til dette tillæg.

2.   Uanset stk. 1 i denne artikel er produkter med oprindelsesstatus i den i disse regler fastlagte betydning i de i artikel 27 omhandlede tilfælde omfattet af bestemmelserne i EØS-aftalen, uden at der skal forelægges nogen af de oprindelsesbeviser, der er omhandlet i stk. 1 i denne artikel.

3.   Uden at det berører stk. 1, kan de kontraherende parter i EØS-aftalen beslutte, at de i stk. 1, litra a) og b), nævnte oprindelsesbeviser i forbindelse med præferencehandelen mellem dem erstattes af udtalelser om oprindelse, der udfærdiges af eksportører, som er registreret i en elektronisk database i overensstemmelse med EØS-aftalens kontraherende parters interne lovgivning.

Anvendelsen af en udtalelse om oprindelse, der udfærdiges af eksportører, og som er registreret i en elektronisk database, der er godkendt af to eller flere implementerende kontraherende parter, må ikke hindre anvendelsen af diagonal kumulation med andre implementerende kontraherende parter.

4.   Med henblik på stk. 1 kan de kontraherende parter i EØS-aftalen aftale at indføre en ordning, der giver mulighed for elektronisk udstedelse og/eller elektronisk indgivelse af de i stk. 1, litra a) og b), nævnte oprindelsesbeviser.

5.   Med henblik på artikel 7, og hvis artikel 8, stk. 4, finder anvendelse, skal eksportører etableret i en implementerende kontraherende part, der udsteder eller anmoder om et oprindelsesbevis på grundlag af et andet oprindelsesbevis, der er blevet fritaget for kravet om at anføre angivelsen, jf. artikel 8, stk. 3, træffe alle nødvendige foranstaltninger for at sikre, at betingelserne for anvendelse af kumulation er opfyldt, og være rede til at forelægge toldmyndighederne alle relevante dokumenter.

Artikel 18

Betingelser for udfærdigelse af en oprindelseserklæring

1.   En oprindelseserklæring som omhandlet i artikel 17, stk. 1, litra b), kan udfærdiges:

| a) | af en godkendt eksportør som omhandlet i artikel 19 eller |
| --- | --- |

a)

af en godkendt eksportør som omhandlet i artikel 19 eller

| b) | af enhver eksportør angående enhver sending, der består af en eller flere kolli indeholdende produkter med oprindelsesstatus, hvis samlede værdi ikke overstiger 6 000 EUR. |
| --- | --- |

b)

af enhver eksportør angående enhver sending, der består af en eller flere kolli indeholdende produkter med oprindelsesstatus, hvis samlede værdi ikke overstiger 6 000 EUR.

2.   Der kan udfærdiges en oprindelseserklæring, hvis produkterne kan betragtes som havende oprindelse i EØS eller en implementerende kontraherende part og opfylder de øvrige betingelser i disse regler.

3.   En eksportør, der udfærdiger en oprindelseserklæring, skal til enhver tid på begæring af toldmyndighederne i den eksporterende kontraherende part i EØS-aftalen kunne fremlægge alle relevante dokumenter, som beviser, at de pågældende produkter har oprindelsesstatus, og at de øvrige betingelser i disse regler er opfyldt.

4.   Eksportøren udfærdiger en oprindelseserklæring ved maskinskrivning, stempling eller trykning af erklæringen, hvis tekst fremgår af bilag III til dette tillæg, på fakturaen, følgesedlen eller et andet handelsdokument ved anvendelse af en af de sproglige udgaver, der er vist i nævnte bilag, i overensstemmelse med eksportlandets nationale ret. Hvis erklæringen er håndskrevet, skal den være skrevet med blæk og med blokbogstaver.

5.   Oprindelseserklæringer skal være forsynet med eksportørens personlige håndskrevne underskrift. En godkendt eksportør som omhandlet i artikel 19 kan dog undlade at underskrive sådanne erklæringer, forudsat at han skriftligt over for toldmyndighederne i den eksporterende kontraherende part i EØS-aftalen tilkendegiver, at han påtager sig det fulde ansvar for alle oprindelseserklæringer, der angiver ham, som om de faktisk var forsynet med hans håndskrevne underskrift.

6.   Eksportøren kan udfærdige en oprindelseserklæring ved eksporten af de produkter, som den vedrører, eller efter eksporten (»den efterfølgende oprindelseserklæring«), på betingelse af at erklæringen forelægges i importlandet senest to år efter importen af de produkter, som den vedrører.

Hvis en sending opdeles, jf. artikel 14, stk. 3, udfærdiges den efterfølgende oprindelseserklæring af den godkendte eksportør i den eksporterende kontraherende part i EØS-aftalen, som produkterne kommer fra, forudsat at den samme toårige frist overholdes.

Artikel 19

Godkendt eksportør

1.   Toldmyndighederne i den eksporterende kontraherende part i EØS-aftalen kan på basis af nationale krav give enhver eksportør, der er etableret i den pågældende kontraherende part i EØS-aftalen (»godkendt eksportør«), tilladelse til at udfærdige oprindelseserklæringer uanset værdien af de pågældende produkter.

2.   En eksportør, der ansøger om en sådan tilladelse, skal til toldmyndighedernes tilfredshed give alle de nødvendige garantier, således at det kan efterprøves, at produkterne har oprindelsesstatus, og at de øvrige betingelser i disse regler er opfyldt.

3.   Toldmyndighederne giver den godkendte eksportør et toldtilladelsesnummer, som skal angives på oprindelseserklæringen.

4.   Toldmyndighederne kontrollerer, at tilladelsen bruges korrekt. De kan tilbagekalde tilladelsen, hvis den godkendte eksportør gør ukorrekt brug af den, og de skal tilbagekalde den, hvis den godkendte eksportør ikke længere giver de i stk. 2 nævnte garantier.

Artikel 20

Fremgangsmåde for udstedelse af et varecertifikat EUR.1

1.   Toldmyndighederne i den eksporterende kontraherende part i EØS-aftalen udsteder et varecertifikat EUR.1 efter skriftlig anmodning fra eksportøren eller, på eksportørens ansvar, fra dennes befuldmægtigede repræsentant.

2.   Med henblik herpå udfylder eksportøren eller dennes befuldmægtigede repræsentant både varecertifikatet EUR.1 og ansøgningsformularen, der begge er at finde i dette tillægs bilag IV. Disse formularer skal udfyldes på et af de sprog, som EØS-aftalen er affattet på, og i overensstemmelse med bestemmelserne i den nationale lovgivning i den eksporterende kontraherende part i EØS-aftalen. Hvis formularerne udfyldes i hånden, skal det være med blæk og med blokbogstaver. Varebeskrivelsen skal anføres i den relevante rubrik uden mellemrum mellem linjerne. Hvis rubrikken ikke udfyldes fuldstændigt, skal der trækkes en vandret streg under produktbeskrivelsens sidste linje, og den ikke udfyldte del skal overstreges.

3.   Følgende anføres på engelsk i rubrik 7 i varecertifikatet EUR.1: »TRANSITIONAL RULES«.

4.   Den eksportør, der anmoder om at få udstedt et varecertifikat EUR.1, skal til enhver tid på begæring af toldmyndighederne i den eksporterende kontraherende part i EØS-aftalen, hvor varecertifikatet EUR.1 er udstedt, kunne fremlægge alle relevante dokumenter, som beviser, at de berørte produkter har oprindelsesstatus, og at de øvrige betingelser i disse regler er opfyldt.

5.   Toldmyndighederne i den eksporterende kontraherende part i EØS-aftalen udsteder et varecertifikat EUR.1, hvis de berørte produkter kan betragtes som produkter med oprindelsesstatus, og de øvrige betingelser i disse regler er opfyldt.

6.   De toldmyndigheder, der udsteder varecertifikater EUR.1, træffer alle nødvendige foranstaltninger for at efterprøve, at produkterne har oprindelsesstatus, og at de øvrige betingelser i disse regler er opfyldt. De er i denne sammenhæng berettiget til at kræve alle oplysninger og foretage alle former for kontrol af eksportørens regnskaber eller enhver anden kontrol, som de finder hensigtsmæssig. De påser desuden, at de i denne artikels stk. 2 omhandlede formularer er udfyldt korrekt. De skal navnlig kontrollere, at den rubrik, der er beregnet til produktbeskrivelsen, er udfyldt på en sådan måde, at det ikke er muligt at foretage svigagtige tilføjelser.

7.   Datoen for udstedelsen af varecertifikat EUR.1 anføres i rubrik 11 i varecertifikat EUR.1.

8.   Varecertifikat EUR.1 udstedes af toldmyndighederne og stilles til rådighed for eksportøren, så snart eksporten faktisk har fundet sted eller er sikret.

Artikel 21

Efterfølgende udstedelse af varecertifikater EUR.1

1.   Uanset artikel 20, stk. 8, kan et varecertifikat EUR.1 udstedes efter eksporten af de produkter, som det vedrører, såfremt:

| a) | det på grund af fejltagelser, uforsætlige undladelser eller særlige omstændigheder ikke blev udstedt ved eksporten |
| --- | --- |

a)

det på grund af fejltagelser, uforsætlige undladelser eller særlige omstændigheder ikke blev udstedt ved eksporten

| b) | det over for toldmyndighederne godtgøres, at der er blevet udstedt et varecertifikat EUR.1, men at det af tekniske årsager ikke er blevet godtaget ved importen |
| --- | --- |

b)

det over for toldmyndighederne godtgøres, at der er blevet udstedt et varecertifikat EUR.1, men at det af tekniske årsager ikke er blevet godtaget ved importen

| c) | de berørte produkters endelige bestemmelsessted ikke var kendt på eksporttidspunktet og blev fastlagt under transporten eller opbevaringen og efter en eventuel deling af en sending, jf. artikel 14, stk. 3 |
| --- | --- |

c)

de berørte produkters endelige bestemmelsessted ikke var kendt på eksporttidspunktet og blev fastlagt under transporten eller opbevaringen og efter en eventuel deling af en sending, jf. artikel 14, stk. 3

| d) | der i henhold til reglerne i konventionen er blevet udstedt et varecertifikat EUR.1 eller EUR-MED for produkter, der også har oprindelsesstatus i henhold til disse regler; eksportøren skal træffe alle nødvendige foranstaltninger for at sikre, at betingelserne for anvendelsen af kumulation er opfyldt, og være rede til at forelægge toldmyndighederne alle relevante dokumenter, som beviser, at produktet har oprindelsesstatus i henhold til disse regler, eller |
| --- | --- |

d)

der i henhold til reglerne i konventionen er blevet udstedt et varecertifikat EUR.1 eller EUR-MED for produkter, der også har oprindelsesstatus i henhold til disse regler; eksportøren skal træffe alle nødvendige foranstaltninger for at sikre, at betingelserne for anvendelsen af kumulation er opfyldt, og være rede til at forelægge toldmyndighederne alle relevante dokumenter, som beviser, at produktet har oprindelsesstatus i henhold til disse regler, eller

| e) | der er udstedt et varecertifikat EUR.1 på grundlag af artikel 8, stk. 4, og det er nødvendigt at anvende artikel 8, stk. 3, ved import i en anden implementerende kontraherende part. |
| --- | --- |

e)

der er udstedt et varecertifikat EUR.1 på grundlag af artikel 8, stk. 4, og det er nødvendigt at anvende artikel 8, stk. 3, ved import i en anden implementerende kontraherende part.

2.   Med henblik på anvendelsen af stk. 1 anfører eksportøren i sin anmodning sted og dato for eksporten af de produkter, som varecertifikat EUR.1 vedrører, samt årsagerne til anmodningen.

3.   Toldmyndighederne kan udstede et efterfølgende varecertifikat EUR.1 senest to år efter datoen for eksporten og kun efter at have kontrolleret, at oplysningerne i eksportørens anmodning stemmer overens med oplysningerne i tilsvarende dokumenter.

4.   Ud over kravet i artikel 20, stk. 3, skal varecertifikater EUR.1, der er udstedt efterfølgende, indeholde følgende påtegning på engelsk: »ISSUED RETROSPECTIVELY«.

5.   Den påtegning, der er nævnt i stk. 4, anføres i rubrik 7 på varecertifikat EUR.1.

Artikel 22

Udstedelse af et duplikateksemplar af et varecertifikat EUR.1

1.   I tilfælde af tyveri, bortkomst eller ødelæggelse af et varecertifikat EUR.1 kan eksportøren henvende sig til de udstedende toldmyndigheder og anmode om udstedelse af et duplikateksemplar på grundlag af de hos myndighederne beroende eksportdokumenter.

2.   Ud over kravet i artikel 20, stk. 3, skal et duplikateksemplar, der er udstedt i henhold til denne artikels stk. 1, indeholde følgende påtegning på engelsk: »DUPLICATE«.

3.   Den påtegning, der er nævnt i stk. 2, anføres i rubrik 7 på duplikateksemplaret af varecertifikat EUR.1.

4.   Duplikateksemplaret, der påføres samme udstedelsesdato som det originale varecertifikat EUR.1, har virkning fra denne dato.

Artikel 23

Oprindelsesbevisets gyldighed

1.   Et oprindelsesbevis er gyldigt i 10 måneder fra den dato, hvor det blev udstedt eller udfærdiget i den eksporterende kontraherende part i EØS-aftalen, og skal inden for samme periode fremlægges for toldmyndighederne i den importerende kontraherende part i EØS-aftalen.

2.   Oprindelsesbeviser, som fremlægges for toldmyndighederne i den eksporterende kontraherende part i EØS-aftalen efter udløbet af den i stk. 1 omhandlede gyldighedsperiode, kan godtages som grundlag for anvendelse af toldpræferencer, når overskridelsen af fristen skyldes ekstraordinære omstændigheder.

3.   I andre tilfælde af forsinket fremlæggelse kan toldmyndighederne i den importerende kontraherende part i EØS-aftalen godtage oprindelsesbeviser, når produkterne er blevet frembudt for toldmyndighederne inden udløbet af den nævnte frist.

Artikel 24

Frizoner

1.   De kontraherende parter i EØS-aftalen træffer alle nødvendige foranstaltninger for at sikre, at produkter, der handles på grundlag af et oprindelsesbevis, og som under transporten indføres i en frizone beliggende på deres territorium, ikke ombyttes med andre varer, og ikke undergår andre behandlinger end dem, der er bestemt til at sikre, at deres tilstand ikke forringes.

2.   Hvis produkter med oprindelse i EØS eller en implementerende kontraherende part indføres i en frizone på grundlag af et oprindelsesbevis og undergår behandling eller forarbejdning, kan der uanset stk. 1 udstedes eller udfærdiges et nyt oprindelsesbevis, hvis denne behandling eller forarbejdning er i overensstemmelse med disse regler.

Artikel 25

Importbetingelser

Oprindelsesbeviser fremlægges for toldmyndighederne i den importerende kontraherende part i EØS-aftalen i overensstemmelse med de procedurer, der gælder i den pågældende kontraherende part i EØS-aftalen.

Artikel 26

Import i form af delforsendelser

Når produkter henhørende under afsnit XVI og XVII eller pos. 7308 og 9406 på importørens anmodning og på de vilkår, som er fastsat af toldmyndighederne i den importerende kontraherende part i EØS-aftalen, importeres i demonteret eller ikkemonteret stand i henhold til punkt 2a i de almindelige bestemmelser vedrørende det harmoniserede system, og denne import finder sted i form af delforsendelser, skal der ved importen af den første delforsendelse fremlægges et samlet bevis for disse produkters oprindelse for toldmyndighederne.

Artikel 27

Fritagelse for oprindelsesbevis

1.   Produkter, der indgår i småforsendelser fra private afsendere til private modtagere eller medbringes af rejsende i deres personlige bagage, kan indføres som produkter med oprindelsesstatus, uden at det er nødvendigt at fremlægge et bevis for oprindelse, forudsat at der er tale om import uden handelsmæssig karakter, at det erklæres, at produkterne opfylder betingelserne i disse regler, og at der ikke er nogen tvivl om denne erklærings rigtighed.

2.   Import betragtes ikke som import af handelsmæssig karakter, hvis alle følgende betingelser er opfyldt:

| a) | der er tale om lejlighedsvis import |
| --- | --- |

a)

der er tale om lejlighedsvis import

| b) | importen består udelukkende af produkter bestemt til personlig brug for modtagerne eller de rejsende eller deres familie |
| --- | --- |

b)

importen består udelukkende af produkter bestemt til personlig brug for modtagerne eller de rejsende eller deres familie

| c) | det fremgår klart af produkternes beskaffenhed og mængde, at importen ikke sker i kommercielt øjemed. |
| --- | --- |

c)

det fremgår klart af produkternes beskaffenhed og mængde, at importen ikke sker i kommercielt øjemed.

3.   Den samlede værdi af disse produkter må ikke overstige 500 EUR i tilfælde af småforsendelser og 1 200 EUR i tilfælde af produkter, der medbringes af rejsende i deres personlige bagage.

Artikel 28

Uoverensstemmelser og formelle fejl

1.   Konstateres der mindre uoverensstemmelser mellem påtegningerne i et oprindelsesbevis og oplysningerne i de dokumenter, der forelægges toldstedet med henblik på opfyldelse af formaliteterne i forbindelse med produkternes import, medfører dette ikke i sig selv, at et oprindelsesbevis er ugyldigt, når det på fyldestgørende måde godtgøres, at dokumentet svarer til de frembudte produkter.

2.   Åbenlyse formelle fejl såsom trykfejl på et oprindelsesbevis må ikke medføre, at det i denne artikels stk. 1 omhandlede dokument afvises, hvis disse fejl ikke er af en sådan karakter, at de rejser tvivl om rigtigheden af påtegningerne i disse dokumenter.

Artikel 29

Leverandørerklæringer

1.   Når der i en kontraherende part i EØS-aftalen udstedes et varecertifikat EUR.1 eller udfærdiges en oprindelseserklæring vedrørende produkter med oprindelsesstatus, ved hvis fremstilling der i overensstemmelse med artikel 7, stk. 3 eller 4, er anvendt varer, som hidrører fra en anden implementerende kontraherende part, og som har undergået bearbejdning eller forarbejdning dér uden at have opnået præferenceoprindelsesstatus, tages de leverandørerklæringer i betragtning, som er udstedt vedrørende disse varer i henhold til denne artikel.

2.   Den i stk. 1 omhandlede leverandørerklæring tjener som bevis for den bearbejdning eller forarbejdning, der er foretaget af de pågældende varer i EØS eller i en implementerende kontraherende part, med henblik på fastlæggelse af, om de produkter, til hvis fremstilling de pågældende varer er anvendt, kan betragtes som produkter med oprindelse i EØS og opfylder de øvrige betingelser i disse regler.

3.   Med undtagelse af de i stk. 4 nævnte tilfælde skal leverandøren udfærdige en separat leverandørerklæring for hver sending varer i den i bilag VI angivne form på et ark papir, der vedlægges fakturaen, følgesedlen eller et andet handelsdokument, som indeholder en beskrivelse af de pågældende varer, der er tilstrækkelig detaljeret til, at de kan identificeres.

4.   Hvis en leverandør regelmæssigt forsyner en bestemt kunde med varer, for hvis vedkommende bearbejdningen eller forarbejdningen i EØS eller i en implementerende kontraherende part forventes at ligge på et konstant niveau i en vis periode, kan leverandøren fremlægge en enkelt leverandørerklæring, som dækker efterfølgende sendinger af disse varer (»stående leverandørerklæring«). En stående leverandørerklæring er normalt gyldig i op til to år efter den dato, på hvilken erklæringen udfærdiges. Toldmyndighederne i den implementerende kontraherende part, hvor erklæringen er udfærdiget, fastlægger betingelserne for anvendelse i længere perioder. Den stående leverandørerklæring udfærdiges af leverandøren i den i bilag VII angivne form og skal indeholde en beskrivelse af de pågældende varer, der er tilstrækkelig detaljeret til, at de kan identificeres. Den overdrages til den berørte kunde, før første sending af de af den pågældende erklæring omfattede varer leveres, eller sammen med dennes første sending. Hvis den stående leverandørerklæring ikke længere kan anvendes på de leverede varer, underretter leverandøren straks sin kunde herom.

5.   Den i stk. 3 og 4 nævnte leverandørerklæring skal være maskinskrevet eller trykt på et af de sprog, som EØS-aftalen er affattet på, i overensstemmelse med den nationale lovgivning i den implementerende kontraherende part, hvor erklæringen er udfærdiget, og skal være forsynet med leverandørens personlige håndskrevne underskrift. Erklæringen kan også være håndskrevet; i så fald skal den være skrevet med blæk og med blokbogstaver.

6.   En leverandør, som udfærdiger en erklæring, skal til enhver tid på begæring af toldmyndigheden i den implementerende kontraherende part, hvor erklæringen er udfærdiget, kunne fremlægge alle relevante dokumenter, som beviser, at de i erklæringen afgivne oplysninger er korrekte.

Artikel 30

Beløb udtrykt i euro

1.   Med henblik på anvendelsen af artikel 18, stk. 1, litra b), og artikel 27, stk. 3, i tilfælde, hvor produkterne er faktureret i en anden valuta end euro, fastsættes modværdien i de EØS-aftalens kontraherende parters nationale valutaer af beløb udtrykt i euro årligt af hvert af de pågældende lande.

2.   Sendinger er omfattet af artikel 18, stk. 1, litra b), eller artikel 27, stk. 3, med udgangspunkt i den valuta, som fakturaen er udstedt i, og ud fra det beløb, som det pågældende land har fastsat.

3.   De beløb, der skal benyttes i en given national valuta, er modværdien i den pågældende nationale valuta af de i euro udtrykte beløb på den første hverdag i oktober. Beløbene meddeles Europa-Kommissionen senest den 15. oktober og anvendes fra den 1. januar det følgende år. Europa-Kommissionen underretter alle de berørte lande om de pågældende beløb.

4.   De kontraherende parter i EØS-aftalen kan op- eller nedrunde det beløb, der fremkommer ved omregning til den nationale valuta af et beløb udtrykt i euro. Det afrundede beløb må ikke afvige mere end 5 % fra det beløb, der fremkommer ved omregningen. En part kan bibeholde modværdien i national valuta af et beløb udtrykt i euro uændret, hvis omregningen af dette beløb ved den årlige tilpasning i henhold til stk. 3 fører til en stigning af den i national valuta udtrykte modværdi på mindre end 15 %, inden ovennævnte afrunding foretages. Modværdien i national valuta kan bibeholdes uændret, hvis omregningen fører til en lavere modværdi.

5.   De i euro udtrykte beløb kontrolleres af Det Blandede EØS-Udvalg på anmodning af en kontraherende part i EØS-aftalen. Som led i denne kontrol overvejer Det Blandede EØS-Udvalg, om det er ønskeligt at bevare de pågældende beløbsgrænsers virkninger i faste priser. Med henblik herpå kan det træffe beslutning om at ændre de i euro udtrykte beløb.

AFSNIT VI

AFSNIT VI

PRINCIPPER FOR SAMARBEJDE OG DOKUMENTATION

PRINCIPPER FOR SAMARBEJDE OG DOKUMENTATION

Artikel 31

Dokumentation, opbevaring af oprindelsesbeviser og ledsagedokumenter

1.   En eksportør, der har udfærdiget en oprindelseserklæring eller har anmodet om et varecertifikat EUR.1, opbevarer en genpart eller en elektronisk version af disse oprindelsesbeviser og alle andre dokumenter til støtte for produkternes oprindelsesstatus i mindst tre år fra datoen for udstedelsen eller udfærdigelsen af oprindelseserklæringen.

2.   En leverandør, der udfærdiger en leverandørerklæring, skal opbevare genparter af erklæringen og af alle de fakturaer, følgesedler eller andre handelsdokumenter, som erklæringen knytter sig til, samt de dokumenter, der er omhandlet i artikel 29, stk. 6, i mindst tre år.

En leverandør, der udfærdiger en stående leverandørerklæring, skal opbevare genparter af erklæringen og af alle de fakturaer, følgesedler eller andre handelsdokumenter, der angår varer, som er omfattet af den pågældende erklæring og sendt til den pågældende kunde, samt de dokumenter, der er omhandlet i artikel 29, stk. 6, i mindst tre år. Denne periode begynder på det tidspunkt, hvor den stående leverandørerklærings gyldighedsperiode udløber.

3.   Med henblik på denne artikels stk. 1 er »dokumenter til støtte for produkternes oprindelsesstatus« bl.a. følgende:

| a) | direkte dokumentation for fremstillingsprocessen for produkterne hos eksportøren eller leverandøren, f.eks. hidrørende fra hans eksterne eller interne regnskab |
| --- | --- |

a)

direkte dokumentation for fremstillingsprocessen for produkterne hos eksportøren eller leverandøren, f.eks. hidrørende fra hans eksterne eller interne regnskab

| b) | dokumenter, der beviser de anvendte materialers oprindelsesstatus, og som er udstedt eller udfærdiget i den pågældende implementerende kontraherende part i overensstemmelse med dennes nationale lovgivning |
| --- | --- |

b)

dokumenter, der beviser de anvendte materialers oprindelsesstatus, og som er udstedt eller udfærdiget i den pågældende implementerende kontraherende part i overensstemmelse med dennes nationale lovgivning

| c) | dokumenter, der beviser, at materialerne er blevet bearbejdet eller forarbejdet i den pågældende kontraherende part i EØS-aftalen, og som er udstedt eller udfærdiget i denne kontraherende part i EØS-aftalen i overensstemmelse med dennes nationale lovgivning |
| --- | --- |

c)

dokumenter, der beviser, at materialerne er blevet bearbejdet eller forarbejdet i den pågældende kontraherende part i EØS-aftalen, og som er udstedt eller udfærdiget i denne kontraherende part i EØS-aftalen i overensstemmelse med dennes nationale lovgivning

| d) | oprindelseserklæringer eller varecertifikater EUR.1, som beviser de anvendte materialers oprindelsesstatus, og som er udstedt eller udfærdiget i de kontraherende parter i EØS-aftalen i overensstemmelse med disse regler |
| --- | --- |

d)

oprindelseserklæringer eller varecertifikater EUR.1, som beviser de anvendte materialers oprindelsesstatus, og som er udstedt eller udfærdiget i de kontraherende parter i EØS-aftalen i overensstemmelse med disse regler

| e) | relevant dokumentation for bearbejdning eller forarbejdning foretaget uden for EØS i henhold til artikel 13 og 14, som beviser, at betingelserne i disse artikler er opfyldt. |
| --- | --- |

e)

relevant dokumentation for bearbejdning eller forarbejdning foretaget uden for EØS i henhold til artikel 13 og 14, som beviser, at betingelserne i disse artikler er opfyldt.

4.   Toldmyndighederne i den eksporterende kontraherende part i EØS-aftalen, som udsteder et varecertifikat EUR.1, skal opbevare den i artikel 20, stk. 2, omhandlede anmodningsformular i mindst tre år.

5.   Toldmyndighederne i den importerende kontraherende part i EØS-aftalen skal opbevare de oprindelseserklæringer og varecertifikater EUR.1, der fremlægges for dem, i mindst tre år.

6.   Leverandørerklæringer, der tjener som bevis for den bearbejdning eller forarbejdning, der har fundet sted af de anvendte materialer i den implementerende kontraherende part eller i EØS, og som er udfærdiget i denne implementerende kontraherende part eller i EØS, behandles som et dokument som omhandlet i artikel 18, stk. 3, artikel 20, stk. 4, og artikel 29, stk. 6, der benyttes som bevis for, at produkter, der er omfattet af et varecertifikat EUR.1 eller en oprindelseserklæring, kan betragtes som produkter med oprindelse i den pågældende implementerende kontraherende part eller i EØS og opfylder de øvrige betingelser i disse regler.

Artikel 32

Bilæggelse af tvister

Hvis der i forbindelse med de i artikel 34 og 35 fastsatte kontrolprocedurer eller i forbindelse med fortolkningen af dette tillæg opstår tvister, der ikke kan bilægges mellem de toldmyndigheder, der anmoder om kontrol, og de toldmyndigheder, der er ansvarlige for kontrollens gennemførelse, forelægges de for Det Blandede EØS-Udvalg.

I alle tilfælde bilægges tvister mellem importøren og toldmyndighederne i den importerende kontraherende part i EØS-aftalen i overensstemmelse med denne parts lovgivning.

AFSNIT VII

AFSNIT VII

ADMINISTRATIVT SAMARBEJDE

ADMINISTRATIVT SAMARBEJDE

Artikel 33

Underretning og samarbejde

1.   Toldmyndighederne i de kontraherende parter i EØS-aftalen forsyner hinanden med aftryk af de stempler, der anvendes på deres toldsteder i forbindelse med udstedelsen af varecertifikater EUR.1, modeller af de tilladelsesnumre, der tildeles godkendte eksportører, samt adresserne på de toldmyndigheder, der er ansvarlige for kontrollen af certifikater og oprindelseserklæringer.

2.   For at sikre en korrekt anvendelse af disse regler yder de kontraherende parter i EØS-aftalen gennem de kompetente toldmyndigheder hinanden gensidig bistand ved kontrollen af ægtheden af varecertifikater EUR.1, oprindelseserklæringer og leverandørerklæringer samt rigtigheden af de oplysninger, der afgives i disse dokumenter.

Artikel 34

Kontrol af oprindelsesbeviser

1.   Efterfølgende kontrol af oprindelsesbeviser foretages ved stikprøver, og i øvrigt når toldmyndighederne i den importerende kontraherende part i EØS-aftalen nærer begrundet tvivl om dokumenternes ægthed, de berørte produkters oprindelsesstatus eller opfyldelsen af de øvrige betingelser i disse regler.

2.   Ved anmodningen om efterfølgende kontrol tilbagesender toldmyndighederne i den importerende kontraherende part i EØS-aftalen varecertifikatet EUR.1 og fakturaen, hvis en sådan er fremlagt, oprindelseserklæringen eller en kopi af disse dokumenter til toldmyndighederne i den eksporterende kontraherende part i EØS-aftalen, hvis det er relevant med angivelse af årsagerne til, at der anmodes om kontrol. Samtlige dokumenter og oplysninger, som de er kommet i besiddelse af, og som tyder på, at angivelserne i oprindelsesbeviset er ukorrekte, fremsendes til støtte for anmodningen om kontrol.

3.   Kontrollen gennemføres af toldmyndighederne i den eksporterende kontraherende part i EØS-aftalen. De er i denne sammenhæng berettiget til at kræve alle oplysninger og foretage alle former for kontrol af eksportørens regnskaber eller enhver anden kontrol, som de finder hensigtsmæssig.

4.   Hvis toldmyndighederne i den importerende kontraherende part i EØS-aftalen træffer afgørelse om at suspendere præferencebehandlingen af de pågældende produkter, mens de afventer resultatet af kontrollen, skal de tilbyde at frigive produkterne til importøren med forbehold af de forsigtighedsforanstaltninger, de måtte finde nødvendige.

5.   De toldmyndigheder, der har anmodet om kontrol, underrettes hurtigst muligt om resultaterne heraf. Det skal klart fremgå af disse resultater, om dokumenterne er ægte, og om de berørte produkter kan betragtes som produkter med oprindelse i EØS og opfylder de øvrige betingelser i disse regler.

6.   Hvis der i tilfælde, hvor der er begrundet tvivl, ikke foreligger svar inden ti måneder regnet fra datoen for kontrolanmodningen, eller hvis svaret ikke indeholder tilstrækkelige oplysninger til at fastslå de pågældende dokumenters ægthed eller produkternes virkelige oprindelse, afslår de anmodende toldmyndigheder at indrømme præferencebehandling, medmindre der foreligger ekstraordinære omstændigheder.

Artikel 35

Kontrol af leverandørerklæringer

1.   Efterfølgende kontrol af leverandørerklæringer eller stående leverandørerklæringer kan foretages ved stikprøver, og i øvrigt når toldmyndigheden i en kontraherende part i EØS-aftalen, hvor der på baggrund af en sådan erklæring er udstedt et varecertifikat EUR.1 eller udfærdiget en oprindelseserklæring, nærer begrundet tvivl om dokumentets ægthed eller korrektheden af de i dokumentet givne oplysninger.

2.   Med henblik på gennemførelse af bestemmelserne i stk. 1 tilbagesender toldmyndighederne i den i stk. 1 omhandlede part leverandørerklæringen eller den stående leverandørerklæring samt fakturaer, følgesedler eller andre handelsdokumenter angående de af denne erklæring omfattede varer til toldmyndighederne i den implementerende kontraherende part, hvor erklæringen er udfærdiget, hvis det er relevant med angivelse af de materielle eller formelle årsager til anmodningen om kontrol.

Til støtte for anmodningen om efterfølgende kontrol fremsender de samtlige dokumenter og oplysninger, som de er kommet i besiddelse af, og som tyder på, at angivelserne i leverandørerklæringen eller den stående leverandørerklæring er ukorrekte.

3.   Kontrollen gennemføres af toldmyndighederne i den implementerende kontraherende part, hvor leverandørerklæringen eller den stående leverandørerklæring er udfærdiget. De er i denne sammenhæng berettiget til at kræve alle oplysninger og foretage alle former for kontrol af leverandørens regnskaber eller enhver anden kontrol, som de finder hensigtsmæssig.

4.   De toldmyndigheder, der har anmodet om kontrol, underrettes hurtigst muligt om resultaterne heraf. Disse resultater skal klart vise, om de i leverandørerklæringen eller den stående leverandørerklæring afgivne oplysninger er korrekte, og sætte toldmyndighederne i stand til at afgøre, om og i hvilken udstrækning denne erklæring kunne danne grundlag for udstedelse af et varecertifikat EUR.1 eller udfærdigelse af en oprindelseserklæring.

Artikel 36

Sanktioner

Hver kontraherende part i EØS-aftalen sørger for, at der kan pålægges strafferetlige, civilretlige eller administrative sanktioner for overtrædelse af dens nationale lovgivning vedrørende disse regler.

AFSNIT VIII

AFSNIT VIII

ANVENDELSE AF TILLÆG A

ANVENDELSE AF TILLÆG A

Artikel 37

Liechtenstein

Et produkt med oprindelse i Liechtenstein betragtes som følge af toldunionen mellem Schweiz og Liechtenstein som havende oprindelse i Schweiz, jf. dog artikel 2.

Artikel 38

Republikken San Marino

Uden at det berører artikel 2, betragtes et produkt med oprindelse i Republikken San Marino som følge af toldunionen mellem Den Europæiske Union og Republikken San Marino som havende oprindelse i Den Europæiske Union.

Artikel 39

Fyrstendømmet Andorra

Uden at det berører artikel 2, betragtes et produkt henhørende under kapitel 25-97 i det harmoniserede system med oprindelse i Fyrstendømmet Andorra som følge af toldunionen mellem Den Europæiske Union og Fyrstendømmet Andorra som havende oprindelse i Den Europæiske Union.

Artikel 40

Ceuta og Melilla

1.   Med henblik på disse regler omfatter begrebet »EØS« ikke Ceuta og Melilla.

2.   Med henblik på anvendelsen af protokol 49 til EØS-aftalen vedrørende produkter med oprindelse i Ceuta og Melilla finder disse regler tilsvarende anvendelse, jf. dog de særlige betingelser i bilag V.

BILAG I

INDLEDENDE BEMÆRKNINGER TIL LISTEN I BILAG II

Bemærkning 1 –   Generel indledning

Listen opstiller de betingelser, alle produkter skal opfylde for at kunne betragtes som tilstrækkeligt bearbejdede eller forarbejdede i henhold til artikel 4 i dette tillægs afsnit II. Der er fire forskellige typer regler, som varierer alt efter produkt:

| a) | ved bearbejdningen eller forarbejdningen må et maksimalt indhold af materialer uden oprindelsesstatus ikke overskrides |
| --- | --- |

a)

ved bearbejdningen eller forarbejdningen må et maksimalt indhold af materialer uden oprindelsesstatus ikke overskrides

| b) | ved bearbejdningen eller forarbejdningen skal de fremstillede produkters 4-cifrede position eller 6-cifrede underposition i det harmoniserede system blive forskellig fra de anvendte materialers 4-cifrede position eller 6-cifrede underposition i det harmoniserede system |
| --- | --- |

b)

ved bearbejdningen eller forarbejdningen skal de fremstillede produkters 4-cifrede position eller 6-cifrede underposition i det harmoniserede system blive forskellig fra de anvendte materialers 4-cifrede position eller 6-cifrede underposition i det harmoniserede system

| c) | der skal foretages en specifik bearbejdning eller forarbejdning |
| --- | --- |

c)

der skal foretages en specifik bearbejdning eller forarbejdning

| d) | bearbejdningen eller forarbejdningen skal foretages af fuldt ud fremstillede materialer. |
| --- | --- |

d)

bearbejdningen eller forarbejdningen skal foretages af fuldt ud fremstillede materialer.

Bemærkning 2 –   Listens struktur

| 2.1 | De første to kolonner i listen indeholder en beskrivelse af det fremstillede produkt. I kolonne (1) angives position eller kapitel i det harmoniserede system, og i kolonne (2) angives varebeskrivelsen for den bestemte position eller det bestemte kapitel i dette system. For hver angivelse i de to første kolonner er der specificeret en regel i kolonne (3). Når der i nogle tilfælde står »ex« foran angivelsen i kolonne (1), betyder det, at reglerne i kolonne (3) kun finder anvendelse på den del af den pågældende position, som er beskrevet i kolonne (2). |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Hvis flere positioner er grupperet i kolonne (1), eller der er angivet et kapitel, og kolonne (2) derfor indeholder en generaliseret varebeskrivelse, finder den tilknyttede regel i kolonne (3) anvendelse på alle produkter, der i henhold til det harmoniserede system tariferes under positioner i kapitlet eller under en af de positioner, der er grupperet i kolonne (1). |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Når der er forskellige regler i listen for forskellige produkter inden for en position, indeholder hver »indrykning« beskrivelsen af den del af positionen, der er omfattet af den tilknyttede regel i kolonne (3). |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Hvis der i kolonne (3) er fastlagt to alternative regler, som er adskilt af ordet »eller«, kan eksportøren vælge, hvilken regel der skal anvendes. |
| --- | --- |

2.4

Bemærkning 3 –   Eksempler på, hvordan reglerne skal anvendes

| 3.1 | Artikel 4 i dette tillægs afsnit II, angående produkter, der har opnået oprindelsesstatus, og som anvendes til fremstilling af andre produkter, finder anvendelse, uanset om denne status er opnået på den fabrik, hvor disse produkter anvendes, eller på en anden fabrik i EØS. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | I henhold til artikel 6 i dette tillægs afsnit II, skal den bearbejdning eller forarbejdning, som foretages, være mere vidtgående end de behandlinger, der er angivet i nævnte artikel. Hvis dette ikke er tilfældet, kan varerne ikke opnå toldpræferencebehandling, selv om betingelserne i nedenstående liste er opfyldt.
  Uden at dette berører artikel 6 i dette tillægs afsnit II, udgør reglerne i listen den mindstebearbejdning eller -forarbejdning, der kræves, og yderligere bearbejdning eller forarbejdning giver således også oprindelsesstatus; derimod kan en mindre grad af bearbejdning eller forarbejdning ikke give oprindelsesstatus.
  Når et materiale uden oprindelsesstatus ifølge en regel må anvendes på et vist fremstillingstrin, er det tilladt at anvende sådant materiale på et tidligere stadium i fremstillingen, men ikke på et senere stadium.
  Når et materiale uden oprindelsesstatus ifølge en regel ikke må anvendes på et vist fremstillingstrin, er det tilladt at anvende materialer på et tidligere stadium i fremstillingen, men ikke på et senere stadium.
  Eksempel: når det ifølge listereglen for kapitel 19 kræves, at »materialer uden oprindelsesstatus henhørende under pos. 1101 til 1108 ikke må overstige 20 vægtprocent«, er anvendelsen (dvs. import) af korn henhørende under kapitel 10 (materialer på et tidligere stadium i fremstillingen) ikke begrænset. |
| --- | --- |

3.2

Uden at dette berører artikel 6 i dette tillægs afsnit II, udgør reglerne i listen den mindstebearbejdning eller -forarbejdning, der kræves, og yderligere bearbejdning eller forarbejdning giver således også oprindelsesstatus; derimod kan en mindre grad af bearbejdning eller forarbejdning ikke give oprindelsesstatus.

Når et materiale uden oprindelsesstatus ifølge en regel må anvendes på et vist fremstillingstrin, er det tilladt at anvende sådant materiale på et tidligere stadium i fremstillingen, men ikke på et senere stadium.

Når et materiale uden oprindelsesstatus ifølge en regel ikke må anvendes på et vist fremstillingstrin, er det tilladt at anvende materialer på et tidligere stadium i fremstillingen, men ikke på et senere stadium.

Eksempel: når det ifølge listereglen for kapitel 19 kræves, at »materialer uden oprindelsesstatus henhørende under pos. 1101 til 1108 ikke må overstige 20 vægtprocent«, er anvendelsen (dvs. import) af korn henhørende under kapitel 10 (materialer på et tidligere stadium i fremstillingen) ikke begrænset.

| 3.3 | Såfremt en regel angiver »fremstilling på basis af alle materialer«, kan der, med forbehold af bemærkning 3.2, anvendes materialer henhørende under en hvilken som helst position (også materialer med samme varebeskrivelse og henhørende under samme position som produktet), jf. dog eventuelle specifikke begrænsninger, som også kan være indeholdt i reglen.
  Ved »fremstilling på basis af alle materialer, herunder andre materialer, der henhører under position ...« eller »fremstilling på basis af alle materialer, herunder andre materialer, der henhører under samme position som produktet« forstås imidlertid, at materialer, der henhører under en hvilken som helst position, kan anvendes, bortset fra materialer med samme beskrivelse som produktet som anført i kolonne (2) i listen. |
| --- | --- |

3.3

Ved »fremstilling på basis af alle materialer, herunder andre materialer, der henhører under position ...« eller »fremstilling på basis af alle materialer, herunder andre materialer, der henhører under samme position som produktet« forstås imidlertid, at materialer, der henhører under en hvilken som helst position, kan anvendes, bortset fra materialer med samme beskrivelse som produktet som anført i kolonne (2) i listen.

| 3.4 | Når det i en regel i listen specificeres, at et produkt må fremstilles af mere end ét materiale, betyder det, at et eller flere af materialerne kan anvendes. Reglen kræver ikke, at alle materialerne skal anvendes. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | Når det i en regel i listen specificeres, at et produkt skal være fremstillet af et bestemt materiale, forhindrer betingelsen ikke, at der anvendes andre materialer, som på grund af deres art ikke kan opfylde denne betingelse. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | Når der i en regel i listen angives to procentsatser for maksimalværdien af materialer uden oprindelsesstatus, der kan anvendes, må disse procentsatser ikke lægges sammen. Maksimalværdien af alle de anvendte materialer uden oprindelsesstatus må således aldrig overskride den højeste af de angivne procentsatser. Endvidere må de enkelte procentsatser for de specifikke materialer, de gælder for, ikke overskrides. |
| --- | --- |

3.6

Bemærkning 4 –   Generelle bestemmelser vedrørende visse landbrugsvarer

| 4.1 | Landbrugsvarer henhørende under kapitel 6, 7, 8, 9, 10, 12 og pos. 2401, som er dyrket eller høstet i EØS, behandles som varer med oprindelse i EØS, også selv om de dyrkes af importerede frø, løg, rodstokke, opskæringer, stiklinger, podekviste eller andre levende dele af planter. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | I de tilfælde, hvor indholdet af sukker uden oprindelsesstatus i et givet produkt er underlagt begrænsninger, tages vægten af sukker henhørende under pos. 1701 (sakkarose) og 1702 (f.eks. fruktose, glukose, laktose, maltose, isoglukose eller invertsukker), som anvendes ved fremstillingen af det færdige produkt og ved fremstillingen af de produkter uden oprindelsesstatus, der indarbejdes i det færdige produkt, i betragtning ved beregningen af sådanne begrænsninger. |
| --- | --- |

4.2

Bemærkning 5 –   Terminologi, der anvendes i forbindelse med visse tekstilprodukter

| 5.1 | »Naturfibre« anvendes i listen for alle andre fibre end regenererede og syntetiske fibre. Begrebet er begrænset til stadiet, inden spinding foretages, herunder også affald, og omfatter, medmindre andet er angivet, også fibre, der er kartede, kæmmede eller på anden måde beredt, men ikke spundet. |
| --- | --- |

5.1

| 5.2 | »Naturfibre« omfatter også hestehår henhørende under pos. 0511, natursilke henhørende under pos. 5002 og 5003 samt uld og fine eller grove dyrehår henhørende under pos. 5101 til 5105, bomuld henhørende under pos. 5201 til 5203 og andre vegetabilske fibre henhørende under pos. 5301 til 5305. |
| --- | --- |

5.2

| 5.3 | »Spindeopløsninger«, »kemikalier« og »materialer til papirfremstilling« anvendes i listen til beskrivelse af materialer, der ikke tariferes i kapitel 50-63, og som kan anvendes til fremstilling af regenererede eller syntetiske fibre eller papirfibre eller -garn. |
| --- | --- |

5.3

| 5.4 | »Korte kemofibre« anvendes i listen for syntetiske eller regenererede bånd (tow), korte fibre eller affald henhørende under pos. 5501 til 5507. |
| --- | --- |

5.4

| 5.5 | Trykning (når det kombineres med vævning, strikning/hækling, tuftning eller velourisering) er defineret som en teknik, hvor en objektiv vurderet funktion, såsom farve, design eller teknisk ydeevne, overføres permanent til et tekstilsubstrat ved anvendelse af rastererings- eller valsningsteknikker, digitale teknikker eller overtrykningsteknikker. |
| --- | --- |

5.5

| 5.6 | Trykning (som selvstændig proces) er defineret som en teknik, hvor en objektivt vurderet funktion, såsom farve, design eller teknisk ydeevne, overføres permanent til et tekstilsubstrat ved anvendelse af rastererings- eller valsningsteknikker, digitale teknikker eller overtrykningsteknikker kombineret med mindst to indledende/afsluttende processer (såsom affedtning, blegning, mercerisering, varmefiksering, opruning, kalandering, krympefri behandling, krølfri behandling, dekatering, imprægnering, reparering og nopning), forudsat at værdien af alle de anvendte materialer ikke overskrider 50 % af produktets pris ab fabrik. |
| --- | --- |

5.6

Bemærkning 6 –   Tolerancer for produkter, der er fremstillet af en blanding af tekstilmaterialer

| 6.1 | Når der for et bestemt produkt i listen er henvist til denne bemærkning, finder betingelserne i kolonne (3) ikke anvendelse på basistekstilmaterialer, der er anvendt til fremstilling af det pågældende produkt, og som sammenlagt udgør 15 % eller derunder af den samlede vægt af alle anvendte basistekstilmaterialer (jf. også bemærkning 6.3 og 6.4). |
| --- | --- |

6.1

| 6.2 | Den i bemærkning 6.1 nævnte tolerance må imidlertid kun anvendes på blandede produkter, der er fremstillet af to eller flere basistekstilmaterialer.
  Følgende materialer er basistekstilmaterialer:






  — | natursilke |
| --- | --- | --- |

6.2

Følgende materialer er basistekstilmaterialer:

—

natursilke

| — | uld |
| --- | --- |

—

uld

| — | grove dyrehår |
| --- | --- |

—

grove dyrehår

| — | fine dyrehår |
| --- | --- |

—

fine dyrehår

| — | hestehår |
| --- | --- |

—

hestehår

| — | bomuld |
| --- | --- |

—

bomuld

| — | materialer til papirfremstilling og papir |
| --- | --- |

—

materialer til papirfremstilling og papir

| — | hør |
| --- | --- |

—

hør

| — | hamp |
| --- | --- |

—

hamp

| — | jute og andre bastfibre |
| --- | --- |

—

jute og andre bastfibre

| — | sisal og andre agavefibre |
| --- | --- |

—

sisal og andre agavefibre

| — | kokos, abaca, ramie og andre vegetabilske tekstilfibre |
| --- | --- |

—

kokos, abaca, ramie og andre vegetabilske tekstilfibre

| — | syntetiske endeløse kemofibre af polypropylen |
| --- | --- |

—

syntetiske endeløse kemofibre af polypropylen

| — | syntetiske endeløse kemofibre af polyester |
| --- | --- |

—

syntetiske endeløse kemofibre af polyester

| — | syntetiske endeløse kemofibre af polyamid |
| --- | --- |

—

syntetiske endeløse kemofibre af polyamid

| — | syntetiske endeløse kemofibre af polyacrylonitril |
| --- | --- |

—

syntetiske endeløse kemofibre af polyacrylonitril

| — | syntetiske endeløse kemofibre af polyimid |
| --- | --- |

—

syntetiske endeløse kemofibre af polyimid

| — | syntetiske endeløse kemofibre af polytetrafluoroethylen |
| --- | --- |

—

syntetiske endeløse kemofibre af polytetrafluoroethylen

| — | syntetiske endeløse kemofibre af poly(phenylensulphid) |
| --- | --- |

—

syntetiske endeløse kemofibre af poly(phenylensulphid)

| — | syntetiske endeløse kemofibre af poly(vinylchlorid) |
| --- | --- |

—

syntetiske endeløse kemofibre af poly(vinylchlorid)

| — | andre syntetiske endeløse kemofibre |
| --- | --- |

—

andre syntetiske endeløse kemofibre

| — | regenererede endeløse kemofibre af viskose |
| --- | --- |

—

regenererede endeløse kemofibre af viskose

| — | andre regenererede endeløse kemofibre |
| --- | --- |

—

andre regenererede endeløse kemofibre

| — | strømførende filamenter |
| --- | --- |

—

strømførende filamenter

| — | syntetiske korte kemofibre af polypropylen |
| --- | --- |

—

syntetiske korte kemofibre af polypropylen

| — | syntetiske korte kemofibre af polyestere |
| --- | --- |

—

syntetiske korte kemofibre af polyestere

| — | syntetiske korte kemofibre af polyamid |
| --- | --- |

—

syntetiske korte kemofibre af polyamid

| — | syntetiske korte kemofibre af polyacrylonitril |
| --- | --- |

—

syntetiske korte kemofibre af polyacrylonitril

| — | syntetiske korte kemofibre af polyimid |
| --- | --- |

—

syntetiske korte kemofibre af polyimid

| — | syntetiske korte kemofibre af polytetrafluorethylen |
| --- | --- |

—

syntetiske korte kemofibre af polytetrafluorethylen

| — | syntetiske korte kemofibre af poly(phenylensulphid) |
| --- | --- |

—

syntetiske korte kemofibre af poly(phenylensulphid)

| — | syntetiske korte kemofibre af poly(vinylchlorid) |
| --- | --- |

—

syntetiske korte kemofibre af poly(vinylchlorid)

| — | andre syntetiske korte kemofibre |
| --- | --- |

—

andre syntetiske korte kemofibre

| — | regenererede korte kemofibre af viskose |
| --- | --- |

—

regenererede korte kemofibre af viskose

| — | andre regenererede korte kemofibre |
| --- | --- |

—

andre regenererede korte kemofibre

| — | garn af polyurethan opdelt af fleksible polyethersegmenter, også overspundet |
| --- | --- |

—

garn af polyurethan opdelt af fleksible polyethersegmenter, også overspundet

| — | produkter henhørende under pos. 5605 (metalliseret garn), hvori der indgår strimler bestående af en kerne af aluminiumsfolie eller en kerne af plastfolie, også beklædt med aluminiumspulver, af bredde på 5 mm og derunder, der ved hjælp af et klæbemiddel er anbragt mellem to lag plastfolie |
| --- | --- |

—

produkter henhørende under pos. 5605 (metalliseret garn), hvori der indgår strimler bestående af en kerne af aluminiumsfolie eller en kerne af plastfolie, også beklædt med aluminiumspulver, af bredde på 5 mm og derunder, der ved hjælp af et klæbemiddel er anbragt mellem to lag plastfolie

| — | andre produkter henhørende under pos. 5605 |
| --- | --- |

—

andre produkter henhørende under pos. 5605

| — | glasfibre |
| --- | --- |

—

glasfibre

| — | metalfibre |
| --- | --- |

—

metalfibre

| — | mineralfibre. |
| --- | --- |

—

mineralfibre.

| 6.3 | For produkter, hvori der indgår »garn af polyurethan opdelt af fleksible polyethersegmenter, også overspundet«, er tolerancen 20 % med hensyn til dette garn. |
| --- | --- |

6.3

| 6.4 | For produkter, hvori der indgår »strimler bestående af en kerne af aluminiumsfolie eller en kerne af plastfolie, også beklædt med aluminiumspulver, af bredde på 5 mm og derunder, der ved hjælp af et gennemsigtigt eller farvet klæbemiddel er anbragt mellem to lag plastfolie«, er tolerancen 30 % med hensyn til disse strimler. |
| --- | --- |

6.4

Bemærkning 7 –   Andre tolerancer for visse tekstilprodukter

| 7.1 | Når der i listen henvises til denne bemærkning, kan tekstilmaterialer (med undtagelse af for og mellemfor), som ikke opfylder reglen i listen i kolonne (3) for det konfektionerede berørte produkt, anvendes, forudsat at de er tariferet under en anden position end produktet, og at deres værdi ikke overstiger 15 % af produktets pris ab fabrik. |
| --- | --- |

7.1

| 7.2 | Materialer, der ikke tariferes under kapitel 50-63, kan anvendes frit til fremstilling af tekstilvarer, uanset om de indeholder tekstilmaterialer, jf. dog note 7.3. |
| --- | --- |

7.2

| 7.3 | Når der gælder en procentregel, skal der tages hensyn til værdien af materialer uden oprindelsesstatus, der ikke henhører under kapitel 50-63, ved beregningen af værdien af de medgåede materialer, som ikke har oprindelsesstatus. |
| --- | --- |

7.3

Bemærkning 8 –   Definition af specifikke processer og enkle behandlinger, som gennemføres for visse produkter henhørende under kapitel 27

| 8.1 | Som »specifikke processer« (pos. ex 2707 og 2713) betragtes:






  a) | vakuumdestillation |
| --- | --- | --- |

8.1

a)

vakuumdestillation

| b) | gendestillation i videre fraktioner |
| --- | --- |

b)

gendestillation i videre fraktioner

| c) | krakning |
| --- | --- |

c)

krakning

| d) | reforming |
| --- | --- |

d)

reforming

| e) | ekstraktion med selektive opløsningsmidler |
| --- | --- |

e)

ekstraktion med selektive opløsningsmidler

| f) | proces, der består i alle følgende behandlinger: behandling med koncentreret svovlsyre, rygende svovlsyre eller svovldioxid, neutralisering med alkalier, blegning og rensning med naturligt aktive jordarter, aktiverede jordarter, aktiveret kul eller bauxit |
| --- | --- |

f)

proces, der består i alle følgende behandlinger: behandling med koncentreret svovlsyre, rygende svovlsyre eller svovldioxid, neutralisering med alkalier, blegning og rensning med naturligt aktive jordarter, aktiverede jordarter, aktiveret kul eller bauxit

| g) | polymerisation |
| --- | --- |

g)

polymerisation

| h) | alkylering |
| --- | --- |

h)

alkylering

| i) | isomerisering. |
| --- | --- |

i)

isomerisering.

| 8.2 | Som »specifikke processer« (pos. 2710, 2711 og 2712) betragtes:






  a) | vakuumdestillation |
| --- | --- | --- |

8.2

a)

vakuumdestillation

| b) | gendestillation i videre fraktioner |
| --- | --- |

b)

gendestillation i videre fraktioner

| c) | krakning |
| --- | --- |

c)

krakning

| d) | reforming |
| --- | --- |

d)

reforming

| e) | ekstraktion med selektive opløsningsmidler |
| --- | --- |

e)

ekstraktion med selektive opløsningsmidler

| f) | proces, der består i alle følgende behandlinger: behandling med koncentreret svovlsyre, rygende svovlsyre eller svovldioxid, neutralisering med alkalier, blegning og rensning med naturligt aktive jordarter, aktiverede jordarter, aktiveret kul eller bauxit |
| --- | --- |

f)

proces, der består i alle følgende behandlinger: behandling med koncentreret svovlsyre, rygende svovlsyre eller svovldioxid, neutralisering med alkalier, blegning og rensning med naturligt aktive jordarter, aktiverede jordarter, aktiveret kul eller bauxit

| g) | polymerisation |
| --- | --- |

g)

polymerisation

| h) | alkylering |
| --- | --- |

h)

alkylering

| i) | isomerisering |
| --- | --- |

i)

isomerisering

| j) | kun for tunge olier henhørende under pos. ex 2710: afsvovling ved anvendelse af hydrogen, når produkternes svovlindhold derved reduceres med mindst 85 % (metode ASTM D 1266-59 T) |
| --- | --- |

j)

kun for tunge olier henhørende under pos. ex 2710: afsvovling ved anvendelse af hydrogen, når produkternes svovlindhold derved reduceres med mindst 85 % (metode ASTM D 1266-59 T)

| k) | kun for produkter henhørende under pos. 2710: afparaffinering, dog ikke ved simpel filtrering |
| --- | --- |

k)

kun for produkter henhørende under pos. 2710: afparaffinering, dog ikke ved simpel filtrering

| l) | kun for tunge olier henhørende under pos. ex 2710: hydrogenbehandling – dog ikke afsvovling – ved hvilken hydrogenet ved et tryk på over 20 bar og en temperatur på over 250 °C deltager aktivt i en kemisk reaktion ved hjælp af en katalysator. Efterfølgende hydrogenbehandling af smøreolier henhørende under pos. ex 2710 (hydrofinishing eller affarvning) især med henblik på forbedring især af eller stabiliteten betragtes ikke som en specifik proces |
| --- | --- |

l)

kun for tunge olier henhørende under pos. ex 2710: hydrogenbehandling – dog ikke afsvovling – ved hvilken hydrogenet ved et tryk på over 20 bar og en temperatur på over 250 °C deltager aktivt i en kemisk reaktion ved hjælp af en katalysator. Efterfølgende hydrogenbehandling af smøreolier henhørende under pos. ex 2710 (hydrofinishing eller affarvning) især med henblik på forbedring især af eller stabiliteten betragtes ikke som en specifik proces

| m) | kun for brændselsolier henhørende under pos. ex 2710: atmosfærisk destillation, når der ved destillation efter ASTM D 86 op til 300 °C overdestilleres mindre end 30 rumfangsprocent (herunder tab ved destillationen) |
| --- | --- |

m)

kun for brændselsolier henhørende under pos. ex 2710: atmosfærisk destillation, når der ved destillation efter ASTM D 86 op til 300 °C overdestilleres mindre end 30 rumfangsprocent (herunder tab ved destillationen)

| n) | kun for andre tunge olier end gasolier og brændselsolier henhørende under pos. ex 2710: bearbejdning ved elektrisk højfrekvensudladning |
| --- | --- |

n)

kun for andre tunge olier end gasolier og brændselsolier henhørende under pos. ex 2710: bearbejdning ved elektrisk højfrekvensudladning

| o) | kun for rå varer (undtagen vaselin, ozokerit, montanvoks og tørvevoks, paraffin med indhold af olie på under 0,75 vægtprocent) henhørende under pos. ex 2712: olieudskillelse ved fraktioneret krystallisation. |
| --- | --- |

o)

kun for rå varer (undtagen vaselin, ozokerit, montanvoks og tørvevoks, paraffin med indhold af olie på under 0,75 vægtprocent) henhørende under pos. ex 2712: olieudskillelse ved fraktioneret krystallisation.

| 8.3 | For pos. ex 2707 og 2713 giver simple behandlinger, såsom rensning, klaring, udblødning, udskilning af vand, filtrering, farvning, mærkning, opnåelse af et givet svovlindhold ved blanding af produkter med forskelligt svovlindhold og alle kombinationer af disse behandlinger eller lignende behandlinger, ikke oprindelsesstatus. |
| --- | --- |

8.3

Bemærkning 9 –   Definition af specifikke processer og enkle behandlinger, som gennemføres for visse produkter

| 9.1 | Produkter henhørende under kapitel 30, som er fremstillet i EØS ved anvendelse af cellekulturer, betragtes som produkter med oprindelsesstatus i EØS. »Cellekulturer« er defineret som dyrkning af menneske-, dyre- eller planteceller under kontrollerede forhold (såsom fast temperatur, dyrkningsmedie, gasblanding, pH-værdi) uden for en levende organisme. |
| --- | --- |

9.1

| 9.2 | Produkter henhørende under kapitel 29 (bortset fra 2905.43-2905.44), 30, 32, 33 (bortset fra 3302.10, 3301), 34, 35 (bortset fra 35.01, 3502.11-3502.19, 3502.20, 35.05), 36, 37, 38 (bortset fra 3809.10, 38.23, 3824.60, 38.26) og 39 (bortset fra 39.16-39.26) som er fremstillet i EØS ved hjælp af gæring, betragtes som havende oprindelsesstatus i EØS. »Gæring« er en bioteknologisk proces, hvor menneske-, dyre- eller planteceller, bakterier, gær, svampe eller enzymer anvendes til fremstilling af produkter henhørende under kapitel 29-39. |
| --- | --- |

9.2

| 9.3 | Følgende bearbejdninger betragtes som tilstrækkelige i henhold til artikel 4, stk. 1, for så vidt angår produkter henhørende under kapitel 28, 29 (bortset fra 2905.43-2905.44), 30, 32, 33 (bortset fra 3302.10, 3301), 34, 35 (bortset fra 35.01, 3502.11-3502.19, 3502.20, 35.05), 36, 37, 38 (bortset fra 3809.10, 38.23, 3824.60, 38.26) og 39 (bortset fra 39.16-39.26):






  — | Kemisk reaktion: En »kemisk reaktion« er en proces (herunder en biokemisk proces), som resulterer i et molekyle med en ny struktur ved brydning af intramolekylære bindinger og ved dannelse af nye intramolekylære bindinger eller ved ændring af atomers placering i et molekyle. En kemisk reaktion kan angives ved en ændring af »CAS-nummeret«. |
| --- | --- | --- |

9.3

—

Kemisk reaktion: En »kemisk reaktion« er en proces (herunder en biokemisk proces), som resulterer i et molekyle med en ny struktur ved brydning af intramolekylære bindinger og ved dannelse af nye intramolekylære bindinger eller ved ændring af atomers placering i et molekyle. En kemisk reaktion kan angives ved en ændring af »CAS-nummeret«.

| — | Følgende processer bør ikke tages i betragtning med henblik på oprindelsesstatus: a) opløsning i vand eller andre opløsningsmidler, b) fjernelse af opløsningsmidler, herunder vand, eller c) tilsætning eller fjernelse af krystalvand. En kemisk reaktion som defineret ovenfor medfører oprindelsesstatus. |
| --- | --- |

—

Følgende processer bør ikke tages i betragtning med henblik på oprindelsesstatus: a) opløsning i vand eller andre opløsningsmidler, b) fjernelse af opløsningsmidler, herunder vand, eller c) tilsætning eller fjernelse af krystalvand. En kemisk reaktion som defineret ovenfor medfører oprindelsesstatus.

| — | Blandinger: En bevidst og proportionelt kontrolleret blanding (herunder opløsning) af materialer, bortset fra tilsætning af fortyndingsmidler, for at opfylde på forhånd fastsatte specifikationer, som resulterer i fremstillingen af en vare, der har fysiske eller kemiske egenskaber, der er relevante for varens formål eller anvendelser, og som er forskellig fra inputmaterialerne, giver en vare oprindelsesstatus. |
| --- | --- |

—

Blandinger: En bevidst og proportionelt kontrolleret blanding (herunder opløsning) af materialer, bortset fra tilsætning af fortyndingsmidler, for at opfylde på forhånd fastsatte specifikationer, som resulterer i fremstillingen af en vare, der har fysiske eller kemiske egenskaber, der er relevante for varens formål eller anvendelser, og som er forskellig fra inputmaterialerne, giver en vare oprindelsesstatus.

| — | Oprensning: Oprensning medfører oprindelsesstatus, forudsat at oprensningen foregår i EØS, og at en af følgende betingelser er opfyldt:






  a) | oprensning af en vare, som resulterer i fjernelsen af mindst 80 % af de eksisterende urenheder, eller |
| --- | --- | --- |

—

Oprensning: Oprensning medfører oprindelsesstatus, forudsat at oprensningen foregår i EØS, og at en af følgende betingelser er opfyldt:

a)

oprensning af en vare, som resulterer i fjernelsen af mindst 80 % af de eksisterende urenheder, eller

| b) | reduktion eller fjernelse af urenheder, som resulterer i, at varen er egnet til en eller flere af følgende anvendelser:






  i) | stoffer af farmaceutisk, medicinsk, kosmetisk, dyremedicinsk eller fødevaremæssige kvalitet |
| --- | --- | --- |

b)

reduktion eller fjernelse af urenheder, som resulterer i, at varen er egnet til en eller flere af følgende anvendelser:

i)

stoffer af farmaceutisk, medicinsk, kosmetisk, dyremedicinsk eller fødevaremæssige kvalitet

| ii) | kemiske produkter og reagenser til analytisk, diagnostisk eller laboratoriebrug |
| --- | --- |

ii)

kemiske produkter og reagenser til analytisk, diagnostisk eller laboratoriebrug

| iii) | elementer og komponenter til brug i mikroelektronik |
| --- | --- |

iii)

elementer og komponenter til brug i mikroelektronik

| iv) | specialiserede optiske anvendelser |
| --- | --- |

iv)

specialiserede optiske anvendelser

| v) | bioteknologiske anvendelser (f.eks. cellekulturer, genetisk teknologi eller som katalysator) |
| --- | --- |

v)

bioteknologiske anvendelser (f.eks. cellekulturer, genetisk teknologi eller som katalysator)

| vi) | bærestof i en adskillelsesproces, eller |
| --- | --- |

vi)

bærestof i en adskillelsesproces, eller

| vii) | gradering af cellekerner. |
| --- | --- |

vii)

gradering af cellekerner.

| — | Ændring i partikelstørrelse: En bevidst og kontrolleret modificering af partikelstørrelsen for en vare, bortset fra ved simpel knusning eller presning, som resulterer i en vare med en defineret partikelstørrelse, en defineret partikelstørrelsesfordeling eller et defineret overfladeareal, som er relevant for anvendelsen af den fremstillede vare, og med andre fysiske eller kemiske egenskaber end inputmaterialerne, giver en vare oprindelsesstatus. |
| --- | --- |

—

Ændring i partikelstørrelse: En bevidst og kontrolleret modificering af partikelstørrelsen for en vare, bortset fra ved simpel knusning eller presning, som resulterer i en vare med en defineret partikelstørrelse, en defineret partikelstørrelsesfordeling eller et defineret overfladeareal, som er relevant for anvendelsen af den fremstillede vare, og med andre fysiske eller kemiske egenskaber end inputmaterialerne, giver en vare oprindelsesstatus.

| — | Standardmaterialer: Standardmaterialer (herunder standardopløsninger) er præparater, der er egnede til analyse-, kalibrerings- eller referenceformål, og som har præcise renhedsgrader eller proportioner, der er attesteret af producenten. Fremstilling af standardmaterialer medfører oprindelsesstatus. |
| --- | --- |

—

Standardmaterialer: Standardmaterialer (herunder standardopløsninger) er præparater, der er egnede til analyse-, kalibrerings- eller referenceformål, og som har præcise renhedsgrader eller proportioner, der er attesteret af producenten. Fremstilling af standardmaterialer medfører oprindelsesstatus.

| — | Isomerseparation: Isolation eller udskillelse af isomerer fra en blanding af isomerer medfører oprindelsesstatus. |
| --- | --- |

—

Isomerseparation: Isolation eller udskillelse af isomerer fra en blanding af isomerer medfører oprindelsesstatus.

BILAG II

LISTE OVER BEARBEJDNINGER ELLER FORARBEJDNINGER, SOM MATERIALER UDEN OPRINDELSESSTATUS SKAL UNDERGÅ, FOR AT DET FREMSTILLEDE PRODUKT KAN FÅ OPRINDELSESSTATUS

| HS-position | Produktbeskrivelse | Bearbejdning eller forarbejdning af materialer uden oprindelsesstatus, som giver oprindelsesstatus |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| Kapitel 1 | Levende dyr | Alle dyr, der henhører under kapitel 1, er fuldt ud fremstillet |
| Kapitel 2 | Kød og spiselige slagtebiprodukter | Fremstilling, ved hvilken alt kød og alle spiselige slagtebiprodukter i de produkter, der henhører under dette kapitel, er fuldt ud fremstillet |
| Kapitel 3 | Fisk og krebsdyr, bløddyr og andre hvirvelløse vanddyr | Fremstilling, ved hvilken alle anvendte materialer, der henhører under kapitel 3, er fuldt ud fremstillet |
| Kapitel 4 | Mælk og mejeriprodukter; fugleæg; naturlig honning; spiselige produkter af animalsk oprindelse, ikke andetsteds tariferet | Fremstilling, ved hvilken alle anvendte materialer, der henhører under kapitel 4, er fuldt ud fremstillet |
| ex kapitel 5 | Diverse produkter af animalsk oprindelse, ikke andetsteds tariferet, undtagen: | Fremstilling på basis af alle materialer |
| ex 0511 91 | Fiskerogn og fiskemælke, ikke spiselige | Al rogn og alle mælke er fuldt ud fremstillet |
| Kapitel 6 | Levende træer og andre levende planter; løg, rødder og lign.; afskårne blomster og blade | Fremstilling, ved hvilken alle anvendte materialer, der henhører under kapitel 6, er fuldt ud fremstillet |
| Kapitel 7 | Spiselige grøntsager samt visse rødder og rodknolde | Fremstilling, ved hvilken alle anvendte materialer, der henhører under kapitel 7, er fuldt ud fremstillet |
| Kapitel 8 | Spiselige frugter og nødder; skaller af citrusfrugter og meloner | Fremstilling, ved hvilken alle anvendte frugter, nødder og skaller af citrusfrugter og meloner, der henhører under kapitel 8, er fuldt ud fremstillet |
| Kapitel 9 | Kaffe, te, maté og krydderier | Fremstilling på basis af alle materialer |
| Kapitel 10 | Korn | Fremstilling, ved hvilken alle anvendte materialer, der henhører under kapitel 10, er fuldt ud fremstillet |
| Kapitel 11 | Mølleriprodukter; malt; stivelse; inulin; hvedegluten | Fremstilling, ved hvilken alle anvendte materialer, der henhører under kapitel 8, 10 og 11, pos. 0701 , 0714 , 2302 og 2303 og underpos. 0710 10 , er fuldt ud fremstillet |
| Kapitel 12 | Olieholdige frø og frugter; diverse andre frø og frugter; planter til industriel og medicinsk brug; halm og foderplanter | Fremstilling på basis af alle materialer, undtagen materialer, der henhører under samme position som produktet |
| ex kapitel 13 | Schellak og lign.; karbohydratgummier og naturharpikser samt andre plantesafter og planteekstrakter undtagen: | Fremstilling på basis af alle materialer |
| ex 1302 | Pektinstoffer, pektinater og pektater | Fremstilling på basis af alle materialer, og ved hvilken vægten af anvendt sukker ikke overstiger 40 vægtprocent af det færdige produkt |
| Kapitel 14 | Vegetabilske flettematerialer; vegetabilske produkter, ikke andetsteds tariferet | Fremstilling på basis af alle materialer |
| ex kapitel 15 | Animalske og vegetabilske fedtstoffer og olier samt deres spaltningsprodukter; tilberedt spisefedt; animalsk og vegetabilsk voks undtagen: | Fremstilling på basis af alle materialer, undtagen materialer, der henhører under samme position som produktet |
| 1504 til 1506 | Fedtstoffer og olier udvundet af fisk og havpattedyr samt fraktioner deraf; uldfedt og fedtstoffer udvundet deraf (herunder lanolin); andre animalske fedtstoffer og olier samt fraktioner deraf, også raffinerede, men ikke kemisk modificerede | Fremstilling på basis af alle materialer |
| 1508 | Jordnøddeolie og fraktioner deraf, også raffinerede, men ikke kemisk modificerede | Fremstilling på basis af alle materialer, undtagen materialer henhørende under samme underposition som produktet |
| 1509 og 1510 | Olivenolie og fraktioner deraf | Fremstilling, ved hvilken alle anvendte vegetabilske materialer er fuldt ud fremstillet |
| 1511 | Palmeolie og fraktioner deraf, også raffinerede, men ikke kemisk modificerede | Fremstilling på basis af alle materialer, undtagen materialer henhørende under samme underposition som produktet |
| ex 1512 | Solsikkeolie samt fraktioner deraf: | |
| — | til teknisk eller industriel anvendelse, bortset fra fremstilling af fødevarer |

HS-position

Produktbeskrivelse

Bearbejdning eller forarbejdning af materialer uden oprindelsesstatus, som giver oprindelsesstatus

(1)

(2)

(3)

Kapitel 1

Levende dyr

Alle dyr, der henhører under kapitel 1, er fuldt ud fremstillet

Kapitel 2

Kød og spiselige slagtebiprodukter

Fremstilling, ved hvilken alt kød og alle spiselige slagtebiprodukter i de produkter, der henhører under dette kapitel, er fuldt ud fremstillet

Kapitel 3

Fisk og krebsdyr, bløddyr og andre hvirvelløse vanddyr

Fremstilling, ved hvilken alle anvendte materialer, der henhører under kapitel 3, er fuldt ud fremstillet

Kapitel 4

Mælk og mejeriprodukter; fugleæg; naturlig honning; spiselige produkter af animalsk oprindelse, ikke andetsteds tariferet

Fremstilling, ved hvilken alle anvendte materialer, der henhører under kapitel 4, er fuldt ud fremstillet

ex kapitel 5

Diverse produkter af animalsk oprindelse, ikke andetsteds tariferet, undtagen:

Fremstilling på basis af alle materialer

ex 0511 91

Fiskerogn og fiskemælke, ikke spiselige

Al rogn og alle mælke er fuldt ud fremstillet

Kapitel 6

Levende træer og andre levende planter; løg, rødder og lign.; afskårne blomster og blade

Fremstilling, ved hvilken alle anvendte materialer, der henhører under kapitel 6, er fuldt ud fremstillet

Kapitel 7

Spiselige grøntsager samt visse rødder og rodknolde

Fremstilling, ved hvilken alle anvendte materialer, der henhører under kapitel 7, er fuldt ud fremstillet

Kapitel 8

Spiselige frugter og nødder; skaller af citrusfrugter og meloner

Fremstilling, ved hvilken alle anvendte frugter, nødder og skaller af citrusfrugter og meloner, der henhører under kapitel 8, er fuldt ud fremstillet

Kapitel 9

Kaffe, te, maté og krydderier

Fremstilling på basis af alle materialer

Kapitel 10

Korn

Fremstilling, ved hvilken alle anvendte materialer, der henhører under kapitel 10, er fuldt ud fremstillet

Kapitel 11

Mølleriprodukter; malt; stivelse; inulin; hvedegluten

Fremstilling, ved hvilken alle anvendte materialer, der henhører under kapitel 8, 10 og 11, pos. 0701 , 0714 , 2302 og 2303 og underpos. 0710 10 , er fuldt ud fremstillet

Kapitel 12

Olieholdige frø og frugter; diverse andre frø og frugter; planter til industriel og medicinsk brug; halm og foderplanter

Fremstilling på basis af alle materialer, undtagen materialer, der henhører under samme position som produktet

ex kapitel 13

Schellak og lign.; karbohydratgummier og naturharpikser samt andre plantesafter og planteekstrakter undtagen:

Fremstilling på basis af alle materialer

ex 1302

Pektinstoffer, pektinater og pektater

Fremstilling på basis af alle materialer, og ved hvilken vægten af anvendt sukker ikke overstiger 40 vægtprocent af det færdige produkt

Kapitel 14

Vegetabilske flettematerialer; vegetabilske produkter, ikke andetsteds tariferet

Fremstilling på basis af alle materialer

ex kapitel 15

Animalske og vegetabilske fedtstoffer og olier samt deres spaltningsprodukter; tilberedt spisefedt; animalsk og vegetabilsk voks undtagen:

Fremstilling på basis af alle materialer, undtagen materialer, der henhører under samme position som produktet

1504 til 1506

Fedtstoffer og olier udvundet af fisk og havpattedyr samt fraktioner deraf; uldfedt og fedtstoffer udvundet deraf (herunder lanolin); andre animalske fedtstoffer og olier samt fraktioner deraf, også raffinerede, men ikke kemisk modificerede

Fremstilling på basis af alle materialer

1508

Jordnøddeolie og fraktioner deraf, også raffinerede, men ikke kemisk modificerede

Fremstilling på basis af alle materialer, undtagen materialer henhørende under samme underposition som produktet

1509 og 1510

Olivenolie og fraktioner deraf

Fremstilling, ved hvilken alle anvendte vegetabilske materialer er fuldt ud fremstillet

1511

Palmeolie og fraktioner deraf, også raffinerede, men ikke kemisk modificerede

Fremstilling på basis af alle materialer, undtagen materialer henhørende under samme underposition som produktet

ex 1512

Solsikkeolie samt fraktioner deraf:

—

til teknisk eller industriel anvendelse, bortset fra fremstilling af fødevarer

Fremstilling på basis af alle materialer, undtagen materialer, der henhører under samme position som produktet

| — | i andre tilfælde |
| --- | --- |

—

i andre tilfælde

Fremstilling, ved hvilken alle anvendte vegetabilske materialer er fuldt ud fremstillet

1515

Andre vegetabilske fedtstoffer og olier (herunder jojobaolie) samt fraktioner deraf, også raffinerede, men ikke kemisk modificerede

Fremstilling på basis af alle materialer, undtagen materialer henhørende under samme underposition som produktet

ex 1516

Fedtstoffer og olier udvundet af fisk samt fraktioner deraf

Fremstilling på basis af alle materialer

1520

Rå glycerol (glycerin); glycerolvand og glycerollud

Fremstilling på basis af alle materialer

Kapitel 16

Tilberedte varer af kød, fisk, krebsdyr, bløddyr eller andre hvirvelløse vanddyr

Fremstilling, ved hvilken alle anvendte materialer, der henhører under kapitel 2, 3 og 16, er fuldt ud fremstillet

ex kapitel 17

Sukker og sukkervarer, undtagen:

Fremstilling på basis af alle materialer, undtagen materialer, der henhører under samme position som produktet

1702

Andet sukker, herunder kemisk ren laktose, maltose, glukose og fruktose, i fast form; sirup og andre sukkeropløsninger uden indhold af tilsatte smagsstoffer eller farvestoffer; kunsthonning, også blandet med naturlig honning; karamel:

| — | kemisk ren maltose og fruktose |
| --- | --- |

—

kemisk ren maltose og fruktose

Fremstilling på basis af alle materialer, herunder andre materialer henhørende under pos. 1702

| — | I andre tilfælde |
| --- | --- |

—

I andre tilfælde

Fremstilling på basis af alle materialer, undtagen materialer, der henhører under samme position som produktet, ved hvilken vægten af anvendte materialer, der henhører under pos. 1101 til 1108 , 1701 og 1703 , ikke overstiger 30 vægtprocent af det færdige produkt

1704

Sukkervarer uden indhold af kakao (herunder hvid chokolade)

Fremstilling på basis af alle materialer, undtagen materialer, der henhører under samme position som produktet, ved hvilken:

| — | vægten af anvendt sukker ikke overstiger 40 vægtprocent af det færdige produkt
  eller |
| --- | --- |

—

vægten af anvendt sukker ikke overstiger 40 vægtprocent af det færdige produkt

eller

| — | værdien af det anvendte sukker ikke overstiger 30 % af produktets pris ab fabrik |
| --- | --- |

—

værdien af det anvendte sukker ikke overstiger 30 % af produktets pris ab fabrik

ex kapitel 18

Kakao og tilberedte varer deraf undtagen:

Fremstilling på basis af alle materialer, undtagen materialer, der henhører under samme position som produktet, ved hvilken vægten af anvendt sukker ikke overstiger 40 vægtprocent af det færdige produkt

ex 1806

Chokolade og andre tilberedte fødevarer med indhold af kakao undtagen:

Fremstilling på basis af alle materialer, undtagen materialer, der henhører under samme position som produktet, ved hvilken:

| — | vægten af anvendt sukker ikke overstiger 40 vægtprocent af det færdige produkt
  eller |
| --- | --- |

—

vægten af anvendt sukker ikke overstiger 40 vægtprocent af det færdige produkt

eller

| — | værdien af det anvendte sukker ikke overstiger 30 % af produktets pris ab fabrik |
| --- | --- |

—

værdien af det anvendte sukker ikke overstiger 30 % af produktets pris ab fabrik

1806 10

Kakaopulver, tilsat sukker eller andre sødemidler:

Fremstilling på basis af alle materialer, undtagen materialer, der henhører under samme position som produktet, ved hvilken vægten af anvendt sukker ikke overstiger 40 vægtprocent af det færdige produkt

1901

Maltekstrakt; tilberedte fødevarer fremstillet af mel, gryn, groft mel, stivelse eller maltekstrakt, også med indhold af kakao, såfremt dette udgør mindre end 40 vægtprocent beregnet på et fuldstændig fedtfrit grundlag, ikke andetsteds tariferet; tilberedte fødevarer fremstillet af produkter henhørende under pos. 0401 til 0404 , også med indhold af kakao, såfremt dette udgør mindre end 5 vægtprocent beregnet på et fuldstændig fedtfrit grundlag, ikke andetsteds tariferet:

| — | Maltekstrakt |
| --- | --- |

—

Maltekstrakt

Fremstilling på basis af korn henhørende under kapitel 10

| — | I andre tilfælde |
| --- | --- |

—

I andre tilfælde

Fremstilling på basis af alle materialer, undtagen materialer, der henhører under samme position som produktet, ved hvilken den individuelle vægt af sukker og materialer, der henhører under kapitel 4, ikke overstiger 40 vægtprocent af det færdige produkt

1902

Pastaprodukter, også kogte eller med fyld (af kød eller andre varer) eller på anden måde tilberedt, f.eks. spaghetti, makaroni, nudler, lasagne, gnocchi, ravioli, cannelloni; couscous, også tilberedt

Fremstilling på basis af alle materialer, undtagen materialer, der henhører under samme position som produktet, ved hvilken:

| — | vægten af anvendte materialer, der henhører under pos. 1006 og 1101 til 1108 , ikke overstiger 20 vægtprocent af det færdige produkt, og |
| --- | --- |

—

vægten af anvendte materialer, der henhører under pos. 1006 og 1101 til 1108 , ikke overstiger 20 vægtprocent af det færdige produkt, og

| — | vægten af anvendte materialer, der henhører under kapitel 2, 3 og 16, ikke overstiger 20 vægtprocent af det færdige produkt |
| --- | --- |

—

vægten af anvendte materialer, der henhører under kapitel 2, 3 og 16, ikke overstiger 20 vægtprocent af det færdige produkt

1903

Tapioka og tapiokaerstatninger fremstillet af stivelse, i form af flager, gryn, perlegryn, sigtemel og lign.

Fremstilling på basis af alle materialer, undtagen kartoffelstivelse henhørende under pos. 1108

1904

Tilberedte fødevarer fremstillet ved ekspandering eller ristning af korn eller kornprodukter (f.eks. cornflakes); korn (undtagen majs) i form af kerner, flager eller andet bearbejdet korn (undtagen mel, gryn eller groft mel), forkogt eller på anden måde tilberedt, ikke andetsteds tariferet

Fremstilling på basis af alle materialer, undtagen materialer, der henhører under samme position som produktet, ved hvilken:

| — | vægten af anvendte materialer, der henhører under pos. 1006 og 1101 til 1108 , ikke overstiger 20 vægtprocent af det færdige produkt, og |
| --- | --- |

—

vægten af anvendte materialer, der henhører under pos. 1006 og 1101 til 1108 , ikke overstiger 20 vægtprocent af det færdige produkt, og

| — | vægten af anvendt sukker ikke overstiger 40 vægtprocent af det færdige produkt |
| --- | --- |

—

vægten af anvendt sukker ikke overstiger 40 vægtprocent af det færdige produkt

1905

Brød, wienerbrød, kager, kiks og andet bagværk, også tilsat kakao; kirkeoblater, oblatkapsler af den art der anvendes til lægemidler, segloblater og lignende varer af mel eller stivelse

Fremstilling på basis af alle materialer, undtagen materialer, der henhører under samme position som produktet, ved hvilken vægten af anvendte materialer, der henhører under pos. 1006 og 1101 til 1108 , ikke overstiger 20 vægtprocent af det færdige produkt

ex kapitel 20

Varer af grøntsager, frugter, nødder eller andre planter og plantedele undtagen:

Fremstilling på basis af alle materialer, undtagen materialer, der henhører under samme position som produktet

2002 og 2003

Tomater, svampe og trøfler, tilberedt eller konserveret på anden måde end med eddike eller eddikesyre

Fremstilling på basis af alle materialer, undtagen materialer henhørende under samme position som produktet, ved hvilken alle anvendte materialer, der henhører under kapitel 7, er fuldt ud fremstillet

2006

Grøntsager, frugter, nødder, frugtskaller og andre plantedele, tilberedt med sukker (afløbne, glaserede eller kandiserede)

Fremstilling på basis af alle materialer, undtagen materialer, der henhører under samme position som produktet, ved hvilken vægten af anvendt sukker ikke overstiger 40 vægtprocent af det færdige produkt

2007

Syltetøj, frugtgelé, marmelade, frugt- eller nøddepuré samt frugt- eller nøddemos, fremstillet ved kogning, også tilsat sukker eller andre sødemidler

Fremstilling på basis af alle materialer, undtagen materialer, der henhører under samme position som produktet, ved hvilken vægten af anvendt sukker ikke overstiger 40 vægtprocent af det færdige produkt

ex 2008

Andre produkter end:

| — | Nødder, ikke tilsat sukker eller alkohol |
| --- | --- |

—

Nødder, ikke tilsat sukker eller alkohol

| — | Jordnøddesmør; blandinger på basis af korn; palmehjerter; majs |
| --- | --- |

—

Jordnøddesmør; blandinger på basis af korn; palmehjerter; majs

| — | Frugter og nødder, kogt på anden måde end i vand eller ved dampkogning, uden indhold af tilsat sukker, frosne |
| --- | --- |

—

Frugter og nødder, kogt på anden måde end i vand eller ved dampkogning, uden indhold af tilsat sukker, frosne

Fremstilling på basis af alle materialer, undtagen materialer, der henhører under samme position som produktet, ved hvilken vægten af anvendt sukker ikke overstiger 40 vægtprocent af det færdige produkt

2009

Frugt- og grønsagssafter (herunder druemost), ugærede og ikke tilsat alkohol, også tilsat sukker eller andre sødemidler

Fremstilling på basis af alle materialer, undtagen materialer, der henhører under samme position som produktet, ved hvilken vægten af anvendt sukker ikke overstiger 40 vægtprocent af det færdige produkt

ex kapitel 21

Diverse produkter fra fødevareindustrien undtagen:

Fremstilling på basis af alle materialer, undtagen materialer, der henhører under samme position som produktet

2103

| — | Saucer samt tilberedninger til fremstilling deraf; sammensatte smagspræparater |
| --- | --- |

—

Saucer samt tilberedninger til fremstilling deraf; sammensatte smagspræparater

Fremstilling på basis af alle materialer, undtagen materialer, der henhører under samme position som produktet sennepsmel og tilberedt sennep kan dog anvendes

| — | Sennepsmel og tilberedt sennep |
| --- | --- |

—

Sennepsmel og tilberedt sennep

Fremstilling på basis af alle materialer

2105

Konsumis, også med indhold af kakao

Fremstilling på basis af alle materialer, undtagen materialer, der henhører under samme position som produktet, ved hvilken:

| — | den individuelle vægt af anvendt sukker og materialer, der henhører under kapitel 4, ikke overstiger 40 vægtprocent af det færdige produkt,
  og |
| --- | --- |

—

den individuelle vægt af anvendt sukker og materialer, der henhører under kapitel 4, ikke overstiger 40 vægtprocent af det færdige produkt,

og

| — | den samlede kombinerede vægt af anvendt sukker og materialer, der henhører under kapitel 4, ikke overstiger 60 vægtprocent af det færdige produkt |
| --- | --- |

—

den samlede kombinerede vægt af anvendt sukker og materialer, der henhører under kapitel 4, ikke overstiger 60 vægtprocent af det færdige produkt

2106

Tilberedte fødevarer, ikke andetsteds tariferet

Fremstilling på basis af alle materialer, undtagen materialer, der henhører under samme position som produktet, ved hvilken vægten af anvendt sukker ikke overstiger 40 vægtprocent af det færdige produkt

ex kapitel 22

Drikkevarer, ethanol (ethylalkohol) og eddike undtagen:

Fremstilling på basis af alle materialer, undtagen materialer henhørende under samme position som produktet, ved hvilken alle anvendte materialer, der henhører under underpos. 0806 10 , 2009 61 og 2009 69 , er fuldt ud fremstillet

2202

Vand, herunder mineralvand og vand tilsat kulsyre, tilsat sukker eller andre sødemidler eller aromatiseret, og andre ikke-alkoholholdige drikkevarer, undtagen frugt- og grønsagssafter henhørende under pos. 2009

Fremstilling på basis af alle materialer, undtagen materialer, der henhører under samme position som produktet

2207 og 2208

Ethanol (ethylalkohol), ikke denatureret, med et alkoholindhold på over eller under 80 % vol.; spiritus, likør og andre spiritusholdige drikkevarer

Fremstilling på basis af alle materialer, undtagen materialer henhørende under pos. 2207 eller 2208 , ved hvilke alle anvendte materialer, der henhører under underpos 0806 10 , 2009 61 og 2009 69 , er fuldt ud fremstillet

ex kapitel 23

Rest- og affaldsprodukter fra fødevareindustrien; tilberedt dyrefoder undtagen:

Fremstilling på basis af alle materialer, undtagen materialer, der henhører under samme position som produktet

2309

Tilberedninger, af den art der anvendes som dyrefoder

Fremstilling, ved hvilken:

| — | alle anvendte materialer, der henhører under kapitel 2 og 3, er fuldt ud fremstillet |
| --- | --- |

—

alle anvendte materialer, der henhører under kapitel 2 og 3, er fuldt ud fremstillet

| — | vægten af anvendte materialer, der henhører under kapitel 10 og 11 og pos. 2302 og 2303 , ikke overstiger 20 vægtprocent af det færdige produkt |
| --- | --- |

—

vægten af anvendte materialer, der henhører under kapitel 10 og 11 og pos. 2302 og 2303 , ikke overstiger 20 vægtprocent af det færdige produkt

| — | den individuelle vægt af anvendt sukker og materialer, der henhører under kapitel 4, ikke overstiger 40 vægtprocent af det færdige produkt, og |
| --- | --- |

—

den individuelle vægt af anvendt sukker og materialer, der henhører under kapitel 4, ikke overstiger 40 vægtprocent af det færdige produkt, og

| — | den samlede kombinerede vægt af anvendt sukker og materialer, der henhører under kapitel 4, ikke overstiger 50 vægtprocent af det færdige produkt |
| --- | --- |

—

den samlede kombinerede vægt af anvendt sukker og materialer, der henhører under kapitel 4, ikke overstiger 50 vægtprocent af det færdige produkt

ex kapitel 24

Tobak og fabrikerede tobakserstatninger undtagen:

Fremstilling på basis af alle materialer, ved hvilken vægten af anvendte materialer, der henhører under pos. 2401 , ikke overstiger 30 % af den samlede vægt af anvendte materialer, der henhører under kapitel 24

2401

Tobak, rå eller ufabrikeret; tobaksaffald

Fremstilling, ved hvilken alle anvendte materialer, der henhører under pos. 2401 , er fuldt ud fremstillet

ex 2402

Cigaretter, af tobak eller tobakserstatning

Fremstilling på basis af alle materialer, undtagen materialer henhørende under samme position som produktet og undtagen røgtobak henhørende under underpos. 2403 19 , ved hvilken mindst 10 vægtprocent af alle de anvendte materialer, der henhører under pos. 2401 , er fuldt ud fremstillet

ex 2403

Produkter bestemt til inhalation ved opvarmning eller på anden måde, uden forbrænding

Fremstilling på basis af alle materialer, undtagen materialer henhørende under samme position som produktet, ved hvilken mindst 10 vægtprocent af alle de anvendte materialer, der henhører under pos. 2401 , er fuldt ud fremstillet

ex kapitel 25

Salt; svovl; jord- og stenarter; gips, kalk og cement undtagen:

Fremstilling på basis af alle materialer, undtagen materialer, der henhører under samme position som produktet

eller

Fremstilling, ved hvilken værdien af alle anvendte materialer ikke overstiger 70 % af produktets pris ab fabrik

ex 2519

Naturligt magnesiumkarbonat, (magnesit), knust og pakket i lufttætte beholdere, magnesiumoxid, også rent, undtagen smeltet eller dødbrændt (sintret) magnesia

Fremstilling på basis af alle materialer, undtagen materialer, der henhører under samme position som produktet. Naturligt magnesiumkarbonat (magnesit) må dog anvendes

Kapitel 26

Malme, slagger og aske

Fremstilling på basis af alle materialer, undtagen materialer, der henhører under samme position som produktet

ex kapitel 27

Mineralske brændselsstoffer, mineralolier og destillationsprodukter deraf; bituminøse stoffer; mineralsk voks; undtagen:

Fremstilling på basis af alle materialer, undtagen materialer, der henhører under samme position som produktet

eller

Fremstilling, ved hvilken værdien af alle anvendte materialer ikke overstiger 50 % af produktets pris ab fabrik

ex 2707

Olier, for så vidt deres indhold af aromatiske bestanddele er større end deres indhold af ikke-aromatiske bestanddele, og som er lignende olier som mineralolier, der er udvundet ved destillation af højtemperaturstjære fra stenkul, af hvilke der ved destillation på op til 250 °C overdestilleres 65 rumfangsprocent og derover (herunder blandinger af benzin og benzen), til anvendelse som brændstof

Raffinering og/eller en eller flere specifikke processer  (2)

eller

Andre processer, ved hvilke alle anvendte materialer henhører under en anden position end det færdige produkt. Materialer, der henhører under samme position som produktet, må dog anvendes, forudsat at deres samlede værdi ikke overstiger 50 % af produktets pris ab fabrik

2710

Jordolier og olier hidrørende fra bituminøse mineraler, undtagen råolie; præparater, ikke andetsteds tariferet, indeholdende som karaktergivende bestanddel 70 vægtprocent eller derover af jordolier eller af olier hidrørende fra bituminøse mineraler; affaldsolier

Raffinering og/eller en eller flere specifikke processer  (2)

eller

Andre processer, ved hvilke alle anvendte materialer henhører under en anden position end det færdige produkt. Materialer, der henhører under samme position som produktet, må dog anvendes, forudsat at deres samlede værdi ikke overstiger 50 % af produktets pris ab fabrik

2711

Jordoliegas og andre gasformige karbonhydrider

Raffinering og/eller en eller flere specifikke processer  (2)

eller

Andre processer, ved hvilke alle anvendte materialer henhører under en anden position end det færdige produkt. Materialer, der henhører under samme position som produktet, må dog anvendes, forudsat at deres samlede værdi ikke overstiger 50 % af produktets pris ab fabrik

2712

Vaselin; paraffin, mikrovoks, ozokerit, montanvoks, tørvevoks og anden mineralvoks samt lignende produkter fremstillet ad syntetisk vej eller på anden måde, også farvet

Raffinering og/eller en eller flere specifikke processer  (2)

eller

Andre processer, ved hvilke alle anvendte materialer henhører under en anden position end det færdige produkt. Materialer, der henhører under samme position som produktet, må dog anvendes, forudsat at deres samlede værdi ikke overstiger 50 % af produktets pris ab fabrik

2713

Jordoliekoks, kunstig asfaltbitumen og andre restprodukter fra jordolie eller fra olier hidrørende fra bituminøse mineraler

Raffinering og/eller en eller flere specifikke processer  (2)

eller

Andre processer, ved hvilke alle anvendte materialer henhører under en anden position end det færdige produkt. Materialer, der henhører under samme position som produktet, må dog anvendes, forudsat at deres samlede værdi ikke overstiger 50 % af produktets pris ab fabrik

Kapitel 28

Uorganiske kemikalier; uorganiske eller organiske forbindelser af ædle metaller, af sjældne jordarters metaller, af radioaktive grundstoffer og af isotoper

Fremstilling på basis af alle materialer, undtagen materialer, der henhører under samme position som produktet. Materialer, der henhører under samme position som produktet, må dog anvendes, forudsat at deres samlede værdi ikke overstiger 20 % af produktets pris ab fabrik

eller

Fremstilling, ved hvilken værdien af alle anvendte materialer ikke overstiger 50 % af produktets pris ab fabrik

ex kapitel 29

Uorganiske kemikalier undtagen:

Specifik(ke) proces(ser)  (5)

eller

Fremstilling på basis af alle materialer, undtagen materialer, der henhører under samme position som produktet. Materialer, der henhører under samme position som produktet, må dog anvendes, forudsat at deres samlede værdi ikke overstiger 20 % af produktets pris ab fabrik

eller

Fremstilling, ved hvilken værdien af alle anvendte materialer ikke overstiger 50 % af produktets pris ab fabrik

ex 2901

Acycliske karbonhydrider, bestemt til anvendelse som brændstof

Specifik(ke) proces(ser)  (5)

eller

Raffinering og/eller en eller flere specifikke processer  (2)

eller

Fremstilling på basis af alle materialer, undtagen materialer, der henhører under samme position som produktet. Materialer, der henhører under samme position som produktet, må dog anvendes, forudsat at deres samlede værdi ikke overstiger 50 % af produktets pris ab fabrik

ex 2902

Cycloalkaner og cycloalkener (undtagen azulener), benzen, toluen og xylener, til anvendelse som brændstof

Specifik(ke) proces(ser)  (5)

eller

Raffinering og/eller en eller flere specifikke processer  (2)

eller

Fremstilling på basis af alle materialer, undtagen materialer, der henhører under samme position som produktet. Materialer, der henhører under samme position som produktet, må dog anvendes, forudsat at deres samlede værdi ikke overstiger 50 % af produktets pris ab fabrik

ex 2905

Metalalkoholater af alkoholer henhørende under denne position og af ethanol

Specifik(ke) proces(ser)  (5)

eller

Fremstilling på basis af alle materialer, herunder andre materialer henhørende under pos. 2905 . Metalalkoholater, der henhører under denne position, må dog anvendes, forudsat at deres samlede værdi ikke overstiger 20 % af produktets pris ab fabrik

eller

Fremstilling, ved hvilken værdien af alle anvendte materialer ikke overstiger 50 % af produktets pris ab fabrik

Kapitel 30

Farmaceutiske produkter

Specifik(ke) proces(ser)  (5)

eller

Fremstilling på basis af alle materialer

Kapitel 31

Gødningsstoffer

Fremstilling på basis af alle materialer, undtagen materialer, der henhører under samme position som produktet. Materialer, der henhører under samme position som produktet, må dog anvendes, forudsat at deres samlede værdi ikke overstiger 20 % af produktets pris ab fabrik,

eller

Fremstilling, ved hvilken værdien af alle anvendte materialer ikke overstiger 50 % af produktets pris ab fabrik

Kapitel 32

Garve- og farvestofekstrakter; garvesyrer og derivater deraf; farver, pigmenter og andre farvestoffer; maling og lakker; kit, spartelmasse og lign.; trykfarver, blæk og tusch

Specifik(ke) proces(ser)  (5)

eller

Fremstilling på basis af alle materialer, undtagen materialer, der henhører under samme position som produktet. Materialer, der henhører under samme position som produktet, må dog anvendes, forudsat at deres samlede værdi ikke overstiger 20 % af produktets pris ab fabrik,

eller

Fremstilling, ved hvilken værdien af alle anvendte materialer ikke overstiger 50 % af produktets pris ab fabrik

Kapitel 33

Flygtige vegetabilske olier og resinoider; parfumevarer, kosmetik og toiletmidler

Specifik(ke) proces(ser)  (5)

eller

Fremstilling på basis af alle materialer, undtagen materialer, der henhører under samme position som produktet. Materialer, der henhører under samme position som produktet, må dog anvendes, forudsat at deres samlede værdi ikke overstiger 20 % af produktets pris ab fabrik

eller

Fremstilling, ved hvilken værdien af alle anvendte materialer ikke overstiger 50 % af produktets pris ab fabrik

Kapitel 34

Sæbe, organiske overfladeaktive stoffer samt vaske- og rengøringsmidler, smøremidler, syntetisk voks, tilberedt voks, pudse- og skuremidler, lys og lignende produkter, modellermasse, dentalvoks og andre dentalpræparater på basis af gips

Specifik(ke) proces(ser)  (5)

eller

Fremstilling på basis af alle materialer, undtagen materialer, der henhører under samme position som produktet. Materialer, der henhører under samme position som produktet, må dog anvendes, forudsat at deres samlede værdi ikke overstiger 20 % af produktets pris ab fabrik

eller

Fremstilling, ved hvilken værdien af alle anvendte materialer ikke overstiger 50 % af produktets pris ab fabrik

Kapitel 35

Proteiner; modificeret stivelse; lim og klister; enzymer

Specifik(ke) proces(ser)  (5)

eller

Fremstilling på basis af alle materialer, undtagen materialer, der henhører under samme position som produktet. Materialer, der henhører under samme position som produktet, må dog anvendes, forudsat at deres samlede værdi ikke overstiger 20 % af produktets pris ab fabrik

eller

Fremstilling, ved hvilken værdien af alle anvendte materialer ikke overstiger 40 % af produktets pris ab fabrik

Kapitel 36

Krudt og andre eksplosive stoffer; pyrotekniske artikler; tændstikker; pyrofore legeringer; visse brændbare materialer

Specifik(ke) proces(ser)  (5)

eller

Fremstilling på basis af alle materialer, undtagen materialer, der henhører under samme position som produktet. Materialer, der henhører under samme position som produktet, må dog anvendes, forudsat at deres samlede værdi ikke overstiger 20 % af produktets pris ab fabrik

eller

Fremstilling, ved hvilken værdien af alle anvendte materialer ikke overstiger 50 % af produktets pris ab fabrik

Kapitel 37

Fotografiske og kinematografiske artikler

Specifik(ke) proces(ser)  (5)

eller

Fremstilling på basis af alle materialer, undtagen materialer, der henhører under samme position som produktet. Materialer, der henhører under samme position som produktet, må dog anvendes, forudsat at deres samlede værdi ikke overstiger 20 % af produktets pris ab fabrik

eller

Fremstilling, ved hvilken værdien af alle anvendte materialer ikke overstiger 50 % af produktets pris ab fabrik

ex kapitel 38

Diverse kemiske produkter undtagen:

Specifik(ke) proces(ser)  (5)

eller

Fremstilling på basis af alle materialer, undtagen materialer, der henhører under samme position som produktet. Materialer, der henhører under samme position som produktet, må dog anvendes, forudsat at deres samlede værdi ikke overstiger 20 % af produktets pris ab fabrik

eller

Fremstilling, ved hvilken værdien af alle anvendte materialer ikke overstiger 50 % af produktets pris ab fabrik

ex 3811

Præparater til modvirkning af bankning, oxydation, korrosion eller harpiksdannelse, viskositetsforhøjende præparater og andre tilberedte additiver til mineralolier (herunder benzin) eller til andre væsker, som anvendes til samme formål som mineralolier

Specifik(ke) proces(ser)  (5)

eller

| — | Tilberedte additiver til smøreolier, med indhold af olier udvundet af jordolier eller af olier hidrørende fra bituminøse mineraler |
| --- | --- |

—

Tilberedte additiver til smøreolier, med indhold af olier udvundet af jordolier eller af olier hidrørende fra bituminøse mineraler

Fremstilling, ved hvilken værdien af anvendte materialer, der henhører under pos. 3811 , ikke overstiger 50 % af produktets pris ab fabrik

ex 3824 99 og ex 3826 00

Biodiesel

Fremstilling, ved hvilken der fremstilles biodiesel ved transesterificering og/eller esterificering eller ved hydrolyse

Kapitel 39

Plast og varer deraf

Specifik(ke) proces(ser)  (5)

eller

Fremstilling på basis af alle materialer, undtagen materialer, der henhører under samme position som produktet. Materialer, der henhører under samme underposition som produktet, må dog anvendes, forudsat at deres samlede værdi ikke overstiger 20 % af produktets pris ab fabrik

eller

Fremstilling, ved hvilken værdien af alle anvendte materialer ikke overstiger 50 % af produktets pris ab fabrik

ex kapitel 40

Gummi og varer deraf undtagen:

Fremstilling på basis af alle materialer, undtagen materialer, der henhører under samme position som produktet

eller

Fremstilling, ved hvilken værdien af alle anvendte materialer ikke overstiger 50 % af produktets pris ab fabrik

ex 4012

Regummerede dæk, massive og hule ringe, af gummi

Regummering af brugte dæk

ex kapitel 41

Rå huder og skind (undtagen pelsskind) samt læder undtagen:

Fremstilling på basis af alle materialer, undtagen materialer, der henhører under samme position som produktet

4104 til 4106

Garvede eller »crust« huder og skind, uden hår, også spaltede, men ikke yderligere beredte

Eftergarvning af garvet læder

eller

Fremstilling på basis af alle materialer, undtagen materialer, der henhører under samme position som produktet

Kapitel 42

Varer af læder; sadelmagerarbejder; rejseartikler, håndtasker og lignende varer; varer af tarme

Fremstilling på basis af alle materialer, undtagen materialer, der henhører under samme position som produktet

eller

Fremstilling, ved hvilken værdien af alle anvendte materialer ikke overstiger 50 % af produktets pris ab fabrik

ex kapitel 43

Pelsskind og kunstigt pelsskind samt varer deraf undtagen:

Fremstilling på basis af alle materialer, undtagen materialer, der henhører under samme position som produktet

ex 4302

Garvede eller beredte pelsskind, sammensatte:

| — | I form af kvadrater, rektangler, kors og lignende |
| --- | --- |

—

I form af kvadrater, rektangler, kors og lignende

Blegning eller farvning samt udklipning og sammensætning af garvede eller beredte ikke-sammensatte pelsskind

| — | I andre tilfælde |
| --- | --- |

—

I andre tilfælde

Fremstilling på basis af garvede eller beredte ikke-sammensatte pelsskind

4303

Beklædningsgenstande og tilbehør dertil samt andre varer af pelsskind

Fremstilling på basis af garvede eller beredte ikke-sammensatte pelsskind henhørende under pos. 4302

ex kapitel 44

Træ og varer deraf; trækul undtagen:

Fremstilling på basis af alle materialer, undtagen materialer, der henhører under samme position som produktet

eller

Fremstilling, ved hvilken værdien af alle anvendte materialer ikke overstiger 50 % af produktets pris ab fabrik

ex 4407

Træ, savet eller tilhugget i længderetningen, skåret eller skrællet, også høvlet, slebet eller samlet ende-til-ende, af tykkelse over 6 mm

Høvling, slibning eller samling ende-til-ende

ex 4408

Plader til fineringsarbejde (herunder sådanne plader fremstillet ved skæring af lamineret træ) og til fremstilling af krydsfinér, af tykkelse ikke over 6 mm, splejset, samt træ, savet i længderetningen, skåret eller skrællet, af tykkelse ikke over 6 mm, høvlet, slebet eller samlet ende-til-ende

Splejsning, høvling, slibning eller samling ende-til-ende

ex 4410 til ex 4413

Ramme- og møbellister af træ samt profilerede lister af træ til bygningsbrug

Forarbejdning til ramme- og møbellister

ex 4415

Pakkasser, tremmekasser, tromler og lignende pakningsgenstande, af træ

Fremstilling på basis af planker og brædder, ikke afskåret i færdige længder

ex 4418

| — | Tømrer- og snedkerarbejder af træ til bygningsbrug |
| --- | --- |

—

Tømrer- og snedkerarbejder af træ til bygningsbrug

Fremstilling på basis af alle materialer, undtagen materialer, der henhører under samme position som produktet. Dog må lamelplader (celleplader) og tagspån (»shingles« og »shakes«) af træ anvendes

| — | Ramme- og møbellister |
| --- | --- |

—

Ramme- og møbellister

Forarbejdning til ramme- og møbellister

ex 4421

Tændstikemner; træpløkke til fodtøj

Fremstilling på basis af træ henhørende under alle positioner, undtagen trætråd henhørende under pos. 4409

Kapitel 45

Kork og varer deraf

Fremstilling på basis af alle materialer, undtagen materialer, der henhører under samme position som produktet

eller

Fremstilling, ved hvilken værdien af alle anvendte materialer ikke overstiger 50 % af produktets pris ab fabrik

Kapitel 46

Kurvemagerarbejder og andre varer af flettematerialer

Fremstilling på basis af alle materialer, undtagen materialer, der henhører under samme position som produktet

eller

Fremstilling, ved hvilken værdien af alle anvendte materialer ikke overstiger 50 % af produktets pris ab fabrik

Kapitel 47

Papirmasse af træ eller andre celluloseholdige materialer; genbrugspapir og -pap (affald)

Fremstilling på basis af alle materialer, undtagen materialer, der henhører under samme position som produktet

eller

Fremstilling, ved hvilken værdien af alle anvendte materialer ikke overstiger 50 % af produktets pris ab fabrik

Kapitel 48

Papir og pap; varer af papirmasse, papir og pap

Fremstilling på basis af alle materialer, undtagen materialer, der henhører under samme position som produktet

eller

Fremstilling, ved hvilken værdien af alle anvendte materialer ikke overstiger 50 % af produktets pris ab fabrik

Kapitel 49

Bøger, aviser, billeder og andre tryksager; håndskrevne eller maskinskrevne arbejder samt tegninger

Fremstilling på basis af alle materialer, undtagen materialer, der henhører under samme position som produktet

eller

Fremstilling, ved hvilken værdien af alle anvendte materialer ikke overstiger 50 % af produktets pris ab fabrik

ex kapitel 50

Natursilke undtagen:

Fremstilling på basis af alle materialer, undtagen materialer, der henhører under samme position som produktet

ex 5003

Affald af natursilke (herunder kokoner, der er uanvendelige til afhaspning, samt garnaffald og opkradset tekstilmateriale), kartet eller kæmmet

Kartning eller kæmning af affald af natursilke

5004 til ex 5006

Garn af natursilke og garn af affald af natursilke

(3)

Spinding af naturfibre

eller

Ekstrudering af endeløse kemofibre kombineret med spinding

eller

Ekstrudering af endeløse kemofibre kombineret med snoning

eller

Snoning kombineret med enhver mekanisk proces

5007

Vævet stof af natursilke eller af affald af natursilke

(3)

Spinding af naturfibre og/eller korte kemofibre kombineret med vævning

eller

Ekstrudering af endeløse kemofibre kombineret med vævning

eller

Snoning eller enhver mekanisk proces kombineret med vævning

eller

Vævning kombineret med farvning

eller

Farvning af garn kombineret med vævning

eller

Vævning kombineret med trykning

eller

Trykning (som selvstændig proces)

ex kapitel 51

Uld samt fine eller grove dyrehår; garn og vævet stof af hestehår undtagen:

Fremstilling på basis af alle materialer, undtagen materialer, der henhører under samme position som produktet

5106 til 5110

Garn af uld, af fine eller af grove dyrehår eller af hestehår

(3)

Spinding af naturfibre

eller

Ekstrudering af kemofibre kombineret med spinding

eller

Snoning kombineret med enhver mekanisk proces

5111 til 5113

Vævet stof af uld, af fine eller grove dyrehår eller af hestehår

(3)

Spinding af naturfibre og/eller korte kemofibre kombineret med vævning

eller

Ekstrudering af endeløse kemofibre kombineret med vævning

eller

Vævning kombineret med farvning

eller

Farvning af garn kombineret med vævning

eller

Vævning kombineret med trykning

eller

Trykning (som selvstændig proces)

ex kapitel 52

Bomuld undtagen:

Fremstilling på basis af alle materialer, undtagen materialer, der henhører under samme position som produktet

5204 til 5207

Garn og tråd af bomuld

(3)

Spinding af naturfibre

eller

Ekstrudering af kemofibre kombineret med spinding

eller

Snoning kombineret med enhver mekanisk proces

5208 til 5212

Vævet stof af bomuld

(3)

Spinding af naturfibre og/eller korte kemofibre kombineret med vævning

eller

Ekstrudering af endeløse kemofibre kombineret med vævning

eller

Snoning eller enhver mekanisk proces kombineret med vævning

eller

Vævning kombineret med farvning eller overtrækning eller laminering

eller

Farvning af garn kombineret med vævning

eller

Vævning kombineret med trykning

eller

Trykning (som selvstændig proces)

ex kapitel 53

Andre vegetabilske tekstilfibre; papirgarn og vævet stof af papirgarn undtagen:

Fremstilling på basis af alle materialer, undtagen materialer, der henhører under samme position som produktet

5306 til 5308

Garn af andre vegetabilske tekstilfibre;

papirgarn

(3)

Spinding af naturfibre

eller

Ekstrudering af kemofibre kombineret med spinding

eller

Snoning kombineret med enhver mekanisk proces

5309 til 5311

Vævet stof af andre vegetabilske tekstilfibre; vævet stof af papirgarn

(3)

Spinding af naturfibre og/eller korte kemofibre kombineret med vævning

eller

Ekstrudering af endeløse kemofibre kombineret med vævning

eller

Vævning kombineret med farvning eller overtrækning eller laminering

eller

Farvning af garn kombineret med vævning

eller

Vævning kombineret med trykning

eller

Trykning (som selvstændig proces)

5401 til 5406

Garn, monofilamenter og tråd af endeløse kemofibre

(3)

Spinding af naturfibre

eller

Ekstrudering af kemofibre kombineret med spinding

eller

Snoning kombineret med enhver mekanisk proces

5407 og 5408

Vævet stof af garn af endeløse kemofibre

(3)

Spinding af naturfibre og/eller korte kemofibre kombineret med vævning

eller

Ekstrudering af endeløse kemofibre kombineret med vævning

eller

Snoning eller enhver mekanisk proces kombineret med vævning

eller

Farvning af garn kombineret med vævning

eller

Vævning kombineret med farvning eller overtrækning eller laminering

eller

Vævning kombineret med trykning

eller

Trykning (som selvstændig proces)

5501 til 5507

Korte kemofibre

Ekstrudering af kemofibre

5508 til 5511

Garn og sytråd af korte kemofibre

(3)

Spinding af naturfibre

eller

Ekstrudering af kemofibre kombineret med spinding

eller

Snoning kombineret med enhver mekanisk proces

5512 til 5516

Vævet stof af garn af korte kemofibre

(3)

Spinding af naturfibre og/eller korte kemofibre kombineret med vævning

eller

Ekstrudering af endeløse kemofibre kombineret med vævning

eller

Snoning eller enhver mekanisk proces kombineret med vævning

eller

Vævning kombineret med farvning eller overtrækning eller laminering

eller

Farvning af garn kombineret med vævning

eller

Vævning kombineret med trykning

eller

Trykning (som selvstændig proces)

ex kapitel 56

Vat, filt og fiberdug; særligt garn; sejlgarn, reb og tovværk samt varer deraf undtagen:

(3)

Spinding af naturfibre

eller

Ekstrudering af kemofibre kombineret med spinding

5601

Vat af tekstilmaterialer samt varer af vat; tekstilfibre, hvis længde ikke overstiger 5 mm (flok), støv og nopper af tekstilmaterialer

Spinding af naturfibre

eller

Ekstrudering af kemofibre kombineret med spinding

eller

Velourisering kombineret med farvning eller trykning

eller

Overtrækning, velourisering, laminering eller metalisering kombineret med mindst to andre vigtige forberedende eller afsluttende processer (f.eks. kalandering, krympefri behandling, varmefiksering, krølfri behandling), forudsat at værdien af alle de anvendte materialer ikke overstiger 50 % af produktets pris ab fabrik

5602

Filt, også imprægneret, overtrukket, belagt eller lamineret:

| — | Nålefilt |
| --- | --- |

—

Nålefilt

(3)

Ekstrudering af kemofibre kombineret med fremstilling af stof. Dog kan:

| — | endeløse fibre af polypropylen henhørende under pos. 5402 |
| --- | --- |

—

endeløse fibre af polypropylen henhørende under pos. 5402

| — | fibre af polypropylen henhørende under pos. 5503 eller 5506 eller |
| --- | --- |

—

fibre af polypropylen henhørende under pos. 5503 eller 5506 eller

| — | bånd (tow) af endeløse fibre af polypropylen henhørende under pos. 5501 |
| --- | --- |

—

bånd (tow) af endeløse fibre af polypropylen henhørende under pos. 5501

anvendes, forudsat at de enkelte fibres finhed er mindre end 9 decitex, og at deres samlede værdi ikke overstiger 40 % af produktets pris ab fabrik

eller

Fremstilling af fiberdug alene i tilfælde af filt, der er fremstillet på basis af naturlige fibre

| — | I andre tilfælde |
| --- | --- |

—

I andre tilfælde

(3)

Ekstrudering af kemofibre kombineret med fremstilling af stof

eller

Fremstilling af fiberdug alene i tilfælde af andet filt, der er fremstillet på basis af naturlige fibre

5603

Fiberdug, også imprægneret, overtrukket, belagt eller lamineret

5603 11 til 5603 14

Fiberdug af endeløse kemofibre, også imprægneret, overtrukket, belagt eller lamineret

Fremstilling på basis af:

| — | retningsbestemte eller tilfældigt orienterede endeløse fibre
  eller |
| --- | --- |

—

retningsbestemte eller tilfældigt orienterede endeløse fibre

eller

| — | naturlige eller syntetiske stoffer eller polymerer |
| --- | --- |

—

naturlige eller syntetiske stoffer eller polymerer

i begge tilfælde efterfulgt af binding til fiberdug

5603 91 til 5603 94

Fiberdug, bortset fra fiberdug af endeløse kemofibre, også imprægneret, overtrukket, belagt eller lamineret

Fremstilling på basis af:

| — | retningsbestemte eller tilfældigt orienterede korte fibre
  og/eller |
| --- | --- |

—

retningsbestemte eller tilfældigt orienterede korte fibre

og/eller

| — | skårne garntråde, af naturlig eller syntetisk oprindelse |
| --- | --- |

—

skårne garntråde, af naturlig eller syntetisk oprindelse

i begge tilfælde efterfulgt af binding til fiberdug

5604

Tråde og snore af gummi, overtrukket med tekstil; tekstilgarn samt strimler og lignende som nævnt i pos. 5404 eller 5405 , imprægneret, overtrukket, belagt eller beklædt med gummi eller plast

| — | Tråde og snore af gummi, overtrukket med tekstil |
| --- | --- |

—

Tråde og snore af gummi, overtrukket med tekstil

Fremstilling på basis af tråde og snore af gummi, uden tekstilovertræk

| — | I andre tilfælde |
| --- | --- |

—

I andre tilfælde

(3)

Spinding af naturfibre

eller

Ekstrudering af kemofibre kombineret med spinding

eller

Snoning kombineret med enhver mekanisk proces

5605

Metalliseret garn, også overspundet, bestående af tekstilgarn eller strimler og lignende som nævnt i pos. 5404 eller 5405 , i forbindelse med metal i form af tråd, bånd eller pulver eller overtrukket med metal

(3)

Spinding af naturfibre og/eller korte kemofibre

eller

Ekstrudering af kemofibre kombineret med spinding

eller

Snoning kombineret med enhver mekanisk proces

5606

Overspundet garn samt overspundne strimler og lignende som nævnt i pos. 5404 eller 5405 (bortset fra garn henhørende under pos. 5605 og overspundet garn af hestehår); chenillegarn; krimmergarn (»chaînettegarn«)

(3)

Ekstrudering af kemofibre kombineret med spinding

eller

Snoning kombineret med overspinding

eller

Spinding af naturfibre og/eller korte kemofibre

eller

Velourisering kombineret med farvning

Kapitel 57

Gulvtæpper og anden gulvbelægning af tekstilmaterialer

(3)

Spinding af naturfibre og/eller korte kemofibre kombineret med vævning eller tuftning

eller

Ekstrudering af endeløse kemofibre kombineret med vævning eller tuftning

eller

Fremstilling af kokosfibre eller sisal eller jute eller klassisk ringspundet viskose

eller

Tuftning kombineret med farvning eller trykning

eller

Velourisering kombineret med farvning eller trykning

eller

Ekstrudering af kemofibre kombineret med ikke-vævningsteknikker, som omfatter gennemstikning

Stof af jute må anvendes som bundstof

ex kapitel 58

Særlige vævede stoffer; tuftede tekstilstoffer; blonder og kniplinger; tapisserier; possementartikler; broderier undtagen:

(3)

Spinding af naturfibre og/eller korte kemofibre kombineret med vævning eller tuftning

eller

Ekstrudering af endeløse kemofibre kombineret med vævning eller tuftning

eller

Vævning kombineret med farvning eller velourisering eller overtrækning eller laminering eller metalisering

eller

Tuftning kombineret med farvning eller trykning

eller

Velourisering kombineret med farvning eller trykning

eller

Farvning af garn kombineret med vævning

eller

Vævning kombineret med trykning

eller

Trykning (som selvstændig proces)

5805

Håndvævede tapisserier (af typerne Gobelin, Flandern, Aubusson, Beauvais og lign.) og broderede tapisserier (med gobelinsting, korssting og lign.), også konfektionerede

Fremstilling på basis af alle materialer, undtagen materialer, der henhører under samme position som produktet

5810

Broderier i løbende længder, strimler eller motiver

Brodering, ved hvilken værdien af alle anvendte materialer, henhørende under enhver position undtagen materialer, der henhører under samme position som produktet, ikke overstiger 50 % af produktets pris ab fabrik

5901

Tekstilstof, overtrukket med vegetabilske karbohydratgummier eller stivelsesholdige substanser, af den art der anvendes til fremstilling af bogbind, etuier, mv.; kalkerlærred; præpareret malerlærred; buckram og lignende stivede tekstilstoffer, af den art der anvendes til fremstilling af hatte

Vævning kombineret med farvning eller velourisering eller overtrækning eller laminering eller metalisering

eller

Velourisering kombineret med farvning eller trykning

5902

Cordvæv (stræklærred) fremstillet af garn med høj styrke, af nylon eller andre polyamider, polyestere eller viskose

| — | Med et indhold af højst 90 vægtprocent tekstilmaterialer |
| --- | --- |

—

Med et indhold af højst 90 vægtprocent tekstilmaterialer

Vævning

| — | I andre tilfælde |
| --- | --- |

—

I andre tilfælde

Ekstrudering af kemofibre kombineret med vævning

5903

Tekstilstof, imprægneret, overtrukket, belagt eller lamineret med plast, undtagen varer henhørende under pos. 5902

Vævning kombineret med imprægnering eller overtrækning eller belægning eller laminering eller metalisering

eller

Vævning kombineret med trykning

eller

Trykning (som selvstændig proces)

5904

Linoleum, også i tilskårne stykker; gulvbelægningsmaterialer bestående af tekstilunderlag med overtræk eller belægning, også i tilskårne stykker

(3)

Vævning kombineret med farvning eller overtrækning eller laminering eller metalisering

Stof af jute må anvendes som bundstof

5905

Vægbeklædning af tekstilmaterialer

| — | Imprægneret, overtrukket, belagt eller lamineret med gummi, plast eller andre materialer |
| --- | --- |

—

Imprægneret, overtrukket, belagt eller lamineret med gummi, plast eller andre materialer

Vævning, strikning eller fremstilling af fiberdug kombineret med imprægnering eller overtrækning eller belægning eller laminering eller metalisering

| — | I andre tilfælde |
| --- | --- |

—

I andre tilfælde

(3)

Spinding af naturfibre og/eller korte kemofibre kombineret med vævning

eller

Ekstrudering af endeløse kemofibre kombineret med vævning

eller

Vævning, strikning eller fremstilling af fiberdug kombineret med farvning eller overtrækning eller laminering

eller

Vævning kombineret med trykning

eller

Trykning (som selvstændig proces)

5906

Tekstilstof, gummeret, undtagen varer henhørende under pos. 5902:

| — | Af trikotage |
| --- | --- |

—

Af trikotage

(3)

Spinding af naturfibre og/eller korte kemofibre kombineret med strikning/hækling

eller

Ekstrudering af garn af endeløse kemofibre kombineret med strikning/hækling

eller

Strikning eller hækling kombineret med gummiering

eller

Gummiering kombineret med mindst to andre vigtige forberedende eller afsluttende processer (f.eks. kalandering, krympefri behandling, varmefiksering, krølfri behandling), forudsat at værdien af alle de anvendte materialer ikke overstiger 50 % af produktets pris ab fabrik

| — | Andet stof fremstillet af syntetisk filamentgarn, med indhold af tekstilmaterialer på over 90 vægtprocent |
| --- | --- |

—

Andet stof fremstillet af syntetisk filamentgarn, med indhold af tekstilmaterialer på over 90 vægtprocent

Ekstrudering af kemofibre kombineret med vævning

| — | I andre tilfælde |
| --- | --- |

—

I andre tilfælde

Vævning, strikning eller enhver ikke-vævnings proces kombineret med farvning eller overtrækning/gummiering

eller

Garnfarvning kombineret med vævning, strikning eller en ikke-vævningsproces

eller

Gummiering kombineret med mindst to andre vigtige forberedende eller afsluttende processer (f.eks. kalandering, krympefri behandling, varmefiksering, krølfri behandling), forudsat at værdien af alle de anvendte materialer ikke overstiger 50 % af produktets pris ab fabrik

5907

Tekstilstof, imprægneret, overtrukket eller belagt på anden måde; malede teaterkulisser, malede atelierbagtæpper og lign.

Vævning eller strikning eller fremstilling af fiberdug kombineret med farvning eller trykning eller overtrækning eller imprægnering eller belægning

eller

Velourisering kombineret med farvning eller trykning

eller

Trykning (som selvstændig proces)

5908

Væger af tekstil, vævede, flettede eller strikkede, til lamper, ovne, gastændere, lys og lign.; glødenet og glødestrømper samt rørformede emner til fremstilling deraf, også imprægnerede

| — | Glødenet og glødestrømper, imprægnerede |
| --- | --- |

—

Glødenet og glødestrømper, imprægnerede

Fremstilling på basis af rørformede strikkede/hæklede emner af tekstil

| — | I andre tilfælde |
| --- | --- |

—

I andre tilfælde

Fremstilling på basis af alle materialer, undtagen materialer, der henhører under samme position som produktet

5909 til 5911

Tekstilvarer til teknisk brug

(3)

Spinding af naturfibre og/eller korte kemofibre kombineret med vævning

eller

Ekstrudering af kemofibre kombineret med vævning

eller

Vævning kombineret med farvning eller overtrækning eller laminering

eller

Overtrækning, velourisering, laminering eller metalisering kombineret med mindst to andre vigtige forberedende eller afsluttende processer (f.eks. kalandering, krympefri behandling, varmefiksering, krølfri behandling), forudsat at værdien af alle de anvendte materialer ikke overstiger 50 % af produktets pris ab fabrik

Kapitel 60

Trikotagestof

(3)

Spinding af naturfibre og/eller korte kemofibre kombineret med strikning/hækling

eller

Ekstrudering af garn af endeløse kemofibre kombineret med strikning/hækling

eller

Strikning/hækling kombineret med farvning eller velourisering eller overtrækning eller laminering eller trykning

eller

Velourisering kombineret med farvning eller trykning

eller

Farvning af garn kombineret med strikning/hækling

eller

Snoning eller teksturering kombineret med strikning/hækling, forudsat at værdien af anvendt ikke-snoet/ikke-tekstureret garn ikke overstiger 50 % af produktets pris ab fabrik

Kapitel 61

Beklædningsgenstande og tilbehør til beklædningsgenstande, af trikotage:

| — | Fremstillet ved sammensyning eller anden samling af to eller flere stykker af trikotagestof, der enten er skåret i form eller formtilvirket |
| --- | --- |

—

Fremstillet ved sammensyning eller anden samling af to eller flere stykker af trikotagestof, der enten er skåret i form eller formtilvirket

(3)
   (4)

Strikning eller hækling kombineret med konfektion, herunder tilskæring af stof

| — | I andre tilfælde |
| --- | --- |

—

I andre tilfælde

(3)

Spinding af naturfibre og/eller korte kemofibre kombineret med strikning eller hækling

eller

Ekstrudering af garn af endeløse kemofibre kombineret med strikning eller hækling

eller

Strikning og konfektion i én samlet proces

ex kapitel 62

Beklædningsgenstande og tilbehør til beklædningsgenstande, undtagen varer af trikotage undtagen:

(3)
   (4)

Vævning kombineret med konfektion, herunder tilskæring af stof

eller

Konfektion, herunder tilskæring af stof foretaget efter trykning (som selvstændig proces)

ex 6202 , ex 6204 , ex 6206 , ex 6209 og ex 6211

Beklædningsgenstande til kvinder, piger og spædbørn samt tilbehør til beklædningsgenstande til spædbørn, broderede

(4)

Vævning kombineret med konfektion, herunder tilskæring af stof

eller

Fremstilling på basis af vævet stof, ikke broderet, forudsat at værdien af vævet stof, ikke broderet, ikke overstiger 40 % af produktets pris ab fabrik

ex 6210 og ex 6216

Brandsikkert udstyr af vævet stof overtrukket med et lag aluminiumbehandlet polyester

(3)
   (4)

Vævning kombineret med konfektion, herunder tilskæring af stof

eller

Overtrækning eller laminering, forudsat at værdien af det ikke-overtrukne eller ikke-laminerede vævede stof ikke overstiger 40 % af produktets pris ab fabrik, kombineret med konfektion, herunder tilskæring af stof

ex 6212

Brystholdere, hofteholdere, korsetter, seler, sokkeholdere, strømpebånd og lignende varer og dele dertil, også af trikotage, fremstillet ved sammensyning eller anden samling af to eller flere stykker trikotagestof, der enten er skåret i form eller formtilvirket

(3)
   (4)

Strikning kombineret med konfektion, herunder tilskæring af stof

eller

Konfektion, herunder tilskæring af stof foretaget efter trykning (som selvstændig proces)

6213 og 6214

Lommetørklæder, sjaler, tørklæder, mantiller, slør og lignende varer

| — | Broderivarer |
| --- | --- |

—

Broderivarer

(3)
   (4)

Vævning kombineret med konfektion, herunder tilskæring af stof

eller

Fremstilling på basis af vævet stof, ikke broderet, forudsat at værdien af vævet stof, ikke broderet, ikke overstiger 40 % af produktets pris ab fabrik

eller

Konfektion, herunder tilskæring af stof foretaget efter trykning (som selvstændig proces)

| — | I andre tilfælde |
| --- | --- |

—

I andre tilfælde

(3)
   (4)

Vævning kombineret med konfektion, herunder tilskæring af stof

eller

Konfektion foretaget efter trykning (som selvstændig proces)

6217

Andet konfektioneret tilbehør til beklædningsgenstande; dele af beklædningsgenstande eller af tilbehør til beklædningsgenstande, bortset fra varer henhørende under pos. 6212 :

| — | Broderivarer |
| --- | --- |

—

Broderivarer

(4)

Vævning kombineret med konfektion, herunder tilskæring af stof

eller

Fremstilling på basis af vævet stof, ikke broderet, forudsat at værdien af vævet stof, ikke broderet, ikke overstiger 40 % af produktets pris ab fabrik

eller

Konfektion foretaget efter trykning (som selvstændig proces)

| — | Brandsikkert udstyr af vævet stof overtrukket med et lag aluminiumbehandlet polyester |
| --- | --- |

—

Brandsikkert udstyr af vævet stof overtrukket med et lag aluminiumbehandlet polyester

(4)

Vævning kombineret med konfektion, herunder tilskæring af stof

eller

Overtrækning eller laminering, forudsat at værdien af det ikke-overtrukne eller ikke-laminerede vævede stof ikke overstiger 40 % af produktets pris ab fabrik, kombineret med konfektion, herunder tilskæring af stof

| — | Indlæg til kraver og manchetter, tilskårne |
| --- | --- |

—

Indlæg til kraver og manchetter, tilskårne

Fremstilling:

| — | på basis af alle materialer, undtagen materialer henhørende under samme position som produktet, og |
| --- | --- |

—

på basis af alle materialer, undtagen materialer henhørende under samme position som produktet, og

| — | ved hvilken værdien af alle anvendte materialer ikke overstiger 40 % af produktets pris ab fabrik |
| --- | --- |

—

ved hvilken værdien af alle anvendte materialer ikke overstiger 40 % af produktets pris ab fabrik

| — | I andre tilfælde |
| --- | --- |

—

I andre tilfælde

(4)

Vævning kombineret med konfektion, herunder tilskæring af stof

ex kapitel 63

Andre konfektionerede tekstilvarer; håndarbejdssæt; brugte beklædningsgenstande og brugte tekstilvarer; klude undtagen:

Fremstilling på basis af alle materialer, undtagen materialer, der henhører under samme position som produktet

6301 til 6304

Plaider og lignende tæpper, sengelinned mv.; gardiner mv.; andet indendørs boligudstyr:

| — | Af filt, af fiberdug |
| --- | --- |

—

Af filt, af fiberdug

(3)

Fremstilling af fiberdug kombineret med konfektion, herunder tilskæring af stof

| — | I andre tilfælde: |
| --- | --- |

—

I andre tilfælde:

| -- | Broderivarer |
| --- | --- |

--

Broderivarer

(3)
   (4)

Vævning eller strikning/hækling kombineret med konfektion, herunder tilskæring af stof

eller

Fremstilling på basis af vævet stof (undtagen trikotagestof), ikke broderet, forudsat at værdien af det anvendte vævede stof ikke overstiger 40 % af produktets pris ab fabrik

| -- | Andre varer |
| --- | --- |

--

Andre varer

(3)
   (4)

Vævning eller strikning/hækling kombineret med konfektion, herunder tilskæring af stof

6305

Sække og poser, af den art der anvendes til emballage

(3) Ekstrudering af kemofibre eller spinding af naturlige fibre og/eller korte kemofibre kombineret med vævning eller strikning og konfektion, herunder tilskæring af stof

6306

Presenninger og markiser; telte; sejl til både, sejlbrætter eller sejlvogne; campingudstyr

| — | Af ikke-vævede stoffer |
| --- | --- |

—

Af ikke-vævede stoffer

(3)
   (4)

Fremstilling af fiberdug kombineret med konfektion, herunder tilskæring af stof

| — | I andre tilfælde |
| --- | --- |

—

I andre tilfælde

(3)
   (4)

Vævning kombineret med konfektion, herunder tilskæring af stof

6307

Andre konfektionerede varer (herunder snitmønstre)

Fremstilling, ved hvilken værdien af alle anvendte materialer ikke overstiger 40 % af produktets pris ab fabrik

6308

Sæt bestående af vævet stof og garn, også med tilbehør, til fremstilling af tæpper, tapisserier, broderede duge og servietter eller lignende tekstilvarer, i pakninger til detailsalg

Hver artikel i sættet skal opfylde den regel, der gælder for den, såfremt den ikke indgik i sættet. Dog må der medtages artikler uden oprindelsesstatus, forudsat at deres samlede værdi ikke overstiger 15 % af sættets pris ab fabrik

ex kapitel 64

Fodtøj, gamacher og lign.; dele dertil undtagen:

Fremstilling på basis af alle materialer, undtagen samlede dele bestående af overdel fastgjort til bindsål eller andre underdele henhørende under pos. 6406

6406

Dele til fodtøj (herunder fodtøjsoverdele, også fastgjort til bindsål eller anden underdel, bortset fra ydersål); indlægssåler, hælepuder og lignende varer; gamacher, skinnebensbeskyttere og lignende varer samt dele dertil

Fremstilling på basis af alle materialer, undtagen materialer, der henhører under samme position som produktet

Kapitel 65

Hovedbeklædning og dele dertil

Fremstilling på basis af alle materialer, undtagen materialer, der henhører under samme position som produktet

Kapitel 66

Paraplyer, parasoller, spadserestokke, siddestokke, piske, ridepiske samt dele dertil

Fremstilling på basis af alle materialer, undtagen materialer, der henhører under samme position som produktet

eller

Fremstilling, ved hvilken værdien af alle anvendte materialer ikke overstiger 50 % af produktets pris ab fabrik

Kapitel 67

Bearbejdede fjer og dun samt varer af fjer og dun; kunstige blomster; varer af menneskehår

Fremstilling på basis af alle materialer, undtagen materialer, der henhører under samme position som produktet

eller

Fremstilling, ved hvilken værdien af alle anvendte materialer ikke overstiger 50 % af produktets pris ab fabrik

Kapitel 68

Varer af sten, gips, cement, asbest, glimmer og lignende materialer

Fremstilling på basis af alle materialer, undtagen materialer, der henhører under samme position som produktet

eller

Fremstilling, ved hvilken værdien af alle anvendte materialer ikke overstiger 70 % af produktets pris ab fabrik

Kapitel 69

Keramiske produkter

Fremstilling på basis af alle materialer, undtagen materialer, der henhører under samme position som produktet

ex kapitel 70

Glas og glasvarer

Fremstilling på basis af alle materialer, undtagen materialer, der henhører under samme position som produktet

eller

Fremstilling, ved hvilken værdien af alle anvendte materialer ikke overstiger 50 % af produktets pris ab fabrik

7010

Balloner, flasker, flakoner, krukker, tabletglas, ampuller og andre beholdere af glas, af den art der anvendes til transport af varer eller som emballage; henkogningsglas; propper, låg og andre lukkeanordninger, af glas

Fremstilling på basis af alle materialer, undtagen materialer, der henhører under samme position som produktet

eller

Slibning af glasvarer, forudsat at den samlede værdi af det anvendte uslebne glas ikke overstiger 50 % af produktets pris ab fabrik

7013

Bordservice, køkken-, toilet- og kontorartikler, dekorationsgenstande til indendørs brug og lignende varer, af glas, undtagen varer henhørende under pos. 7010 eller 7018

Fremstilling på basis af alle materialer, undtagen materialer, der henhører under samme position som produktet

ex kapitel 71

Naturperler, kulturperler, ædel- og halvædelsten, ædle metaller, ædelmetaldublé samt varer af disse materialer; bijouterivarer; mønter undtagen:

Fremstilling på basis af alle materialer, undtagen materialer, der henhører under samme position som produktet

eller

Fremstilling, ved hvilken værdien af alle anvendte materialer ikke overstiger 70 % af produktets pris ab fabrik

ex 7102 , ex 7103 og ex 7104

Ædelsten og halvædelsten, syntetiske, rekonstruerede eller bearbejdede

Fremstilling på basis af alle materialer, undtagen materialer henhørende under samme underposition som produktet

7106 , 7108 og 7110

Ædle metaller:

Fremstilling på basis af alle materialer, undtagen materialer, der henhører under pos. 7106 , 7108 og 7110 , eller

Adskillelse ved elektrolyse, varmebehandling eller kemisk behandling af ædle metaller, der henhører under pos. 7106 , 7108 eller 7110 , eller

Fusion og/eller legering af ædle metaller henhørende under pos. 7106 , 7108 eller 7110 indbyrdes eller med uædle metaller, eller oprensning

| — | Ubearbejdede |
| --- | --- |

—

Ubearbejdede

| — | I form af halvfabrikata eller som pulver |
| --- | --- |

—

I form af halvfabrikata eller som pulver

Fremstilling på basis af ubearbejdede ædle metaller

ex 7107 , ex 7109 og ex 7111

Ædelmetaldublé, i form af halvfabrikata

Fremstilling på basis af ubearbejdet ædelmetaldublé

ex kapitel 72

Jern og stål undtagen:

Fremstilling på basis af alle materialer, undtagen materialer, der henhører under samme position som produktet

7207

Halvfabrikata, af jern og ulegeret stål

Fremstilling på basis af materialer henhørende under pos. 7201 , 7202 , 7203 , 7204 eller 7205

7208 til 7212

Fladvalsede produkter, af jern og ulegeret stål

Fremstilling på basis af halvfabrikata henhørende under pos. 7207

7213 til 7216

Stænger og profiler af jern og ulegeret stål

Fremstilling på basis af ingots eller andre ubearbejdede former henhørende under pos. 7206

7217

Tråd af jern og ulegeret stål

Fremstilling på basis af halvfabrikata henhørende under pos. 7207

7218 91 og 7218 99

Halvfabrikata

Fremstilling på basis af materialer henhørende under pos. 7201 , 7202 , 7203 , 7204 eller 7205

7219 til 7222

Fladvalsede produkter, stænger, profiler af rustfrit stål

Fremstilling på basis af ingots eller andre ubearbejdede former henhørende under pos. 7218

7223

Tråd af rustfrit stål

Fremstilling på basis af halvfabrikata henhørende under pos. 7218

7224 90

Halvfabrikata

Fremstilling på basis af materialer henhørende under pos. 7201 , 7202 , 7203 , 7204 eller 7205

7225 til 7228

Fladvalsede produkter og varmvalsede stænger i uregelmæssigt oprullede ringe; profiler, af andet legeret stål; hule borestænger, af legeret eller ulegeret stål

Fremstilling på basis af ingots og andre ubearbejdede former af materialer henhørende under pos. 7206 , 7218 eller 7224

7229

Tråd af andet legeret stål

Fremstilling på basis af halvfabrikata henhørende under pos. 7224

ex kapitel 73

Varer af jern og stål undtagen:

Fremstilling på basis af alle materialer, undtagen materialer, der henhører under samme position som produktet

ex 7301

Spunsvægjern

Fremstilling på basis af materialer henhørende under pos. 7207

7302

Følgende materiel af jern og stål, til jernbaner og sporveje: skinner, kontraskinner og tandhjulsskinner, tunger, krydsninger, trækstænger og andet materiel til sporskifter, sveller, skinnelasker, skinnestole, kiler til skinnestole, underlagsplader, klemplader, langplader, sporstænger og andet specielt materiel til samling eller befæstelse af skinner

Fremstilling på basis af materialer henhørende under pos. 7206

7304 , 7305 og 7306

Rør og hule profiler, af jern og stål

Fremstilling på basis af materialer henhørende under pos. 7206 , 7212 , 7218 eller 7224

ex 7307

Rørfittings af rustfrit stål (ISO nr. X5CrNiMo 1712) bestående af flere dele

Drejning, boring, gevindskæring, afgratning og sandblæsning af smedede emner, forudsat at den samlede værdi af de anvendte smedede emner ikke overstiger 35 % af produktets pris ab fabrik

7308

Konstruktioner, undtagen præfabrikerede bygninger henhørende under pos. 9406 , og dele til konstruktioner (f.eks. broer og brosektioner, sluseporte, tårne, gittermaster, tage og tagkonstruktioner, døre, vinduer og rammer dertil samt dørtærskler, skodder, rækværker, søjler og piller), af jern og stål; plader, stænger, profiler, rør og lign. af jern og stål, forarbejdet til brug i konstruktioner

Fremstilling på basis af alle materialer, undtagen materialer, der henhører under samme position som produktet Dog må svejsede profiler henhørende under pos. 7301 ikke anvendes

ex 7315

Snekæder

Fremstilling, ved hvilken værdien af anvendte materialer, der henhører under pos. 7315 , ikke overstiger 50 % af produktets pris ab fabrik

ex kapitel 74

Kobber og varer deraf undtagen:

Fremstilling på basis af alle materialer, undtagen materialer, der henhører under samme position som produktet

7403

Raffineret kobber og kobberlegeringer i ubearbejdet form

Fremstilling på basis af alle materialer

7408

Tråd af kobber

Fremstilling:

| — | På basis af alle materialer, undtagen materialer henhørende under samme position som produktet, og |
| --- | --- |

—

På basis af alle materialer, undtagen materialer henhørende under samme position som produktet, og

| — | ved hvilken værdien af alle anvendte materialer ikke overstiger 50 % af produktets pris ab fabrik |
| --- | --- |

—

ved hvilken værdien af alle anvendte materialer ikke overstiger 50 % af produktets pris ab fabrik

Kapitel 75

Nikkel og varer deraf

Fremstilling på basis af alle materialer, undtagen materialer, der henhører under samme position som produktet

ex kapitel 76

Aluminium og varer deraf undtagen:

Fremstilling:

| — | På basis af alle materialer, undtagen materialer henhørende under samme position som produktet, og |
| --- | --- |

—

På basis af alle materialer, undtagen materialer henhørende under samme position som produktet, og

| — | ved hvilken værdien af alle anvendte materialer ikke overstiger 50 % af produktets pris ab fabrik |
| --- | --- |

—

ved hvilken værdien af alle anvendte materialer ikke overstiger 50 % af produktets pris ab fabrik

7601

Ubearbejdet aluminium

Fremstilling:

| — | På basis af alle materialer, undtagen materialer henhørende under samme position som produktet, og |
| --- | --- |

—

På basis af alle materialer, undtagen materialer henhørende under samme position som produktet, og

| — | ved hvilken værdien af alle anvendte materialer ikke overstiger 50 % af produktets pris ab fabrik |
| --- | --- |

—

ved hvilken værdien af alle anvendte materialer ikke overstiger 50 % af produktets pris ab fabrik

eller

Fremstilling ved varmebehandling eller elektrolyse på basis af ulegeret aluminium eller affald og skrot af aluminium

7602

Affald og skrot, af aluminium

Fremstilling på basis af alle materialer, undtagen materialer, der henhører under samme position som produktet

ex 7616

Varer af aluminium, undtagen trådvæv, trådnet, tråddug, trådgitter og lignende varer (herunder endeløse bånd) af aluminiumstråd samt strækmetal af aluminium

Fremstilling:

| — | På basis af alle materialer, undtagen materialer henhørende under samme position som produktet. Trådvæv, trådnet, tråddug, trådgitter og lignende varer (herunder endeløse bånd) af aluminiumstråd samt strækmetal af aluminium må dog anvendes, og |
| --- | --- |

—

På basis af alle materialer, undtagen materialer henhørende under samme position som produktet. Trådvæv, trådnet, tråddug, trådgitter og lignende varer (herunder endeløse bånd) af aluminiumstråd samt strækmetal af aluminium må dog anvendes, og

| — | ved hvilken værdien af alle anvendte materialer ikke overstiger 50 % af produktets pris ab fabrik |
| --- | --- |

—

ved hvilken værdien af alle anvendte materialer ikke overstiger 50 % af produktets pris ab fabrik

Kapitel 78

Bly og varer deraf

Fremstilling på basis af alle materialer, undtagen materialer, der henhører under samme position som produktet

Kapitel 79

Zink og varer deraf

Fremstilling på basis af alle materialer, undtagen materialer, der henhører under samme position som produktet

Kapitel 80

Tin og varer deraf

Fremstilling på basis af alle materialer, undtagen materialer, der henhører under samme position som produktet

Kapitel 81

Andre uædle metaller; sintrede keramiske metaller (cermets); varer af disse metaller

Fremstilling på basis af alle materialer

ex kapitel 82

Værktøj, redskaber, knive, skeer og gafler, af uædle metaller; dele dertil, af uædle metaller undtagen:

Fremstilling på basis af alle materialer, undtagen materialer, der henhører under samme position som produktet

eller

Fremstilling, ved hvilken værdien af alle anvendte materialer ikke overstiger 50 % af produktets pris ab fabrik

8206

Værktøj henhørende under mindst to af positionerne 8202 til 8205 , i sæt til detailsalg

Fremstilling på basis af alle materialer, undtagen materialer henhørende under pos. 8202 til 8205 . Værktøj, der henhører under pos. 8202 til 8205 , må dog medtages i sæt, forudsat at deres samlede værdi ikke overstiger 15 % af sættets pris ab fabrik

Kapitel 83

Diverse varer af uædle metaller

Fremstilling på basis af alle materialer, undtagen materialer, der henhører under samme position som produktet

eller

Fremstilling, ved hvilken værdien af alle anvendte materialer ikke overstiger 50 % af produktets pris ab fabrik

ex kapitel 84

Atomreaktorer, kedler, maskiner og apparater samt mekaniske redskaber; dele dertil; undtagen:

Fremstilling på basis af alle materialer, undtagen materialer, der henhører under samme position som produktet

eller

Fremstilling, ved hvilken værdien af alle anvendte materialer ikke overstiger 50 % af produktets pris ab fabrik

8407

Forbrændingsmotorer med gnisttænding, med frem- og tilbagegående eller roterende stempel

Fremstilling, ved hvilken værdien af alle anvendte materialer ikke overstiger 50 % af produktets pris ab fabrik

8408

Forbrændingsmotorer med kompressionstænding med stempel (diesel- eller semidieselmotorer)

Fremstilling, ved hvilken værdien af alle anvendte materialer ikke overstiger 50 % af produktets pris ab fabrik

8425 til 8430

Taljer og hejseværker, undtagen hejseværker med spande (»skips«); spil og ankerspil; donkrafte:

Svingkraner; andre kraner, herunder kabelkraner; mobile portalkraner, portalløftetrucks og krantrucks

Gaffeltrucker; andre trucker med anordning til løftning eller flytning

Andre maskiner og apparater til løftning, lastning, losning eller flytning (f.eks. elevatorer, rulletrapper, transportører og tovbaner)

Bulldozere, angledozere, vejhøvle (graders og levellers), scrapere, gravemaskiner, læssemaskiner, stampemaskiner og vejtromler, selvkørende

Andre maskiner og apparater til jordarbejde, minedrift, stenbrydning og lign. (f.eks. maskiner til planering, udgravning, stampning, komprimering eller boring); piloteringsmaskiner (rambukke) og maskiner til optrækning af pæle; sneplove og sneblæsere

Fremstilling på basis af alle materialer, undtagen materialer henhørende under samme position som produktet og pos. 8431

eller

Fremstilling, ved hvilken værdien af alle anvendte materialer ikke overstiger 50 % af produktets pris ab fabrik

8444 til 8447

Maskiner til fremstilling (ekstrusion), strækning, teksturering og skæring af kemofibre:

Maskiner til bearbejdning af tekstilfibre; spinde- og tvindemaskiner samt andre maskiner til fremstilling af tekstilgarn; spolemaskiner (herunder skudgarnsspolemaskiner) og maskiner til bearbejdning af tekstilgarn med henblik på anvendelse i de under pos. 8446 og 8447 nævnte maskiner

Vævestole:

Strikkemaskiner, stitch-bondingmaskiner, maskiner til fremstilling af overspundet garn, tyl, blonder og kniplinger, broderier, possement og net samt maskiner til tuftning

Fremstilling på basis af alle materialer, undtagen materialer henhørende under samme position som produktet og pos. 8448

eller

Fremstilling, ved hvilken værdien af alle anvendte materialer ikke overstiger 50 % af produktets pris ab fabrik

8456 til 8465

Værktøjsmaskiner til bearbejdning af ethvert materiale, som fjerner materialer

Maskincentre, enkeltstationsmaskiner med flere bearbejdningsenheder, transfermaskiner (flerstationsmaskiner)

Drejebænke til fjernelse af metal Værktøjsmaskiner

Fremstilling på basis af alle materialer, undtagen materialer henhørende under samme position som produktet og pos. 8466

eller

Fremstilling, ved hvilken værdien af alle anvendte materialer ikke overstiger 50 % af produktets pris ab fabrik

8470 til 8472

Regnemaskiner og maskiner i lommeformat til optagelse, gengivelse og visning af data, med indbyggede regnefunktioner; bogholderimaskiner, frankeringsmaskiner, billetmaskiner og lignende maskiner med indbygget regnemekanisme; kasseapparater

Automatiske databehandlingsmaskiner og enheder dertil; magnetiske og optiske læsere, maskiner til overførsel af data til datamedier i kodet form samt maskiner til bearbejdning af sådanne data, ikke andetsteds tariferet

Andre maskiner og apparater til kontorbrug

Fremstilling på basis af alle materialer, undtagen materialer henhørende under samme position som produktet og pos. 8473

eller

Fremstilling, ved hvilken værdien af alle anvendte materialer ikke overstiger 50 % af produktets pris ab fabrik

ex kapitel 85

Elektriske maskiner og apparater, elektrisk materiel samt dele dertil; lydoptagere og lydgengivere samt billed- og lydoptagere og billed- og lydgengivere til fjernsyn samt dele og tilbehør dertil; undtagen:

Fremstilling på basis af alle materialer, undtagen materialer, der henhører under samme position som produktet

eller

Fremstilling, ved hvilken værdien af alle anvendte materialer ikke overstiger 50 % af produktets pris ab fabrik

8501 til 8502

Elektriske motorer og generatorer

Elektriske generatorsæt og roterende elektriske omformere

Fremstilling på basis af alle materialer, undtagen materialer henhørende under samme position som produktet og pos. 8503

eller

Fremstilling, ved hvilken værdien af alle anvendte materialer ikke overstiger 50 % af produktets pris ab fabrik

8519 , 8521

Lydoptagere eller lydgengivere, også kombineret

Videooptagere eller videogengivere, også kombinerede, også med indbygget videotuner

Fremstilling på basis af alle materialer, undtagen materialer henhørende under samme position som produktet og pos. 8522

eller

Fremstilling, ved hvilken værdien af alle anvendte materialer ikke overstiger 50 % af produktets pris ab fabrik

8525 til 8528

Sendere til radiofoni og fjernsyn, fjernsynskameraer, digitalkameraer og videokameraer

Radarapparater, radionavigeringsapparater og radiofjernbetjeningsapparater

Modtagere til radiofoni

Monitorer og projektionsapparater, uden indbyggede fjernsynsmodtagere; fjernsynsmodtagere, eller videooptagere eller videogengivere

Fremstilling på basis af alle materialer, undtagen materialer henhørende under samme position som produktet og pos. 8529

eller

Fremstilling, ved hvilken værdien af alle anvendte materialer ikke overstiger 50 % af produktets pris ab fabrik

8535 til 8537

Elektriske apparater til at slutte, afbryde eller beskytte elektriske kredsløb og til at skabe forbindelse til eller i elektriske kredsløb; konnektorer til optiske fibre samt bundter og kabler af optiske fibre; tavler, plader, konsoller, pulte, kabinetter og lign., til elektrisk styring eller distribution af elektricitet:

Fremstilling på basis af alle materialer, undtagen materialer henhørende under samme position som produktet og pos. 8538

eller

Fremstilling, ved hvilken værdien af alle anvendte materialer ikke overstiger 50 % af produktets pris ab fabrik

8542 31 til 8542 39

Monolitiske integrerede kredsløb

Diffusion, hvori integrerede kredsløb formes på et halvledersubstrat ved selektiv påføring af et passende doteringsmateriale, uanset om det samles og/eller afprøves i en ikkepart

eller

Fremstilling, ved hvilken værdien af alle anvendte materialer ikke overstiger 50 % af produktets pris ab fabrik

8544 til 8548

Isolerede ledninger, kabler (og andre isolerede elektriske ledere, optiske fiberkabler)

Kulelektroder, børstekul, lampekul, batterikul og andre varer af grafit eller andet kul, også i forbindelse med metal, af den art der anvendes til elektrisk brug

Elektriske isolatorer, uanset materialets art

Isolationsdele til elektriske maskiner, apparater og materiel, elektriske installationsrør og forbindelser dertil, af uædle metaller og med indvendig isolering

Affald og skrot af primærelementer, primærbatterier og elektriske akkumulatorer; brugte primærelementer, primærbatterier og elektriske akkumulatorer; elektriske dele til maskiner og apparater, ikke andetsteds tariferet i dette kapitel

Fremstilling, ved hvilken værdien af alle anvendte materialer ikke overstiger 50 % af produktets pris ab fabrik

Kapitel 86

Lokomotiver, vogne og andet materiel til jernbaner og sporveje samt dele dertil; stationært jernbane- og sporvejsmateriel samt dele dertil; mekanisk (herunder elektromekanisk) trafikreguleringsudstyr af enhver art

Fremstilling, ved hvilken værdien af alle anvendte materialer ikke overstiger 50 % af produktets pris ab fabrik

ex kapitel 87

Køretøjer (undtagen til jernbaner og sporveje) samt dele og tilbehør dertil undtagen:

Fremstilling, ved hvilken værdien af alle anvendte materialer ikke overstiger 45 % af produktets pris ab fabrik

8708

Dele og tilbehør til køretøjer henhørende under pos. 8701 til 8705

Fremstilling på basis af alle materialer, undtagen materialer, der henhører under samme position som produktet

eller

Fremstilling, ved hvilken værdien af alle anvendte materialer ikke overstiger 50 % af produktets pris ab fabrik

8711

Motorcykler (herunder knallerter) og cykler med hjælpemotor, også med sidevogn; sidevogne

Fremstilling på basis af alle materialer, undtagen materialer, der henhører under samme position som produktet

eller

Fremstilling, ved hvilken værdien af alle anvendte materialer ikke overstiger 50 % af produktets pris ab fabrik

Kapitel 88

Luft- og rumfartøjer samt dele dertil

Fremstilling på basis af alle materialer, undtagen materialer, der henhører under samme position som produktet

eller

Fremstilling, ved hvilken værdien af alle anvendte materialer ikke overstiger 50 % af produktets pris ab fabrik

Kapitel 89

Skibe, både og andet flydende materiel

Fremstilling på basis af alle materialer, undtagen materialer, der henhører under samme position som produktet; dog må skrog henhørende under pos. 8906 ikke anvendes

eller

Fremstilling, ved hvilken værdien af alle anvendte materialer ikke overstiger 40 % af produktets pris ab fabrik

ex kapitel 90

Optiske fotografiske og kinematografiske instrumenter og apparater; måle-, kontrol- og præcisionsinstrumenter og -apparater; medicinske og kirurgiske instrumenter og apparater; dele og tilbehør dertil; undtagen:

Fremstilling på basis af alle materialer, undtagen materialer, der henhører under samme position som produktet

eller

Fremstilling, ved hvilken værdien af alle anvendte materialer ikke overstiger 50 % af produktets pris ab fabrik

9001 50

Brilleglas af andre materialer end glas

Fremstilling på basis af alle materialer, undtagen materialer, der henhører under samme position som produktet

eller

Fremstilling, ved hvilken en af følgende processer finder sted:

| — | slibning af linse til fremstilling af færdigvare i form af oftalmisk linse med optisk korrektion, bestemt til montering på et par briller |
| --- | --- |

—

slibning af linse til fremstilling af færdigvare i form af oftalmisk linse med optisk korrektion, bestemt til montering på et par briller

| — | belægning af linsen ved passende behandlinger for at forbedre synet og beskytte den person, der bærer brillen |
| --- | --- |

—

belægning af linsen ved passende behandlinger for at forbedre synet og beskytte den person, der bærer brillen

eller

Fremstilling, ved hvilken værdien af alle anvendte materialer ikke overstiger 50 % af produktets pris ab fabrik

Kapitel 91

Ure og dele dertil

Fremstilling, ved hvilken værdien af alle anvendte materialer ikke overstiger 40 % af produktets pris ab fabrik

Kapitel 92

Musikinstrumenter; dele og tilbehør dertil

Fremstilling, ved hvilken værdien af alle anvendte materialer ikke overstiger 50 % af produktets pris ab fabrik

Kapitel 93

Våben og ammunition; dele og tilbehør dertil

Fremstilling, ved hvilken værdien af alle anvendte materialer ikke overstiger 50 % af produktets pris ab fabrik

Kapitel 94

Møbler; sengebunde, madrasser, dyner, puder og lign.; lamper og belysningsartikler, ikke andetsteds tariferet; lysskilte, navneplader med lys og lignende varer; præfabrikerede bygninger

Fremstilling på basis af alle materialer, undtagen materialer, der henhører under samme position som produktet

eller

Fremstilling, ved hvilken værdien af alle anvendte materialer ikke overstiger 50 % af produktets pris ab fabrik

Kapitel 95

Legetøj, spil og sportsartikler; dele og tilbehør dertil

Fremstilling på basis af alle materialer, undtagen materialer, der henhører under samme position som produktet

eller

Fremstilling, ved hvilken værdien af alle anvendte materialer ikke overstiger 50 % af produktets pris ab fabrik

Kapitel 96

Diverse

Fremstilling på basis af alle materialer, undtagen materialer, der henhører under samme position som produktet

eller

Fremstilling, ved hvilken værdien af alle anvendte materialer ikke overstiger 50 % af produktets pris ab fabrik

Kapitel 97

Kunstværker, samlerobjekter og antikviteter

Fremstilling på basis af alle materialer, undtagen materialer, der henhører under samme position som produktet

BILAG III

TEKST I OPRINDELSESERKLÆRINGEN

Oprindelseserklæringen, hvis tekst er angivet i det følgende, udfærdiges i overensstemmelse med fodnoterne. Det er dog ikke nødvendigt at gengive fodnoterne.

Albansk

Eksportuesi i produkteve të mbuluara nga ky dokument (autorizim doganor Nr. . ... (1)) deklaron që përveç rasteve kur tregohet qartësisht ndryshe, këto produkte janë me origjine preferenciale ... (2) n në përputhje me Rregullat kalimtare të origjinës.

Arabisk

Image 1

Bosnisk

Izvoznik proizvoda obuhvaćenih ovom ispravom (carinsko ovlaštenje br. ... (1)) izjavljuje da su, osim ako je to drugačije izričito navedeno, ovi proizvodi ...(2) preferencijalnog porijekla u skladu sa prijelaznim pravilima porijekla.

Bulgarsk

Износителят на продуктите, обхванати от този документ (митническо разрешение No ... (1)), декларира, че освен където ясно е отбелязано друго, тези продукти са с ... (2) преференциален произход съгласно преходните правила за произход.

Kroatisk

Izvoznik proizvoda obuhvaćenih ovom ispravom (carinsko ovlaštenje br. ... (1)) izjavljuje da su, osim ako je drukčije izričito navedeno, ovi proizvodi ... (2) preferencijalnog podrijetla prema prijelaznim pravilima o podrijetlu.

Tjekkisk

Vývozce výrobků uvedených v tomto dokumentu (číslo povolení ... (1)) prohlašuje, že podle přechodných pravidel původu mají tyto výrobky kromě zřetelně označených preferenční původ v ... (2).

Dansk

Eksportøren af varer, der er omfattet af nærværende dokument (toldmyndighedernes tilladelse nr. ... (1)) erklærer, at varerne, medmindre andet tydeligt er angivet, har præferenceoprindelse i ... (2) i henhold til overgangsreglerne for oprindelse.

Nederlandsk

De exporteur van de goederen waarop dit document van toepassing is (douanevergunning nr. ... (1)), verklaart dat, behoudens uitdrukkelijke andersluidende vermelding, deze goederen van preferentiële ... (2) oorsprong zijn in overeenstemming met de overgangsregels van oorsprong.

Engelsk

The exporter of the products covered by this document (customs authorization No ... (1)) declares that, except where otherwise clearly indicated, these products are of ... (2) preferential origin according to the transitional rules of origin.

Estisk

Käesoleva dokumendiga hõlmatud toodete eksportija (tolli kinnitus nr. ... (1)) deklareerib, et need tooted on päritolureeglite üleminekueeskirjade kohaselt ... (2) sooduspäritoluga, välja arvatud juhul, kui on selgelt näidatud teisiti.

Færøsk

Útflytarin av vørunum, sum hetta skjal fevnir um (tollvaldsins loyvi nr. ... (1)) váttar, át um ikki nakað annað er tilskilað, eru hesar vørur upprunavørur ... (2) sambært skiftisreglunum um uppruna.

Finsk

Tässä asiakirjassa mainittujen tuotteiden viejä (tullin lupa n:o ... (1)) ilmoittaa, että nämä tuotteet ovat, ellei toisin ole selvästi merkitty, etuuskohteluun oikeutettuja ... (2) alkuperätuotteita siirtymäkauden alkuperäsääntöjen nojalla.

Fransk

L'exportateur des produits couverts par le présent document (autorisation douanière no ... (1)) déclare que, sauf indication claire du contraire, ces produits ont l'origine préférentielle ... (2) selon les règles d'origine transitoires.

Tysk

Der Ausführer (Ermächtigter Ausführer; Bewilligungs-Nr. ... (1)) der Waren, auf die sich dieses Handelspapier bezieht, erklärt, dass diese Waren, soweit nicht anders angegeben, präferenzbegünstigte ... (2) Ursprungswaren gemäß den Übergangsregeln für den Ursprung sind.

Georgisk

Image 2

Græsk

Ο εξαγωγέας των προϊόντων που καλύπτονται από το παρόν έγγραφο (άδεια τελωνείου υπ’ αριθ. ... (1)) δηλώνει ότι, εκτός εάν δηλώνεται σαφώς άλλως, τα προϊόντα αυτά είναι προτιμησιακής καταγωγής ... (2) σύμφωνα με τους μεταβατικούς κανόνες καταγωγής.

Hebræisk

Image 3

Ungarsk

A jelen okmányban szereplő termékek exportőre (vámfelhatalmazási szám: ... (1)) kijelentem, hogy eltérő egyértelmű jelzés hiányában a termékek az átmeneti származási szabályok szerint preferenciális ... (2) származásúak.

Islandsk

Útflytjandi framleiðsluvara sem skjal þetta tekur til (leyfi tollyfirvalda nr. ... (1)), lýsir því yfir að vörurnar séu, ef annars er ekki greinilega getið, af ... (2) uppruna samkvæmt upprunareglum á umbreytingartímabili.

Italiensk

L'esportatore delle merci contemplate nel presente documento (autorizzazione doganale n. ... (1)) dichiara che, salvo indicazione contraria, le merci sono di origine preferenziale ... (2) conformemente alle norme di origine transitorie.

Lettisk

To produktu eksportētājs, kuri ietverti šajā dokumentā (muitas atļauja Nr. ... (1)), deklarē, ka, izņemot tur, kur ir citādi skaidri noteikts, šiem produktiem ir ... (2) preferenciāla izcelsme saskaņā ar pārejas noteikumiem par izcelsmi.

Litauisk

Šiame dokumente nurodytų produktų eksportuotojas (muitinės leidimo Nr. ... (1)) deklaruoja, kad, jeigu aiškiai nenurodyta kitaip, šie produktai turi ... (2) lengvatinės kilmės statusą pagal pereinamojo laikotarpio kilmės taisykles.

Makedonsk

Извозникот на производите што ги покрива овоj документ (царинскo одобрение бр. ... (1)) изjавува дека, освен ако тоа не е jасно поинаку назначено, овие производи се со . ... (2) преференциjaлно потекло, во согласност со преодните правила за потекло.

Maltesisk

L-esportatur tal-prodotti koperti minn dan id-dokument (awtorizzazzjoni tad-dwana nru ... (1)) jiddikjara li, ħlief fejn indikat mod ieħor b’mod ċar, dawn il-prodotti huma ta’ oriġini preferenzjali ... (2) skont ir-regoli ta’ oriġini tranżitorji.

Montenegrinsk

Извозник производа обухваћених овом исправом (царинско овлашћење бр. ... (1) ) изјављује да су, осим ако је другачије изричито наведено, ови производи ... (2) преференцијалног пориjекла, у складу са транзиционим правилима поријекла.

Izvoznik proizvoda obuhvaćenih ovom ispravom (carinsko ovlašćenje br. ... (1)) izjavljuje da su, osim ako je drugačije izričito navedeno, ovi proizvodi ... (2) preferencijalnog porijekla u skladu sa tranzicionim pravilima porijekla.

Norsk

Eksportøren av produktene omfattet av dette dokument (tollmyndighetenes autorisasjonsnr ... (1)) erklærer at disse produktene, unntatt hvor annet er tydelig angitt, har ... preferanseopprinnelse i henhold til overgangsreglene for opprinnelse(2).

Polsk

Eksporter produktów objętych tym dokumentem (upoważnienie władz celnych nr ... (1)) deklaruje, że z wyjątkiem gdzie jest to wyraźnie określone, produkty te mają ... (2) preferencyjne pochodzenie zgodnie z przejściowymi regułami pochodzenia.

Portugisisk

O exportador dos produtos cobertos pelo presente documento (autorização aduaneira n.o ... (1)) declara que, salvo expressamente indicado em contrário, estes produtos são de origem preferencial ... (2) de acordo com as regras de origem transitórias.

Rumænsk

Exportatorul produselor care fac obiectul prezentului document (autorizația vamală nr. ... (1)) declară că, exceptând cazul în care se indică altfel în mod clar, aceste produse sunt de origine preferențială ... (2) în conformitate cu regulile de origine tranzitorii.

Serbisk

Извозник производа обухваћених овом исправом (царинско овлашћење бр. ... (1)) изјављује да су, осим ако је другачије изричито наведено, ови производи ... (2) преференцијалног порекла, у складу са прелазним правилима о пореклу.

Izvoznik proizvoda obuhvaćenih ovom ispravom (carinsko ovlašćenje br ... (1)) izjavljuje da su, osim ako je drugačije izričito nаvedeno, ovi proizvodi ... (2) preferencijalnog porekla, u skladu sa prelaznim pravilima o poreklu.

Slovakisk

Vývozca výrobkov uvedených v tomto dokumente (číslo povolenia ... (1)) vyhlasuje, že pokiaľ nie je zreteľne uvedené inak, tieto výrobky majú v súlade s prechodnými pravidlami pôvodu preferenčný pôvod v ... (2).

Slovensk

Izvoznik blaga, zajetega s tem dokumentom (pooblastilo carinskih organov št ... (1)), izjavlja, da, razen če ni drugače jasno navedeno, ima to blago preferencialno ... (2) poreklo v skladu s prehodnimi pravili o poreklu.

Spansk

El exportador de los productos incluidos en el presente documento (autorización aduanera n.o ... (1)) declara que, excepto donde se indique claramente lo contrario, estos productos son de origen preferencial ... (2) con arreglo a las normas de origen transitorias.

Svensk

Exportören av de varor som omfattas av detta dokument (tullmyndighetens tillstånd nr. ... (1)) försäkrar att dessa varor, om inte annat tydligt markerats, har förmånsberättigande ... (2) ursprung i enlighet med övergångsreglerna om ursprung.

Tyrkisk

Bu belge kapsamındaki ürünlerin ihracatçısı (gümrük yetki No: ... (1)), aksi açıkça belirtilmedikçe, bu ürünlerin geçiş menşe kurallarına göre ... (2) tercihli menşeli olduğunu beyan eder.

Ukrainsk

Експортер продукцiї, на яку поширюється цей документ (митний дозвiл No ... (1)) заявляє, що, за винятком випадкiв, де це явно зазначено, ця продукцiя має ... (2) преференцiйне походження згiдно з перехiдними правилами походження.

...

(Sted og dato) (3)

...

(Eksportørens underskrift; endvidere skal navnet på den person, der underskriver erklæringen, anføres letlæseligt) (4)

| (1) | Hvis oprindelseserklæringen udfærdiges af en godkendt eksportør, skal den godkendte eksportørs tilladelsesnummer anføres her. Hvis oprindelseserklæringen ikke udfærdiges af en godkendt eksportør, skal ordlyden i parentes udelades, eller eksportøren skal undlade at udfylde feltet. |
| --- | --- |

(1)

| (2) | Her anføres produkternes oprindelse. Hvis oprindelseserklæringen helt eller delvis vedrører produkter med oprindelse i Ceuta og Melilla, skal eksportøren tydeligt angive produkterne ved hjælp af mærket »CM« i det dokument, hvorpå erklæringen udfærdiges. |
| --- | --- |

(2)

| (3) | Kan udelades, hvis de pågældende oplysninger findes i selve dokumentet. |
| --- | --- |

(3)

| (4) | Hvis det ikke kræves, at eksportøren skriver under, er vedkommende også fritaget for at angive sit navn. |
| --- | --- |

(4)

BILAG IV

MODEL TIL VARECERTIFIKAT EUR.1 OG ANMODNING OM VARECERTIFIKAT EUR.1

TRYKNINGSINSTRUKS

| 1. | Formularens format skal være 210 × 297 mm, idet der tillades en maksimal afvigelse på minus 5 mm eller plus 8 mm i længden. Der anvendes hvidt, træfrit, skrivefast papir med en vægt på mindst 25 g/m2. Det skal forsynes med guillochetryk i bunden i grøn farve, som gør al forfalskning ved hjælp af mekaniske eller kemiske midler synlig. |
| --- | --- |

1.

| 2. | De kompetente myndigheder i de kontraherende parter til EØS-aftalen kan forbeholde sig ret til selv at trykke formularerne eller overlade trykningen til trykkerier, som de har godkendt. I sidstnævnte tilfælde skal hver formular være forsynet med en bemærkning om godkendelsen. Hver formular skal være forsynet med trykkeriets navn og adresse eller med et mærke, som gør det muligt at identificere trykkeriet. Den skal desuden forsynes med et påtrykt eller på anden måde anført løbenummer, der tjener til identifikation. |
| --- | --- |

2.

VARECERTIFIKAT

| 1. | Eksportør (navn, fuldstændig adresse, land) |
| --- | --- |

1.

Eksportør (navn, fuldstændig adresse, land)

EUR.1

Nr. A

000.000

Læs bemærkningerne på bagsiden, før certifikatet udfyldes.

| 2. | Varecertifikat til anvendelse i den præferentielle samhandel mellem
  ...

  og

  ... |
| --- | --- |

2.

...

og

...

(angiv pågældende lande, landegrupper eller territorier)

| 3. | Modtager (navn, fuldstændig adresse, land) (ikke obligatorisk) |
| --- | --- |

3.

Modtager (navn, fuldstændig adresse, land) (ikke obligatorisk)

| 4. | Land, landegruppe eller territorium, hvor varerne har oprindelse |
| --- | --- |

4.

| 5. | Bestemmelsesland, landegruppe eller territorium |
| --- | --- |

5.

| 6. | Oplysninger vedrørende transporten (ikke obligatorisk) |
| --- | --- |

6.

Oplysninger vedrørende transporten (ikke obligatorisk)

| 7. | Bemærkninger |
| --- | --- |

7.

| 8. | Løbenummer, kollienes mærke, nummer, antal og art
   (6)
  ; Varebeskrivelse |
| --- | --- |

8.

| 9. | Bruttovægt (kg) eller andet mål (l, m3 osv.) |
| --- | --- |

9.

| 10. | Fakturaer (ikke obligatorisk) |
| --- | --- |

10.

Fakturaer (ikke obligatorisk)

| 11. | TOLDVÆSENETS PÅTEGNINGER

  Rigtig og bekræftet erklæring

  Eksportdokument  (7)

  Formular ... Nr. ...
  Af ...
  Toldsted ...
  Udstedelsesland eller -territorium ...
  ...
  ...
  Sted og dato ... |
| --- | --- |

11.

Rigtig og bekræftet erklæring

Eksportdokument  (7)

Formular ... Nr. ...

Af ...

Toldsted ...

Udstedelsesland eller -territorium ...

...

...

Sted og dato ...

...

(Underskrift)

Stempel

| 12. | EKSPORTØRENS ERKLÆRING
  Undertegnede erklærer, at de ovenfor anførte varer opfylder betingelserne for udstedelse af dette certifikat.
  Sted og dato
  ....
  ... |
| --- | --- |

12.

Undertegnede erklærer, at de ovenfor anførte varer opfylder betingelserne for udstedelse af dette certifikat.

Sted og dato

....

...

(Underskrift)

| 13. | ANMODNING OM KONTROL, sendes til |
| --- | --- |

13.

| 14. | RESULTAT AF KONTROLLEN |
| --- | --- |

14.

Kontrollen har vist, at dette certifikat(1)

| ☐ | er udstedt af det angivne toldsted, og at angivelserne i det er rigtige |
| --- | --- |

☐

er udstedt af det angivne toldsted, og at angivelserne i det er rigtige

| ☐ | ikke opfylder de stillede krav med hensyn til ægthed og rigtighed (se vedføjede bemærkninger) |
| --- | --- |

☐

ikke opfylder de stillede krav med hensyn til ægthed og rigtighed (se vedføjede bemærkninger)

Der anmodes herved om kontrol af dette certifikat med hensyn til ægtheden og rigtigheden.

...

(Sted og dato)

Stempel

...

(Underskrift)

...

(Sted og dato)

Stempel

...

(Underskrift)

| (1) | Sæt kryds i den relevante rubrik. |
| --- | --- |

(1)

Sæt kryds i den relevante rubrik.

BEMÆRKNINGER

| 1. | Certifikatet må ikke indeholde raderinger eller overskrivninger. Ændringer skal foretages ved overstregning af de fejlagtige oplysninger, og eventuelle rettelser tilføjes. Enhver sådan ændring skal ved parafering bekræftes af den person, der har udfyldt certifikatet, og påtegnes af toldmyndighederne i det land eller territorium, der står for udstedelsen. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Alle poster i certifikatet skal anføres uden mellemrum mellem de enkelte poster, og foran hver post skal anføres et løbenummer. Der trækkes en vandret afslutningsstreg umiddelbart under den sidste post. Ikke udfyldte felter overstreges for at umuliggøre senere tilføjelser. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Varerne anføres med deres sædvanlige handelsbetegnelse og så udførligt, at de kan identificeres. |
| --- | --- |

3.

ANMODNING OM VARECERTIFIKAT

| 1. | Eksportør (navn, fuldstændig adresse, land) |
| --- | --- |

1.

Eksportør (navn, fuldstændig adresse, land)

EUR.1

Nr. A

000.000

Læs bemærkningerne på bagsiden, før certifikatet udfyldes.

| 2. | Anmodning om certifikat til anvendelse i den præferentielle samhandel mellem
  ... |
| --- | --- |

2.

...

og

...

(angiv pågældende lande, landegrupper eller territorier)

| 3. | Modtager (navn, fuldstændig adresse, land) (ikke obligatorisk) |
| --- | --- |

3.

Modtager (navn, fuldstændig adresse, land) (ikke obligatorisk)

| 4. | Land, landegruppe eller territorium, hvor varerne har oprindelse |
| --- | --- |

4.

| 5. | Bestemmelsesland, landegruppe eller territorium |
| --- | --- |

5.

| 6. | Oplysninger vedrørende transporten (ikke obligatorisk) |
| --- | --- |

6.

Oplysninger vedrørende transporten (ikke obligatorisk)

| 7. | Bemærkninger |
| --- | --- |

7.

| 8. | Løbenummer, kollienes mærke, nummer, antal og art
   (8)
  ; Varebeskrivelse |
| --- | --- |

8.

| 9. | Bruttovægt (kg) eller andet mål (l, m3 osv.) |
| --- | --- |

9.

| 10. | Fakturaer (ikke obligatorisk) |
| --- | --- |

10.

Fakturaer (ikke obligatorisk)

EKSPORTØRENS ERKLÆRING

Undertegnede eksportør af de på omstående side beskrevne varer

ERKLÆRER, at varerne opfylder de betingelser, der er fastsat for udstedelse af dette certifikat

BESKRIVER de omstændigheder, der har gjort det muligt for varerne at opfylde disse betingelser:

...

...

...

...

FREMLÆGGER følgende dokumentation (1):

...

...

...

...

FORPLIGTER MIG til på de kompetente myndigheders forlangende at fremlægge enhver yderligere dokumentation, som disse måtte kræve for udstedelse af vedhæftede certifikat, samt til i påkommende tilfælde at indvillige i enhver kontrol ved de nævnte myndigheders foranstaltning af min bogføring og af fremstillingsforholdene for ovennævnte varer

ANMODER om udstedelse af varecertifikat for disse varer.

...

(Sted og dato)

...

(Underskrift)

| (1) | F.eks.: importdokumenter, varecertifikater, fakturaer, erklæringer fra producenten mv. vedrørende de anvendte materialer eller varer, der reeksporteres i uforarbejdet stand. |
| --- | --- |

(1)

BILAG V

SÆRLIGE BETINGELSER VEDRØRENDE PRODUKTER MED OPRINDELSE I CEUTA OG MELILLA

Eneste artikel

1.   Forudsat at de overholde bestemmelserne om uændret tilstand, jf. dette tillægs artikel 14, betragtes følgende som:

| 1) | produkter med oprindelse i Ceuta og Melilla:






  a) | produkter, der fuldt ud er fremstillet i Ceuta og Melilla |
| --- | --- | --- |

1)

produkter med oprindelse i Ceuta og Melilla:

a)

produkter, der fuldt ud er fremstillet i Ceuta og Melilla

| b) | produkter, der er fremstillet i Ceuta og Melilla, til hvis fremstilling der er medgået andre produkter end produkter, der er fremstillet i Ceuta og Melilla, forudsat:






  i) | at disse produkter har undergået en tilstrækkelig bearbejdning eller forarbejdning i den i dette tillægs artikel 4 fastlagte betydning, eller |
| --- | --- | --- |

b)

produkter, der er fremstillet i Ceuta og Melilla, til hvis fremstilling der er medgået andre produkter end produkter, der er fremstillet i Ceuta og Melilla, forudsat:

i)

at disse produkter har undergået en tilstrækkelig bearbejdning eller forarbejdning i den i dette tillægs artikel 4 fastlagte betydning, eller

| ii) | at disse produkter har oprindelse i EØS, forudsat at de har undergået en mere vidtgående bearbejdning eller forarbejdning end dem, der er omhandlet i dette tillægs artikel 6. |
| --- | --- |

ii)

at disse produkter har oprindelse i EØS, forudsat at de har undergået en mere vidtgående bearbejdning eller forarbejdning end dem, der er omhandlet i dette tillægs artikel 6.

| 2) | produkter med oprindelse i EØS:






  a) | produkter, der fuldt ud er fremstillet i EØS |
| --- | --- | --- |

2)

produkter med oprindelse i EØS:

a)

produkter, der fuldt ud er fremstillet i EØS

| b) | produkter, der er fremstillet i EØS, til hvis fremstilling der er medgået andre produkter end produkter, der fuldt ud er fremstillet i EØS, forudsat:






  i) | at disse produkter har undergået en tilstrækkelig bearbejdning eller forarbejdning i den i dette tillægs artikel 4 fastlagte betydning, eller |
| --- | --- | --- |

b)

produkter, der er fremstillet i EØS, til hvis fremstilling der er medgået andre produkter end produkter, der fuldt ud er fremstillet i EØS, forudsat:

i)

at disse produkter har undergået en tilstrækkelig bearbejdning eller forarbejdning i den i dette tillægs artikel 4 fastlagte betydning, eller

| ii) | at disse produkter har oprindelse i Ceuta og Melilla eller i EØS, og at de har undergået en mere vidtgående bearbejdning eller forarbejdning end dem, der er omhandlet i dette tillægs artikel 6. |
| --- | --- |

ii)

at disse produkter har oprindelse i Ceuta og Melilla eller i EØS, og at de har undergået en mere vidtgående bearbejdning eller forarbejdning end dem, der er omhandlet i dette tillægs artikel 6.

2.   Ceuta og Melilla betragtes som et enkelt territorium.

3.   Eksportøren eller dennes befuldmægtigede repræsentant skal anføre navnet på den eksporterende part og »Ceuta og Melilla« i rubrik 2 på varecertifikater EUR.1 eller oprindelseserklæringer. Hvad angår produkter med oprindelses i Ceuta og Melilla, angives denne oprindelse endvidere i rubrik 4 i varecertifikat EUR.1 eller i fakturaerklæringen.

4.   Det påhviler de spanske toldmyndigheder at sikre anvendelsen af disse regler i Ceuta og Melilla.

BILAG VI

LEVERANDØRERKLÆRING

Leverandørerklæringen, hvis tekst er angivet i det følgende, udfærdiges i overensstemmelse med fodnoterne. Det er dog ikke nødvendigt at gengive fodnoterne.

LEVERANDØRERKLÆRING

vedrørende varer, der har undergået bearbejdning eller forarbejdning i EØS eller en implementerende kontraherende part uden at have opnået præferenceoprindelsesstatus

Undertegnede leverandør af de varer, som er omfattet af vedlagte dokument, erklærer, at:

| 1. | Følgende materialer, der ikke har oprindelsesstatus i EØS eller [angiv navnet på de(n) relevante implementerende kontraherende part(er)], er blevet anvendt i EØS eller [angiv navnet på de(n) relevante implementerende kontraherende part(er)] til fremstilling af disse varer:








  Beskrivelse af de leverede varer (9) | Beskrivelse af anvendte materialer | HS-pos. for anvendte materialer uden oprindelsesstatus (10) | Værdi af anvendte materialer uden oprindelsesstatus (2) (10)
   (11) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | |
| | | | |
| | | | |
| Samlet værdi | |

1.

Følgende materialer, der ikke har oprindelsesstatus i EØS eller [angiv navnet på de(n) relevante implementerende kontraherende part(er)], er blevet anvendt i EØS eller [angiv navnet på de(n) relevante implementerende kontraherende part(er)] til fremstilling af disse varer:

Beskrivelse af de leverede varer (9)

Beskrivelse af anvendte materialer

HS-pos. for anvendte materialer uden oprindelsesstatus (10)

Værdi af anvendte materialer uden oprindelsesstatus (2) (10)
   (11)

Samlet værdi

| 2. | Alle øvrige materialer, der er anvendt i EØS eller [angiv navnet på de(n) relevante implementerende kontraherende part(er)] til fremstilling af disse varer, har oprindelsesstatus i EØS eller [angiv navnet på de(n) relevante implementerende kontraherende part(er)]. |
| --- | --- |

2.

Alle øvrige materialer, der er anvendt i EØS eller [angiv navnet på de(n) relevante implementerende kontraherende part(er)] til fremstilling af disse varer, har oprindelsesstatus i EØS eller [angiv navnet på de(n) relevante implementerende kontraherende part(er)].

| 3. | Følgende varer har i overensstemmelse med dette tillægs artikel 13 undergået bearbejdning eller forarbejdning uden for EØS eller [angiv navnet på de(n) relevante implementerende kontraherende part(er)] og har dér opnået følgende samlede værditilvækst:






  Beskrivelse af de leverede varer | Samlet opnået værditilvækst uden for EØS eller [angiv navnet på de(n) relevante implementerende kontraherende part(er)] (12) |
| --- | --- | --- |
| | |
| | |
| | |
| | (Sted og dato) |
| |
| |
| |
| (Leverandørens adresse og underskrift; endvidere skal navnet på den person, der underskriver erklæringen, anføres letlæseligt) |
| | |

3.

Følgende varer har i overensstemmelse med dette tillægs artikel 13 undergået bearbejdning eller forarbejdning uden for EØS eller [angiv navnet på de(n) relevante implementerende kontraherende part(er)] og har dér opnået følgende samlede værditilvækst:

Beskrivelse af de leverede varer

Samlet opnået værditilvækst uden for EØS eller [angiv navnet på de(n) relevante implementerende kontraherende part(er)] (12)

(Sted og dato)

(Leverandørens adresse og underskrift; endvidere skal navnet på den person, der underskriver erklæringen, anføres letlæseligt)

BILAG VII

STÅENDE LEVERANDØRERKLÆRING

Den stående leverandørerklæring, hvis tekst er angivet i det følgende, udfærdiges i overensstemmelse med fodnoterne. Det er dog ikke nødvendigt at gengive fodnoterne.

STÅENDE LEVERANDØRERKLÆRING

vedrørende varer, der har undergået bearbejdning eller forarbejdning i EØS eller en implementerende kontraherende part uden at have opnået præferenceoprindelsesstatus

Undertegnede leverandør af de varer, som er omfattet af vedlagte dokument, og som regelmæssigt leveres til (13) ..., erklærer, at:

| 1. | Følgende materialer, der ikke har oprindelsesstatus i EØS eller [angiv navnet på de(n) relevante implementerende kontraherende part(er)], er blevet anvendt i EØS eller [angiv navnet på de(n) relevante implementerende kontraherende part(er)] til fremstilling af disse varer:








  Beskrivelse af de leverede varer (14) | Beskrivelse af anvendte materialer uden oprindelsesstatus | HS-pos. for anvendte materialer uden oprindelsesstatus (15) | Værdi af anvendte materialer uden oprindelsesstatus (3) (15)
   (16) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | |
| | | | |
| | | | |
| Samlet værdi | |

1.

Følgende materialer, der ikke har oprindelsesstatus i EØS eller [angiv navnet på de(n) relevante implementerende kontraherende part(er)], er blevet anvendt i EØS eller [angiv navnet på de(n) relevante implementerende kontraherende part(er)] til fremstilling af disse varer:

Beskrivelse af de leverede varer (14)

Beskrivelse af anvendte materialer uden oprindelsesstatus

HS-pos. for anvendte materialer uden oprindelsesstatus (15)

Værdi af anvendte materialer uden oprindelsesstatus (3) (15)
   (16)

Samlet værdi

| 2. | Alle øvrige materialer, der er anvendt i EØS eller [angiv navnet på de(n) relevante implementerende kontraherende part(er)] til fremstilling af disse varer, har oprindelsesstatus i EØS eller [angiv navnet på de(n) relevante implementerende kontraherende part(er)]. |
| --- | --- |

2.

Alle øvrige materialer, der er anvendt i EØS eller [angiv navnet på de(n) relevante implementerende kontraherende part(er)] til fremstilling af disse varer, har oprindelsesstatus i EØS eller [angiv navnet på de(n) relevante implementerende kontraherende part(er)].

| 3. | Følgende varer har i overensstemmelse med dette tillægs artikel 13 undergået bearbejdning eller forarbejdning uden for EØS eller [angiv navnet på de(n) relevante implementerende kontraherende part(er)] og har dér opnået følgende samlede værditilvækst:






  Beskrivelse af de leverede varer | Samlet opnået værditilvækst uden for EØS eller [angiv navnet på de(n) relevante implementerende kontraherende part(er)] (17) |
| --- | --- | --- |
| | |
| | |
| | |

3.

Følgende varer har i overensstemmelse med dette tillægs artikel 13 undergået bearbejdning eller forarbejdning uden for EØS eller [angiv navnet på de(n) relevante implementerende kontraherende part(er)] og har dér opnået følgende samlede værditilvækst:

Beskrivelse af de leverede varer

Samlet opnået værditilvækst uden for EØS eller [angiv navnet på de(n) relevante implementerende kontraherende part(er)] (17)

Denne erklæring gælder for alle efterfølgende sendinger af disse varer afsendt fra ...

til ... (18)

Jeg forpligter mig til straks at informere ...  (13), hvis denne erklærings gyldighed ophører.

| |
| --- |
| (Sted og dato) |
| |
| |
| |
| (Leverandørens adresse og underskrift; endvidere skal navnet på den person, der underskriver erklæringen, anføres letlæseligt) |

(Sted og dato)

(Leverandørens adresse og underskrift; endvidere skal navnet på den person, der underskriver erklæringen, anføres letlæseligt)

---

(1)  De kontraherende parter i EØS-aftalen indvilliger i at give fritagelse for kravet om i oprindelsesbeviset at anføre den i artikel 8, stk. 3, omhandlede angivelse.

1

(2)  Vedrørende de særlige betingelser for »specifikke processer« henvises til indledende bemærkning 8.1 til 8.3.

2

(3)  Vedrørende de særlige betingelser, der gælder for produkter fremstillet af blandinger af tekstilmaterialer, henvises til indledende bemærkning 6.

3

(4)  Jf. punkt 7 i de indledende bemærkninger.

4

(5)  Jf. punkt 9 i de indledende bemærkninger.

5

(6)  Hvis varerne ikke er emballeret, angives antal vareenheder eller »styrtgods«, alt efter hvad der er relevant.

6

(7)  Skal kun udfyldes, hvis eksportlandets eller -territoriets interne regler kræver det.

7

(8)  Hvis varerne ikke er emballeret, angives antal vareenheder eller »styrtgods«, alt efter hvad der er relevant.

8

(9)  Hvis den faktura, den følgeseddel eller det andet handelsdokument, hvortil erklæringen er knyttet, vedrører forskellige typer varer eller varer, som ikke omfatter materialer uden oprindelsesstatus i samme udstrækning, skal leverandøren klart sondre mellem dem.

9

Eksempel:

Dokumentet vedrører forskellige modeller af elektriske motorer henhørende under pos. 8501, der skal anvendes til fremstilling af vaskemaskiner henhørende under pos. 8450. Arten og værdien af de materialer uden oprindelsesstatus, der anvendes til fremstilling af disse motorer, varierer fra model til model. Modellerne skal derfor angives hver for sig i første kolonne, og oplysningerne i de øvrige kolonner skal angives separat for hver af modellerne for at gøre det muligt for producenten af vaskemaskinerne at foretage en korrekt vurdering af sine varers oprindelsesstatus, alt efter hvilken model elektrisk motor vedkommende anvender.

(10)  Oplysningerne i disse kolonner angives kun, hvis de er nødvendige.

10

Eksempler:

Det fremgår af reglen for beklædningsgenstande henhørende under ex kapitel 62, at der gerne må anvendes vævning kombineret med konfektion, herunder tilskæring af stof. Hvis en producent af sådanne beklædningsgenstande i en implementerende kontraherende part anvender stof, der er importeret fra Den Europæiske Union, hvor det er fremstillet ved anvendelse af vævegarn uden oprindelsesstatus, er det tilstrækkeligt, at EU-leverandøren i sin erklæring beskriver det anvendte materiale uden oprindelsesstatus som garn uden angivelse af det pågældende garns position og værdi.

En producent af tråd af jern henhørende under pos. 7217, som har fremstillet varen af jernstænger uden oprindelsesstatus, angiver »stænger af jern« i kolonne (2). Hvis denne tråd skal anvendes i fremstillingen af en maskine, for hvilken der ifølge oprindelsesreglen gælder en bestemt procent for værdien af alle anvendte materialer uden oprindelsesstatus, skal værdien af jernstængerne uden oprindelsesstatus angives i kolonne (3).

(11)  
  »Materialernes værdi« er toldværdien på importtidspunktet for de anvendte materialer uden oprindelsesstatus eller, såfremt denne værdi ikke er kendt og ikke kan opgøres, den første registrerede pris, der er betalt for disse materialer i EØS eller [angiv de(n) relevante implementerende kontraherende part(er)].

11

Den nøjagtige værdi af hvert enkelt anvendt materiale uden oprindelsesstatus skal anføres pr. enhed af de varer, der er angivet i første kolonne.

(12)  
  »Samlet værditilvækst« er samtlige de omkostninger, der er påløbet uden for EØS og [angiv de(n) implementerende relevante kontraherende part(er)], herunder værdien af alle de materialer, der er tilføjet dér. Den nøjagtige samlede værditilvækst, der er opnået uden for EØS og [angiv de(n) relevante implementerende kontraherende part(er)], skal anføres pr. enhed af de varer, der er angivet i første kolonne.

12

(13)  Kundens navn og adresse.

13

(14)  Hvis den faktura, den følgeseddel eller det andet handelsdokument, hvortil erklæringen er knyttet, vedrører forskellige typer varer eller varer, som ikke omfatter materialer uden oprindelsesstatus i samme udstrækning, skal leverandøren klart sondre mellem dem.

14

Eksempel:

Dokumentet vedrører forskellige modeller af elektriske motorer henhørende under pos. 8501, der skal anvendes til fremstilling af vaskemaskiner henhørende under pos. 8450. Arten og værdien af de materialer uden oprindelsesstatus, der anvendes til fremstilling af disse motorer, varierer fra model til model. Modellerne skal derfor angives hver for sig i første kolonne, og oplysningerne i de øvrige kolonner skal angives separat for hver af modellerne for at gøre det muligt for producenten af vaskemaskinerne at foretage en korrekt vurdering af sine varers oprindelsesstatus, alt efter hvilken model elektrisk motor vedkommende anvender.

(15)  Oplysningerne i disse kolonner angives kun, hvis de er nødvendige.

15

Eksempler:

Det fremgår af reglen for beklædningsgenstande henhørende under ex kapitel 62, at der gerne må anvendes vævning kombineret med konfektion, herunder tilskæring af stof. Hvis en producent af sådanne beklædningsgenstande i en implementerende kontraherende part anvender stof, der er importeret fra Den Europæiske Union, hvor det er fremstillet ved anvendelse af vævegarn uden oprindelsesstatus, er det tilstrækkeligt, at EU-leverandøren i sin erklæring beskriver det anvendte materiale uden oprindelsesstatus som garn uden angivelse af det pågældende garns position og værdi.

En producent af tråd af jern henhørende under pos. 7217, som har fremstillet varen af jernstænger uden oprindelsesstatus, angiver »stænger af jern« i kolonne (2). Hvis denne tråd skal anvendes i fremstillingen af en maskine, for hvilken der ifølge oprindelsesreglen gælder en bestemt procent for værdien af alle anvendte materialer uden oprindelsesstatus, skal værdien af jernstængerne uden oprindelsesstatus angives i kolonne (3).

(16)  
  »Materialernes værdi« er toldværdien på importtidspunktet for de anvendte materialer uden oprindelsesstatus eller, såfremt denne værdi ikke er kendt og ikke kan opgøres, den første registrerede pris, der er betalt for disse materialer i EØS eller [angiv de(n) relevante implementerende kontraherende part(er)].

16

Den nøjagtige værdi af hvert enkelt anvendt materiale uden oprindelsesstatus skal anføres pr. enhed af de varer, der er angivet i første kolonne.

(17)  
  »Samlet værditilvækst« er samtlige de omkostninger, der er påløbet uden for EØS og [angiv de(n) implementerende relevante kontraherende part(er)], herunder værdien af alle de materialer, der er tilføjet dér. Den nøjagtige samlede værditilvækst, der er opnået uden for EØS og [angiv de(n) relevante implementerende kontraherende part(er)], skal anføres pr. enhed af de varer, der er angivet i første kolonne.

17

(18)  Indsæt dato. Den stående leverandørerklæring gælder normalt i højst 24 måneder, jf. dog de betingelser, som fastsættes af toldmyndighederne i den implementerende kontraherende part, hvor den stående leverandørerklæring udfærdiges.

18

---

| 12.4.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 114/173 |
| --- | --- | --- | --- |

12.4.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 114/173

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESAFGØRELSE (EU) 2022/599

af 8. april 2022

om anerkendelse af den frivillige ordning »Biomass Biofuels Sustainability« (2BSvs) til påvisning af overholdelsen af kravene i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2018/2001 vedrørende biobrændstoffer, flydende biobrændsler, biomassebrændsler, vedvarende flydende og gasformige brændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse, samt genanvendte kulstofbrændsler

(EØS-relevant tekst)

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2018/2001 af 11. december 2018 om fremme af anvendelsen af energi fra vedvarende energikilder (1), særlig artikel 30, stk. 4, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | I direktiv (EU) 2018/2001 fastsættes krav til visse brændstoffer, navnlig biobrændstoffer, flydende biobrændsler, biomassebrændsler, vedvarende flydende og gasformige brændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse, samt genanvendte kulstofbrændsler for at sikre, at de kun medregnes i direktivets mål, hvis de er bæredygtigt produceret og medfører betydelige besparelser af drivhusgasemissioner sammenlignet med fossile brændstoffer. For det første fastsættes der i direktivets artikel 29 bæredygtighedskriterier og kriterier for besparelse af drivhusgasemissioner for biobrændstoffer, flydende biobrændsler og biomassebrændsler, mens der i direktivets artikel 26 og i Kommissionens delegerede forordning (EU) 2019/807 (2) fastsættes kriterier med henblik på at afgøre, dels hvilke råprodukter til biobrændstoffer, flydende biobrændsler og biomassebrændsler har høj risiko for indirekte ændringer i arealanvendelsen, dels hvilke biobrændstoffer, flydende biobrændsler og biomassebrændsler med høj risiko for indirekte ændringer i arealanvendelsen, der under visse omstændigheder kan certificeres som havende lav risiko for indirekte ændringer i arealanvendelsen. For det andet fastsættes der i direktivets artikel 25, stk. 2, kriterier for besparelse af drivhusgasemissioner for vedvarende flydende og gasformige brændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse, og genanvendte kulstofbrændsler, som bruges i transportsektoren. For det tredje kræves det i direktivets artikel 28, stk. 2, at økonomiske aktører i en EU-database skal indlæse oplysninger om gennemførte transaktioner og bæredygtighedsegenskaber ved vedvarende brændstoffer (biobrændstoffer, biogasser og vedvarende flydende og gasformige brændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse) og genanvendte kulstofbrændsler, som bruges i transportsektoren. |
| --- | --- |

(1)

I direktiv (EU) 2018/2001 fastsættes krav til visse brændstoffer, navnlig biobrændstoffer, flydende biobrændsler, biomassebrændsler, vedvarende flydende og gasformige brændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse, samt genanvendte kulstofbrændsler for at sikre, at de kun medregnes i direktivets mål, hvis de er bæredygtigt produceret og medfører betydelige besparelser af drivhusgasemissioner sammenlignet med fossile brændstoffer. For det første fastsættes der i direktivets artikel 29 bæredygtighedskriterier og kriterier for besparelse af drivhusgasemissioner for biobrændstoffer, flydende biobrændsler og biomassebrændsler, mens der i direktivets artikel 26 og i Kommissionens delegerede forordning (EU) 2019/807 (2) fastsættes kriterier med henblik på at afgøre, dels hvilke råprodukter til biobrændstoffer, flydende biobrændsler og biomassebrændsler har høj risiko for indirekte ændringer i arealanvendelsen, dels hvilke biobrændstoffer, flydende biobrændsler og biomassebrændsler med høj risiko for indirekte ændringer i arealanvendelsen, der under visse omstændigheder kan certificeres som havende lav risiko for indirekte ændringer i arealanvendelsen. For det andet fastsættes der i direktivets artikel 25, stk. 2, kriterier for besparelse af drivhusgasemissioner for vedvarende flydende og gasformige brændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse, og genanvendte kulstofbrændsler, som bruges i transportsektoren. For det tredje kræves det i direktivets artikel 28, stk. 2, at økonomiske aktører i en EU-database skal indlæse oplysninger om gennemførte transaktioner og bæredygtighedsegenskaber ved vedvarende brændstoffer (biobrændstoffer, biogasser og vedvarende flydende og gasformige brændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse) og genanvendte kulstofbrændsler, som bruges i transportsektoren.

| (2) | Direktivet indeholder også regler for beregning af det bidrag, som vedvarende elektricitet yder til transportmålene. Navnlig fastsættes der i direktivets artikel 27, stk. 3, regler for en sådan beregning, både når elektriciteten anvendes direkte til elektriske køretøjer, og når den bruges til at producere vedvarende flydende og gasformige transportbrændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse. |
| --- | --- |

(2)

Direktivet indeholder også regler for beregning af det bidrag, som vedvarende elektricitet yder til transportmålene. Navnlig fastsættes der i direktivets artikel 27, stk. 3, regler for en sådan beregning, både når elektriciteten anvendes direkte til elektriske køretøjer, og når den bruges til at producere vedvarende flydende og gasformige transportbrændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse.

| (3) | For at kontrollere, at reglerne for biobrændstoffer, flydende biobrændsler, biomassebrændsler, vedvarende flydende og gasformige brændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse, samt genanvendte kulstofbrændsler overholdes, kan medlemsstaterne gøre brug af frivillige ordninger. Frivillige ordninger har spillet en stor rolle i fremskaffelsen af dokumentation for overensstemmelse med bæredygtighedskriterierne og kriterierne for besparelse af drivhusgasemissioner for biobrændstoffer og flydende biobrændsler under Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/28/EF (3). Den rolle, som frivillige ordninger spiller, er blevet udvidet under direktiv (EU) 2018/2001. For det første kan de nu tjene til dokumentation af, at alle produkter produceret af biomasse, herunder gasformige og faste brændsler, opfylder bæredygtighedskriterierne i direktiv (EU) 2018/2001, ligesom de kan levere nøjagtige data om besparelser af drivhusgasemissioner. For det andet kan de tjene til dokumentation af, at vedvarende flydende og gasformige transportbrændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse, og genanvendte kulstofbrændsler opfylder kriterierne for besparelse af drivhusgasemissioner. For det tredje kan de tjene til dokumentation af overholdelsen af de regler for beregning af andelen af vedvarende elektricitet i transportsektoren, der er fastsat ved artikel 27, stk. 3, i direktiv (EU) 2018/2001. For det fjerde kan de tjene til dokumentation af, at økonomiske aktører indlæser nøjagtige oplysninger i EU-databasen eller den nationale database om visse vedvarende brændstoffer og genanvendte kulstofbrændsler, som anvendes i transportsektoren, jf. artikel 28, stk. 4, i direktiv (EU) 2018/2001. For det femte kan de bruges til certificering af biobrændstoffer, flydende biobrændsler og biomassebrændsler med lav risiko for indirekte ændringer i arealanvendelsen. Kommissionen kan beslutte, at disse frivillige nationale eller internationale ordninger kan tjene alle eller nogle af disse formål. |
| --- | --- |

(3)

For at kontrollere, at reglerne for biobrændstoffer, flydende biobrændsler, biomassebrændsler, vedvarende flydende og gasformige brændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse, samt genanvendte kulstofbrændsler overholdes, kan medlemsstaterne gøre brug af frivillige ordninger. Frivillige ordninger har spillet en stor rolle i fremskaffelsen af dokumentation for overensstemmelse med bæredygtighedskriterierne og kriterierne for besparelse af drivhusgasemissioner for biobrændstoffer og flydende biobrændsler under Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/28/EF (3). Den rolle, som frivillige ordninger spiller, er blevet udvidet under direktiv (EU) 2018/2001. For det første kan de nu tjene til dokumentation af, at alle produkter produceret af biomasse, herunder gasformige og faste brændsler, opfylder bæredygtighedskriterierne i direktiv (EU) 2018/2001, ligesom de kan levere nøjagtige data om besparelser af drivhusgasemissioner. For det andet kan de tjene til dokumentation af, at vedvarende flydende og gasformige transportbrændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse, og genanvendte kulstofbrændsler opfylder kriterierne for besparelse af drivhusgasemissioner. For det tredje kan de tjene til dokumentation af overholdelsen af de regler for beregning af andelen af vedvarende elektricitet i transportsektoren, der er fastsat ved artikel 27, stk. 3, i direktiv (EU) 2018/2001. For det fjerde kan de tjene til dokumentation af, at økonomiske aktører indlæser nøjagtige oplysninger i EU-databasen eller den nationale database om visse vedvarende brændstoffer og genanvendte kulstofbrændsler, som anvendes i transportsektoren, jf. artikel 28, stk. 4, i direktiv (EU) 2018/2001. For det femte kan de bruges til certificering af biobrændstoffer, flydende biobrændsler og biomassebrændsler med lav risiko for indirekte ændringer i arealanvendelsen. Kommissionen kan beslutte, at disse frivillige nationale eller internationale ordninger kan tjene alle eller nogle af disse formål.

| (4) | Hvis en økonomisk aktør fremlægger dokumentation for eller data vedrørende opfyldelse af bæredygtighedskriterierne og kriterierne for besparelse af drivhusgasemissioner, der er indhentet i overensstemmelse med en frivillig ordning anerkendt af Kommissionen, bør medlemsstaten ikke, i det omfang dette er omfattet af den pågældende anerkendelse, forlange, at leverandøren fremlægger yderligere dokumentation. |
| --- | --- |

(4)

Hvis en økonomisk aktør fremlægger dokumentation for eller data vedrørende opfyldelse af bæredygtighedskriterierne og kriterierne for besparelse af drivhusgasemissioner, der er indhentet i overensstemmelse med en frivillig ordning anerkendt af Kommissionen, bør medlemsstaten ikke, i det omfang dette er omfattet af den pågældende anerkendelse, forlange, at leverandøren fremlægger yderligere dokumentation.

| (5) | Kommissionen blev første gang fremlagt anmodning om anerkendelse i henhold til direktivets artikel 30, stk. 4, af den frivillige ordning »Biomass Biofuels Sustainability« (2BSvs) den 16. november 2020. Denne anmodning førte til, at Kommissionen foretog en vurdering af ordningen, hvor der blev konstateret visse forhold, som krævede ændringer. Da der på ny blev fremlagt anmodning den 22. juni 2021, var disse mangler ved ordningen blevet afhjulpet. Ordningen omfatter alle råprodukter, herunder affald og restprodukter, og hele sporbarhedskæden (for så vidt angår biomethan op til produktionsenheden). |
| --- | --- |

(5)

Kommissionen blev første gang fremlagt anmodning om anerkendelse i henhold til direktivets artikel 30, stk. 4, af den frivillige ordning »Biomass Biofuels Sustainability« (2BSvs) den 16. november 2020. Denne anmodning førte til, at Kommissionen foretog en vurdering af ordningen, hvor der blev konstateret visse forhold, som krævede ændringer. Da der på ny blev fremlagt anmodning den 22. juni 2021, var disse mangler ved ordningen blevet afhjulpet. Ordningen omfatter alle råprodukter, herunder affald og restprodukter, og hele sporbarhedskæden (for så vidt angår biomethan op til produktionsenheden).

| (6) | Kommissionens vurdering af den frivillige ordning »Biomass Biofuels Sustainability« (2BSvs) viste, at ordningen i tilstrækkelig grad lever op til bæredygtighedskriterierne i artikel 29, stk. 2-5, i direktiv (EU) 2018/2001, mens den ligeledes indeholder nøjagtige data om besparelser af drivhusgasemissioner med henblik på artikel 29, stk. 10, i direktiv (EU) 2018/2001 og anvender en massebalancemetode, der er i overensstemmelse med kravene i artikel 30, stk. 1 og 2, i direktiv (EU) 2018/2001. Denne vurdering tager ikke højde for den kommende gennemførelsesretsakt, som skal vedtages i overensstemmelse med artikel 30, stk. 8, i direktiv (EU) 2018/2001, om regler for kontrol af opfyldelsen af bæredygtighedskriterier, kriterier for besparelse af drivhusgasemissioner og kriterier for lav risiko for indirekte ændringer i arealanvendelsen såvel som delegerede retsakter, som skal vedtages i overensstemmelse med artikel 28, stk. 5, i direktiv (EU) 2018/2001. 2BSvs vil derfor blive revurderet, når sådanne gennemførelsesretsakter og delegerede retsakter vil blive vedtaget. |
| --- | --- |

(6)

Kommissionens vurdering af den frivillige ordning »Biomass Biofuels Sustainability« (2BSvs) viste, at ordningen i tilstrækkelig grad lever op til bæredygtighedskriterierne i artikel 29, stk. 2-5, i direktiv (EU) 2018/2001, mens den ligeledes indeholder nøjagtige data om besparelser af drivhusgasemissioner med henblik på artikel 29, stk. 10, i direktiv (EU) 2018/2001 og anvender en massebalancemetode, der er i overensstemmelse med kravene i artikel 30, stk. 1 og 2, i direktiv (EU) 2018/2001. Denne vurdering tager ikke højde for den kommende gennemførelsesretsakt, som skal vedtages i overensstemmelse med artikel 30, stk. 8, i direktiv (EU) 2018/2001, om regler for kontrol af opfyldelsen af bæredygtighedskriterier, kriterier for besparelse af drivhusgasemissioner og kriterier for lav risiko for indirekte ændringer i arealanvendelsen såvel som delegerede retsakter, som skal vedtages i overensstemmelse med artikel 28, stk. 5, i direktiv (EU) 2018/2001. 2BSvs vil derfor blive revurderet, når sådanne gennemførelsesretsakter og delegerede retsakter vil blive vedtaget.

| (7) | Ved vurderingen af den frivillige ordning »Biomass Biofuels Sustainability« (2BSvs) blev det konstateret, at ordningen opfylder passende standarder for pålidelighed, gennemsigtighed og uafhængig revision, og at den ligeledes opfylder kravene angående metodologi i bilag V og VI til direktiv (EU) 2018/2001. |
| --- | --- |

(7)

Ved vurderingen af den frivillige ordning »Biomass Biofuels Sustainability« (2BSvs) blev det konstateret, at ordningen opfylder passende standarder for pålidelighed, gennemsigtighed og uafhængig revision, og at den ligeledes opfylder kravene angående metodologi i bilag V og VI til direktiv (EU) 2018/2001.

| (8) | Den anerkendte ordning bør stilles til rådighed i del af Kommissionens EUROPA-websted, der omhandler frivillige ordninger. |
| --- | --- |

(8)

Den anerkendte ordning bør stilles til rådighed i del af Kommissionens EUROPA-websted, der omhandler frivillige ordninger.

| (9) | Foranstaltningerne i denne afgørelse er i overensstemmelse med udtalelse fra Udvalget om Biobrændstoffers, Flydende Biobrændslers og Biomassebrændslers Bæredygtighed — |
| --- | --- |

(9)

Foranstaltningerne i denne afgørelse er i overensstemmelse med udtalelse fra Udvalget om Biobrændstoffers, Flydende Biobrændslers og Biomassebrændslers Bæredygtighed —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

Den frivillige ordning »Biomass Biofuels Sustainability« (2BSvs) (»ordningen«), som blev forelagt Kommissionen til anerkendelse den 22. juni 2021, viser for så vidt angår de brændstoffer, der er kontrolleret under ordningen, følgende:

| a) | at partierne af biobrændstoffer, flydende biobrændsler og biomassebrændsler opfylder bæredygtighedskriterierne i artikel 29, stk. 2-5 og stk. 10, i direktiv (EU) 2018/2001 |
| --- | --- |

a)

at partierne af biobrændstoffer, flydende biobrændsler og biomassebrændsler opfylder bæredygtighedskriterierne i artikel 29, stk. 2-5 og stk. 10, i direktiv (EU) 2018/2001

| b) | at økonomiske operatører opfylder forpligtelsen til at indlæse nøjagtige oplysninger i EU-databasen eller den nationale database om vedvarende brændstoffer og genanvendte kulstofbrændsler, som bruges i transportsektoren, jf. artikel 28, stk. 4, i direktiv (EU) 2018/2001. |
| --- | --- |

b)

at økonomiske operatører opfylder forpligtelsen til at indlæse nøjagtige oplysninger i EU-databasen eller den nationale database om vedvarende brændstoffer og genanvendte kulstofbrændsler, som bruges i transportsektoren, jf. artikel 28, stk. 4, i direktiv (EU) 2018/2001.

Ordningen indeholder også nøjagtige data om besparelser af drivhusgasemissioner med henblik på artikel 29, stk. 10, i direktiv (EU) 2018/2001, for så vidt at den sikrer, at alle relevante oplysninger fra de økonomiske aktører i de første led i leverandørkæden overføres til de økonomiske aktører i kædens efterfølgende led.

Artikel 2

Afgørelsen gælder i en periode på fem år efter ikrafttrædelsen. Hvis ordningen som forelagt Kommissionen til anerkendelse den 22. juni 2021 ændres på en måde, der kan have betydning for grundlaget for denne afgørelse, meddeles sådanne ændringer straks Kommissionen. Kommissionen vurderer de meddelte ændringer for at fastslå, om ordningen stadig på hensigtsmæssig måde opfylder de bæredygtighedskriterier, der ligger til grund for anerkendelsen.

Artikel 3

Kommissionen kan ophæve denne afgørelse, bl.a. under følgende omstændigheder:

| a) | hvis det klart er påvist, at der med ordningen ikke er gennemført elementer, som anses for afgørende for denne afgørelse, eller hvis der er sket alvorlige og strukturelle brud på disse elementer |
| --- | --- |

a)

hvis det klart er påvist, at der med ordningen ikke er gennemført elementer, som anses for afgørende for denne afgørelse, eller hvis der er sket alvorlige og strukturelle brud på disse elementer

| b) | hvis der ikke aflægges årlige rapporter til Kommissionen om ordningen som krævet i henhold til artikel 30, stk. 5, i direktiv (EU) 2018/2001 |
| --- | --- |

b)

hvis der ikke aflægges årlige rapporter til Kommissionen om ordningen som krævet i henhold til artikel 30, stk. 5, i direktiv (EU) 2018/2001

| c) | hvis der med ordningen ikke gennemføres standarder for uafhængig revision eller andre krav specificeret i gennemførelsesretsakter som nævnt i artikel 30, stk. 8, i direktiv (EU) 2018/2001 eller forbedringer af andre elementer i ordningen, der betragtes som afgørende for en fortsat anerkendelse. |
| --- | --- |

c)

hvis der med ordningen ikke gennemføres standarder for uafhængig revision eller andre krav specificeret i gennemførelsesretsakter som nævnt i artikel 30, stk. 8, i direktiv (EU) 2018/2001 eller forbedringer af andre elementer i ordningen, der betragtes som afgørende for en fortsat anerkendelse.

Artikel 4

Denne afgørelse træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Udfærdiget i Bruxelles, den 8. april 2022.

På Kommissionens vegne

Ursula VON DER LEYEN

Formand

---

(1)  
  EUT L 328 af 21.12.2018, s. 82.

1

(2)  Kommissionens delegerede forordning (EU) 2019/807 af 13. marts 2019 om supplerende regler til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2018/2001 for så vidt angår fastsættelse af råprodukter med høj risiko for indirekte ændringer i arealanvendelsen, for hvilke der er konstateret en betydelig udvidelse af produktionsarealet ind på arealer med stort kulstoflager, og certificering af biobrændstoffer, flydende biobrændsler og biomassebrændsler med lav risiko for indirekte ændringer i arealanvendelsen (EUT L 133 af 21.5.2019, s. 1).

2

(3)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/28/EF af 23. april 2009 om fremme af anvendelsen af energi fra vedvarende energikilder og om ændring og senere ophævelse af direktiv 2001/77/EF og 2003/30/EF (EUT L 140 af 5.6.2009, s. 16).

3

---

| 12.4.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 114/176 |
| --- | --- | --- | --- |

12.4.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 114/176

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESAFGØRELSE (EU) 2022/600

af 8. april 2022

om anerkendelse af den frivillige ordning »Bonsucro EU« til påvisning af overholdelsen af kravene i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2018/2001 vedrørende biobrændstoffer, flydende biobrændsler, biomassebrændsler, vedvarende flydende og gasformige brændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse, samt genanvendte kulstofbrændsler

(EØS-relevant tekst)

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2018/2001 af 11. december 2018 om fremme af anvendelsen af energi fra vedvarende energikilder (1), særlig artikel 30, stk. 4, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | I direktiv (EU) 2018/2001 fastsættes krav til visse brændstoffer, navnlig biobrændstoffer, flydende biobrændsler, biomassebrændsler, vedvarende flydende og gasformige brændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse, samt genanvendte kulstofbrændsler for at sikre, at de kun medregnes i direktivets mål, hvis de er bæredygtigt produceret og medfører betydelige besparelser af drivhusgasemissioner sammenlignet med fossile brændstoffer. For det første fastsættes der i direktivets artikel 29 bæredygtighedskriterier og kriterier for besparelse af drivhusgasemissioner for biobrændstoffer, flydende biobrændsler og biomassebrændsler, mens der i direktivets artikel 26 og i Kommissionens delegerede forordning (EU) 2019/807 (2) fastsættes kriterier med henblik på at afgøre, dels hvilke råprodukter til biobrændstoffer, flydende biobrændsler og biomassebrændsler har høj risiko for indirekte ændringer i arealanvendelsen, dels hvilke biobrændstoffer, flydende biobrændsler og biomassebrændsler med høj risiko for indirekte ændringer i arealanvendelsen, der under visse omstændigheder kan certificeres som havende lav risiko for indirekte ændringer i arealanvendelsen. For det andet fastsættes der i direktivets artikel 25, stk. 2, kriterier for besparelse af drivhusgasemissioner for vedvarende flydende og gasformige brændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse, og genanvendte kulstofbrændsler, som bruges i transportsektoren. For det tredje kræves det i direktivets artikel 28, stk. 2, at økonomiske aktører i en EU-database skal indlæse oplysninger om gennemførte transaktioner og bæredygtighedsegenskaber ved visse vedvarende brændstoffer (biobrændstoffer, biogasser og vedvarende flydende og gasformige brændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse) og genanvendte kulstofbrændsler, som bruges i transportsektoren. |
| --- | --- |

(1)

I direktiv (EU) 2018/2001 fastsættes krav til visse brændstoffer, navnlig biobrændstoffer, flydende biobrændsler, biomassebrændsler, vedvarende flydende og gasformige brændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse, samt genanvendte kulstofbrændsler for at sikre, at de kun medregnes i direktivets mål, hvis de er bæredygtigt produceret og medfører betydelige besparelser af drivhusgasemissioner sammenlignet med fossile brændstoffer. For det første fastsættes der i direktivets artikel 29 bæredygtighedskriterier og kriterier for besparelse af drivhusgasemissioner for biobrændstoffer, flydende biobrændsler og biomassebrændsler, mens der i direktivets artikel 26 og i Kommissionens delegerede forordning (EU) 2019/807 (2) fastsættes kriterier med henblik på at afgøre, dels hvilke råprodukter til biobrændstoffer, flydende biobrændsler og biomassebrændsler har høj risiko for indirekte ændringer i arealanvendelsen, dels hvilke biobrændstoffer, flydende biobrændsler og biomassebrændsler med høj risiko for indirekte ændringer i arealanvendelsen, der under visse omstændigheder kan certificeres som havende lav risiko for indirekte ændringer i arealanvendelsen. For det andet fastsættes der i direktivets artikel 25, stk. 2, kriterier for besparelse af drivhusgasemissioner for vedvarende flydende og gasformige brændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse, og genanvendte kulstofbrændsler, som bruges i transportsektoren. For det tredje kræves det i direktivets artikel 28, stk. 2, at økonomiske aktører i en EU-database skal indlæse oplysninger om gennemførte transaktioner og bæredygtighedsegenskaber ved visse vedvarende brændstoffer (biobrændstoffer, biogasser og vedvarende flydende og gasformige brændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse) og genanvendte kulstofbrændsler, som bruges i transportsektoren.

| (2) | Direktivet indeholder også regler for beregning af det bidrag, som vedvarende elektricitet yder til transportmålene. Navnlig fastsættes der i direktivets artikel 27, stk. 3, regler for en sådan beregning, både når elektriciteten anvendes direkte til elektriske køretøjer, og når den bruges til at producere vedvarende flydende og gasformige transportbrændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse. |
| --- | --- |

(2)

Direktivet indeholder også regler for beregning af det bidrag, som vedvarende elektricitet yder til transportmålene. Navnlig fastsættes der i direktivets artikel 27, stk. 3, regler for en sådan beregning, både når elektriciteten anvendes direkte til elektriske køretøjer, og når den bruges til at producere vedvarende flydende og gasformige transportbrændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse.

| (3) | For at kontrollere, at reglerne for biobrændstoffer, flydende biobrændsler, biomassebrændsler, vedvarende flydende og gasformige brændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse, samt genanvendte kulstofbrændsler overholdes, kan medlemsstaterne gøre brug af frivillige ordninger. Frivillige ordninger har spillet en stor rolle i fremskaffelsen af dokumentation for overensstemmelse med bæredygtighedskriterierne og kriterierne for besparelse af drivhusgasemissioner for biobrændstoffer og flydende biobrændsler under Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/28/EF (3). Den rolle, som frivillige ordninger spiller, er blevet udvidet under direktiv (EU) 2018/2001. For det første kan de nu tjene til dokumentation af, at alle produkter produceret af biomasse, herunder gasformige og faste brændsler, opfylder bæredygtighedskriterierne i direktiv (EU) 2018/2001, ligesom de kan levere nøjagtige data om besparelser af drivhusgasemissioner. For det andet kan de tjene til dokumentation af, at vedvarende flydende og gasformige transportbrændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse, og genanvendte kulstofbrændsler opfylder kriterierne for besparelse af drivhusgasemissioner. For det tredje kan de tjene til dokumentation af overholdelsen af de regler for beregning af andelen af vedvarende elektricitet i transportsektoren, der er fastsat ved artikel 27, stk. 3, i direktiv (EU) 2018/2001. For det fjerde kan de tjene til dokumentation af, at økonomiske aktører indlæser nøjagtige oplysninger i EU-databasen eller den nationale database om visse vedvarende brændstoffer og genanvendte kulstofbrændsler, som anvendes i transportsektoren, jf. artikel 28, stk. 4, i direktiv (EU) 2018/2001. For det femte kan de bruges til certificering af biobrændstoffer, flydende biobrændsler og biomassebrændsler med lav risiko for indirekte ændringer i arealanvendelsen. Kommissionen kan beslutte, at disse frivillige nationale eller internationale ordninger kan tjene alle eller nogle af disse formål. |
| --- | --- |

(3)

For at kontrollere, at reglerne for biobrændstoffer, flydende biobrændsler, biomassebrændsler, vedvarende flydende og gasformige brændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse, samt genanvendte kulstofbrændsler overholdes, kan medlemsstaterne gøre brug af frivillige ordninger. Frivillige ordninger har spillet en stor rolle i fremskaffelsen af dokumentation for overensstemmelse med bæredygtighedskriterierne og kriterierne for besparelse af drivhusgasemissioner for biobrændstoffer og flydende biobrændsler under Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/28/EF (3). Den rolle, som frivillige ordninger spiller, er blevet udvidet under direktiv (EU) 2018/2001. For det første kan de nu tjene til dokumentation af, at alle produkter produceret af biomasse, herunder gasformige og faste brændsler, opfylder bæredygtighedskriterierne i direktiv (EU) 2018/2001, ligesom de kan levere nøjagtige data om besparelser af drivhusgasemissioner. For det andet kan de tjene til dokumentation af, at vedvarende flydende og gasformige transportbrændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse, og genanvendte kulstofbrændsler opfylder kriterierne for besparelse af drivhusgasemissioner. For det tredje kan de tjene til dokumentation af overholdelsen af de regler for beregning af andelen af vedvarende elektricitet i transportsektoren, der er fastsat ved artikel 27, stk. 3, i direktiv (EU) 2018/2001. For det fjerde kan de tjene til dokumentation af, at økonomiske aktører indlæser nøjagtige oplysninger i EU-databasen eller den nationale database om visse vedvarende brændstoffer og genanvendte kulstofbrændsler, som anvendes i transportsektoren, jf. artikel 28, stk. 4, i direktiv (EU) 2018/2001. For det femte kan de bruges til certificering af biobrændstoffer, flydende biobrændsler og biomassebrændsler med lav risiko for indirekte ændringer i arealanvendelsen. Kommissionen kan beslutte, at disse frivillige nationale eller internationale ordninger kan tjene alle eller nogle af disse formål.

| (4) | Hvis en økonomisk aktør fremlægger dokumentation for eller data vedrørende opfyldelse af bæredygtighedskriterierne og kriterierne for besparelse af drivhusgasemissioner, der er indhentet i overensstemmelse med en frivillig ordning anerkendt af Kommissionen, bør medlemsstaten ikke, i det omfang dette er omfattet af den pågældende anerkendelse, forlange, at leverandøren fremlægger yderligere dokumentation. |
| --- | --- |

(4)

Hvis en økonomisk aktør fremlægger dokumentation for eller data vedrørende opfyldelse af bæredygtighedskriterierne og kriterierne for besparelse af drivhusgasemissioner, der er indhentet i overensstemmelse med en frivillig ordning anerkendt af Kommissionen, bør medlemsstaten ikke, i det omfang dette er omfattet af den pågældende anerkendelse, forlange, at leverandøren fremlægger yderligere dokumentation.

| (5) | Kommissionen blev første gang fremlagt anmodning om anerkendelse i henhold til direktivets artikel 30, stk. 4, af den frivillige ordning »Bonsucro EU« den 18. februar 2021. Denne anmodning førte til, at Kommissionen foretog en vurdering af ordningen, hvor der blev konstateret visse forhold, som krævede ændringer. Da der på ny blev fremlagt anmodning den 23. juni 2021, var disse mangler ved ordningen blevet afhjulpet. Ordningen dækker sukkerrør som biomasseråprodukt såvel som første generation af bioethanol og celluloseholdigt ethanol fremstillet af sukkerrør og dets restprodukter samt biomassebrændsler fremstillet af bagasse. |
| --- | --- |

(5)

Kommissionen blev første gang fremlagt anmodning om anerkendelse i henhold til direktivets artikel 30, stk. 4, af den frivillige ordning »Bonsucro EU« den 18. februar 2021. Denne anmodning førte til, at Kommissionen foretog en vurdering af ordningen, hvor der blev konstateret visse forhold, som krævede ændringer. Da der på ny blev fremlagt anmodning den 23. juni 2021, var disse mangler ved ordningen blevet afhjulpet. Ordningen dækker sukkerrør som biomasseråprodukt såvel som første generation af bioethanol og celluloseholdigt ethanol fremstillet af sukkerrør og dets restprodukter samt biomassebrændsler fremstillet af bagasse.

| (6) | Kommissionens vurdering af den frivillige ordning »Bonsucro EU« viste, at ordningen i tilstrækkelig grad lever op til bæredygtighedskriterierne i artikel 29, stk. 2-5, i direktiv (EU) 2018/2001, mens den ligeledes indeholder nøjagtige data om besparelser af drivhusgasemissioner med henblik på artikel 29, stk. 10, i direktiv (EU) 2018/2001 og anvender en massebalancemetode, der er i overensstemmelse med kravene i artikel 30, stk. 1 og 2, i direktiv (EU) 2018/2001. Denne vurdering tager ikke højde for den kommende gennemførelsesretsakt, som skal vedtages i overensstemmelse med artikel 30, stk. 8, i direktiv (EU) 2018/2001, om regler for kontrol af opfyldelsen af bæredygtighedskriterier, kriterier for besparelse af drivhusgasemissioner og kriterier for lav risiko for indirekte ændringer i arealanvendelsen. Den frivillige ordning »Bonsucro EU« vil derfor blive revurderet, når en sådan gennemførelsesretsakt vil blive vedtaget. |
| --- | --- |

(6)

Kommissionens vurdering af den frivillige ordning »Bonsucro EU« viste, at ordningen i tilstrækkelig grad lever op til bæredygtighedskriterierne i artikel 29, stk. 2-5, i direktiv (EU) 2018/2001, mens den ligeledes indeholder nøjagtige data om besparelser af drivhusgasemissioner med henblik på artikel 29, stk. 10, i direktiv (EU) 2018/2001 og anvender en massebalancemetode, der er i overensstemmelse med kravene i artikel 30, stk. 1 og 2, i direktiv (EU) 2018/2001. Denne vurdering tager ikke højde for den kommende gennemførelsesretsakt, som skal vedtages i overensstemmelse med artikel 30, stk. 8, i direktiv (EU) 2018/2001, om regler for kontrol af opfyldelsen af bæredygtighedskriterier, kriterier for besparelse af drivhusgasemissioner og kriterier for lav risiko for indirekte ændringer i arealanvendelsen. Den frivillige ordning »Bonsucro EU« vil derfor blive revurderet, når en sådan gennemførelsesretsakt vil blive vedtaget.

| (7) | Ved vurderingen af den frivillige ordning »Bonsucro EU« blev det konstateret, at ordningen opfylder passende standarder for pålidelighed, gennemsigtighed og uafhængig revision, og at den ligeledes opfylder kravene angående metodologi i bilag V og VI til direktiv (EU) 2018/2001. |
| --- | --- |

(7)

Ved vurderingen af den frivillige ordning »Bonsucro EU« blev det konstateret, at ordningen opfylder passende standarder for pålidelighed, gennemsigtighed og uafhængig revision, og at den ligeledes opfylder kravene angående metodologi i bilag V og VI til direktiv (EU) 2018/2001.

| (8) | Den anerkendte ordning bør stilles til rådighed i del af Kommissionens EUROPA-websted, der omhandler frivillige ordninger. |
| --- | --- |

(8)

Den anerkendte ordning bør stilles til rådighed i del af Kommissionens EUROPA-websted, der omhandler frivillige ordninger.

| (9) | Foranstaltningerne i denne afgørelse er i overensstemmelse med udtalelse fra Udvalget om Biobrændstoffers, Flydende Biobrændslers og Biomassebrændslers Bæredygtighed — |
| --- | --- |

(9)

Foranstaltningerne i denne afgørelse er i overensstemmelse med udtalelse fra Udvalget om Biobrændstoffers, Flydende Biobrændslers og Biomassebrændslers Bæredygtighed —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

Den frivillige ordning »Bonsucro EU« (»ordningen«), som blev forelagt Kommissionen til anerkendelse den 23. juni 2021, viser for så vidt angår de brændstoffer, der er kontrolleret under ordningen, følgende:

| a) | at partierne af biobrændstoffer, flydende biobrændsler og biomassebrændsler opfylder bæredygtighedskriterierne i artikel 29, stk. 2-5 og 10, i direktiv (EU) 2018/2001 |
| --- | --- |

a)

at partierne af biobrændstoffer, flydende biobrændsler og biomassebrændsler opfylder bæredygtighedskriterierne i artikel 29, stk. 2-5 og 10, i direktiv (EU) 2018/2001

| b) | at økonomiske operatører opfylder forpligtelsen til at indlæse nøjagtige oplysninger i EU-databasen eller den nationale database om vedvarende brændstoffer og genanvendte kulstofbrændsler, som bruges i transportsektoren, jf. artikel 28, stk. 4, i direktiv (EU) 2018/2001. |
| --- | --- |

b)

at økonomiske operatører opfylder forpligtelsen til at indlæse nøjagtige oplysninger i EU-databasen eller den nationale database om vedvarende brændstoffer og genanvendte kulstofbrændsler, som bruges i transportsektoren, jf. artikel 28, stk. 4, i direktiv (EU) 2018/2001.

| c) | at partierne af biobrændstoffer, flydende biobrændsler og biomassebrændsler opfylder kriterierne for lav risiko for indirekte ændringer i arealanvendelsen fastsat i delegeret forordning (EU) 2019/807. |
| --- | --- |

c)

at partierne af biobrændstoffer, flydende biobrændsler og biomassebrændsler opfylder kriterierne for lav risiko for indirekte ændringer i arealanvendelsen fastsat i delegeret forordning (EU) 2019/807.

Ordningen indeholder også nøjagtige data om besparelser af drivhusgasemissioner med henblik på artikel 29, stk. 10, i direktiv (EU) 2018/2001, for så vidt at den sikrer, at alle relevante oplysninger fra de økonomiske aktører i de første led i leverandørkæden overføres til de økonomiske aktører i kædens efterfølgende led.

Artikel 2

Afgørelsen gælder i en periode på fem år efter ikrafttrædelsen. Hvis ordningen som forelagt Kommissionen til anerkendelse den 23. juni 2021 ændres på en måde, der kan have betydning for grundlaget for denne afgørelse, meddeles sådanne ændringer straks Kommissionen. Kommissionen vurderer de meddelte ændringer for at fastslå, om ordningen stadig på hensigtsmæssig måde opfylder de bæredygtighedskriterier, der ligger til grund for anerkendelsen.

Artikel 3

Kommissionen kan ophæve denne afgørelse, bl.a. under følgende omstændigheder:

| a) | hvis det klart er påvist, at der med ordningen ikke er gennemført elementer, som anses for afgørende for denne afgørelse, eller hvis der er sket alvorlige og strukturelle brud på disse elementer |
| --- | --- |

a)

hvis det klart er påvist, at der med ordningen ikke er gennemført elementer, som anses for afgørende for denne afgørelse, eller hvis der er sket alvorlige og strukturelle brud på disse elementer

| b) | hvis der ikke aflægges årlige rapporter til Kommissionen om ordningen som krævet i henhold til artikel 30, stk. 5, i direktiv (EU) 2018/2001 |
| --- | --- |

b)

hvis der ikke aflægges årlige rapporter til Kommissionen om ordningen som krævet i henhold til artikel 30, stk. 5, i direktiv (EU) 2018/2001

| c) | hvis der med ordningen ikke gennemføres standarder for uafhængig revision eller andre krav specificeret i gennemførelsesretsakter som nævnt i artikel 30, stk. 8, i direktiv (EU) 2018/2001 eller forbedringer af andre elementer i ordningen, der betragtes som afgørende for en fortsat anerkendelse. |
| --- | --- |

c)

hvis der med ordningen ikke gennemføres standarder for uafhængig revision eller andre krav specificeret i gennemførelsesretsakter som nævnt i artikel 30, stk. 8, i direktiv (EU) 2018/2001 eller forbedringer af andre elementer i ordningen, der betragtes som afgørende for en fortsat anerkendelse.

Artikel 4

Denne afgørelse træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Udfærdiget i Bruxelles, den 8. april 2022.

På Kommissionens vegne

Ursula VON DER LEYEN

Formand

---

(1)  
  EUT L 328 af 21.12.2018, s. 82.

1

(2)  Kommissionens delegerede forordning (EU) 2019/807 af 13. marts 2019 om supplerende regler til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2018/2001 for så vidt angår fastsættelse af råprodukter med høj risiko for indirekte ændringer i arealanvendelsen, for hvilke der er konstateret en betydelig udvidelse af produktionsarealet ind på arealer med stort kulstoflager, og certificering af biobrændstoffer, flydende biobrændsler og biomassebrændsler med lav risiko for indirekte ændringer i arealanvendelsen (EUT L 133 af 21.5.2019, s. 1).

2

(3)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/28/EF af 23. april 2009 om fremme af anvendelsen af energi fra vedvarende energikilder og om ændring og senere ophævelse af direktiv 2001/77/EF og 2003/30/EF (EUT L 140 af 5.6.2009, s. 16).

3

---

| 12.4.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 114/179 |
| --- | --- | --- | --- |

12.4.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 114/179

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESAFGØRELSE (EU) 2022/601

af 8. april 2022

om anerkendelse af den frivillige ordning »Better Biomass« til påvisning af overholdelsen af kravene i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2018/2001 vedrørende biobrændstoffer, flydende biobrændsler, biomassebrændsler, vedvarende flydende og gasformige brændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse, samt genanvendte kulstofbrændsler

(EØS-relevant tekst)

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2018/2001 af 11. december 2018 om fremme af anvendelsen af energi fra vedvarende energikilder (1), særlig artikel 30, stk. 4, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | I direktiv (EU) 2018/2001 fastsættes krav til visse brændstoffer, navnlig biobrændstoffer, flydende biobrændsler, biomassebrændsler, vedvarende flydende og gasformige brændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse, samt genanvendte kulstofbrændsler for at sikre, at de kun medregnes i direktivets mål, hvis de er bæredygtigt produceret og medfører betydelige besparelser af drivhusgasemissioner sammenlignet med fossile brændstoffer. For det første fastsættes der i direktivets artikel 29 bæredygtighedskriterier og kriterier for besparelse af drivhusgasemissioner for biobrændstoffer, flydende biobrændsler og biomassebrændsler, mens der i direktivets artikel 26 og i Kommissionens delegerede forordning (EU) 2019/807 (2) fastsættes kriterier med henblik på at afgøre, dels hvilke råprodukter til biobrændstoffer, flydende biobrændsler og biomassebrændsler har høj risiko for indirekte ændringer i arealanvendelsen, dels hvilke biobrændstoffer, flydende biobrændsler og biomassebrændsler med høj risiko for indirekte ændringer i arealanvendelsen, der under visse omstændigheder kan certificeres som havende lav risiko for indirekte ændringer i arealanvendelsen. For det andet fastsættes der i direktivets artikel 25, stk. 2, kriterier for besparelse af drivhusgasemissioner for vedvarende flydende og gasformige brændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse, og genanvendte kulstofbrændsler, som bruges i transportsektoren. For det tredje kræves det i direktivets artikel 28, stk. 2, at økonomiske aktører i en EU-database skal indlæse oplysninger om gennemførte transaktioner og bæredygtighedsegenskaber ved vedvarende brændstoffer (biobrændstoffer, biogasser og vedvarende flydende og gasformige brændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse) og genanvendte kulstofbrændsler, som bruges i transportsektoren. |
| --- | --- |

(1)

I direktiv (EU) 2018/2001 fastsættes krav til visse brændstoffer, navnlig biobrændstoffer, flydende biobrændsler, biomassebrændsler, vedvarende flydende og gasformige brændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse, samt genanvendte kulstofbrændsler for at sikre, at de kun medregnes i direktivets mål, hvis de er bæredygtigt produceret og medfører betydelige besparelser af drivhusgasemissioner sammenlignet med fossile brændstoffer. For det første fastsættes der i direktivets artikel 29 bæredygtighedskriterier og kriterier for besparelse af drivhusgasemissioner for biobrændstoffer, flydende biobrændsler og biomassebrændsler, mens der i direktivets artikel 26 og i Kommissionens delegerede forordning (EU) 2019/807 (2) fastsættes kriterier med henblik på at afgøre, dels hvilke råprodukter til biobrændstoffer, flydende biobrændsler og biomassebrændsler har høj risiko for indirekte ændringer i arealanvendelsen, dels hvilke biobrændstoffer, flydende biobrændsler og biomassebrændsler med høj risiko for indirekte ændringer i arealanvendelsen, der under visse omstændigheder kan certificeres som havende lav risiko for indirekte ændringer i arealanvendelsen. For det andet fastsættes der i direktivets artikel 25, stk. 2, kriterier for besparelse af drivhusgasemissioner for vedvarende flydende og gasformige brændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse, og genanvendte kulstofbrændsler, som bruges i transportsektoren. For det tredje kræves det i direktivets artikel 28, stk. 2, at økonomiske aktører i en EU-database skal indlæse oplysninger om gennemførte transaktioner og bæredygtighedsegenskaber ved vedvarende brændstoffer (biobrændstoffer, biogasser og vedvarende flydende og gasformige brændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse) og genanvendte kulstofbrændsler, som bruges i transportsektoren.

| (2) | Direktivet indeholder også regler for beregning af det bidrag, som vedvarende elektricitet yder til transportmålene. Navnlig fastsættes der i direktivets artikel 27, stk. 3, regler for en sådan beregning, både når elektriciteten anvendes direkte til elektriske køretøjer, og når den bruges til at producere vedvarende flydende og gasformige transportbrændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse. |
| --- | --- |

(2)

Direktivet indeholder også regler for beregning af det bidrag, som vedvarende elektricitet yder til transportmålene. Navnlig fastsættes der i direktivets artikel 27, stk. 3, regler for en sådan beregning, både når elektriciteten anvendes direkte til elektriske køretøjer, og når den bruges til at producere vedvarende flydende og gasformige transportbrændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse.

| (3) | For at kontrollere, at reglerne for biobrændstoffer, flydende biobrændsler, biomassebrændsler, vedvarende flydende og gasformige brændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse, samt genanvendte kulstofbrændsler overholdes, kan medlemsstaterne gøre brug af frivillige ordninger. Frivillige ordninger har spillet en stor rolle i fremskaffelsen af dokumentation for overensstemmelse med bæredygtighedskriterierne og kriterierne for besparelse af drivhusgasemissioner for biobrændstoffer og flydende biobrændsler under Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/28/EF (3). Den rolle, som frivillige ordninger spiller, er blevet udvidet under direktiv (EU) 2018/2001. For det første kan de nu tjene til dokumentation af, at alle produkter produceret af biomasse, herunder gasformige og faste brændsler, opfylder bæredygtighedskriterierne i direktiv (EU) 2018/2001, ligesom de kan levere nøjagtige data om besparelser af drivhusgasemissioner. For det andet kan de tjene til dokumentation af, at vedvarende flydende og gasformige transportbrændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse, og genanvendte kulstofbrændsler opfylder kriterierne for besparelse af drivhusgasemissioner. For det tredje kan de tjene til dokumentation af overholdelsen af de regler for beregning af andelen af vedvarende elektricitet i transportsektoren, der er fastsat ved artikel 27, stk. 3, i direktiv (EU) 2018/2001. For det fjerde kan de tjene til dokumentation af, at økonomiske aktører indlæser nøjagtige oplysninger i EU-databasen eller den nationale database om vedvarende brændstoffer og genanvendte kulstofbrændsler, som anvendes i transportsektoren, jf. artikel 28, stk. 4, i direktiv (EU) 2018/2001. For det femte kan de bruges til certificering af biobrændstoffer, flydende biobrændsler og biomassebrændsler med lav risiko for indirekte ændringer i arealanvendelsen. Kommissionen kan beslutte, at disse frivillige nationale eller internationale ordninger kan tjene alle eller nogle af disse formål. |
| --- | --- |

(3)

For at kontrollere, at reglerne for biobrændstoffer, flydende biobrændsler, biomassebrændsler, vedvarende flydende og gasformige brændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse, samt genanvendte kulstofbrændsler overholdes, kan medlemsstaterne gøre brug af frivillige ordninger. Frivillige ordninger har spillet en stor rolle i fremskaffelsen af dokumentation for overensstemmelse med bæredygtighedskriterierne og kriterierne for besparelse af drivhusgasemissioner for biobrændstoffer og flydende biobrændsler under Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/28/EF (3). Den rolle, som frivillige ordninger spiller, er blevet udvidet under direktiv (EU) 2018/2001. For det første kan de nu tjene til dokumentation af, at alle produkter produceret af biomasse, herunder gasformige og faste brændsler, opfylder bæredygtighedskriterierne i direktiv (EU) 2018/2001, ligesom de kan levere nøjagtige data om besparelser af drivhusgasemissioner. For det andet kan de tjene til dokumentation af, at vedvarende flydende og gasformige transportbrændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse, og genanvendte kulstofbrændsler opfylder kriterierne for besparelse af drivhusgasemissioner. For det tredje kan de tjene til dokumentation af overholdelsen af de regler for beregning af andelen af vedvarende elektricitet i transportsektoren, der er fastsat ved artikel 27, stk. 3, i direktiv (EU) 2018/2001. For det fjerde kan de tjene til dokumentation af, at økonomiske aktører indlæser nøjagtige oplysninger i EU-databasen eller den nationale database om vedvarende brændstoffer og genanvendte kulstofbrændsler, som anvendes i transportsektoren, jf. artikel 28, stk. 4, i direktiv (EU) 2018/2001. For det femte kan de bruges til certificering af biobrændstoffer, flydende biobrændsler og biomassebrændsler med lav risiko for indirekte ændringer i arealanvendelsen. Kommissionen kan beslutte, at disse frivillige nationale eller internationale ordninger kan tjene alle eller nogle af disse formål.

| (4) | Hvis en økonomisk aktør fremlægger dokumentation for eller data vedrørende opfyldelse af bæredygtighedskriterierne og kriterierne for besparelse af drivhusgasemissioner, der er indhentet i overensstemmelse med en frivillig ordning anerkendt af Kommissionen, bør medlemsstaten ikke, i det omfang dette er omfattet af den pågældende anerkendelse, forlange, at leverandøren fremlægger yderligere dokumentation. |
| --- | --- |

(4)

Hvis en økonomisk aktør fremlægger dokumentation for eller data vedrørende opfyldelse af bæredygtighedskriterierne og kriterierne for besparelse af drivhusgasemissioner, der er indhentet i overensstemmelse med en frivillig ordning anerkendt af Kommissionen, bør medlemsstaten ikke, i det omfang dette er omfattet af den pågældende anerkendelse, forlange, at leverandøren fremlægger yderligere dokumentation.

| (5) | Kommissionen blev første gang fremlagt anmodning om anerkendelse i henhold til direktivets artikel 30, stk. 4, af den frivillige ordning »Better Biomass« den 19. december 2020. Denne anmodning førte til, at Kommissionen foretog en vurdering af ordningen, hvor der blev konstateret visse forhold, som krævede ændringer. Da der påny blev fremlagt anmodning den 2. juli 2021, var disse mangler ved ordningen blevet afhjulpet. Ordningen omfatter alle råmaterialer, herunder affald og restprodukter, og hele leverandørkæden. |
| --- | --- |

(5)

Kommissionen blev første gang fremlagt anmodning om anerkendelse i henhold til direktivets artikel 30, stk. 4, af den frivillige ordning »Better Biomass« den 19. december 2020. Denne anmodning førte til, at Kommissionen foretog en vurdering af ordningen, hvor der blev konstateret visse forhold, som krævede ændringer. Da der påny blev fremlagt anmodning den 2. juli 2021, var disse mangler ved ordningen blevet afhjulpet. Ordningen omfatter alle råmaterialer, herunder affald og restprodukter, og hele leverandørkæden.

| (6) | Kommissionens vurdering af den frivillige ordning »Better Biomass« viste, at ordningen i tilstrækkelig grad lever op til bæredygtighedskriterierne i artikel 29, stk. 2-5, mens den ligeledes indeholder nøjagtige data om besparelser af drivhusgasemissioner med henblik på artikel 29, stk. 10, i direktiv (EU) 2018/2001 og anvender en massebalancemetode, der er i overensstemmelse med kravene i artikel 30, stk. 1 og 2, i direktiv (EU) 2018/2001. Denne vurdering tager ikke højde for den kommende gennemførelsesretsakt, som skal vedtages i overensstemmelse med artikel 30, stk. 8, i direktiv (EU) 2018/2001, om regler for kontrol af opfyldelsen af bæredygtighedskriterier, kriterier for besparelse af drivhusgasemissioner og kriterier for lav risiko for indirekte ændringer i arealanvendelsen såvel som delegerede retsakter, som skal vedtages i overensstemmelse med artikel 28, stk. 5, i direktiv (EU) 2018/2001. Den frivillige ordning »Better Biomass« vil derfor blive revurderet, når sådanne gennemførelsesretsakter og delegerede retsakter vil blive vedtaget. |
| --- | --- |

(6)

Kommissionens vurdering af den frivillige ordning »Better Biomass« viste, at ordningen i tilstrækkelig grad lever op til bæredygtighedskriterierne i artikel 29, stk. 2-5, mens den ligeledes indeholder nøjagtige data om besparelser af drivhusgasemissioner med henblik på artikel 29, stk. 10, i direktiv (EU) 2018/2001 og anvender en massebalancemetode, der er i overensstemmelse med kravene i artikel 30, stk. 1 og 2, i direktiv (EU) 2018/2001. Denne vurdering tager ikke højde for den kommende gennemførelsesretsakt, som skal vedtages i overensstemmelse med artikel 30, stk. 8, i direktiv (EU) 2018/2001, om regler for kontrol af opfyldelsen af bæredygtighedskriterier, kriterier for besparelse af drivhusgasemissioner og kriterier for lav risiko for indirekte ændringer i arealanvendelsen såvel som delegerede retsakter, som skal vedtages i overensstemmelse med artikel 28, stk. 5, i direktiv (EU) 2018/2001. Den frivillige ordning »Better Biomass« vil derfor blive revurderet, når sådanne gennemførelsesretsakter og delegerede retsakter vil blive vedtaget.

| (7) | Ved vurderingen af den frivillige ordning »Better Biomass« blev det konstateret, at ordningen opfylder passende standarder for pålidelighed, gennemsigtighed og uafhængig revision, og at den ligeledes opfylder kravene angående metodologi i bilag V og VI til direktiv (EU) 2018/2001. |
| --- | --- |

(7)

Ved vurderingen af den frivillige ordning »Better Biomass« blev det konstateret, at ordningen opfylder passende standarder for pålidelighed, gennemsigtighed og uafhængig revision, og at den ligeledes opfylder kravene angående metodologi i bilag V og VI til direktiv (EU) 2018/2001.

| (8) | Den anerkendte ordning bør stilles til rådighed i del af Kommissionens EUROPA-websted, der omhandler frivillige ordninger. |
| --- | --- |

(8)

Den anerkendte ordning bør stilles til rådighed i del af Kommissionens EUROPA-websted, der omhandler frivillige ordninger.

| (9) | Foranstaltningerne i denne afgørelse er i overensstemmelse med udtalelse fra Udvalget om Biobrændstoffers, Flydende Biobrændslers og Biomassebrændslers Bæredygtighed — |
| --- | --- |

(9)

Foranstaltningerne i denne afgørelse er i overensstemmelse med udtalelse fra Udvalget om Biobrændstoffers, Flydende Biobrændslers og Biomassebrændslers Bæredygtighed —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

Den frivillige ordning »Better Biomass« (»ordningen«), som blev forelagt Kommissionen til anerkendelse den 2. juli 2021, viser for så vidt angår de brændstoffer, der er kontrolleret under ordningen, følgende:

| a) | at partierne af biobrændstoffer, flydende biobrændsler og biomassebrændsler opfylder bæredygtighedskriterierne i artikel 29, stk. 2-5 og stk. 10, i direktiv (EU) 2018/2001 |
| --- | --- |

a)

at partierne af biobrændstoffer, flydende biobrændsler og biomassebrændsler opfylder bæredygtighedskriterierne i artikel 29, stk. 2-5 og stk. 10, i direktiv (EU) 2018/2001

| b) | at økonomiske operatører opfylder forpligtelsen til at indlæse nøjagtige oplysninger i EU-databasen eller den nationale database om vedvarende brændstoffer og genanvendte kulstofbrændsler, som bruges i transportsektoren, jf. artikel 28, stk. 4, i direktiv (EU) 2018/2001. |
| --- | --- |

b)

at økonomiske operatører opfylder forpligtelsen til at indlæse nøjagtige oplysninger i EU-databasen eller den nationale database om vedvarende brændstoffer og genanvendte kulstofbrændsler, som bruges i transportsektoren, jf. artikel 28, stk. 4, i direktiv (EU) 2018/2001.

Ordningen indeholder også nøjagtige data om besparelser af drivhusgasemissioner med henblik på artikel 29, stk. 10, i direktiv (EU) 2018/2001, for så vidt at den sikrer, at alle relevante oplysninger fra de økonomiske aktører i de første led i leverandørkæden overføres til de økonomiske aktører i kædens efterfølgende led.

Artikel 2

Afgørelsen gælder i en periode på fem år efter ikrafttrædelsen. Hvis ordningen som forelagt Kommissionen til anerkendelse den 2. juli 2021 ændres på en måde, der kan have betydning for grundlaget for denne afgørelse, meddeles sådanne ændringer straks Kommissionen. Kommissionen vurderer de meddelte ændringer for at fastslå, om ordningen stadig på hensigtsmæssig måde opfylder de bæredygtighedskriterier, der ligger til grund for anerkendelsen.

Artikel 3

Kommissionen kan ophæve denne afgørelse, bl.a. under følgende omstændigheder:

| a) | hvis det klart er påvist, at der med ordningen ikke er gennemført elementer, som anses for afgørende for denne afgørelse, eller hvis der er sket alvorlige og strukturelle brud på disse elementer |
| --- | --- |

a)

hvis det klart er påvist, at der med ordningen ikke er gennemført elementer, som anses for afgørende for denne afgørelse, eller hvis der er sket alvorlige og strukturelle brud på disse elementer

| b) | hvis der ikke aflægges årlige rapporter til Kommissionen om ordningen som krævet i henhold til artikel 30, stk. 5, i direktiv (EU) 2018/2001 |
| --- | --- |

b)

hvis der ikke aflægges årlige rapporter til Kommissionen om ordningen som krævet i henhold til artikel 30, stk. 5, i direktiv (EU) 2018/2001

| c) | hvis der med ordningen ikke gennemføres standarder for uafhængig revision eller andre krav specificeret i gennemførelsesretsakter som nævnt i artikel 30, stk. 8, i direktiv (EU) 2018/2001 eller forbedringer af andre elementer i ordningen, der betragtes som afgørende for en fortsat anerkendelse. |
| --- | --- |

c)

hvis der med ordningen ikke gennemføres standarder for uafhængig revision eller andre krav specificeret i gennemførelsesretsakter som nævnt i artikel 30, stk. 8, i direktiv (EU) 2018/2001 eller forbedringer af andre elementer i ordningen, der betragtes som afgørende for en fortsat anerkendelse.

Artikel 4

Denne afgørelse træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Udfærdiget i Bruxelles, den 8. april 2022.

På Kommissionens vegne

Ursula VON DER LEYEN

Formand

---

(1)  
  EUT L 328 af 21.12.2018, s. 82.

1

(2)  Kommissionens delegerede forordning (EU) 2019/807 af 13. marts 2019 om supplerende regler til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2018/2001 for så vidt angår fastsættelse af råprodukter med høj risiko for indirekte ændringer i arealanvendelsen, for hvilke der er konstateret en betydelig udvidelse af produktionsarealet ind på arealer med stort kulstoflager, og certificering af biobrændstoffer, flydende biobrændsler og biomassebrændsler med lav risiko for indirekte ændringer i arealanvendelsen (EUT L 133 af 21.5.2019, s. 1).

2

(3)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/28/EF af 23. april 2009 om fremme af anvendelsen af energi fra vedvarende energikilder og om ændring og senere ophævelse af direktiv 2001/77/EF og 2003/30/EF (EUT L 140 af 5.6.2009, s. 16).

3

---

| 12.4.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 114/182 |
| --- | --- | --- | --- |

12.4.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 114/182

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESAFGØRELSE (EU) 2022/602

af 8. april 2022

om anerkendelse af den frivillige ordning »International Sustainability & Carbon Certification« (ISCC EU) til påvisning af overholdelsen af kravene i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2018/2001 vedrørende biobrændstoffer, flydende biobrændsler, biomassebrændsler, vedvarende flydende og gasformige brændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse, samt genanvendte kulstofbrændsler

(EØS-relevant tekst)

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2018/2001 af 11. december 2018 om fremme af anvendelsen af energi fra vedvarende energikilder (1), særlig artikel 30, stk. 4, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | I direktiv (EU) 2018/2001 fastsættes krav til visse brændstoffer, navnlig biobrændstoffer, flydende biobrændsler, biomassebrændsler, vedvarende flydende og gasformige brændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse, samt genanvendte kulstofbrændsler for at sikre, at de kun medregnes i direktivets mål, hvis de er bæredygtigt produceret og medfører betydelige besparelser af drivhusgasemissioner sammenlignet med fossile brændstoffer. For det første fastsættes der i direktivets artikel 29 bæredygtighedskriterier og kriterier for besparelse af drivhusgasemissioner for biobrændstoffer, flydende biobrændsler og biomassebrændsler, mens der i direktivets artikel 26 og i Kommissionens delegerede forordning (EU) 2019/807 (2) fastsættes kriterier med henblik på at afgøre, dels hvilke råprodukter til biobrændstoffer, flydende biobrændsler og biomassebrændsler har høj risiko for indirekte ændringer i arealanvendelsen, dels hvilke biobrændstoffer, flydende biobrændsler og biomassebrændsler med høj risiko for indirekte ændringer i arealanvendelsen, der under visse omstændigheder kan certificeres som havende lav risiko for indirekte ændringer i arealanvendelsen. For det andet fastsættes der i direktivets artikel 25, stk. 2, kriterier for besparelse af drivhusgasemissioner for vedvarende flydende og gasformige brændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse, og genanvendte kulstofbrændsler, som bruges i transportsektoren. For det tredje kræves det i direktivets artikel 28, stk. 2, at økonomiske aktører i en EU-database skal indlæse oplysninger om gennemførte transaktioner og bæredygtighedsegenskaber ved visse vedvarende brændstoffer (biobrændstoffer, biogasser og vedvarende flydende og gasformige brændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse) og genanvendte kulstofbrændsler, som bruges i transportsektoren. |
| --- | --- |

(1)

I direktiv (EU) 2018/2001 fastsættes krav til visse brændstoffer, navnlig biobrændstoffer, flydende biobrændsler, biomassebrændsler, vedvarende flydende og gasformige brændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse, samt genanvendte kulstofbrændsler for at sikre, at de kun medregnes i direktivets mål, hvis de er bæredygtigt produceret og medfører betydelige besparelser af drivhusgasemissioner sammenlignet med fossile brændstoffer. For det første fastsættes der i direktivets artikel 29 bæredygtighedskriterier og kriterier for besparelse af drivhusgasemissioner for biobrændstoffer, flydende biobrændsler og biomassebrændsler, mens der i direktivets artikel 26 og i Kommissionens delegerede forordning (EU) 2019/807 (2) fastsættes kriterier med henblik på at afgøre, dels hvilke råprodukter til biobrændstoffer, flydende biobrændsler og biomassebrændsler har høj risiko for indirekte ændringer i arealanvendelsen, dels hvilke biobrændstoffer, flydende biobrændsler og biomassebrændsler med høj risiko for indirekte ændringer i arealanvendelsen, der under visse omstændigheder kan certificeres som havende lav risiko for indirekte ændringer i arealanvendelsen. For det andet fastsættes der i direktivets artikel 25, stk. 2, kriterier for besparelse af drivhusgasemissioner for vedvarende flydende og gasformige brændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse, og genanvendte kulstofbrændsler, som bruges i transportsektoren. For det tredje kræves det i direktivets artikel 28, stk. 2, at økonomiske aktører i en EU-database skal indlæse oplysninger om gennemførte transaktioner og bæredygtighedsegenskaber ved visse vedvarende brændstoffer (biobrændstoffer, biogasser og vedvarende flydende og gasformige brændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse) og genanvendte kulstofbrændsler, som bruges i transportsektoren.

| (2) | Direktivet indeholder også regler for beregning af det bidrag, som vedvarende elektricitet yder til transportmålene. Navnlig fastsættes der i direktivets artikel 27, stk. 3, regler for en sådan beregning, både når elektriciteten anvendes direkte til elektriske køretøjer, og når den bruges til at producere vedvarende flydende og gasformige transportbrændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse. |
| --- | --- |

(2)

Direktivet indeholder også regler for beregning af det bidrag, som vedvarende elektricitet yder til transportmålene. Navnlig fastsættes der i direktivets artikel 27, stk. 3, regler for en sådan beregning, både når elektriciteten anvendes direkte til elektriske køretøjer, og når den bruges til at producere vedvarende flydende og gasformige transportbrændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse.

| (3) | For at kontrollere, at reglerne for biobrændstoffer, flydende biobrændsler, biomassebrændsler, vedvarende flydende og gasformige brændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse, samt genanvendte kulstofbrændsler overholdes, kan medlemsstaterne gøre brug af frivillige ordninger. Frivillige ordninger har spillet en stor rolle i fremskaffelsen af dokumentation for overensstemmelse med bæredygtighedskriterierne og kriterierne for besparelse af drivhusgasemissioner for biobrændstoffer og flydende biobrændsler under Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/28/EF (3). Den rolle, som frivillige ordninger spiller, er blevet udvidet under direktiv (EU) 2018/2001. For det første kan de nu tjene til dokumentation af, at alle produkter produceret af biomasse, herunder gasformige og faste brændsler, opfylder bæredygtighedskriterierne i direktiv (EU) 2018/2001, ligesom de kan levere nøjagtige data om besparelser af drivhusgasemissioner. For det andet kan de tjene til dokumentation af, at vedvarende flydende og gasformige transportbrændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse, og genanvendte kulstofbrændsler opfylder kriterierne for besparelse af drivhusgasemissioner. For det tredje kan de tjene til dokumentation af overholdelsen af de regler for beregning af andelen af vedvarende elektricitet i transportsektoren, der er fastsat ved artikel 27, stk. 3, i direktiv (EU) 2018/2001. For det fjerde kan de tjene til dokumentation af, at økonomiske aktører indlæser nøjagtige oplysninger i EU-databasen eller den nationale database om vedvarende brændstoffer og genanvendte kulstofbrændsler, som anvendes i transportsektoren, jf. artikel 28, stk. 4, i direktiv (EU) 2018/2001. For det femte kan de bruges til certificering af biobrændstoffer, flydende biobrændsler og biomassebrændsler med lav risiko for indirekte ændringer i arealanvendelsen. Kommissionen kan beslutte, at disse frivillige nationale eller internationale ordninger kan tjene alle eller nogle af disse formål. |
| --- | --- |

(3)

For at kontrollere, at reglerne for biobrændstoffer, flydende biobrændsler, biomassebrændsler, vedvarende flydende og gasformige brændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse, samt genanvendte kulstofbrændsler overholdes, kan medlemsstaterne gøre brug af frivillige ordninger. Frivillige ordninger har spillet en stor rolle i fremskaffelsen af dokumentation for overensstemmelse med bæredygtighedskriterierne og kriterierne for besparelse af drivhusgasemissioner for biobrændstoffer og flydende biobrændsler under Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/28/EF (3). Den rolle, som frivillige ordninger spiller, er blevet udvidet under direktiv (EU) 2018/2001. For det første kan de nu tjene til dokumentation af, at alle produkter produceret af biomasse, herunder gasformige og faste brændsler, opfylder bæredygtighedskriterierne i direktiv (EU) 2018/2001, ligesom de kan levere nøjagtige data om besparelser af drivhusgasemissioner. For det andet kan de tjene til dokumentation af, at vedvarende flydende og gasformige transportbrændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse, og genanvendte kulstofbrændsler opfylder kriterierne for besparelse af drivhusgasemissioner. For det tredje kan de tjene til dokumentation af overholdelsen af de regler for beregning af andelen af vedvarende elektricitet i transportsektoren, der er fastsat ved artikel 27, stk. 3, i direktiv (EU) 2018/2001. For det fjerde kan de tjene til dokumentation af, at økonomiske aktører indlæser nøjagtige oplysninger i EU-databasen eller den nationale database om vedvarende brændstoffer og genanvendte kulstofbrændsler, som anvendes i transportsektoren, jf. artikel 28, stk. 4, i direktiv (EU) 2018/2001. For det femte kan de bruges til certificering af biobrændstoffer, flydende biobrændsler og biomassebrændsler med lav risiko for indirekte ændringer i arealanvendelsen. Kommissionen kan beslutte, at disse frivillige nationale eller internationale ordninger kan tjene alle eller nogle af disse formål.

| (4) | Hvis en økonomisk aktør fremlægger dokumentation for eller data vedrørende opfyldelse af bæredygtighedskriterierne og kriterierne for besparelse af drivhusgasemissioner, der er indhentet i overensstemmelse med en frivillig ordning anerkendt af Kommissionen, bør medlemsstaten ikke, i det omfang dette er omfattet af den pågældende anerkendelse, forlange, at leverandøren fremlægger yderligere dokumentation. |
| --- | --- |

(4)

Hvis en økonomisk aktør fremlægger dokumentation for eller data vedrørende opfyldelse af bæredygtighedskriterierne og kriterierne for besparelse af drivhusgasemissioner, der er indhentet i overensstemmelse med en frivillig ordning anerkendt af Kommissionen, bør medlemsstaten ikke, i det omfang dette er omfattet af den pågældende anerkendelse, forlange, at leverandøren fremlægger yderligere dokumentation.

| (5) | Kommissionen blev første gang fremlagt anmodning om anerkendelse i henhold til direktivets artikel 30, stk. 4, af den frivillige ordning »International Sustainability & Carbon Certification« den 17. december 2020. Denne anmodning førte til, at Kommissionen foretog en vurdering af ordningen, hvor der blev konstateret visse forhold, som krævede ændringer. Da der på ny blev fremlagt anmodning den 23. juni 2021, var disse mangler ved ordningen blevet afhjulpet. Ordningen omfatter alle råmaterialer, herunder affald og restprodukter, og hele leverandørkæden. |
| --- | --- |

(5)

Kommissionen blev første gang fremlagt anmodning om anerkendelse i henhold til direktivets artikel 30, stk. 4, af den frivillige ordning »International Sustainability & Carbon Certification« den 17. december 2020. Denne anmodning førte til, at Kommissionen foretog en vurdering af ordningen, hvor der blev konstateret visse forhold, som krævede ændringer. Da der på ny blev fremlagt anmodning den 23. juni 2021, var disse mangler ved ordningen blevet afhjulpet. Ordningen omfatter alle råmaterialer, herunder affald og restprodukter, og hele leverandørkæden.

| (6) | Kommissionens vurdering af den frivillige ordning »International Sustainability & Carbon Certification« (ISCC EU) viste, at ordningen i tilstrækkelig grad lever op til bæredygtighedskriterierne i artikel 29, stk. 2-5, mens den ligeledes indeholder nøjagtige data om besparelser af drivhusgasemissioner med henblik på artikel 29, stk. 10, i direktiv (EU) 2018/2001 og anvender en massebalancemetode, der er i overensstemmelse med kravene i artikel 30, stk. 1 og 2, i direktiv (EU) 2018/2001. Denne vurdering tager ikke højde for den kommende gennemførelsesretsakt, som skal vedtages i overensstemmelse med artikel 30, stk. 8, i direktiv (EU) 2018/2001, om regler for kontrol af opfyldelsen af bæredygtighedskriterier, kriterier for besparelse af drivhusgasemissioner og kriterier for lav risiko for indirekte ændringer i arealanvendelsen såvel som delegerede retsakter, som skal vedtages i overensstemmelse med artikel 28, stk. 5, i direktiv (EU) 2018/2001. ISCC vil derfor blive revurderet, når sådanne gennemførelsesretsakter og delegerede retsakter vil blive vedtaget. |
| --- | --- |

(6)

Kommissionens vurdering af den frivillige ordning »International Sustainability & Carbon Certification« (ISCC EU) viste, at ordningen i tilstrækkelig grad lever op til bæredygtighedskriterierne i artikel 29, stk. 2-5, mens den ligeledes indeholder nøjagtige data om besparelser af drivhusgasemissioner med henblik på artikel 29, stk. 10, i direktiv (EU) 2018/2001 og anvender en massebalancemetode, der er i overensstemmelse med kravene i artikel 30, stk. 1 og 2, i direktiv (EU) 2018/2001. Denne vurdering tager ikke højde for den kommende gennemførelsesretsakt, som skal vedtages i overensstemmelse med artikel 30, stk. 8, i direktiv (EU) 2018/2001, om regler for kontrol af opfyldelsen af bæredygtighedskriterier, kriterier for besparelse af drivhusgasemissioner og kriterier for lav risiko for indirekte ændringer i arealanvendelsen såvel som delegerede retsakter, som skal vedtages i overensstemmelse med artikel 28, stk. 5, i direktiv (EU) 2018/2001. ISCC vil derfor blive revurderet, når sådanne gennemførelsesretsakter og delegerede retsakter vil blive vedtaget.

| (7) | Ved vurderingen af den frivillige ordning »International Sustainability & Carbon Certification« blev det konstateret, at ordningen opfylder passende standarder for pålidelighed, og at den ligeledes opfylder kravene angående metodologi i bilag V og VI til direktiv (EU) 2018/2001. |
| --- | --- |

(7)

Ved vurderingen af den frivillige ordning »International Sustainability & Carbon Certification« blev det konstateret, at ordningen opfylder passende standarder for pålidelighed, og at den ligeledes opfylder kravene angående metodologi i bilag V og VI til direktiv (EU) 2018/2001.

| (8) | Den anerkendte ordning bør stilles til rådighed i del af Kommissionens EUROPA-websted, der omhandler frivillige ordninger. |
| --- | --- |

(8)

Den anerkendte ordning bør stilles til rådighed i del af Kommissionens EUROPA-websted, der omhandler frivillige ordninger.

| (9) | Foranstaltningerne i denne afgørelse er i overensstemmelse med udtalelse fra Udvalget om Biobrændstoffers, Flydende Biobrændslers og Biomassebrændslers Bæredygtighed — |
| --- | --- |

(9)

Foranstaltningerne i denne afgørelse er i overensstemmelse med udtalelse fra Udvalget om Biobrændstoffers, Flydende Biobrændslers og Biomassebrændslers Bæredygtighed —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

Den frivillige ordning »International Sustainability & Carbon Certification« (»ordningen«), som blev forelagt Kommissionen til anerkendelse den 14. juni 2021, viser for så vidt angår de brændstoffer, der er kontrolleret under ordningen, følgende:

| a) | at partierne af biobrændstoffer, flydende biobrændsler og biomassebrændsler opfylder bæredygtighedskriterierne i artikel 29, stk. 2-5 og stk. 10, i direktiv (EU) 2018/2001 |
| --- | --- |

a)

at partierne af biobrændstoffer, flydende biobrændsler og biomassebrændsler opfylder bæredygtighedskriterierne i artikel 29, stk. 2-5 og stk. 10, i direktiv (EU) 2018/2001

| b) | at økonomiske operatører opfylder forpligtelsen til at indlæse nøjagtige oplysninger i EU-databasen eller den nationale database om vedvarende brændstoffer og genanvendte kulstofbrændsler, som bruges i transportsektoren, jf. artikel 28, stk. 4, i direktiv (EU) 2018/2001 |
| --- | --- |

b)

at økonomiske operatører opfylder forpligtelsen til at indlæse nøjagtige oplysninger i EU-databasen eller den nationale database om vedvarende brændstoffer og genanvendte kulstofbrændsler, som bruges i transportsektoren, jf. artikel 28, stk. 4, i direktiv (EU) 2018/2001

| c) | at partierne af biobrændstoffer, flydende biobrændsler og biomassebrændsler opfylder kriterierne for lav risiko for indirekte ændringer i arealanvendelsen fastsat i delegeret forordning (EU) 2019/807. |
| --- | --- |

c)

at partierne af biobrændstoffer, flydende biobrændsler og biomassebrændsler opfylder kriterierne for lav risiko for indirekte ændringer i arealanvendelsen fastsat i delegeret forordning (EU) 2019/807.

Ordningen indeholder også nøjagtige data om besparelser af drivhusgasemissioner med henblik på artikel 29, stk. 10, i direktiv (EU) 2018/2001, for så vidt at den sikrer, at alle relevante oplysninger fra de økonomiske aktører i de første led i leverandørkæden overføres til de økonomiske aktører i kædens efterfølgende led.

Artikel 2

Afgørelsen gælder i en periode på fem år efter ikrafttrædelsen. Hvis ordningen som forelagt Kommissionen til anerkendelse den 14. juni 2021 ændres på en måde, der kan have betydning for grundlaget for denne afgørelse, meddeles sådanne ændringer straks Kommissionen. Kommissionen vurderer de meddelte ændringer for at fastslå, om ordningen stadig på hensigtsmæssig måde opfylder de bæredygtighedskriterier, der ligger til grund for anerkendelsen.

Artikel 3

Kommissionen kan ophæve denne afgørelse, bl.a. under følgende omstændigheder:

| a) | hvis det klart er påvist, at der med ordningen ikke er gennemført elementer, som anses for afgørende for denne afgørelse, eller hvis der er sket alvorlige og strukturelle brud på disse elementer |
| --- | --- |

a)

hvis det klart er påvist, at der med ordningen ikke er gennemført elementer, som anses for afgørende for denne afgørelse, eller hvis der er sket alvorlige og strukturelle brud på disse elementer

| b) | hvis der ikke aflægges årlige rapporter til Kommissionen om ordningen som krævet i henhold til artikel 30, stk. 5, i direktiv (EU) 2018/2001 |
| --- | --- |

b)

hvis der ikke aflægges årlige rapporter til Kommissionen om ordningen som krævet i henhold til artikel 30, stk. 5, i direktiv (EU) 2018/2001

| c) | hvis der med ordningen ikke gennemføres standarder for uafhængig revision eller andre krav specificeret i gennemførelsesretsakter som nævnt i artikel 30, stk. 8, i direktiv (EU) 2018/2001 eller forbedringer af andre elementer i ordningen, der betragtes som afgørende for en fortsat anerkendelse. |
| --- | --- |

c)

hvis der med ordningen ikke gennemføres standarder for uafhængig revision eller andre krav specificeret i gennemførelsesretsakter som nævnt i artikel 30, stk. 8, i direktiv (EU) 2018/2001 eller forbedringer af andre elementer i ordningen, der betragtes som afgørende for en fortsat anerkendelse.

Artikel 4

Denne afgørelse træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Udfærdiget i Bruxelles, den 8. april 2022.

På Kommissionens vegne

Ursula VON DER LEYEN

Formand

---

(1)  
  EUT L 328 af 21.12.2018, s. 82.

1

(2)  Kommissionens delegerede forordning (EU) 2019/807 af 13. marts 2019 om supplerende regler til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2018/2001 for så vidt angår fastsættelse af råprodukter med høj risiko for indirekte ændringer i arealanvendelsen, for hvilke der er konstateret en betydelig udvidelse af produktionsarealet ind på arealer med stort kulstoflager, og certificering af biobrændstoffer, flydende biobrændsler og biomassebrændsler med lav risiko for indirekte ændringer i arealanvendelsen (EUT L 133 af 21.5.2019, s. 1).

2

(3)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/28/EF af 23. april 2009 om fremme af anvendelsen af energi fra vedvarende energikilder og om ændring og senere ophævelse af direktiv 2001/77/EF og 2003/30/EF (EUT L 140 af 5.6.2009, s. 16).

3

---

| 12.4.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 114/185 |
| --- | --- | --- | --- |

12.4.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 114/185

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESAFGØRELSE (EU) 2022/603

af 8. april 2022

om anerkendelse af den frivillige ordning »KZR INiG« til påvisning af overholdelsen af kravene i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2018/2001 vedrørende biobrændstoffer, flydende biobrændsler, biomassebrændsler, vedvarende flydende og gasformige brændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse, samt genanvendte kulstofbrændsler

(EØS-relevant tekst)

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2018/2001 af 11. december 2018 om fremme af anvendelsen af energi fra vedvarende energikilder (1), særlig artikel 30, stk. 4, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | I direktiv (EU) 2018/2001 fastsættes krav til visse brændstoffer, navnlig biobrændstoffer, flydende biobrændsler, biomassebrændsler, vedvarende flydende og gasformige brændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse, samt genanvendte kulstofbrændsler for at sikre, at de kun medregnes i direktivets mål, hvis de er bæredygtigt produceret og medfører betydelige besparelser af drivhusgasemissioner sammenlignet med fossile brændstoffer. For det første fastsættes der i direktivets artikel 29 bæredygtighedskriterier og kriterier for besparelse af drivhusgasemissioner for biobrændstoffer, flydende biobrændsler og biomassebrændsler, mens der i direktivets artikel 26 og i Kommissionens delegerede forordning (EU) 2019/807 (2) fastsættes kriterier med henblik på at afgøre, dels hvilke råprodukter til biobrændstoffer, flydende biobrændsler og biomassebrændsler har høj risiko for indirekte ændringer i arealanvendelsen, dels hvilke biobrændstoffer, flydende biobrændsler og biomassebrændsler med høj risiko for indirekte ændringer i arealanvendelsen, der under visse omstændigheder kan certificeres som havende lav risiko for indirekte ændringer i arealanvendelsen. For det andet fastsættes der i direktivets artikel 25, stk. 2, kriterier for besparelse af drivhusgasemissioner for vedvarende flydende og gasformige brændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse, og genanvendte kulstofbrændsler, som bruges i transportsektoren. For det tredje kræves det i direktivets artikel 28, stk. 2, at økonomiske aktører i en EU-database skal indlæse oplysninger om gennemførte transaktioner og bæredygtighedsegenskaber ved visse vedvarende brændstoffer (biobrændstoffer, biogasser og vedvarende flydende og gasformige brændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse) og genanvendte kulstofbrændsler, som bruges i transportsektoren. |
| --- | --- |

(1)

I direktiv (EU) 2018/2001 fastsættes krav til visse brændstoffer, navnlig biobrændstoffer, flydende biobrændsler, biomassebrændsler, vedvarende flydende og gasformige brændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse, samt genanvendte kulstofbrændsler for at sikre, at de kun medregnes i direktivets mål, hvis de er bæredygtigt produceret og medfører betydelige besparelser af drivhusgasemissioner sammenlignet med fossile brændstoffer. For det første fastsættes der i direktivets artikel 29 bæredygtighedskriterier og kriterier for besparelse af drivhusgasemissioner for biobrændstoffer, flydende biobrændsler og biomassebrændsler, mens der i direktivets artikel 26 og i Kommissionens delegerede forordning (EU) 2019/807 (2) fastsættes kriterier med henblik på at afgøre, dels hvilke råprodukter til biobrændstoffer, flydende biobrændsler og biomassebrændsler har høj risiko for indirekte ændringer i arealanvendelsen, dels hvilke biobrændstoffer, flydende biobrændsler og biomassebrændsler med høj risiko for indirekte ændringer i arealanvendelsen, der under visse omstændigheder kan certificeres som havende lav risiko for indirekte ændringer i arealanvendelsen. For det andet fastsættes der i direktivets artikel 25, stk. 2, kriterier for besparelse af drivhusgasemissioner for vedvarende flydende og gasformige brændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse, og genanvendte kulstofbrændsler, som bruges i transportsektoren. For det tredje kræves det i direktivets artikel 28, stk. 2, at økonomiske aktører i en EU-database skal indlæse oplysninger om gennemførte transaktioner og bæredygtighedsegenskaber ved visse vedvarende brændstoffer (biobrændstoffer, biogasser og vedvarende flydende og gasformige brændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse) og genanvendte kulstofbrændsler, som bruges i transportsektoren.

| (2) | Direktivet indeholder også regler for beregning af det bidrag, som vedvarende elektricitet yder til transportmålene. Navnlig fastsættes der i direktivets artikel 27, stk. 3, regler for en sådan beregning, både når elektriciteten anvendes direkte til elektriske køretøjer, og når den bruges til at producere vedvarende flydende og gasformige transportbrændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse. |
| --- | --- |

(2)

Direktivet indeholder også regler for beregning af det bidrag, som vedvarende elektricitet yder til transportmålene. Navnlig fastsættes der i direktivets artikel 27, stk. 3, regler for en sådan beregning, både når elektriciteten anvendes direkte til elektriske køretøjer, og når den bruges til at producere vedvarende flydende og gasformige transportbrændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse.

| (3) | For at kontrollere, at reglerne for biobrændstoffer, flydende biobrændsler, biomassebrændsler, vedvarende flydende og gasformige brændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse, samt genanvendte kulstofbrændsler overholdes, kan medlemsstaterne gøre brug af frivillige ordninger. Frivillige ordninger har spillet en stor rolle i fremskaffelsen af dokumentation for overensstemmelse med bæredygtighedskriterierne og kriterierne for besparelse af drivhusgasemissioner for biobrændstoffer og flydende biobrændsler under Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/28/EF (3). Den rolle, som frivillige ordninger spiller, er blevet udvidet under direktiv (EU) 2018/2001. For det første kan de nu tjene til dokumentation af, at alle produkter produceret af biomasse, herunder gasformige og faste brændsler, opfylder bæredygtighedskriterierne i direktiv (EU) 2018/2001, ligesom de kan levere nøjagtige data om besparelser af drivhusgasemissioner. For det andet kan de tjene til dokumentation af, at vedvarende flydende og gasformige transportbrændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse, og genanvendte kulstofbrændsler opfylder kriterierne for besparelse af drivhusgasemissioner. For det tredje kan de tjene til dokumentation af overholdelsen af de regler for beregning af andelen af vedvarende elektricitet i transportsektoren, der er fastsat ved artikel 27, stk. 3, i direktiv (EU) 2018/2001. For det fjerde kan de tjene til dokumentation af, at økonomiske aktører indlæser nøjagtige oplysninger i EU-databasen eller den nationale database om vedvarende brændstoffer og genanvendte kulstofbrændsler, som anvendes i transportsektoren, jf. artikel 28, stk. 4, i direktiv (EU) 2018/2001. For det femte kan de bruges til certificering af biobrændstoffer, flydende biobrændsler og biomassebrændsler med lav risiko for indirekte ændringer i arealanvendelsen. Kommissionen kan beslutte, at disse frivillige nationale eller internationale ordninger kan tjene alle eller nogle af disse formål. |
| --- | --- |

(3)

For at kontrollere, at reglerne for biobrændstoffer, flydende biobrændsler, biomassebrændsler, vedvarende flydende og gasformige brændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse, samt genanvendte kulstofbrændsler overholdes, kan medlemsstaterne gøre brug af frivillige ordninger. Frivillige ordninger har spillet en stor rolle i fremskaffelsen af dokumentation for overensstemmelse med bæredygtighedskriterierne og kriterierne for besparelse af drivhusgasemissioner for biobrændstoffer og flydende biobrændsler under Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/28/EF (3). Den rolle, som frivillige ordninger spiller, er blevet udvidet under direktiv (EU) 2018/2001. For det første kan de nu tjene til dokumentation af, at alle produkter produceret af biomasse, herunder gasformige og faste brændsler, opfylder bæredygtighedskriterierne i direktiv (EU) 2018/2001, ligesom de kan levere nøjagtige data om besparelser af drivhusgasemissioner. For det andet kan de tjene til dokumentation af, at vedvarende flydende og gasformige transportbrændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse, og genanvendte kulstofbrændsler opfylder kriterierne for besparelse af drivhusgasemissioner. For det tredje kan de tjene til dokumentation af overholdelsen af de regler for beregning af andelen af vedvarende elektricitet i transportsektoren, der er fastsat ved artikel 27, stk. 3, i direktiv (EU) 2018/2001. For det fjerde kan de tjene til dokumentation af, at økonomiske aktører indlæser nøjagtige oplysninger i EU-databasen eller den nationale database om vedvarende brændstoffer og genanvendte kulstofbrændsler, som anvendes i transportsektoren, jf. artikel 28, stk. 4, i direktiv (EU) 2018/2001. For det femte kan de bruges til certificering af biobrændstoffer, flydende biobrændsler og biomassebrændsler med lav risiko for indirekte ændringer i arealanvendelsen. Kommissionen kan beslutte, at disse frivillige nationale eller internationale ordninger kan tjene alle eller nogle af disse formål.

| (4) | Hvis en økonomisk aktør fremlægger dokumentation for eller data vedrørende opfyldelse af bæredygtighedskriterierne og kriterierne for besparelse af drivhusgasemissioner, der er indhentet i overensstemmelse med en frivillig ordning anerkendt af Kommissionen, bør medlemsstaten ikke, i det omfang dette er omfattet af den pågældende anerkendelse, forlange, at leverandøren fremlægger yderligere dokumentation. |
| --- | --- |

(4)

Hvis en økonomisk aktør fremlægger dokumentation for eller data vedrørende opfyldelse af bæredygtighedskriterierne og kriterierne for besparelse af drivhusgasemissioner, der er indhentet i overensstemmelse med en frivillig ordning anerkendt af Kommissionen, bør medlemsstaten ikke, i det omfang dette er omfattet af den pågældende anerkendelse, forlange, at leverandøren fremlægger yderligere dokumentation.

| (5) | Kommissionen blev fremlagt anmodning om anerkendelse i henhold til direktivets artikel 30, stk. 4, af den frivillige ordning »KZR INiG« den 28. august 2020. Denne anmodning førte til, at Kommissionen foretog en vurdering af ordningen, hvor der blev konstateret visse forhold, som krævede ændringer. Da der på ny blev fremlagt anmodning den 25. juni 2021, var disse mangler ved ordningen blevet afhjulpet. Ordningen omfatter alle råprodukter, herunder affald og restprodukter, og hele sporbarhedskæden (for så vidt angår biomethan op til produktionsenheden). |
| --- | --- |

(5)

Kommissionen blev fremlagt anmodning om anerkendelse i henhold til direktivets artikel 30, stk. 4, af den frivillige ordning »KZR INiG« den 28. august 2020. Denne anmodning førte til, at Kommissionen foretog en vurdering af ordningen, hvor der blev konstateret visse forhold, som krævede ændringer. Da der på ny blev fremlagt anmodning den 25. juni 2021, var disse mangler ved ordningen blevet afhjulpet. Ordningen omfatter alle råprodukter, herunder affald og restprodukter, og hele sporbarhedskæden (for så vidt angår biomethan op til produktionsenheden).

| (6) | Den lever i tilstrækkelig grad lever op til bæredygtighedskriterierne i artikel 29, stk. 2-5, i direktiv (EU) 2018/2001, mens den ligeledes indeholder nøjagtige data om besparelser af drivhusgasemissioner med henblik på artikel 29, stk. 10, i direktiv (EU) 2018/2001 og anvender en massebalancemetode, der er i overensstemmelse med kravene i artikel 30, stk. 1 og 2, i direktiv (EU) 2018/2001. Denne vurdering tager ikke højde for den kommende gennemførelsesretsakt, som skal vedtages i overensstemmelse med artikel 30, stk. 8, i direktiv (EU) 2018/2001, om regler for kontrol af opfyldelsen af bæredygtighedskriterier, kriterier for besparelse af drivhusgasemissioner og kriterier for lav risiko for indirekte ændringer i arealanvendelsen såvel som delegerede retsakter, som skal vedtages i overensstemmelse med artikel 28, stk. 5, i direktiv (EU) 2018/2001. Den frivillige ordning »KZR INiG« vil derfor blive revurderet, når sådanne gennemførelsesretsakter og delegerede retsakter vil blive vedtaget. |
| --- | --- |

(6)

Den lever i tilstrækkelig grad lever op til bæredygtighedskriterierne i artikel 29, stk. 2-5, i direktiv (EU) 2018/2001, mens den ligeledes indeholder nøjagtige data om besparelser af drivhusgasemissioner med henblik på artikel 29, stk. 10, i direktiv (EU) 2018/2001 og anvender en massebalancemetode, der er i overensstemmelse med kravene i artikel 30, stk. 1 og 2, i direktiv (EU) 2018/2001. Denne vurdering tager ikke højde for den kommende gennemførelsesretsakt, som skal vedtages i overensstemmelse med artikel 30, stk. 8, i direktiv (EU) 2018/2001, om regler for kontrol af opfyldelsen af bæredygtighedskriterier, kriterier for besparelse af drivhusgasemissioner og kriterier for lav risiko for indirekte ændringer i arealanvendelsen såvel som delegerede retsakter, som skal vedtages i overensstemmelse med artikel 28, stk. 5, i direktiv (EU) 2018/2001. Den frivillige ordning »KZR INiG« vil derfor blive revurderet, når sådanne gennemførelsesretsakter og delegerede retsakter vil blive vedtaget.

| (7) | Ved vurderingen af den frivillige ordning »KZR INiG« blev det konstateret, at ordningen opfylder passende standarder for pålidelighed, gennemsigtighed og uafhængig revision, og at den ligeledes opfylder kravene angående metodologi i bilag V og VI til direktiv (EU) 2018/2001. |
| --- | --- |

(7)

Ved vurderingen af den frivillige ordning »KZR INiG« blev det konstateret, at ordningen opfylder passende standarder for pålidelighed, gennemsigtighed og uafhængig revision, og at den ligeledes opfylder kravene angående metodologi i bilag V og VI til direktiv (EU) 2018/2001.

| (8) | Den anerkendte ordning bør stilles til rådighed i del af Kommissionens EUROPA-websted, der omhandler frivillige ordninger. |
| --- | --- |

(8)

Den anerkendte ordning bør stilles til rådighed i del af Kommissionens EUROPA-websted, der omhandler frivillige ordninger.

| (9) | Foranstaltningerne i denne afgørelse er i overensstemmelse med udtalelse fra Udvalget om Biobrændstoffers, Flydende Biobrændslers og Biomassebrændslers Bæredygtighed — |
| --- | --- |

(9)

Foranstaltningerne i denne afgørelse er i overensstemmelse med udtalelse fra Udvalget om Biobrændstoffers, Flydende Biobrændslers og Biomassebrændslers Bæredygtighed —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

Den frivillige ordning »KZR INiG« (»ordningen«), som blev forelagt Kommissionen til anerkendelse den 25. juni 2021, viser for så vidt angår de brændstoffer, der er kontrolleret under ordningen, følgende:

| a) | at partierne af biobrændstoffer, flydende biobrændsler og biomassebrændsler opfylder bæredygtighedskriterierne i artikel 29, stk. 2-5 og stk. 10, i direktiv (EU) 2018/2001 |
| --- | --- |

a)

at partierne af biobrændstoffer, flydende biobrændsler og biomassebrændsler opfylder bæredygtighedskriterierne i artikel 29, stk. 2-5 og stk. 10, i direktiv (EU) 2018/2001

| b) | at økonomiske operatører opfylder forpligtelsen til at indlæse nøjagtige oplysninger i EU-databasen eller den nationale database om vedvarende brændstoffer og genanvendte kulstofbrændsler, som bruges i transportsektoren, jf. artikel 28, stk. 4, i direktiv (EU) 2018/2001. |
| --- | --- |

b)

at økonomiske operatører opfylder forpligtelsen til at indlæse nøjagtige oplysninger i EU-databasen eller den nationale database om vedvarende brændstoffer og genanvendte kulstofbrændsler, som bruges i transportsektoren, jf. artikel 28, stk. 4, i direktiv (EU) 2018/2001.

Ordningen indeholder også nøjagtige data om besparelser af drivhusgasemissioner med henblik på artikel 29, stk. 10, i direktiv (EU) 2018/2001, for så vidt at den sikrer, at alle relevante oplysninger fra de økonomiske aktører i de første led i leverandørkæden overføres til de økonomiske aktører i kædens efterfølgende led.

Artikel 2

Afgørelsen gælder i en periode på fem år efter ikrafttrædelsen. Hvis ordningen som forelagt Kommissionen til anerkendelse den 25. juni 2021 ændres på en måde, der kan have betydning for grundlaget for denne afgørelse, meddeles sådanne ændringer straks Kommissionen. Kommissionen vurderer de meddelte ændringer for at fastslå, om ordningen stadig på hensigtsmæssig måde opfylder de bæredygtighedskriterier, der ligger til grund for anerkendelsen.

Artikel 3

Kommissionen kan ophæve denne afgørelse, bl.a. under følgende omstændigheder:

| a) | hvis det klart er påvist, at der med ordningen ikke er gennemført elementer, som anses for afgørende for denne afgørelse, eller hvis der er sket alvorlige og strukturelle brud på disse elementer |
| --- | --- |

a)

hvis det klart er påvist, at der med ordningen ikke er gennemført elementer, som anses for afgørende for denne afgørelse, eller hvis der er sket alvorlige og strukturelle brud på disse elementer

| b) | hvis der ikke aflægges årlige rapporter til Kommissionen om ordningen som krævet i henhold til artikel 30, stk. 5, i direktiv (EU) 2018/2001 |
| --- | --- |

b)

hvis der ikke aflægges årlige rapporter til Kommissionen om ordningen som krævet i henhold til artikel 30, stk. 5, i direktiv (EU) 2018/2001

| c) | hvis der med ordningen ikke gennemføres standarder for uafhængig revision eller andre krav specificeret i gennemførelsesretsakter som nævnt i artikel 30, stk. 8, i direktiv (EU) 2018/2001 eller forbedringer af andre elementer i ordningen, der betragtes som afgørende for en fortsat anerkendelse. |
| --- | --- |

c)

hvis der med ordningen ikke gennemføres standarder for uafhængig revision eller andre krav specificeret i gennemførelsesretsakter som nævnt i artikel 30, stk. 8, i direktiv (EU) 2018/2001 eller forbedringer af andre elementer i ordningen, der betragtes som afgørende for en fortsat anerkendelse.

Artikel 4

Denne afgørelse træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Udfærdiget i Bruxelles, den 8. april 2022.

På Kommissionens vegne

Ursula VON DER LEYEN

Formand

---

(1)  
  EUT L 328 af 21.12.2018, s. 82.

1

(2)  Kommissionens delegerede forordning (EU) 2019/807 af 13. marts 2019 om supplerende regler til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2018/2001 for så vidt angår fastsættelse af råprodukter med høj risiko for indirekte ændringer i arealanvendelsen, for hvilke der er konstateret en betydelig udvidelse af produktionsarealet ind på arealer med stort kulstoflager, og certificering af biobrændstoffer, flydende biobrændsler og biomassebrændsler med lav risiko for indirekte ændringer i arealanvendelsen (EUT L 133 af 21.5.2019, s. 1).

2

(3)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/28/EF af 23. april 2009 om fremme af anvendelsen af energi fra vedvarende energikilder og om ændring og senere ophævelse af direktiv 2001/77/EF og 2003/30/EF (EUT L 140 af 5.6.2009, s. 16).

3

---

| 12.4.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 114/188 |
| --- | --- | --- | --- |

12.4.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 114/188

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESAFGØRELSE (EU) 2022/604

af 8. april 2022

om anerkendelse af den frivillige ordning »Red Tractor Farm Assurance Crops and Sugar Beet Scheme« til påvisning af overholdelsen af kravene i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2018/2001 vedrørende biobrændstoffer, flydende biobrændsler, biomassebrændsler, vedvarende flydende og gasformige brændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse, samt genanvendte kulstofbrændsler

(EØS-relevant tekst)

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2018/2001 af 11. december 2018 om fremme af anvendelsen af energi fra vedvarende energikilder (1), særlig artikel 30, stk. 4, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | I direktiv (EU) 2018/2001 fastsættes krav til visse brændstoffer, navnlig biobrændstoffer, flydende biobrændsler, biomassebrændsler, vedvarende flydende og gasformige brændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse, samt genanvendte kulstofbrændsler for at sikre, at de kun medregnes i direktivets mål, hvis de er bæredygtigt produceret og medfører betydelige besparelser af drivhusgasemissioner sammenlignet med fossile brændstoffer. For det første fastsættes der i direktivets artikel 29 bæredygtighedskriterier og kriterier for besparelse af drivhusgasemissioner for biobrændstoffer, flydende biobrændsler og biomassebrændsler, mens der i direktivets artikel 26 og i Kommissionens delegerede forordning (EU) 2019/807 (2) fastsættes kriterier med henblik på at afgøre, dels hvilke råprodukter til biobrændstoffer, flydende biobrændsler og biomassebrændsler har høj risiko for indirekte ændringer i arealanvendelsen, dels hvilke biobrændstoffer, flydende biobrændsler og biomassebrændsler med høj risiko for indirekte ændringer i arealanvendelsen der under visse omstændigheder kan certificeres som havende lav risiko for indirekte ændringer i arealanvendelsen. For det andet fastsættes der i direktivets artikel 25, stk. 2, kriterier for besparelse af drivhusgasemissioner for vedvarende flydende og gasformige brændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse, og genanvendte kulstofbrændsler, som bruges i transportsektoren. For det tredje kræves det i direktivets artikel 28, stk. 2, at økonomiske aktører i en EU-database skal indlæse oplysninger om gennemførte transaktioner og bæredygtighedsegenskaber ved vedvarende brændstoffer (biobrændstoffer, biogasser og vedvarende flydende og gasformige brændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse) og genanvendte kulstofbrændsler, som bruges i transportsektoren. |
| --- | --- |

(1)

I direktiv (EU) 2018/2001 fastsættes krav til visse brændstoffer, navnlig biobrændstoffer, flydende biobrændsler, biomassebrændsler, vedvarende flydende og gasformige brændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse, samt genanvendte kulstofbrændsler for at sikre, at de kun medregnes i direktivets mål, hvis de er bæredygtigt produceret og medfører betydelige besparelser af drivhusgasemissioner sammenlignet med fossile brændstoffer. For det første fastsættes der i direktivets artikel 29 bæredygtighedskriterier og kriterier for besparelse af drivhusgasemissioner for biobrændstoffer, flydende biobrændsler og biomassebrændsler, mens der i direktivets artikel 26 og i Kommissionens delegerede forordning (EU) 2019/807 (2) fastsættes kriterier med henblik på at afgøre, dels hvilke råprodukter til biobrændstoffer, flydende biobrændsler og biomassebrændsler har høj risiko for indirekte ændringer i arealanvendelsen, dels hvilke biobrændstoffer, flydende biobrændsler og biomassebrændsler med høj risiko for indirekte ændringer i arealanvendelsen der under visse omstændigheder kan certificeres som havende lav risiko for indirekte ændringer i arealanvendelsen. For det andet fastsættes der i direktivets artikel 25, stk. 2, kriterier for besparelse af drivhusgasemissioner for vedvarende flydende og gasformige brændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse, og genanvendte kulstofbrændsler, som bruges i transportsektoren. For det tredje kræves det i direktivets artikel 28, stk. 2, at økonomiske aktører i en EU-database skal indlæse oplysninger om gennemførte transaktioner og bæredygtighedsegenskaber ved vedvarende brændstoffer (biobrændstoffer, biogasser og vedvarende flydende og gasformige brændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse) og genanvendte kulstofbrændsler, som bruges i transportsektoren.

| (2) | Direktivet indeholder også regler for beregning af det bidrag, som vedvarende elektricitet yder til transportmålene. Navnlig fastsættes der i direktivets artikel 27, stk. 3, regler for en sådan beregning, både når elektriciteten anvendes direkte til elektriske køretøjer, og når den bruges til at producere vedvarende flydende og gasformige transportbrændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse. |
| --- | --- |

(2)

Direktivet indeholder også regler for beregning af det bidrag, som vedvarende elektricitet yder til transportmålene. Navnlig fastsættes der i direktivets artikel 27, stk. 3, regler for en sådan beregning, både når elektriciteten anvendes direkte til elektriske køretøjer, og når den bruges til at producere vedvarende flydende og gasformige transportbrændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse.

| (3) | For at kontrollere, at reglerne for biobrændstoffer, flydende biobrændsler, biomassebrændsler, vedvarende flydende og gasformige brændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse, samt genanvendte kulstofbrændsler overholdes, kan medlemsstaterne gøre brug af frivillige ordninger. Frivillige ordninger har spillet en stor rolle i fremskaffelsen af dokumentation for overensstemmelse med bæredygtighedskriterierne og kriterierne for besparelse af drivhusgasemissioner for biobrændstoffer og flydende biobrændsler under Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/28/EF (3). Den rolle, som frivillige ordninger spiller, er blevet udvidet under direktiv (EU) 2018/2001. For det første kan de nu tjene til dokumentation af, at alle produkter produceret af biomasse, herunder gasformige og faste brændsler, opfylder bæredygtighedskriterierne i direktiv (EU) 2018/2001, ligesom de kan levere nøjagtige data om besparelser af drivhusgasemissioner. For det andet kan de tjene til dokumentation af, at vedvarende flydende og gasformige transportbrændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse, og genanvendte kulstofbrændsler opfylder kriterierne for besparelse af drivhusgasemissioner. For det tredje kan de tjene til dokumentation af overholdelsen af de regler for beregning af andelen af vedvarende elektricitet i transportsektoren, der er fastsat ved artikel 27, stk. 3, i direktiv (EU) 2018/2001. For det fjerde kan de tjene til dokumentation af, at økonomiske aktører indlæser nøjagtige oplysninger i EU-databasen eller den nationale database om visse vedvarende brændstoffer og genanvendte kulstofbrændsler, som anvendes i transportsektoren, jf. artikel 28, stk. 4, i direktiv (EU) 2018/2001. For det femte kan de bruges til certificering af biobrændstoffer, flydende biobrændsler og biomassebrændsler med lav risiko for indirekte ændringer i arealanvendelsen. Kommissionen kan beslutte, at disse frivillige nationale eller internationale ordninger kan tjene alle eller nogle af disse formål. |
| --- | --- |

(3)

For at kontrollere, at reglerne for biobrændstoffer, flydende biobrændsler, biomassebrændsler, vedvarende flydende og gasformige brændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse, samt genanvendte kulstofbrændsler overholdes, kan medlemsstaterne gøre brug af frivillige ordninger. Frivillige ordninger har spillet en stor rolle i fremskaffelsen af dokumentation for overensstemmelse med bæredygtighedskriterierne og kriterierne for besparelse af drivhusgasemissioner for biobrændstoffer og flydende biobrændsler under Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/28/EF (3). Den rolle, som frivillige ordninger spiller, er blevet udvidet under direktiv (EU) 2018/2001. For det første kan de nu tjene til dokumentation af, at alle produkter produceret af biomasse, herunder gasformige og faste brændsler, opfylder bæredygtighedskriterierne i direktiv (EU) 2018/2001, ligesom de kan levere nøjagtige data om besparelser af drivhusgasemissioner. For det andet kan de tjene til dokumentation af, at vedvarende flydende og gasformige transportbrændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse, og genanvendte kulstofbrændsler opfylder kriterierne for besparelse af drivhusgasemissioner. For det tredje kan de tjene til dokumentation af overholdelsen af de regler for beregning af andelen af vedvarende elektricitet i transportsektoren, der er fastsat ved artikel 27, stk. 3, i direktiv (EU) 2018/2001. For det fjerde kan de tjene til dokumentation af, at økonomiske aktører indlæser nøjagtige oplysninger i EU-databasen eller den nationale database om visse vedvarende brændstoffer og genanvendte kulstofbrændsler, som anvendes i transportsektoren, jf. artikel 28, stk. 4, i direktiv (EU) 2018/2001. For det femte kan de bruges til certificering af biobrændstoffer, flydende biobrændsler og biomassebrændsler med lav risiko for indirekte ændringer i arealanvendelsen. Kommissionen kan beslutte, at disse frivillige nationale eller internationale ordninger kan tjene alle eller nogle af disse formål.

| (4) | Hvis en økonomisk aktør fremlægger dokumentation for eller data vedrørende opfyldelse af bæredygtighedskriterierne og kriterierne for besparelse af drivhusgasemissioner, der er indhentet i overensstemmelse med en frivillig ordning anerkendt af Kommissionen, bør medlemsstaten ikke, i det omfang dette er omfattet af den pågældende anerkendelse, forlange, at leverandøren fremlægger yderligere dokumentation. |
| --- | --- |

(4)

Hvis en økonomisk aktør fremlægger dokumentation for eller data vedrørende opfyldelse af bæredygtighedskriterierne og kriterierne for besparelse af drivhusgasemissioner, der er indhentet i overensstemmelse med en frivillig ordning anerkendt af Kommissionen, bør medlemsstaten ikke, i det omfang dette er omfattet af den pågældende anerkendelse, forlange, at leverandøren fremlægger yderligere dokumentation.

| (5) | Kommissionen blev første gang fremlagt anmodning om anerkendelse i henhold til direktivets artikel 30, stk. 4, af den frivillige ordning »Red Tractor Farm Assurance Crops and Sugar Beet Scheme« den 24. februar 2021. Denne anmodning førte til, at Kommissionen foretog en vurdering af ordningen, hvor der blev konstateret visse forhold, som krævede ændringer. Da der på ny blev fremlagt anmodning den 23. juni 2021, var disse mangler ved ordningen blevet afhjulpet. Ordningen omfatter biobrændstoffer fra kombinerede afgrøder og sukkerroer (undtagen affald og restprodukter) produceret af landbrugere i Det Forenede Kongerige op til det første leveringssted for denne biomasse fra landbrug. |
| --- | --- |

(5)

Kommissionen blev første gang fremlagt anmodning om anerkendelse i henhold til direktivets artikel 30, stk. 4, af den frivillige ordning »Red Tractor Farm Assurance Crops and Sugar Beet Scheme« den 24. februar 2021. Denne anmodning førte til, at Kommissionen foretog en vurdering af ordningen, hvor der blev konstateret visse forhold, som krævede ændringer. Da der på ny blev fremlagt anmodning den 23. juni 2021, var disse mangler ved ordningen blevet afhjulpet. Ordningen omfatter biobrændstoffer fra kombinerede afgrøder og sukkerroer (undtagen affald og restprodukter) produceret af landbrugere i Det Forenede Kongerige op til det første leveringssted for denne biomasse fra landbrug.

| (6) | Kommissionens vurdering af den frivillige ordning »Red Tractor Farm Assurance Crops and Sugar Beet Scheme« viste, at ordningen i tilstrækkelig grad lever op til bæredygtighedskriterierne i artikel 29, stk. 3-5, i direktiv (EU) 2018/2001 og anvender en massebalancemetode, der er i overensstemmelse med kravene i artikel 30, stk. 1 og 2, i direktiv (EU) 2018/2001. Kontrol af økonomiske operatørers opfyldelse af kriterierne for besparelse af drivhusgasemissioner med henblik på artikel 29, stk. 10, i direktiv (EU) 2018/2001 er ikke omfattet af certificeringen under ordningen »Red Tractor Farm Assurance Crops and Sugar Beet Scheme«. Denne vurdering tager ikke højde for den kommende gennemførelsesretsakt, som skal vedtages i overensstemmelse med artikel 30, stk. 8, i direktiv (EU) 2018/2001, om regler for kontrol af opfyldelsen af bæredygtighedskriterier, kriterier for besparelse af drivhusgasemissioner og kriterier for lav risiko for indirekte ændringer i arealanvendelsen. »Red Tractor Farm Assurance Crops and Sugar Beet Scheme« vil derfor blive revurderet, når en sådan gennemførelsesretsakt vil blive vedtaget. |
| --- | --- |

(6)

Kommissionens vurdering af den frivillige ordning »Red Tractor Farm Assurance Crops and Sugar Beet Scheme« viste, at ordningen i tilstrækkelig grad lever op til bæredygtighedskriterierne i artikel 29, stk. 3-5, i direktiv (EU) 2018/2001 og anvender en massebalancemetode, der er i overensstemmelse med kravene i artikel 30, stk. 1 og 2, i direktiv (EU) 2018/2001. Kontrol af økonomiske operatørers opfyldelse af kriterierne for besparelse af drivhusgasemissioner med henblik på artikel 29, stk. 10, i direktiv (EU) 2018/2001 er ikke omfattet af certificeringen under ordningen »Red Tractor Farm Assurance Crops and Sugar Beet Scheme«. Denne vurdering tager ikke højde for den kommende gennemførelsesretsakt, som skal vedtages i overensstemmelse med artikel 30, stk. 8, i direktiv (EU) 2018/2001, om regler for kontrol af opfyldelsen af bæredygtighedskriterier, kriterier for besparelse af drivhusgasemissioner og kriterier for lav risiko for indirekte ændringer i arealanvendelsen. »Red Tractor Farm Assurance Crops and Sugar Beet Scheme« vil derfor blive revurderet, når en sådan gennemførelsesretsakt vil blive vedtaget.

| (7) | Ved vurderingen af den frivillige ordning »Red Tractor Farm Assurance Crops and Sugar Beet Scheme« blev det konstateret, at ordningen opfylder passende standarder for pålidelighed, gennemsigtighed og uafhængig revision i overensstemmelse med artikel 30, stk. 8, i direktiv (EU) 2018/2001. |
| --- | --- |

(7)

Ved vurderingen af den frivillige ordning »Red Tractor Farm Assurance Crops and Sugar Beet Scheme« blev det konstateret, at ordningen opfylder passende standarder for pålidelighed, gennemsigtighed og uafhængig revision i overensstemmelse med artikel 30, stk. 8, i direktiv (EU) 2018/2001.

| (8) | Den anerkendte ordning bør stilles til rådighed i del af Kommissionens EUROPA-websted, der omhandler frivillige ordninger. |
| --- | --- |

(8)

Den anerkendte ordning bør stilles til rådighed i del af Kommissionens EUROPA-websted, der omhandler frivillige ordninger.

| (9) | Foranstaltningerne i denne afgørelse er i overensstemmelse med udtalelse fra Udvalget om Biobrændstoffers, Flydende Biobrændslers og Biomassebrændslers Bæredygtighed — |
| --- | --- |

(9)

Foranstaltningerne i denne afgørelse er i overensstemmelse med udtalelse fra Udvalget om Biobrændstoffers, Flydende Biobrændslers og Biomassebrændslers Bæredygtighed —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

Den frivillige ordning »Red Tractor« (»ordningen«), som blev forelagt Kommissionen til anerkendelse den 23. juni 2021, viser for så vidt angår de brændstoffer, der er kontrolleret under ordningen, følgende:

| a) | at partierne af biobrændstoffer opfylder bæredygtighedskriterierne i artikel 29, stk. 3-5, i direktiv (EU) 2018/2001 |
| --- | --- |

a)

at partierne af biobrændstoffer opfylder bæredygtighedskriterierne i artikel 29, stk. 3-5, i direktiv (EU) 2018/2001

| b) | at økonomiske operatører opfylder forpligtelsen til at indlæse nøjagtige oplysninger i EU-databasen eller den nationale database om vedvarende brændstoffer og genanvendte kulstofbrændsler, som bruges i transportsektoren, jf. artikel 28, stk. 4, i direktiv (EU) 2018/2001. |
| --- | --- |

b)

at økonomiske operatører opfylder forpligtelsen til at indlæse nøjagtige oplysninger i EU-databasen eller den nationale database om vedvarende brændstoffer og genanvendte kulstofbrændsler, som bruges i transportsektoren, jf. artikel 28, stk. 4, i direktiv (EU) 2018/2001.

Artikel 2

Afgørelsen gælder i en periode på fem år efter ikrafttrædelsen. Hvis ordningen som forelagt Kommissionen til anerkendelse den 23. juni 2021 ændres på en måde, der kan have betydning for grundlaget for denne afgørelse, meddeles sådanne ændringer straks Kommissionen. Kommissionen vurderer de meddelte ændringer for at fastslå, om ordningen stadig på hensigtsmæssig måde opfylder de bæredygtighedskriterier, der ligger til grund for anerkendelsen.

Artikel 3

Kommissionen kan ophæve denne afgørelse, bl.a. under følgende omstændigheder:

| a) | hvis det klart er påvist, at der med ordningen ikke er gennemført elementer, som anses for afgørende for denne afgørelse, eller hvis der er sket alvorlige og strukturelle brud på disse elementer |
| --- | --- |

a)

hvis det klart er påvist, at der med ordningen ikke er gennemført elementer, som anses for afgørende for denne afgørelse, eller hvis der er sket alvorlige og strukturelle brud på disse elementer

| b) | hvis der ikke aflægges årlige rapporter til Kommissionen om ordningen som krævet i henhold til artikel 30, stk. 5, i direktiv (EU) 2018/2001 |
| --- | --- |

b)

hvis der ikke aflægges årlige rapporter til Kommissionen om ordningen som krævet i henhold til artikel 30, stk. 5, i direktiv (EU) 2018/2001

| c) | hvis der med ordningen ikke gennemføres standarder for uafhængig revision eller andre krav specificeret i gennemførelsesretsakter som nævnt i artikel 30, stk. 8, i direktiv (EU) 2018/2001 eller forbedringer af andre elementer i ordningen, der betragtes som afgørende for en fortsat anerkendelse. |
| --- | --- |

c)

hvis der med ordningen ikke gennemføres standarder for uafhængig revision eller andre krav specificeret i gennemførelsesretsakter som nævnt i artikel 30, stk. 8, i direktiv (EU) 2018/2001 eller forbedringer af andre elementer i ordningen, der betragtes som afgørende for en fortsat anerkendelse.

Artikel 4

Denne afgørelse træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Udfærdiget i Bruxelles, den 8. april 2022.

På Kommissionens vegne

Ursula VON DER LEYEN

Formand

---

(1)  
  EUT L 328 af 21.12.2018, s. 82.

1

(2)  Kommissionens delegerede forordning (EU) 2019/807 af 13. marts 2019 om supplerende regler til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2018/2001 for så vidt angår fastsættelse af råprodukter med høj risiko for indirekte ændringer i arealanvendelsen, for hvilke der er konstateret en betydelig udvidelse af produktionsarealet ind på arealer med stort kulstoflager, og certificering af biobrændstoffer, flydende biobrændsler og biomassebrændsler med lav risiko for indirekte ændringer i arealanvendelsen (EUT L 133 af 21.5.2019, s. 1).

2

(3)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/28/EF af 23. april 2009 om fremme af anvendelsen af energi fra vedvarende energikilder og om ændring og senere ophævelse af direktiv 2001/77/EF og 2003/30/EF (EUT L 140 af 5.6.2009, s. 16).

3

---

| 12.4.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 114/191 |
| --- | --- | --- | --- |

12.4.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 114/191

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESAFGØRELSE (EU) 2022/605

af 8. april 2022

om anerkendelse af den frivillige ordning »REDcert-EU« til påvisning af overholdelsen af kravene i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2018/2001 vedrørende biobrændstoffer, flydende biobrændsler, biomassebrændsler, vedvarende flydende og gasformige brændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse, samt genanvendte kulstofbrændsler

(EØS-relevant tekst)

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2018/2001 af 11. december 2018 om fremme af anvendelsen af energi fra vedvarende energikilder (1), særlig artikel 30, stk. 4, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | I direktiv (EU) 2018/2001 fastsættes krav til visse brændstoffer, navnlig biobrændstoffer, flydende biobrændsler, biomassebrændsler, vedvarende flydende og gasformige brændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse, samt genanvendte kulstofbrændsler for at sikre, at de kun medregnes i direktivets mål, hvis de er bæredygtigt produceret og medfører betydelige besparelser af drivhusgasemissioner sammenlignet med fossile brændstoffer. For det første fastsættes der i direktivets artikel 29 bæredygtighedskriterier og kriterier for besparelse af drivhusgasemissioner for biobrændstoffer, flydende biobrændsler og biomassebrændsler, mens der i direktivets artikel 26 og i Kommissionens delegerede forordning (EU) 2019/807 (2) fastsættes kriterier med henblik på at afgøre, dels hvilke råprodukter til biobrændstoffer, flydende biobrændsler og biomassebrændsler har høj risiko for indirekte ændringer i arealanvendelsen, dels hvilke biobrændstoffer, flydende biobrændsler og biomassebrændsler med høj risiko for indirekte ændringer i arealanvendelsen, der under visse omstændigheder kan certificeres som havende lav risiko for indirekte ændringer i arealanvendelsen. For det andet fastsættes der i direktivets artikel 25, stk. 2, kriterier for besparelse af drivhusgasemissioner for vedvarende flydende og gasformige brændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse, og genanvendte kulstofbrændsler, som bruges i transportsektoren. For det tredje kræves det i direktivets artikel 28, stk. 2, at økonomiske aktører i en EU-database skal indlæse oplysninger om gennemførte transaktioner og bæredygtighedsegenskaber ved vedvarende brændstoffer (biobrændstoffer, biogasser og vedvarende flydende og gasformige brændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse) og genanvendte kulstofbrændsler, som bruges i transportsektoren. |
| --- | --- |

(1)

I direktiv (EU) 2018/2001 fastsættes krav til visse brændstoffer, navnlig biobrændstoffer, flydende biobrændsler, biomassebrændsler, vedvarende flydende og gasformige brændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse, samt genanvendte kulstofbrændsler for at sikre, at de kun medregnes i direktivets mål, hvis de er bæredygtigt produceret og medfører betydelige besparelser af drivhusgasemissioner sammenlignet med fossile brændstoffer. For det første fastsættes der i direktivets artikel 29 bæredygtighedskriterier og kriterier for besparelse af drivhusgasemissioner for biobrændstoffer, flydende biobrændsler og biomassebrændsler, mens der i direktivets artikel 26 og i Kommissionens delegerede forordning (EU) 2019/807 (2) fastsættes kriterier med henblik på at afgøre, dels hvilke råprodukter til biobrændstoffer, flydende biobrændsler og biomassebrændsler har høj risiko for indirekte ændringer i arealanvendelsen, dels hvilke biobrændstoffer, flydende biobrændsler og biomassebrændsler med høj risiko for indirekte ændringer i arealanvendelsen, der under visse omstændigheder kan certificeres som havende lav risiko for indirekte ændringer i arealanvendelsen. For det andet fastsættes der i direktivets artikel 25, stk. 2, kriterier for besparelse af drivhusgasemissioner for vedvarende flydende og gasformige brændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse, og genanvendte kulstofbrændsler, som bruges i transportsektoren. For det tredje kræves det i direktivets artikel 28, stk. 2, at økonomiske aktører i en EU-database skal indlæse oplysninger om gennemførte transaktioner og bæredygtighedsegenskaber ved vedvarende brændstoffer (biobrændstoffer, biogasser og vedvarende flydende og gasformige brændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse) og genanvendte kulstofbrændsler, som bruges i transportsektoren.

| (2) | Direktivet indeholder også regler for beregning af det bidrag, som vedvarende elektricitet yder til transportmålene. Navnlig fastsættes der i direktivets artikel 27, stk. 3, regler for en sådan beregning, både når elektriciteten anvendes direkte til elektriske køretøjer, og når den bruges til at producere vedvarende flydende og gasformige transportbrændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse. |
| --- | --- |

(2)

Direktivet indeholder også regler for beregning af det bidrag, som vedvarende elektricitet yder til transportmålene. Navnlig fastsættes der i direktivets artikel 27, stk. 3, regler for en sådan beregning, både når elektriciteten anvendes direkte til elektriske køretøjer, og når den bruges til at producere vedvarende flydende og gasformige transportbrændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse.

| (3) | For at kontrollere, at reglerne for biobrændstoffer, flydende biobrændsler, biomassebrændsler, vedvarende flydende og gasformige brændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse, samt genanvendte kulstofbrændsler overholdes, kan medlemsstaterne gøre brug af frivillige ordninger. Frivillige ordninger har spillet en stor rolle i fremskaffelsen af dokumentation for overensstemmelse med bæredygtighedskriterierne og kriterierne for besparelse af drivhusgasemissioner for biobrændstoffer og flydende biobrændsler under Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/28/EF (3). Den rolle, som frivillige ordninger spiller, er blevet udvidet under direktiv (EU) 2018/2001. For det første kan de nu tjene til dokumentation af, at alle produkter produceret af biomasse, herunder gasformige og faste brændsler, opfylder bæredygtighedskriterierne i direktiv (EU) 2018/2001, ligesom de kan levere nøjagtige data om besparelser af drivhusgasemissioner. For det andet kan de tjene til dokumentation af, at vedvarende flydende og gasformige transportbrændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse, og genanvendte kulstofbrændsler opfylder kriterierne for besparelse af drivhusgasemissioner. For det tredje kan de tjene til dokumentation af overholdelsen af de regler for beregning af andelen af vedvarende elektricitet i transportsektoren, der er fastsat ved artikel 27, stk. 3, i direktiv (EU) 2018/2001. For det fjerde kan de tjene til dokumentation af, at økonomiske aktører indlæser nøjagtige oplysninger i EU-databasen eller den nationale database om visse vedvarende brændstoffer og genanvendte kulstofbrændsler, som anvendes i transportsektoren, jf. artikel 28, stk. 4, i direktiv (EU) 2018/2001. For det femte kan de bruges til certificering af biobrændstoffer, flydende biobrændsler og biomassebrændsler med lav risiko for indirekte ændringer i arealanvendelsen. Kommissionen kan beslutte, at disse frivillige nationale eller internationale ordninger kan tjene alle eller nogle af disse formål. |
| --- | --- |

(3)

For at kontrollere, at reglerne for biobrændstoffer, flydende biobrændsler, biomassebrændsler, vedvarende flydende og gasformige brændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse, samt genanvendte kulstofbrændsler overholdes, kan medlemsstaterne gøre brug af frivillige ordninger. Frivillige ordninger har spillet en stor rolle i fremskaffelsen af dokumentation for overensstemmelse med bæredygtighedskriterierne og kriterierne for besparelse af drivhusgasemissioner for biobrændstoffer og flydende biobrændsler under Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/28/EF (3). Den rolle, som frivillige ordninger spiller, er blevet udvidet under direktiv (EU) 2018/2001. For det første kan de nu tjene til dokumentation af, at alle produkter produceret af biomasse, herunder gasformige og faste brændsler, opfylder bæredygtighedskriterierne i direktiv (EU) 2018/2001, ligesom de kan levere nøjagtige data om besparelser af drivhusgasemissioner. For det andet kan de tjene til dokumentation af, at vedvarende flydende og gasformige transportbrændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse, og genanvendte kulstofbrændsler opfylder kriterierne for besparelse af drivhusgasemissioner. For det tredje kan de tjene til dokumentation af overholdelsen af de regler for beregning af andelen af vedvarende elektricitet i transportsektoren, der er fastsat ved artikel 27, stk. 3, i direktiv (EU) 2018/2001. For det fjerde kan de tjene til dokumentation af, at økonomiske aktører indlæser nøjagtige oplysninger i EU-databasen eller den nationale database om visse vedvarende brændstoffer og genanvendte kulstofbrændsler, som anvendes i transportsektoren, jf. artikel 28, stk. 4, i direktiv (EU) 2018/2001. For det femte kan de bruges til certificering af biobrændstoffer, flydende biobrændsler og biomassebrændsler med lav risiko for indirekte ændringer i arealanvendelsen. Kommissionen kan beslutte, at disse frivillige nationale eller internationale ordninger kan tjene alle eller nogle af disse formål.

| (4) | Hvis en økonomisk aktør fremlægger dokumentation for eller data vedrørende opfyldelse af bæredygtighedskriterierne og kriterierne for besparelse af drivhusgasemissioner, der er indhentet i overensstemmelse med en frivillig ordning anerkendt af Kommissionen, bør medlemsstaten ikke, i det omfang dette er omfattet af den pågældende anerkendelse, forlange, at leverandøren fremlægger yderligere dokumentation. |
| --- | --- |

(4)

Hvis en økonomisk aktør fremlægger dokumentation for eller data vedrørende opfyldelse af bæredygtighedskriterierne og kriterierne for besparelse af drivhusgasemissioner, der er indhentet i overensstemmelse med en frivillig ordning anerkendt af Kommissionen, bør medlemsstaten ikke, i det omfang dette er omfattet af den pågældende anerkendelse, forlange, at leverandøren fremlægger yderligere dokumentation.

| (5) | Kommissionen blev første gang fremlagt anmodning om anerkendelse i henhold til direktivets artikel 30, stk. 4, af den frivillige ordning »REDcert-EU« den 15. december 2020. Denne anmodning førte til, at Kommissionen foretog en vurdering af ordningen, hvor der blev konstateret visse forhold, som krævede ændringer. Da der på ny blev fremlagt anmodning den 18. juni 2021, var disse mangler ved ordningen blevet afhjulpet. Ordningen omfatter alle råprodukter, herunder affald og restprodukter, og hele sporbarhedskæden (for så vidt angår biomethan fra produktionsenheden op til forbrugsstedet). |
| --- | --- |

(5)

Kommissionen blev første gang fremlagt anmodning om anerkendelse i henhold til direktivets artikel 30, stk. 4, af den frivillige ordning »REDcert-EU« den 15. december 2020. Denne anmodning førte til, at Kommissionen foretog en vurdering af ordningen, hvor der blev konstateret visse forhold, som krævede ændringer. Da der på ny blev fremlagt anmodning den 18. juni 2021, var disse mangler ved ordningen blevet afhjulpet. Ordningen omfatter alle råprodukter, herunder affald og restprodukter, og hele sporbarhedskæden (for så vidt angår biomethan fra produktionsenheden op til forbrugsstedet).

| (6) | Kommissionens vurdering af den frivillige ordning »REDcert-EU« viste, at ordningen i tilstrækkelig grad lever op til bæredygtighedskriterierne i artikel 29, stk. 2-5, i direktiv (EU) 2018/2001, mens den ligeledes indeholder nøjagtige data om besparelser af drivhusgasemissioner med henblik på artikel 29, stk. 10, i direktiv (EU) 2018/2001 og anvender en massebalancemetode, der er i overensstemmelse med kravene i artikel 30, stk. 1 og 2, i direktiv (EU) 2018/2001. Denne vurdering tager ikke højde for den kommende gennemførelsesretsakt, som skal vedtages i overensstemmelse med artikel 30, stk. 8, i direktiv (EU) 2018/2001, om regler for kontrol af opfyldelsen af bæredygtighedskriterier, kriterier for besparelse af drivhusgasemissioner og kriterier for lav risiko for indirekte ændringer i arealanvendelsen såvel som delegerede retsakter, som skal vedtages i overensstemmelse med artikel 28, stk. 5, i direktiv (EU) 2018/2001. Den frivillige ordning »REDcert-EU« vil derfor blive revurderet, når sådanne gennemførelsesretsakter og delegerede retsakter vil blive vedtaget. |
| --- | --- |

(6)

Kommissionens vurdering af den frivillige ordning »REDcert-EU« viste, at ordningen i tilstrækkelig grad lever op til bæredygtighedskriterierne i artikel 29, stk. 2-5, i direktiv (EU) 2018/2001, mens den ligeledes indeholder nøjagtige data om besparelser af drivhusgasemissioner med henblik på artikel 29, stk. 10, i direktiv (EU) 2018/2001 og anvender en massebalancemetode, der er i overensstemmelse med kravene i artikel 30, stk. 1 og 2, i direktiv (EU) 2018/2001. Denne vurdering tager ikke højde for den kommende gennemførelsesretsakt, som skal vedtages i overensstemmelse med artikel 30, stk. 8, i direktiv (EU) 2018/2001, om regler for kontrol af opfyldelsen af bæredygtighedskriterier, kriterier for besparelse af drivhusgasemissioner og kriterier for lav risiko for indirekte ændringer i arealanvendelsen såvel som delegerede retsakter, som skal vedtages i overensstemmelse med artikel 28, stk. 5, i direktiv (EU) 2018/2001. Den frivillige ordning »REDcert-EU« vil derfor blive revurderet, når sådanne gennemførelsesretsakter og delegerede retsakter vil blive vedtaget.

| (7) | Ved vurderingen af den frivillige ordning »REDcert-EU« blev det konstateret, at ordningen opfylder passende standarder for pålidelighed, gennemsigtighed og uafhængig revision, og at den ligeledes opfylder kravene angående metodologi i bilag V og VI til direktiv (EU) 2018/2001. |
| --- | --- |

(7)

Ved vurderingen af den frivillige ordning »REDcert-EU« blev det konstateret, at ordningen opfylder passende standarder for pålidelighed, gennemsigtighed og uafhængig revision, og at den ligeledes opfylder kravene angående metodologi i bilag V og VI til direktiv (EU) 2018/2001.

| (8) | Den anerkendte ordning bør stilles til rådighed i del af Kommissionens EUROPA-websted, der omhandler frivillige ordninger. |
| --- | --- |

(8)

Den anerkendte ordning bør stilles til rådighed i del af Kommissionens EUROPA-websted, der omhandler frivillige ordninger.

| (9) | Foranstaltningerne i denne afgørelse er i overensstemmelse med udtalelse fra Udvalget om Biobrændstoffers, Flydende Biobrændslers og Biomassebrændslers Bæredygtighed — |
| --- | --- |

(9)

Foranstaltningerne i denne afgørelse er i overensstemmelse med udtalelse fra Udvalget om Biobrændstoffers, Flydende Biobrændslers og Biomassebrændslers Bæredygtighed —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

Den frivillige ordning »REDcert-EU« (»ordningen«), som blev forelagt Kommissionen til anerkendelse den 18. juni 2021, viser for så vidt angår de brændstoffer, der er kontrolleret under ordningen, følgende:

| a) | at partierne af biobrændstoffer, flydende biobrændsler og biomassebrændsler opfylder bæredygtighedskriterierne i artikel 29, stk. 2-5 og stk. 10, i direktiv (EU) 2018/2001 |
| --- | --- |

a)

at partierne af biobrændstoffer, flydende biobrændsler og biomassebrændsler opfylder bæredygtighedskriterierne i artikel 29, stk. 2-5 og stk. 10, i direktiv (EU) 2018/2001

| b) | at økonomiske operatører opfylder forpligtelsen til at indlæse nøjagtige oplysninger i EU-databasen eller den nationale database om vedvarende brændstoffer og genanvendte kulstofbrændsler, som bruges i transportsektoren, jf. artikel 28, stk. 4, i direktiv (EU) 2018/2001. |
| --- | --- |

b)

at økonomiske operatører opfylder forpligtelsen til at indlæse nøjagtige oplysninger i EU-databasen eller den nationale database om vedvarende brændstoffer og genanvendte kulstofbrændsler, som bruges i transportsektoren, jf. artikel 28, stk. 4, i direktiv (EU) 2018/2001.

Ordningen indeholder også nøjagtige data om besparelser af drivhusgasemissioner med henblik på artikel 29, stk. 10, i direktiv (EU) 2018/2001, for så vidt at den sikrer, at alle relevante oplysninger fra de økonomiske aktører i de første led i leverandørkæden overføres til de økonomiske aktører i kædens efterfølgende led.

Artikel 2

Afgørelsen gælder i en periode på fem år efter ikrafttrædelsen. Hvis ordningen som forelagt Kommissionen til anerkendelse den 18. juni 2021 ændres på en måde, der kan have betydning for grundlaget for denne afgørelse, meddeles sådanne ændringer straks Kommissionen. Kommissionen vurderer de meddelte ændringer for at fastslå, om ordningen stadig på hensigtsmæssig måde opfylder de bæredygtighedskriterier, der ligger til grund for anerkendelsen.

Artikel 3

Kommissionen kan ophæve denne afgørelse, bl.a. under følgende omstændigheder:

| a) | hvis det klart er påvist, at der med ordningen ikke er gennemført elementer, som anses for afgørende for denne afgørelse, eller hvis der er sket alvorlige og strukturelle brud på disse elementer |
| --- | --- |

a)

hvis det klart er påvist, at der med ordningen ikke er gennemført elementer, som anses for afgørende for denne afgørelse, eller hvis der er sket alvorlige og strukturelle brud på disse elementer

| b) | hvis der ikke aflægges årlige rapporter til Kommissionen om ordningen som krævet i henhold til artikel 30, stk. 5, i direktiv (EU) 2018/2001 |
| --- | --- |

b)

hvis der ikke aflægges årlige rapporter til Kommissionen om ordningen som krævet i henhold til artikel 30, stk. 5, i direktiv (EU) 2018/2001

| c) | hvis der med ordningen ikke gennemføres standarder for uafhængig revision eller andre krav specificeret i gennemførelsesretsakter som nævnt i artikel 30, stk. 8, i direktiv (EU) 2018/2001 eller forbedringer af andre elementer i ordningen, der betragtes som afgørende for en fortsat anerkendelse. |
| --- | --- |

c)

hvis der med ordningen ikke gennemføres standarder for uafhængig revision eller andre krav specificeret i gennemførelsesretsakter som nævnt i artikel 30, stk. 8, i direktiv (EU) 2018/2001 eller forbedringer af andre elementer i ordningen, der betragtes som afgørende for en fortsat anerkendelse.

Artikel 4

Denne afgørelse træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Udfærdiget i Bruxelles, den 8. april 2022.

På Kommissionens vegne

Ursula VON DER LEYEN

Formand

---

(1)  
  EUT L 328 af 21.12.2018, s. 82.

1

(2)  Kommissionens delegerede forordning (EU) 2019/807 af 13. marts 2019 om supplerende regler til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2018/2001 for så vidt angår fastsættelse af råprodukter med høj risiko for indirekte ændringer i arealanvendelsen, for hvilke der er konstateret en betydelig udvidelse af produktionsarealet ind på arealer med stort kulstoflager, og certificering af biobrændstoffer, flydende biobrændsler og biomassebrændsler med lav risiko for indirekte ændringer i arealanvendelsen (EUT L 133 af 21.5.2019, s. 1).

2

(3)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/28/EF af 23. april 2009 om fremme af anvendelsen af energi fra vedvarende energikilder og om ændring og senere ophævelse af direktiv 2001/77/EF og 2003/30/EF (EUT L 140 af 5.6.2009, s. 16).

3

---

| 12.4.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 114/194 |
| --- | --- | --- | --- |

12.4.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 114/194

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESAFGØRELSE (EU) 2022/606

af 8. april 2022

om anerkendelse af den frivillige ordning »Round Table on Responsible Soy with EU RED Requirements« (RTRS EU RED) til påvisning af overholdelsen af kravene i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2018/2001 vedrørende biobrændstoffer, flydende biobrændsler, biomassebrændsler, vedvarende flydende og gasformige brændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse, samt genanvendte kulstofbrændsler

(EØS-relevant tekst)

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2018/2001 af 11. december 2018 om fremme af anvendelsen af energi fra vedvarende energikilder (1), særlig artikel 30, stk. 4, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | I direktiv (EU) 2018/2001 fastsættes krav til visse brændstoffer, navnlig biobrændstoffer, flydende biobrændsler, biomassebrændsler, vedvarende flydende og gasformige brændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse, samt genanvendte kulstofbrændsler for at sikre, at de kun medregnes i direktivets mål, hvis de er bæredygtigt produceret og medfører betydelige besparelser af drivhusgasemissioner sammenlignet med fossile brændstoffer. For det første fastsættes der i direktivets artikel 29 bæredygtighedskriterier og kriterier for besparelse af drivhusgasemissioner for biobrændstoffer, flydende biobrændsler og biomassebrændsler, mens der i direktivets artikel 26 og i Kommissionens delegerede forordning (EU) 2019/807 (2) fastsættes kriterier med henblik på at afgøre, dels hvilke råprodukter til biobrændstoffer, flydende biobrændsler og biomassebrændsler har høj risiko for indirekte ændringer i arealanvendelsen, dels hvilke biobrændstoffer, flydende biobrændsler og biomassebrændsler med høj risiko for indirekte ændringer i arealanvendelsen, der under visse omstændigheder kan certificeres som havende lav risiko for indirekte ændringer i arealanvendelsen. For det andet fastsættes der i direktivets artikel 25, stk. 2, kriterier for besparelse af drivhusgasemissioner for vedvarende flydende og gasformige brændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse, og genanvendte kulstofbrændsler, som bruges i transportsektoren. For det tredje kræves det i direktivets artikel 28, stk. 2, at økonomiske aktører i en EU-database skal indlæse oplysninger om gennemførte transaktioner og bæredygtighedsegenskaber ved vedvarende brændstoffer (biobrændstoffer, biogasser og vedvarende flydende og gasformige brændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse) og genanvendte kulstofbrændsler, som bruges i transportsektoren. |
| --- | --- |

(1)

I direktiv (EU) 2018/2001 fastsættes krav til visse brændstoffer, navnlig biobrændstoffer, flydende biobrændsler, biomassebrændsler, vedvarende flydende og gasformige brændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse, samt genanvendte kulstofbrændsler for at sikre, at de kun medregnes i direktivets mål, hvis de er bæredygtigt produceret og medfører betydelige besparelser af drivhusgasemissioner sammenlignet med fossile brændstoffer. For det første fastsættes der i direktivets artikel 29 bæredygtighedskriterier og kriterier for besparelse af drivhusgasemissioner for biobrændstoffer, flydende biobrændsler og biomassebrændsler, mens der i direktivets artikel 26 og i Kommissionens delegerede forordning (EU) 2019/807 (2) fastsættes kriterier med henblik på at afgøre, dels hvilke råprodukter til biobrændstoffer, flydende biobrændsler og biomassebrændsler har høj risiko for indirekte ændringer i arealanvendelsen, dels hvilke biobrændstoffer, flydende biobrændsler og biomassebrændsler med høj risiko for indirekte ændringer i arealanvendelsen, der under visse omstændigheder kan certificeres som havende lav risiko for indirekte ændringer i arealanvendelsen. For det andet fastsættes der i direktivets artikel 25, stk. 2, kriterier for besparelse af drivhusgasemissioner for vedvarende flydende og gasformige brændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse, og genanvendte kulstofbrændsler, som bruges i transportsektoren. For det tredje kræves det i direktivets artikel 28, stk. 2, at økonomiske aktører i en EU-database skal indlæse oplysninger om gennemførte transaktioner og bæredygtighedsegenskaber ved vedvarende brændstoffer (biobrændstoffer, biogasser og vedvarende flydende og gasformige brændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse) og genanvendte kulstofbrændsler, som bruges i transportsektoren.

| (2) | Direktivet indeholder også regler for beregning af det bidrag, som vedvarende elektricitet yder til transportmålene. Navnlig fastsættes der i direktivets artikel 27, stk. 3, regler for en sådan beregning, både når elektriciteten anvendes direkte til elektriske køretøjer, og når den bruges til at producere vedvarende flydende og gasformige transportbrændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse. |
| --- | --- |

(2)

Direktivet indeholder også regler for beregning af det bidrag, som vedvarende elektricitet yder til transportmålene. Navnlig fastsættes der i direktivets artikel 27, stk. 3, regler for en sådan beregning, både når elektriciteten anvendes direkte til elektriske køretøjer, og når den bruges til at producere vedvarende flydende og gasformige transportbrændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse.

| (3) | For at kontrollere, at reglerne for biobrændstoffer, flydende biobrændsler, biomassebrændsler, vedvarende flydende og gasformige brændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse, samt genanvendte kulstofbrændsler overholdes, kan medlemsstaterne gøre brug af frivillige ordninger. Frivillige ordninger har spillet en stor rolle i fremskaffelsen af dokumentation for overensstemmelse med bæredygtighedskriterierne og kriterierne for besparelse af drivhusgasemissioner for biobrændstoffer og flydende biobrændsler under Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/28/EF (3). Den rolle, som frivillige ordninger spiller, er blevet udvidet under direktiv (EU) 2018/2001. For det første kan de nu tjene til dokumentation af, at alle produkter produceret af biomasse, herunder gasformige og faste brændsler, opfylder bæredygtighedskriterierne i direktiv (EU) 2018/2001, ligesom de kan levere nøjagtige data om besparelser af drivhusgasemissioner. For det andet kan de tjene til dokumentation af, at vedvarende flydende og gasformige transportbrændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse, og genanvendte kulstofbrændsler opfylder kriterierne for besparelse af drivhusgasemissioner. For det tredje kan de tjene til dokumentation af overholdelsen af de regler for beregning af andelen af vedvarende elektricitet i transportsektoren, der er fastsat ved artikel 27, stk. 3, i direktiv (EU) 2018/2001. For det fjerde kan de tjene til dokumentation af, at økonomiske aktører indlæser nøjagtige oplysninger i EU-databasen eller den nationale database om vedvarende brændstoffer og genanvendte kulstofbrændsler, som anvendes i transportsektoren, jf. artikel 28, stk. 4, i direktiv (EU) 2018/2001. For det femte kan de bruges til certificering af biobrændstoffer, flydende biobrændsler og biomassebrændsler med lav risiko for indirekte ændringer i arealanvendelsen. Kommissionen kan beslutte, at disse frivillige nationale eller internationale ordninger kan tjene alle eller nogle af disse formål. |
| --- | --- |

(3)

For at kontrollere, at reglerne for biobrændstoffer, flydende biobrændsler, biomassebrændsler, vedvarende flydende og gasformige brændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse, samt genanvendte kulstofbrændsler overholdes, kan medlemsstaterne gøre brug af frivillige ordninger. Frivillige ordninger har spillet en stor rolle i fremskaffelsen af dokumentation for overensstemmelse med bæredygtighedskriterierne og kriterierne for besparelse af drivhusgasemissioner for biobrændstoffer og flydende biobrændsler under Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/28/EF (3). Den rolle, som frivillige ordninger spiller, er blevet udvidet under direktiv (EU) 2018/2001. For det første kan de nu tjene til dokumentation af, at alle produkter produceret af biomasse, herunder gasformige og faste brændsler, opfylder bæredygtighedskriterierne i direktiv (EU) 2018/2001, ligesom de kan levere nøjagtige data om besparelser af drivhusgasemissioner. For det andet kan de tjene til dokumentation af, at vedvarende flydende og gasformige transportbrændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse, og genanvendte kulstofbrændsler opfylder kriterierne for besparelse af drivhusgasemissioner. For det tredje kan de tjene til dokumentation af overholdelsen af de regler for beregning af andelen af vedvarende elektricitet i transportsektoren, der er fastsat ved artikel 27, stk. 3, i direktiv (EU) 2018/2001. For det fjerde kan de tjene til dokumentation af, at økonomiske aktører indlæser nøjagtige oplysninger i EU-databasen eller den nationale database om vedvarende brændstoffer og genanvendte kulstofbrændsler, som anvendes i transportsektoren, jf. artikel 28, stk. 4, i direktiv (EU) 2018/2001. For det femte kan de bruges til certificering af biobrændstoffer, flydende biobrændsler og biomassebrændsler med lav risiko for indirekte ændringer i arealanvendelsen. Kommissionen kan beslutte, at disse frivillige nationale eller internationale ordninger kan tjene alle eller nogle af disse formål.

| (4) | Hvis en økonomisk aktør fremlægger dokumentation for eller data vedrørende opfyldelse af bæredygtighedskriterierne og kriterierne for besparelse af drivhusgasemissioner, der er indhentet i overensstemmelse med en frivillig ordning anerkendt af Kommissionen, bør medlemsstaten ikke, i det omfang dette er omfattet af den pågældende anerkendelse, forlange, at leverandøren fremlægger yderligere dokumentation. |
| --- | --- |

(4)

Hvis en økonomisk aktør fremlægger dokumentation for eller data vedrørende opfyldelse af bæredygtighedskriterierne og kriterierne for besparelse af drivhusgasemissioner, der er indhentet i overensstemmelse med en frivillig ordning anerkendt af Kommissionen, bør medlemsstaten ikke, i det omfang dette er omfattet af den pågældende anerkendelse, forlange, at leverandøren fremlægger yderligere dokumentation.

| (5) | Kommissionen blev første gang fremlagt anmodning om anerkendelse i henhold til direktivets artikel 30, stk. 4, af den frivillige ordning »RTRS EU RED« den 22. november 2020. Denne anmodning førte til, at Kommissionen foretog en vurdering af ordningen, hvor der blev konstateret visse forhold, som krævede ændringer. Da der på ny blev fremlagt anmodning den 24. juni 2021, var disse mangler ved ordningen blevet afhjulpet. Ordningen omfatter soja som biomasseråprodukt, undtagen affald og restprodukter, og hele leverandørkæden. |
| --- | --- |

(5)

Kommissionen blev første gang fremlagt anmodning om anerkendelse i henhold til direktivets artikel 30, stk. 4, af den frivillige ordning »RTRS EU RED« den 22. november 2020. Denne anmodning førte til, at Kommissionen foretog en vurdering af ordningen, hvor der blev konstateret visse forhold, som krævede ændringer. Da der på ny blev fremlagt anmodning den 24. juni 2021, var disse mangler ved ordningen blevet afhjulpet. Ordningen omfatter soja som biomasseråprodukt, undtagen affald og restprodukter, og hele leverandørkæden.

| (6) | Kommissionens vurdering af den frivillige ordning »RTRS EU RED« viste, at ordningen i tilstrækkelig grad lever op til bæredygtighedskriterierne i artikel 29, stk. 3-5, i direktiv (EU) 2018/2001, mens den ligeledes indeholder nøjagtige data om besparelser af drivhusgasemissioner med henblik på artikel 29, stk. 10, i direktiv (EU) 2018/2001 og anvender en massebalancemetode, der er i overensstemmelse med kravene i artikel 30, stk. 1 og 2, i direktiv (EU) 2018/2001. Denne vurdering tager ikke højde for den kommende gennemførelsesretsakt, som skal vedtages i overensstemmelse med artikel 30, stk. 8, i direktiv (EU) 2018/2001, om regler for kontrol af opfyldelsen af bæredygtighedskriterier, kriterier for besparelse af drivhusgasemissioner og kriterier for lav risiko for indirekte ændringer i arealanvendelsen såvel som delegerede retsakter, som skal vedtages i overensstemmelse med artikel 28, stk. 5, i direktiv (EU) 2018/2001. Den frivillige ordning »RTRS EU RED« vil derfor blive revurderet, når sådanne gennemførelsesretsakter og delegerede retsakter vil blive vedtaget. |
| --- | --- |

(6)

Kommissionens vurdering af den frivillige ordning »RTRS EU RED« viste, at ordningen i tilstrækkelig grad lever op til bæredygtighedskriterierne i artikel 29, stk. 3-5, i direktiv (EU) 2018/2001, mens den ligeledes indeholder nøjagtige data om besparelser af drivhusgasemissioner med henblik på artikel 29, stk. 10, i direktiv (EU) 2018/2001 og anvender en massebalancemetode, der er i overensstemmelse med kravene i artikel 30, stk. 1 og 2, i direktiv (EU) 2018/2001. Denne vurdering tager ikke højde for den kommende gennemførelsesretsakt, som skal vedtages i overensstemmelse med artikel 30, stk. 8, i direktiv (EU) 2018/2001, om regler for kontrol af opfyldelsen af bæredygtighedskriterier, kriterier for besparelse af drivhusgasemissioner og kriterier for lav risiko for indirekte ændringer i arealanvendelsen såvel som delegerede retsakter, som skal vedtages i overensstemmelse med artikel 28, stk. 5, i direktiv (EU) 2018/2001. Den frivillige ordning »RTRS EU RED« vil derfor blive revurderet, når sådanne gennemførelsesretsakter og delegerede retsakter vil blive vedtaget.

| (7) | Ved vurderingen af den frivillige ordning »RTRS EU RED« blev det konstateret, at ordningen opfylder passende standarder for pålidelighed, gennemsigtighed og uafhængig revision, og at den ligeledes opfylder kravene angående metodologi i bilag V til direktiv (EU) 2018/2001. |
| --- | --- |

(7)

Ved vurderingen af den frivillige ordning »RTRS EU RED« blev det konstateret, at ordningen opfylder passende standarder for pålidelighed, gennemsigtighed og uafhængig revision, og at den ligeledes opfylder kravene angående metodologi i bilag V til direktiv (EU) 2018/2001.

| (8) | Den anerkendte ordning bør stilles til rådighed i del af Kommissionens EUROPA-websted, der omhandler frivillige ordninger. |
| --- | --- |

(8)

Den anerkendte ordning bør stilles til rådighed i del af Kommissionens EUROPA-websted, der omhandler frivillige ordninger.

| (9) | Foranstaltningerne i denne afgørelse er i overensstemmelse med udtalelse fra Udvalget om Biobrændstoffers, Flydende Biobrændslers og Biomassebrændslers Bæredygtighed — |
| --- | --- |

(9)

Foranstaltningerne i denne afgørelse er i overensstemmelse med udtalelse fra Udvalget om Biobrændstoffers, Flydende Biobrændslers og Biomassebrændslers Bæredygtighed —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

Den frivillige ordning »RTRS EU RED« (»ordningen«), som blev forelagt Kommissionen til anerkendelse den 24. juni 2021, viser for så vidt angår de brændstoffer, der er kontrolleret under ordningen, følgende:

| a) | at partierne af biobrændstoffer opfylder bæredygtighedskriterierne i artikel 29, stk. 3-5 og stk. 10, i direktiv (EU) 2018/2001 |
| --- | --- |

a)

at partierne af biobrændstoffer opfylder bæredygtighedskriterierne i artikel 29, stk. 3-5 og stk. 10, i direktiv (EU) 2018/2001

| b) | at økonomiske operatører opfylder forpligtelsen til at indlæse nøjagtige oplysninger i EU-databasen eller den nationale database om vedvarende brændstoffer og genanvendte kulstofbrændsler, som bruges i transportsektoren, jf. artikel 28, stk. 4, i direktiv (EU) 2018/2001. |
| --- | --- |

b)

at økonomiske operatører opfylder forpligtelsen til at indlæse nøjagtige oplysninger i EU-databasen eller den nationale database om vedvarende brændstoffer og genanvendte kulstofbrændsler, som bruges i transportsektoren, jf. artikel 28, stk. 4, i direktiv (EU) 2018/2001.

Ordningen indeholder også nøjagtige data om besparelser af drivhusgasemissioner med henblik på artikel 29, stk. 10, i direktiv (EU) 2018/2001, for så vidt at den sikrer, at alle relevante oplysninger fra de økonomiske aktører i de første led i leverandørkæden overføres til de økonomiske aktører i kædens efterfølgende led.

Artikel 2

Afgørelsen gælder i en periode på fem år efter ikrafttrædelsen. Hvis ordningen som forelagt Kommissionen til anerkendelse den 24. juni 2021 ændres på en måde, der kan have betydning for grundlaget for denne afgørelse, meddeles sådanne ændringer straks Kommissionen. Kommissionen vurderer de meddelte ændringer for at fastslå, om ordningen stadig på hensigtsmæssig måde opfylder de bæredygtighedskriterier, der ligger til grund for anerkendelsen.

Artikel 3

Kommissionen kan ophæve denne afgørelse, bl.a. under følgende omstændigheder:

| a) | hvis det klart er påvist, at der med ordningen ikke er gennemført elementer, som anses for afgørende for denne afgørelse, eller hvis der er sket alvorlige og strukturelle brud på disse elementer |
| --- | --- |

a)

hvis det klart er påvist, at der med ordningen ikke er gennemført elementer, som anses for afgørende for denne afgørelse, eller hvis der er sket alvorlige og strukturelle brud på disse elementer

| b) | hvis der ikke aflægges årlige rapporter til Kommissionen om ordningen som krævet i henhold til artikel 30, stk. 5, i direktiv (EU) 2018/2001 |
| --- | --- |

b)

hvis der ikke aflægges årlige rapporter til Kommissionen om ordningen som krævet i henhold til artikel 30, stk. 5, i direktiv (EU) 2018/2001

| c) | hvis der med ordningen ikke gennemføres standarder for uafhængig revision eller andre krav specificeret i gennemførelsesretsakter som nævnt i artikel 30, stk. 8, i direktiv (EU) 2018/2001 eller forbedringer af andre elementer i ordningen, der betragtes som afgørende for en fortsat anerkendelse. |
| --- | --- |

c)

hvis der med ordningen ikke gennemføres standarder for uafhængig revision eller andre krav specificeret i gennemførelsesretsakter som nævnt i artikel 30, stk. 8, i direktiv (EU) 2018/2001 eller forbedringer af andre elementer i ordningen, der betragtes som afgørende for en fortsat anerkendelse.

Artikel 4

Denne afgørelse træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Udfærdiget i Bruxelles, den 8. april 2022.

På Kommissionens vegne

Ursula VON DER LEYEN

Formand

---

(1)  
  EUT L 328 af 21.12.2018, s. 82.

1

(2)  Kommissionens delegerede forordning (EU) 2019/807 af 13. marts 2019 om supplerende regler til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2018/2001 for så vidt angår fastsættelse af råprodukter med høj risiko for indirekte ændringer i arealanvendelsen, for hvilke der er konstateret en betydelig udvidelse af produktionsarealet ind på arealer med stort kulstoflager, og certificering af biobrændstoffer, flydende biobrændsler og biomassebrændsler med lav risiko for indirekte ændringer i arealanvendelsen (EUT L 133 af 21.5.2019, s. 1).

2

(3)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/28/EF af 23. april 2009 om fremme af anvendelsen af energi fra vedvarende energikilder og om ændring og senere ophævelse af direktiv 2001/77/EF og 2003/30/EF (EUT L 140 af 5.6.2009, s. 16).

3

---

| 12.4.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 114/197 |
| --- | --- | --- | --- |

12.4.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 114/197

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESAFGØRELSE (EU) 2022/607

af 8. april 2022

om anerkendelse af den frivillige ordning »Roundtable on Sustainable Biomaterials (RSB) EU RED« til påvisning af overholdelsen af kravene i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2018/2001 vedrørende biobrændstoffer, flydende biobrændsler, biomassebrændsler, vedvarende flydende og gasformige brændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse, samt genanvendte kulstofbrændsler

(EØS-relevant tekst)

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2018/2001 af 11. december 2018 om fremme af anvendelsen af energi fra vedvarende energikilder (1), særlig artikel 30, stk. 4, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | I direktiv (EU) 2018/2001 fastsættes krav til visse brændstoffer, navnlig biobrændstoffer, flydende biobrændsler, biomassebrændsler, vedvarende flydende og gasformige brændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse, samt genanvendte kulstofbrændsler for at sikre, at de kun medregnes i direktivets mål, hvis de er bæredygtigt produceret og medfører betydelige besparelser af drivhusgasemissioner sammenlignet med fossile brændstoffer. For det første fastsættes der i direktivets artikel 29 bæredygtighedskriterier og kriterier for besparelse af drivhusgasemissioner for biobrændstoffer, flydende biobrændsler og biomassebrændsler, mens der i direktivets artikel 26 og i Kommissionens delegerede forordning (EU) 2019/807 (2) fastsættes kriterier med henblik på at afgøre, dels hvilke råprodukter til biobrændstoffer, flydende biobrændsler og biomassebrændsler har høj risiko for indirekte ændringer i arealanvendelsen, dels hvilke biobrændstoffer, flydende biobrændsler og biomassebrændsler med høj risiko for indirekte ændringer i arealanvendelsen, der under visse omstændigheder kan certificeres som havende lav risiko for indirekte ændringer i arealanvendelsen. For det andet fastsættes der i direktivets artikel 25, stk. 2, kriterier for besparelse af drivhusgasemissioner for vedvarende flydende og gasformige brændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse, og genanvendte kulstofbrændsler, som bruges i transportsektoren. For det tredje kræves det i direktivets artikel 28, stk. 2, at økonomiske aktører i en EU-database skal indlæse oplysninger om gennemførte transaktioner og bæredygtighedsegenskaber ved vedvarende brændstoffer (biobrændstoffer, biogasser og vedvarende flydende og gasformige brændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse) og genanvendte kulstofbrændsler, som bruges i transportsektoren. |
| --- | --- |

(1)

I direktiv (EU) 2018/2001 fastsættes krav til visse brændstoffer, navnlig biobrændstoffer, flydende biobrændsler, biomassebrændsler, vedvarende flydende og gasformige brændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse, samt genanvendte kulstofbrændsler for at sikre, at de kun medregnes i direktivets mål, hvis de er bæredygtigt produceret og medfører betydelige besparelser af drivhusgasemissioner sammenlignet med fossile brændstoffer. For det første fastsættes der i direktivets artikel 29 bæredygtighedskriterier og kriterier for besparelse af drivhusgasemissioner for biobrændstoffer, flydende biobrændsler og biomassebrændsler, mens der i direktivets artikel 26 og i Kommissionens delegerede forordning (EU) 2019/807 (2) fastsættes kriterier med henblik på at afgøre, dels hvilke råprodukter til biobrændstoffer, flydende biobrændsler og biomassebrændsler har høj risiko for indirekte ændringer i arealanvendelsen, dels hvilke biobrændstoffer, flydende biobrændsler og biomassebrændsler med høj risiko for indirekte ændringer i arealanvendelsen, der under visse omstændigheder kan certificeres som havende lav risiko for indirekte ændringer i arealanvendelsen. For det andet fastsættes der i direktivets artikel 25, stk. 2, kriterier for besparelse af drivhusgasemissioner for vedvarende flydende og gasformige brændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse, og genanvendte kulstofbrændsler, som bruges i transportsektoren. For det tredje kræves det i direktivets artikel 28, stk. 2, at økonomiske aktører i en EU-database skal indlæse oplysninger om gennemførte transaktioner og bæredygtighedsegenskaber ved vedvarende brændstoffer (biobrændstoffer, biogasser og vedvarende flydende og gasformige brændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse) og genanvendte kulstofbrændsler, som bruges i transportsektoren.

| (2) | Direktivet indeholder også regler for beregning af det bidrag, som vedvarende elektricitet yder til transportmålene. Navnlig fastsættes der i direktivets artikel 27, stk. 3, regler for en sådan beregning, både når elektriciteten anvendes direkte til elektriske køretøjer, og når den bruges til at producere vedvarende flydende og gasformige transportbrændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse. |
| --- | --- |

(2)

Direktivet indeholder også regler for beregning af det bidrag, som vedvarende elektricitet yder til transportmålene. Navnlig fastsættes der i direktivets artikel 27, stk. 3, regler for en sådan beregning, både når elektriciteten anvendes direkte til elektriske køretøjer, og når den bruges til at producere vedvarende flydende og gasformige transportbrændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse.

| (3) | For at kontrollere, at reglerne for biobrændstoffer, flydende biobrændsler, biomassebrændsler, vedvarende flydende og gasformige brændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse, samt genanvendte kulstofbrændsler overholdes, kan medlemsstaterne gøre brug af frivillige ordninger. Frivillige ordninger har spillet en stor rolle i fremskaffelsen af dokumentation for overensstemmelse med bæredygtighedskriterierne og kriterierne for besparelse af drivhusgasemissioner for biobrændstoffer og flydende biobrændsler under Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/28/EF (3). Den rolle, som frivillige ordninger spiller, er blevet udvidet under direktiv (EU) 2018/2001. For det første kan de nu tjene til dokumentation af, at alle produkter produceret af biomasse, herunder gasformige og faste brændsler, opfylder bæredygtighedskriterierne i direktiv (EU) 2018/2001, ligesom de kan levere nøjagtige data om besparelser af drivhusgasemissioner. For det andet kan de tjene til dokumentation af, at vedvarende flydende og gasformige transportbrændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse, og genanvendte kulstofbrændsler opfylder kriterierne for besparelse af drivhusgasemissioner. For det tredje kan de tjene til dokumentation af overholdelsen af de regler for beregning af andelen af vedvarende elektricitet i transportsektoren, der er fastsat ved artikel 27, stk. 3, i direktiv (EU) 2018/2001. For det fjerde kan de tjene til dokumentation af, at økonomiske aktører indlæser nøjagtige oplysninger i EU-databasen eller den nationale database om visse vedvarende brændstoffer og genanvendte kulstofbrændsler, som anvendes i transportsektoren, jf. artikel 28, stk. 4, i direktiv (EU) 2018/2001. For det femte kan de bruges til certificering af biobrændstoffer, flydende biobrændsler og biomassebrændsler med lav risiko for indirekte ændringer i arealanvendelsen. Kommissionen kan beslutte, at disse frivillige nationale eller internationale ordninger kan tjene alle eller nogle af disse formål. |
| --- | --- |

(3)

For at kontrollere, at reglerne for biobrændstoffer, flydende biobrændsler, biomassebrændsler, vedvarende flydende og gasformige brændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse, samt genanvendte kulstofbrændsler overholdes, kan medlemsstaterne gøre brug af frivillige ordninger. Frivillige ordninger har spillet en stor rolle i fremskaffelsen af dokumentation for overensstemmelse med bæredygtighedskriterierne og kriterierne for besparelse af drivhusgasemissioner for biobrændstoffer og flydende biobrændsler under Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/28/EF (3). Den rolle, som frivillige ordninger spiller, er blevet udvidet under direktiv (EU) 2018/2001. For det første kan de nu tjene til dokumentation af, at alle produkter produceret af biomasse, herunder gasformige og faste brændsler, opfylder bæredygtighedskriterierne i direktiv (EU) 2018/2001, ligesom de kan levere nøjagtige data om besparelser af drivhusgasemissioner. For det andet kan de tjene til dokumentation af, at vedvarende flydende og gasformige transportbrændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse, og genanvendte kulstofbrændsler opfylder kriterierne for besparelse af drivhusgasemissioner. For det tredje kan de tjene til dokumentation af overholdelsen af de regler for beregning af andelen af vedvarende elektricitet i transportsektoren, der er fastsat ved artikel 27, stk. 3, i direktiv (EU) 2018/2001. For det fjerde kan de tjene til dokumentation af, at økonomiske aktører indlæser nøjagtige oplysninger i EU-databasen eller den nationale database om visse vedvarende brændstoffer og genanvendte kulstofbrændsler, som anvendes i transportsektoren, jf. artikel 28, stk. 4, i direktiv (EU) 2018/2001. For det femte kan de bruges til certificering af biobrændstoffer, flydende biobrændsler og biomassebrændsler med lav risiko for indirekte ændringer i arealanvendelsen. Kommissionen kan beslutte, at disse frivillige nationale eller internationale ordninger kan tjene alle eller nogle af disse formål.

| (4) | Hvis en økonomisk aktør fremlægger dokumentation for eller data vedrørende opfyldelse af bæredygtighedskriterierne og kriterierne for besparelse af drivhusgasemissioner, der er indhentet i overensstemmelse med en frivillig ordning anerkendt af Kommissionen, bør medlemsstaten ikke, i det omfang dette er omfattet af den pågældende anerkendelse, forlange, at leverandøren fremlægger yderligere dokumentation. |
| --- | --- |

(4)

Hvis en økonomisk aktør fremlægger dokumentation for eller data vedrørende opfyldelse af bæredygtighedskriterierne og kriterierne for besparelse af drivhusgasemissioner, der er indhentet i overensstemmelse med en frivillig ordning anerkendt af Kommissionen, bør medlemsstaten ikke, i det omfang dette er omfattet af den pågældende anerkendelse, forlange, at leverandøren fremlægger yderligere dokumentation.

| (5) | Kommissionen blev første gang fremlagt anmodning om anerkendelse i henhold til direktivets artikel 30, stk. 4, af den frivillige ordning »Roundtable on Sustainable Biomaterials (RSB) EU RED« den 27. august 2020. Denne anmodning førte til, at Kommissionen foretog en vurdering af ordningen, hvor der blev konstateret visse forhold, som krævede ændringer. Da der påny blev fremlagt anmodning den 24. juni 2021, var disse mangler ved ordningen blevet afhjulpet. Ordningen omfatter alle råmaterialer, herunder affald og restprodukter, og hele leverandørkæden. |
| --- | --- |

(5)

Kommissionen blev første gang fremlagt anmodning om anerkendelse i henhold til direktivets artikel 30, stk. 4, af den frivillige ordning »Roundtable on Sustainable Biomaterials (RSB) EU RED« den 27. august 2020. Denne anmodning førte til, at Kommissionen foretog en vurdering af ordningen, hvor der blev konstateret visse forhold, som krævede ændringer. Da der påny blev fremlagt anmodning den 24. juni 2021, var disse mangler ved ordningen blevet afhjulpet. Ordningen omfatter alle råmaterialer, herunder affald og restprodukter, og hele leverandørkæden.

| (6) | Kommissionens vurdering af den frivillige ordning »Roundtable on Sustainable Biomaterials (RSB) EU RED« viste, at ordningen i tilstrækkelig grad lever op til bæredygtighedskriterierne i artikel 29, stk. 2-5, i direktiv (EU) 2018/2001, mens den ligeledes indeholder nøjagtige data om besparelser af drivhusgasemissioner med henblik på artikel 29, stk. 10, i direktiv (EU) 2018/2001 og anvender en massebalancemetode, der er i overensstemmelse med kravene i artikel 30, stk. 1 og 2, i direktiv (EU) 2018/2001. Denne vurdering tager ikke højde for den kommende gennemførelsesretsakt, som skal vedtages i overensstemmelse med artikel 30, stk. 8, i direktiv (EU) 2018/2001, om regler for kontrol af opfyldelsen af bæredygtighedskriterier, kriterier for besparelse af drivhusgasemissioner og kriterier for lav risiko for indirekte ændringer i arealanvendelsen såvel som delegerede retsakter, som skal vedtages i overensstemmelse med artikel 28, stk. 5, i direktiv (EU) 2018/2001. Den frivillige ordning »RSB EU RED« vil derfor blive revurderet, når sådanne gennemførelsesretsakter og delegerede retsakter vil blive vedtaget. |
| --- | --- |

(6)

Kommissionens vurdering af den frivillige ordning »Roundtable on Sustainable Biomaterials (RSB) EU RED« viste, at ordningen i tilstrækkelig grad lever op til bæredygtighedskriterierne i artikel 29, stk. 2-5, i direktiv (EU) 2018/2001, mens den ligeledes indeholder nøjagtige data om besparelser af drivhusgasemissioner med henblik på artikel 29, stk. 10, i direktiv (EU) 2018/2001 og anvender en massebalancemetode, der er i overensstemmelse med kravene i artikel 30, stk. 1 og 2, i direktiv (EU) 2018/2001. Denne vurdering tager ikke højde for den kommende gennemførelsesretsakt, som skal vedtages i overensstemmelse med artikel 30, stk. 8, i direktiv (EU) 2018/2001, om regler for kontrol af opfyldelsen af bæredygtighedskriterier, kriterier for besparelse af drivhusgasemissioner og kriterier for lav risiko for indirekte ændringer i arealanvendelsen såvel som delegerede retsakter, som skal vedtages i overensstemmelse med artikel 28, stk. 5, i direktiv (EU) 2018/2001. Den frivillige ordning »RSB EU RED« vil derfor blive revurderet, når sådanne gennemførelsesretsakter og delegerede retsakter vil blive vedtaget.

| (7) | Ved vurderingen af den frivillige ordning »Roundtable on Sustainable Biomaterials (RSB) EU RED« blev det konstateret, at ordningen opfylder passende standarder for pålidelighed, gennemsigtighed og uafhængig revision, og at den ligeledes opfylder kravene angående metodologi i bilag V og VI til direktiv (EU) 2018/2001. |
| --- | --- |

(7)

Ved vurderingen af den frivillige ordning »Roundtable on Sustainable Biomaterials (RSB) EU RED« blev det konstateret, at ordningen opfylder passende standarder for pålidelighed, gennemsigtighed og uafhængig revision, og at den ligeledes opfylder kravene angående metodologi i bilag V og VI til direktiv (EU) 2018/2001.

| (8) | Den anerkendte ordning bør stilles til rådighed i del af Kommissionens EUROPA-websted, der omhandler frivillige ordninger. |
| --- | --- |

(8)

Den anerkendte ordning bør stilles til rådighed i del af Kommissionens EUROPA-websted, der omhandler frivillige ordninger.

| (9) | Foranstaltningerne i denne afgørelse er i overensstemmelse med udtalelse fra Udvalget om Biobrændstoffers, Flydende Biobrændslers og Biomassebrændslers Bæredygtighed — |
| --- | --- |

(9)

Foranstaltningerne i denne afgørelse er i overensstemmelse med udtalelse fra Udvalget om Biobrændstoffers, Flydende Biobrændslers og Biomassebrændslers Bæredygtighed —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

Den frivillige ordning »Roundtable on Sustainable Biomaterials (RSB) EU RED« (»ordningen«), som blev forelagt Kommissionen til anerkendelse den 24. juni 2021, viser for så vidt angår de brændstoffer, der er kontrolleret under ordningen, følgende:

| a) | at partierne af biobrændstoffer, flydende biobrændsler og biomassebrændsler opfylder bæredygtighedskriterierne i artikel 29, stk. 2-5 og stk. 10, i direktiv (EU) 2018/2001 |
| --- | --- |

a)

at partierne af biobrændstoffer, flydende biobrændsler og biomassebrændsler opfylder bæredygtighedskriterierne i artikel 29, stk. 2-5 og stk. 10, i direktiv (EU) 2018/2001

| b) | at økonomiske operatører opfylder forpligtelsen til at indlæse nøjagtige oplysninger i EU-databasen eller den nationale database om vedvarende brændstoffer og genanvendte kulstofbrændsler, som bruges i transportsektoren, jf. artikel 28, stk. 4, i direktiv (EU) 2018/2001. |
| --- | --- |

b)

at økonomiske operatører opfylder forpligtelsen til at indlæse nøjagtige oplysninger i EU-databasen eller den nationale database om vedvarende brændstoffer og genanvendte kulstofbrændsler, som bruges i transportsektoren, jf. artikel 28, stk. 4, i direktiv (EU) 2018/2001.

| c) | at partierne af biobrændstoffer, flydende biobrændsler og biomassebrændsler opfylder kriterierne for lav risiko for indirekte ændringer i arealanvendelsen fastsat i delegeret forordning (EU) 2019/807. |
| --- | --- |

c)

at partierne af biobrændstoffer, flydende biobrændsler og biomassebrændsler opfylder kriterierne for lav risiko for indirekte ændringer i arealanvendelsen fastsat i delegeret forordning (EU) 2019/807.

Ordningen indeholder også nøjagtige data om besparelser af drivhusgasemissioner med henblik på artikel 29, stk. 10, i direktiv (EU) 2018/2001, for så vidt at den sikrer, at alle relevante oplysninger fra de økonomiske aktører i de første led i leverandørkæden overføres til de økonomiske aktører i kædens efterfølgende led.

Artikel 2

Afgørelsen gælder i en periode på fem år efter ikrafttrædelsen. Hvis ordningen som forelagt Kommissionen til anerkendelse den 24. juni 2021 ændres på en måde, der kan have betydning for grundlaget for denne afgørelse, meddeles sådanne ændringer straks Kommissionen. Kommissionen vurderer de meddelte ændringer for at fastslå, om ordningen stadig på hensigtsmæssig måde opfylder de bæredygtighedskriterier, der ligger til grund for anerkendelsen.

Artikel 3

Kommissionen kan ophæve denne afgørelse, bl.a. under følgende omstændigheder:

| a) | hvis det klart er påvist, at der med ordningen ikke er gennemført elementer, som anses for afgørende for denne afgørelse, eller hvis der er sket alvorlige og strukturelle brud på disse elementer |
| --- | --- |

a)

hvis det klart er påvist, at der med ordningen ikke er gennemført elementer, som anses for afgørende for denne afgørelse, eller hvis der er sket alvorlige og strukturelle brud på disse elementer

| b) | hvis der ikke aflægges årlige rapporter til Kommissionen om ordningen som krævet i henhold til artikel 30, stk. 5, i direktiv (EU) 2018/2001 |
| --- | --- |

b)

hvis der ikke aflægges årlige rapporter til Kommissionen om ordningen som krævet i henhold til artikel 30, stk. 5, i direktiv (EU) 2018/2001

| c) | hvis der med ordningen ikke gennemføres standarder for uafhængig revision eller andre krav specificeret i gennemførelsesretsakter som nævnt i artikel 30, stk. 8, i direktiv (EU) 2018/2001 eller forbedringer af andre elementer i ordningen, der betragtes som afgørende for en fortsat anerkendelse. |
| --- | --- |

c)

hvis der med ordningen ikke gennemføres standarder for uafhængig revision eller andre krav specificeret i gennemførelsesretsakter som nævnt i artikel 30, stk. 8, i direktiv (EU) 2018/2001 eller forbedringer af andre elementer i ordningen, der betragtes som afgørende for en fortsat anerkendelse.

Artikel 4

Denne afgørelse træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Udfærdiget i Bruxelles, den 8. april 2022.

På Kommissionens vegne

Ursula VON DER LEYEN

Formand

---

(1)  
  EUT L 328 af 21.12.2018, s. 82.

1

(2)  Kommissionens delegerede forordning (EU) 2019/807 af 13. marts 2019 om supplerende regler til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2018/2001 for så vidt angår fastsættelse af råprodukter med høj risiko for indirekte ændringer i arealanvendelsen, for hvilke der er konstateret en betydelig udvidelse af produktionsarealet ind på arealer med stort kulstoflager, og certificering af biobrændstoffer, flydende biobrændsler og biomassebrændsler med lav risiko for indirekte ændringer i arealanvendelsen (EUT L 133 af 21.5.2019, s. 1).

2

(3)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/28/EF af 23. april 2009 om fremme af anvendelsen af energi fra vedvarende energikilder og om ændring og senere ophævelse af direktiv 2001/77/EF og 2003/30/EF (EUT L 140 af 5.6.2009, s. 16).

3

---

| 12.4.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 114/200 |
| --- | --- | --- | --- |

12.4.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 114/200

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESAFGØRELSE (EU) 2022/608

af 8. april 2022

om anerkendelse af den frivillige ordning »Scottish Quality Crops Farm Assurance Scheme« (SQC) til påvisning af overholdelsen af kravene i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2018/2001 vedrørende biobrændstoffer, flydende biobrændsler, biomassebrændsler, vedvarende flydende og gasformige brændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse, samt genanvendte kulstofbrændsler

(EØS-relevant tekst)

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2018/2001 af 11. december 2018 om fremme af anvendelsen af energi fra vedvarende energikilder (1), særlig artikel 30, stk. 4, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | I direktiv (EU) 2018/2001 fastsættes krav til visse brændstoffer, navnlig biobrændstoffer, flydende biobrændsler, biomassebrændsler, vedvarende flydende og gasformige brændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse, samt genanvendte kulstofbrændsler for at sikre, at de kun medregnes i direktivets mål, hvis de er bæredygtigt produceret og medfører betydelige besparelser af drivhusgasemissioner sammenlignet med fossile brændstoffer. For det første fastsættes der i direktivets artikel 29 bæredygtighedskriterier og kriterier for besparelse af drivhusgasemissioner for biobrændstoffer, flydende biobrændsler og biomassebrændsler, mens der i direktivets artikel 26 og i Kommissionens delegerede forordning (EU) 2019/807 (2) fastsættes kriterier med henblik på at afgøre, dels hvilke råprodukter til biobrændstoffer, flydende biobrændsler og biomassebrændsler har høj risiko for indirekte ændringer i arealanvendelsen, dels hvilke biobrændstoffer, flydende biobrændsler og biomassebrændsler med høj risiko for indirekte ændringer i arealanvendelsen der under visse omstændigheder kan certificeres som havende lav risiko for indirekte ændringer i arealanvendelsen. For det andet fastsættes der i direktivets artikel 25, stk. 2, kriterier for besparelse af drivhusgasemissioner for vedvarende flydende og gasformige brændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse, og genanvendte kulstofbrændsler, som bruges i transportsektoren. For det tredje kræves det i direktivets artikel 28, stk. 2, at økonomiske aktører i en EU-database skal indlæse oplysninger om gennemførte transaktioner og bæredygtighedsegenskaber ved vedvarende brændstoffer (biobrændstoffer, biogasser og vedvarende flydende og gasformige brændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse) og genanvendte kulstofbrændsler, som bruges i transportsektoren. |
| --- | --- |

(1)

I direktiv (EU) 2018/2001 fastsættes krav til visse brændstoffer, navnlig biobrændstoffer, flydende biobrændsler, biomassebrændsler, vedvarende flydende og gasformige brændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse, samt genanvendte kulstofbrændsler for at sikre, at de kun medregnes i direktivets mål, hvis de er bæredygtigt produceret og medfører betydelige besparelser af drivhusgasemissioner sammenlignet med fossile brændstoffer. For det første fastsættes der i direktivets artikel 29 bæredygtighedskriterier og kriterier for besparelse af drivhusgasemissioner for biobrændstoffer, flydende biobrændsler og biomassebrændsler, mens der i direktivets artikel 26 og i Kommissionens delegerede forordning (EU) 2019/807 (2) fastsættes kriterier med henblik på at afgøre, dels hvilke råprodukter til biobrændstoffer, flydende biobrændsler og biomassebrændsler har høj risiko for indirekte ændringer i arealanvendelsen, dels hvilke biobrændstoffer, flydende biobrændsler og biomassebrændsler med høj risiko for indirekte ændringer i arealanvendelsen der under visse omstændigheder kan certificeres som havende lav risiko for indirekte ændringer i arealanvendelsen. For det andet fastsættes der i direktivets artikel 25, stk. 2, kriterier for besparelse af drivhusgasemissioner for vedvarende flydende og gasformige brændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse, og genanvendte kulstofbrændsler, som bruges i transportsektoren. For det tredje kræves det i direktivets artikel 28, stk. 2, at økonomiske aktører i en EU-database skal indlæse oplysninger om gennemførte transaktioner og bæredygtighedsegenskaber ved vedvarende brændstoffer (biobrændstoffer, biogasser og vedvarende flydende og gasformige brændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse) og genanvendte kulstofbrændsler, som bruges i transportsektoren.

| (2) | Direktivet indeholder også regler for beregning af det bidrag, som vedvarende elektricitet yder til transportmålene. Navnlig fastsættes der i direktivets artikel 27, stk. 3, regler for en sådan beregning, både når elektriciteten anvendes direkte til elektriske køretøjer, og når den bruges til at producere vedvarende flydende og gasformige transportbrændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse. |
| --- | --- |

(2)

Direktivet indeholder også regler for beregning af det bidrag, som vedvarende elektricitet yder til transportmålene. Navnlig fastsættes der i direktivets artikel 27, stk. 3, regler for en sådan beregning, både når elektriciteten anvendes direkte til elektriske køretøjer, og når den bruges til at producere vedvarende flydende og gasformige transportbrændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse.

| (3) | For at kontrollere, at reglerne for biobrændstoffer, flydende biobrændsler, biomassebrændsler, vedvarende flydende og gasformige brændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse, samt genanvendte kulstofbrændsler overholdes, kan medlemsstaterne gøre brug af frivillige ordninger. Frivillige ordninger har spillet en stor rolle i fremskaffelsen af dokumentation for overensstemmelse med bæredygtighedskriterierne og kriterierne for besparelse af drivhusgasemissioner for biobrændstoffer og flydende biobrændsler under Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/28/EF (3). Den rolle, som frivillige ordninger spiller, er blevet udvidet under direktiv (EU) 2018/2001. For det første kan de nu tjene til dokumentation af, at alle produkter produceret af biomasse, herunder gasformige og faste brændsler, opfylder bæredygtighedskriterierne i direktiv (EU) 2018/2001, ligesom de kan levere nøjagtige data om besparelser af drivhusgasemissioner. For det andet kan de tjene til dokumentation af, at vedvarende flydende og gasformige transportbrændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse, og genanvendte kulstofbrændsler opfylder kriterierne for besparelse af drivhusgasemissioner. For det tredje kan de tjene til dokumentation af overholdelsen af de regler for beregning af andelen af vedvarende elektricitet i transportsektoren, der er fastsat ved artikel 27, stk. 3, i direktiv (EU) 2018/2001. For det fjerde kan de tjene til dokumentation af, at økonomiske aktører indlæser nøjagtige oplysninger i EU-databasen eller den nationale database om visse vedvarende brændstoffer og genanvendte kulstofbrændsler, som anvendes i transportsektoren, jf. artikel 28, stk. 4, i direktiv (EU) 2018/2001. For det femte kan de bruges til certificering af biobrændstoffer, flydende biobrændsler og biomassebrændsler med lav risiko for indirekte ændringer i arealanvendelsen. Kommissionen kan beslutte, at disse frivillige nationale eller internationale ordninger kan tjene alle eller nogle af disse formål. |
| --- | --- |

(3)

For at kontrollere, at reglerne for biobrændstoffer, flydende biobrændsler, biomassebrændsler, vedvarende flydende og gasformige brændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse, samt genanvendte kulstofbrændsler overholdes, kan medlemsstaterne gøre brug af frivillige ordninger. Frivillige ordninger har spillet en stor rolle i fremskaffelsen af dokumentation for overensstemmelse med bæredygtighedskriterierne og kriterierne for besparelse af drivhusgasemissioner for biobrændstoffer og flydende biobrændsler under Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/28/EF (3). Den rolle, som frivillige ordninger spiller, er blevet udvidet under direktiv (EU) 2018/2001. For det første kan de nu tjene til dokumentation af, at alle produkter produceret af biomasse, herunder gasformige og faste brændsler, opfylder bæredygtighedskriterierne i direktiv (EU) 2018/2001, ligesom de kan levere nøjagtige data om besparelser af drivhusgasemissioner. For det andet kan de tjene til dokumentation af, at vedvarende flydende og gasformige transportbrændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse, og genanvendte kulstofbrændsler opfylder kriterierne for besparelse af drivhusgasemissioner. For det tredje kan de tjene til dokumentation af overholdelsen af de regler for beregning af andelen af vedvarende elektricitet i transportsektoren, der er fastsat ved artikel 27, stk. 3, i direktiv (EU) 2018/2001. For det fjerde kan de tjene til dokumentation af, at økonomiske aktører indlæser nøjagtige oplysninger i EU-databasen eller den nationale database om visse vedvarende brændstoffer og genanvendte kulstofbrændsler, som anvendes i transportsektoren, jf. artikel 28, stk. 4, i direktiv (EU) 2018/2001. For det femte kan de bruges til certificering af biobrændstoffer, flydende biobrændsler og biomassebrændsler med lav risiko for indirekte ændringer i arealanvendelsen. Kommissionen kan beslutte, at disse frivillige nationale eller internationale ordninger kan tjene alle eller nogle af disse formål.

| (4) | Hvis en økonomisk aktør fremlægger dokumentation for eller data vedrørende opfyldelse af bæredygtighedskriterierne og kriterierne for besparelse af drivhusgasemissioner, der er indhentet i overensstemmelse med en frivillig ordning anerkendt af Kommissionen, bør medlemsstaten ikke, i det omfang dette er omfattet af den pågældende anerkendelse, forlange, at leverandøren fremlægger yderligere dokumentation. |
| --- | --- |

(4)

Hvis en økonomisk aktør fremlægger dokumentation for eller data vedrørende opfyldelse af bæredygtighedskriterierne og kriterierne for besparelse af drivhusgasemissioner, der er indhentet i overensstemmelse med en frivillig ordning anerkendt af Kommissionen, bør medlemsstaten ikke, i det omfang dette er omfattet af den pågældende anerkendelse, forlange, at leverandøren fremlægger yderligere dokumentation.

| (5) | Kommissionen blev første gang fremlagt anmodning om anerkendelse i henhold til direktivets artikel 30, stk. 4, af den frivillige ordning »Scottish Quality Crops Farm Assurance Scheme« (SQC) den 30. april 2021. Denne anmodning førte til, at Kommissionen foretog en vurdering af ordningen, hvor der blev konstateret visse forhold, som krævede ændringer. Da der på ny blev fremlagt anmodning den 7. juni 2021, var disse mangler ved ordningen blevet afhjulpet. Ordningen omfatter biobrændstoffer fra kombinerede afgrøder (undtagen affald og restprodukter) produceret af landbrugere i Det Forenede Kongerige op til det første leveringssted for disse afgrøder. |
| --- | --- |

(5)

Kommissionen blev første gang fremlagt anmodning om anerkendelse i henhold til direktivets artikel 30, stk. 4, af den frivillige ordning »Scottish Quality Crops Farm Assurance Scheme« (SQC) den 30. april 2021. Denne anmodning førte til, at Kommissionen foretog en vurdering af ordningen, hvor der blev konstateret visse forhold, som krævede ændringer. Da der på ny blev fremlagt anmodning den 7. juni 2021, var disse mangler ved ordningen blevet afhjulpet. Ordningen omfatter biobrændstoffer fra kombinerede afgrøder (undtagen affald og restprodukter) produceret af landbrugere i Det Forenede Kongerige op til det første leveringssted for disse afgrøder.

| (6) | Kommissionens vurdering af den frivillige ordning »Scottish Quality Crops Farm Assurance Scheme« viste, at ordningen i tilstrækkelig grad lever op til bæredygtighedskriterierne i artikel 29, stk. 3-5, i direktiv (EU) 2018/2001 og anvender en massebalancemetode, der er i overensstemmelse med kravene i artikel 30, stk. 1 og 2, i direktiv (EU) 2018/2001. Kontrol af økonomiske operatørers opfyldelse af kriterierne for besparelse af drivhusgasemissioner med henblik på artikel 29, stk. 10, i direktiv (EU) 2018/2001 er ikke omfattet af certificeringen under SQC. Denne vurdering tager ikke højde for den kommende gennemførelsesretsakt, som skal vedtages i overensstemmelse med artikel 30, stk. 8, i direktiv (EU) 2018/2001, om regler for kontrol af opfyldelsen af bæredygtighedskriterier, kriterier for besparelse af drivhusgasemissioner og kriterier for lav risiko for indirekte ændringer i arealanvendelsen. SQC vil derfor blive revurderet, når en sådan gennemførelsesretsakt vil blive vedtaget. |
| --- | --- |

(6)

Kommissionens vurdering af den frivillige ordning »Scottish Quality Crops Farm Assurance Scheme« viste, at ordningen i tilstrækkelig grad lever op til bæredygtighedskriterierne i artikel 29, stk. 3-5, i direktiv (EU) 2018/2001 og anvender en massebalancemetode, der er i overensstemmelse med kravene i artikel 30, stk. 1 og 2, i direktiv (EU) 2018/2001. Kontrol af økonomiske operatørers opfyldelse af kriterierne for besparelse af drivhusgasemissioner med henblik på artikel 29, stk. 10, i direktiv (EU) 2018/2001 er ikke omfattet af certificeringen under SQC. Denne vurdering tager ikke højde for den kommende gennemførelsesretsakt, som skal vedtages i overensstemmelse med artikel 30, stk. 8, i direktiv (EU) 2018/2001, om regler for kontrol af opfyldelsen af bæredygtighedskriterier, kriterier for besparelse af drivhusgasemissioner og kriterier for lav risiko for indirekte ændringer i arealanvendelsen. SQC vil derfor blive revurderet, når en sådan gennemførelsesretsakt vil blive vedtaget.

| (7) | Ved vurderingen af den frivillige ordning »Scottish Quality Crops Farm Assurance Scheme« blev det konstateret, at ordningen opfylder passende standarder for pålidelighed, gennemsigtighed og uafhængig revision i overensstemmelse med artikel 30, stk. 8, i direktiv (EU) 2018/2001. |
| --- | --- |

(7)

Ved vurderingen af den frivillige ordning »Scottish Quality Crops Farm Assurance Scheme« blev det konstateret, at ordningen opfylder passende standarder for pålidelighed, gennemsigtighed og uafhængig revision i overensstemmelse med artikel 30, stk. 8, i direktiv (EU) 2018/2001.

| (8) | Den anerkendte ordning bør stilles til rådighed i den del af Kommissionens EUROPA-websted, der omhandler frivillige ordninger. |
| --- | --- |

(8)

Den anerkendte ordning bør stilles til rådighed i den del af Kommissionens EUROPA-websted, der omhandler frivillige ordninger.

| (9) | Foranstaltningerne i denne afgørelse er i overensstemmelse med udtalelse fra Udvalget om Biobrændstoffers, Flydende Biobrændslers og Biomassebrændslers Bæredygtighed — |
| --- | --- |

(9)

Foranstaltningerne i denne afgørelse er i overensstemmelse med udtalelse fra Udvalget om Biobrændstoffers, Flydende Biobrændslers og Biomassebrændslers Bæredygtighed —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

Den frivillige ordning »Scottish Quality Crops Farm Assurance Scheme« (»ordningen«), som blev forelagt Kommissionen til anerkendelse den 30. april 2021, viser for så vidt angår de brændstoffer, der er kontrolleret under ordningen, følgende:

| a) | at partierne af biobrændstoffer opfylder bæredygtighedskriterierne i artikel 29, stk. 3-5, i direktiv (EU) 2018/2001 |
| --- | --- |

a)

at partierne af biobrændstoffer opfylder bæredygtighedskriterierne i artikel 29, stk. 3-5, i direktiv (EU) 2018/2001

| b) | at økonomiske operatører opfylder forpligtelsen til at indlæse nøjagtige oplysninger i EU-databasen eller den nationale database om vedvarende brændstoffer og genanvendte kulstofbrændsler, som bruges i transportsektoren, jf. artikel 28, stk. 4, i direktiv (EU) 2018/2001. |
| --- | --- |

b)

at økonomiske operatører opfylder forpligtelsen til at indlæse nøjagtige oplysninger i EU-databasen eller den nationale database om vedvarende brændstoffer og genanvendte kulstofbrændsler, som bruges i transportsektoren, jf. artikel 28, stk. 4, i direktiv (EU) 2018/2001.

Artikel 2

Afgørelsen gælder i en periode på fem år efter ikrafttrædelsen. Hvis ordningen som forelagt Kommissionen til anerkendelse den 7. juni 2021 ændres på en måde, der kan have betydning for grundlaget for denne afgørelse, meddeles sådanne ændringer straks Kommissionen. Kommissionen vurderer de meddelte ændringer for at fastslå, om ordningen stadig på hensigtsmæssig måde opfylder de bæredygtighedskriterier, der ligger til grund for anerkendelsen.

Artikel 3

Kommissionen kan ophæve denne afgørelse, bl.a. under følgende omstændigheder:

| a) | hvis det klart er påvist, at der med ordningen ikke er gennemført elementer, som anses for afgørende for denne afgørelse, eller hvis der er sket alvorlige og strukturelle brud på disse elementer |
| --- | --- |

a)

hvis det klart er påvist, at der med ordningen ikke er gennemført elementer, som anses for afgørende for denne afgørelse, eller hvis der er sket alvorlige og strukturelle brud på disse elementer

| b) | hvis der ikke aflægges årlige rapporter til Kommissionen om ordningen som krævet i henhold til artikel 30, stk. 5, i direktiv (EU) 2018/2001 |
| --- | --- |

b)

hvis der ikke aflægges årlige rapporter til Kommissionen om ordningen som krævet i henhold til artikel 30, stk. 5, i direktiv (EU) 2018/2001

| c) | hvis der med ordningen ikke gennemføres standarder for uafhængig revision eller andre krav specificeret i gennemførelsesretsakter som nævnt i artikel 30, stk. 8, i direktiv (EU) 2018/2001 eller forbedringer af andre elementer i ordningen, der betragtes som afgørende for en fortsat anerkendelse. |
| --- | --- |

c)

hvis der med ordningen ikke gennemføres standarder for uafhængig revision eller andre krav specificeret i gennemførelsesretsakter som nævnt i artikel 30, stk. 8, i direktiv (EU) 2018/2001 eller forbedringer af andre elementer i ordningen, der betragtes som afgørende for en fortsat anerkendelse.

Artikel 4

Denne afgørelse træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Udfærdiget i Bruxelles, den 8. april 2022.

På Kommissionens vegne

Ursula VON DER LEYEN

Formand

---

(1)  
  EUT L 328 af 21.12.2018, s. 82.

1

(2)  Kommissionens delegerede forordning (EU) 2019/807 af 13. marts 2019 om supplerende regler til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2018/2001 for så vidt angår fastsættelse af råprodukter med høj risiko for indirekte ændringer i arealanvendelsen, for hvilke der er konstateret en betydelig udvidelse af produktionsarealet ind på arealer med stort kulstoflager, og certificering af biobrændstoffer, flydende biobrændsler og biomassebrændsler med lav risiko for indirekte ændringer i arealanvendelsen (EUT L 133 af 21.5.2019, s. 1).

2

(3)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/28/EF af 23. april 2009 om fremme af anvendelsen af energi fra vedvarende energikilder og om ændring og senere ophævelse af direktiv 2001/77/EF og 2003/30/EF (EUT L 140 af 5.6.2009, s. 16).

3

---

| 12.4.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 114/203 |
| --- | --- | --- | --- |

12.4.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 114/203

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESAFGØRELSE (EU) 2022/609

af 8. april 2022

om anerkendelse af den frivillige ordning »SURE« til påvisning af overholdelsen af kravene i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2018/2001 vedrørende biobrændstoffer, flydende biobrændsler, biomassebrændsler, vedvarende flydende og gasformige brændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse, samt genanvendte kulstofbrændsler

(EØS-relevant tekst)

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2018/2001 af 11. december 2018 om fremme af anvendelsen af energi fra vedvarende energikilder (1), særlig artikel 30, stk. 4, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | I direktiv (EU) 2018/2001 fastsættes krav til visse brændstoffer, navnlig biobrændstoffer, flydende biobrændsler, biomassebrændsler, vedvarende flydende og gasformige brændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse, samt genanvendte kulstofbrændsler for at sikre, at de kun medregnes i direktivets mål, hvis de er bæredygtigt produceret og medfører betydelige besparelser af drivhusgasemissioner sammenlignet med fossile brændstoffer. For det første fastsættes der i direktivets artikel 29 bæredygtighedskriterier og kriterier for besparelse af drivhusgasemissioner for biobrændstoffer, flydende biobrændsler og biomassebrændsler, mens der i direktivets artikel 26 og i Kommissionens delegerede forordning (EU) 2019/807 (2) fastsættes kriterier med henblik på at afgøre, dels hvilke råprodukter til biobrændstoffer, flydende biobrændsler og biomassebrændsler har høj risiko for indirekte ændringer i arealanvendelsen, dels hvilke biobrændstoffer, flydende biobrændsler og biomassebrændsler med høj risiko for indirekte ændringer i arealanvendelsen der under visse omstændigheder kan certificeres som havende lav risiko for indirekte ændringer i arealanvendelsen. For det andet fastsættes der i direktivets artikel 25, stk. 2, kriterier for besparelse af drivhusgasemissioner for vedvarende flydende og gasformige brændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse, og genanvendte kulstofbrændsler, som bruges i transportsektoren. For det tredje kræves det i direktivets artikel 28, stk. 2, at økonomiske aktører i en EU-database skal indlæse oplysninger om gennemførte transaktioner og bæredygtighedsegenskaber ved visse vedvarende brændstoffer (biobrændstoffer, biogasser og vedvarende flydende og gasformige brændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse) og genanvendte kulstofbrændsler, som bruges i transportsektoren. |
| --- | --- |

(1)

I direktiv (EU) 2018/2001 fastsættes krav til visse brændstoffer, navnlig biobrændstoffer, flydende biobrændsler, biomassebrændsler, vedvarende flydende og gasformige brændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse, samt genanvendte kulstofbrændsler for at sikre, at de kun medregnes i direktivets mål, hvis de er bæredygtigt produceret og medfører betydelige besparelser af drivhusgasemissioner sammenlignet med fossile brændstoffer. For det første fastsættes der i direktivets artikel 29 bæredygtighedskriterier og kriterier for besparelse af drivhusgasemissioner for biobrændstoffer, flydende biobrændsler og biomassebrændsler, mens der i direktivets artikel 26 og i Kommissionens delegerede forordning (EU) 2019/807 (2) fastsættes kriterier med henblik på at afgøre, dels hvilke råprodukter til biobrændstoffer, flydende biobrændsler og biomassebrændsler har høj risiko for indirekte ændringer i arealanvendelsen, dels hvilke biobrændstoffer, flydende biobrændsler og biomassebrændsler med høj risiko for indirekte ændringer i arealanvendelsen der under visse omstændigheder kan certificeres som havende lav risiko for indirekte ændringer i arealanvendelsen. For det andet fastsættes der i direktivets artikel 25, stk. 2, kriterier for besparelse af drivhusgasemissioner for vedvarende flydende og gasformige brændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse, og genanvendte kulstofbrændsler, som bruges i transportsektoren. For det tredje kræves det i direktivets artikel 28, stk. 2, at økonomiske aktører i en EU-database skal indlæse oplysninger om gennemførte transaktioner og bæredygtighedsegenskaber ved visse vedvarende brændstoffer (biobrændstoffer, biogasser og vedvarende flydende og gasformige brændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse) og genanvendte kulstofbrændsler, som bruges i transportsektoren.

| (2) | Direktivet indeholder også regler for beregning af det bidrag, som vedvarende elektricitet yder til transportmålene. Navnlig fastsættes der i direktivets artikel 27, stk. 3, regler for en sådan beregning, både når elektriciteten anvendes direkte til elektriske køretøjer, og når den bruges til at producere vedvarende flydende og gasformige transportbrændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse. |
| --- | --- |

(2)

Direktivet indeholder også regler for beregning af det bidrag, som vedvarende elektricitet yder til transportmålene. Navnlig fastsættes der i direktivets artikel 27, stk. 3, regler for en sådan beregning, både når elektriciteten anvendes direkte til elektriske køretøjer, og når den bruges til at producere vedvarende flydende og gasformige transportbrændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse.

| (3) | For at kontrollere, at reglerne for biobrændstoffer, flydende biobrændsler, biomassebrændsler, vedvarende flydende og gasformige brændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse, samt genanvendte kulstofbrændsler overholdes, kan medlemsstaterne gøre brug af frivillige ordninger. Frivillige ordninger har spillet en stor rolle i fremskaffelsen af dokumentation for overensstemmelse med bæredygtighedskriterierne og kriterierne for besparelse af drivhusgasemissioner for biobrændstoffer og flydende biobrændsler under Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/28/EF (3). Den rolle, som frivillige ordninger spiller, er blevet udvidet under direktiv (EU) 2018/2001. For det første kan de nu tjene til dokumentation af, at alle produkter produceret af biomasse, herunder gasformige og faste brændsler, opfylder bæredygtighedskriterierne i direktiv (EU) 2018/2001, ligesom de kan levere nøjagtige data om besparelser af drivhusgasemissioner. For det andet kan de tjene til dokumentation af, at vedvarende flydende og gasformige transportbrændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse, og genanvendte kulstofbrændsler opfylder kriterierne for besparelse af drivhusgasemissioner. For det tredje kan de tjene til dokumentation af overholdelsen af de regler for beregning af andelen af vedvarende elektricitet i transportsektoren, der er fastsat ved artikel 27, stk. 3, i direktiv (EU) 2018/2001. For det fjerde kan de tjene til dokumentation af, at økonomiske aktører indlæser nøjagtige oplysninger i EU-databasen eller den nationale database om visse vedvarende brændstoffer og genanvendte kulstofbrændsler, som anvendes i transportsektoren, jf. artikel 28, stk. 4, i direktiv (EU) 2018/2001. For det femte kan de bruges til certificering af biobrændstoffer, flydende biobrændsler og biomassebrændsler med lav risiko for indirekte ændringer i arealanvendelsen. Kommissionen kan beslutte, at disse frivillige nationale eller internationale ordninger kan tjene alle eller nogle af disse formål. |
| --- | --- |

(3)

For at kontrollere, at reglerne for biobrændstoffer, flydende biobrændsler, biomassebrændsler, vedvarende flydende og gasformige brændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse, samt genanvendte kulstofbrændsler overholdes, kan medlemsstaterne gøre brug af frivillige ordninger. Frivillige ordninger har spillet en stor rolle i fremskaffelsen af dokumentation for overensstemmelse med bæredygtighedskriterierne og kriterierne for besparelse af drivhusgasemissioner for biobrændstoffer og flydende biobrændsler under Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/28/EF (3). Den rolle, som frivillige ordninger spiller, er blevet udvidet under direktiv (EU) 2018/2001. For det første kan de nu tjene til dokumentation af, at alle produkter produceret af biomasse, herunder gasformige og faste brændsler, opfylder bæredygtighedskriterierne i direktiv (EU) 2018/2001, ligesom de kan levere nøjagtige data om besparelser af drivhusgasemissioner. For det andet kan de tjene til dokumentation af, at vedvarende flydende og gasformige transportbrændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse, og genanvendte kulstofbrændsler opfylder kriterierne for besparelse af drivhusgasemissioner. For det tredje kan de tjene til dokumentation af overholdelsen af de regler for beregning af andelen af vedvarende elektricitet i transportsektoren, der er fastsat ved artikel 27, stk. 3, i direktiv (EU) 2018/2001. For det fjerde kan de tjene til dokumentation af, at økonomiske aktører indlæser nøjagtige oplysninger i EU-databasen eller den nationale database om visse vedvarende brændstoffer og genanvendte kulstofbrændsler, som anvendes i transportsektoren, jf. artikel 28, stk. 4, i direktiv (EU) 2018/2001. For det femte kan de bruges til certificering af biobrændstoffer, flydende biobrændsler og biomassebrændsler med lav risiko for indirekte ændringer i arealanvendelsen. Kommissionen kan beslutte, at disse frivillige nationale eller internationale ordninger kan tjene alle eller nogle af disse formål.

| (4) | Hvis en økonomisk aktør fremlægger dokumentation for eller data vedrørende opfyldelse af bæredygtighedskriterierne og kriterierne for besparelse af drivhusgasemissioner, der er indhentet i overensstemmelse med en frivillig ordning anerkendt af Kommissionen, bør medlemsstaten ikke, i det omfang dette er omfattet af den pågældende anerkendelse, forlange, at leverandøren fremlægger yderligere dokumentation. |
| --- | --- |

(4)

Hvis en økonomisk aktør fremlægger dokumentation for eller data vedrørende opfyldelse af bæredygtighedskriterierne og kriterierne for besparelse af drivhusgasemissioner, der er indhentet i overensstemmelse med en frivillig ordning anerkendt af Kommissionen, bør medlemsstaten ikke, i det omfang dette er omfattet af den pågældende anerkendelse, forlange, at leverandøren fremlægger yderligere dokumentation.

| (5) | Kommissionen blev første gang fremlagt anmodning om anerkendelse i henhold til direktivets artikel 30, stk. 4, af den frivillige ordning »SURE« den 15. oktober 2020. Denne anmodning førte til, at Kommissionen foretog en vurdering af ordningen, hvor der blev konstateret visse forhold, som krævede ændringer. Da der på ny blev fremlagt anmodning den 29. juni 2021, var disse mangler ved ordningen blevet afhjulpet. Ordningen omfatter alle råmaterialer, herunder affald og restprodukter, biomassebrændsler og hele leverandørkæden. |
| --- | --- |

(5)

Kommissionen blev første gang fremlagt anmodning om anerkendelse i henhold til direktivets artikel 30, stk. 4, af den frivillige ordning »SURE« den 15. oktober 2020. Denne anmodning førte til, at Kommissionen foretog en vurdering af ordningen, hvor der blev konstateret visse forhold, som krævede ændringer. Da der på ny blev fremlagt anmodning den 29. juni 2021, var disse mangler ved ordningen blevet afhjulpet. Ordningen omfatter alle råmaterialer, herunder affald og restprodukter, biomassebrændsler og hele leverandørkæden.

| (6) | Kommissionens vurdering af den frivillige ordning »SURE« viste, at ordningen i tilstrækkelig grad lever op til bæredygtighedskriterierne i artikel 29, stk. 2-7, i direktiv (EU) 2018/2001, mens den ligeledes indeholder nøjagtige data om besparelser af drivhusgasemissioner med henblik på artikel 29, stk. 10, i direktiv (EU) 2018/2001 og anvender en massebalancemetode, der er i overensstemmelse med kravene i artikel 30, stk. 1 og 2, i direktiv (EU) 2018/2001. Denne vurdering tager ikke højde for de kommende gennemførelsesretsakter, som skal vedtages i overensstemmelse med artikel 29, stk. 8, og artikel 30, stk. 8, i direktiv (EU) 2018/2001 om vejledning om dokumentationen for overholdelse af bæredygtighedskriterierne som fastsat i artikel 29, stk. 6 og 7, i direktiv (EU) 2018/2001, og om regler for kontrol af opfyldelsen af kriterier for besparelse af drivhusgasemissioner og kriterier for lav risiko for indirekte ændringer i arealanvendelsen. »SURE« vil derfor blive revurderet, når en sådan gennemførelsesretsakt vil blive vedtaget. |
| --- | --- |

(6)

Kommissionens vurdering af den frivillige ordning »SURE« viste, at ordningen i tilstrækkelig grad lever op til bæredygtighedskriterierne i artikel 29, stk. 2-7, i direktiv (EU) 2018/2001, mens den ligeledes indeholder nøjagtige data om besparelser af drivhusgasemissioner med henblik på artikel 29, stk. 10, i direktiv (EU) 2018/2001 og anvender en massebalancemetode, der er i overensstemmelse med kravene i artikel 30, stk. 1 og 2, i direktiv (EU) 2018/2001. Denne vurdering tager ikke højde for de kommende gennemførelsesretsakter, som skal vedtages i overensstemmelse med artikel 29, stk. 8, og artikel 30, stk. 8, i direktiv (EU) 2018/2001 om vejledning om dokumentationen for overholdelse af bæredygtighedskriterierne som fastsat i artikel 29, stk. 6 og 7, i direktiv (EU) 2018/2001, og om regler for kontrol af opfyldelsen af kriterier for besparelse af drivhusgasemissioner og kriterier for lav risiko for indirekte ændringer i arealanvendelsen. »SURE« vil derfor blive revurderet, når en sådan gennemførelsesretsakt vil blive vedtaget.

| (7) | Ved vurderingen af den frivillige ordning »SURE« blev det konstateret, at ordningen opfylder passende standarder for pålidelighed, gennemsigtighed og uafhængig revision, og at den ligeledes opfylder kravene angående metodologi i bilag VI til direktiv (EU) 2018/2001. |
| --- | --- |

(7)

Ved vurderingen af den frivillige ordning »SURE« blev det konstateret, at ordningen opfylder passende standarder for pålidelighed, gennemsigtighed og uafhængig revision, og at den ligeledes opfylder kravene angående metodologi i bilag VI til direktiv (EU) 2018/2001.

| (8) | Den anerkendte ordning bør stilles til rådighed i del af Kommissionens EUROPA-websted, der omhandler frivillige ordninger. |
| --- | --- |

(8)

Den anerkendte ordning bør stilles til rådighed i del af Kommissionens EUROPA-websted, der omhandler frivillige ordninger.

| (9) | Foranstaltningerne i denne afgørelse er i overensstemmelse med udtalelse fra Udvalget om Biobrændstoffers, Flydende Biobrændslers og Biomassebrændslers Bæredygtighed — |
| --- | --- |

(9)

Foranstaltningerne i denne afgørelse er i overensstemmelse med udtalelse fra Udvalget om Biobrændstoffers, Flydende Biobrændslers og Biomassebrændslers Bæredygtighed —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

Den frivillige ordning »SURE« (»ordningen«), som blev forelagt Kommissionen til anerkendelse den 29. juni 2021, viser for så vidt angår de brændstoffer, der er kontrolleret under ordningen, følgende:

| a) | at partierne af biomassebrændsler opfylder bæredygtighedskriterierne i artikel 29, stk. 2-7 og stk. 10, i direktiv (EU) 2018/2001 |
| --- | --- |

a)

at partierne af biomassebrændsler opfylder bæredygtighedskriterierne i artikel 29, stk. 2-7 og stk. 10, i direktiv (EU) 2018/2001

| b) | at økonomiske operatører opfylder forpligtelsen til at indlæse nøjagtige oplysninger i EU-databasen eller den nationale database om vedvarende brændstoffer og genanvendte kulstofbrændsler, som bruges i transportsektoren, jf. artikel 28, stk. 4, i direktiv (EU) 2018/2001. |
| --- | --- |

b)

at økonomiske operatører opfylder forpligtelsen til at indlæse nøjagtige oplysninger i EU-databasen eller den nationale database om vedvarende brændstoffer og genanvendte kulstofbrændsler, som bruges i transportsektoren, jf. artikel 28, stk. 4, i direktiv (EU) 2018/2001.

Ordningen indeholder også nøjagtige data om besparelser af drivhusgasemissioner med henblik på artikel 29, stk. 10, i direktiv (EU) 2018/2001, for så vidt at den sikrer, at alle relevante oplysninger fra de økonomiske aktører i de første led i leverandørkæden overføres til de økonomiske aktører i kædens efterfølgende led.

Artikel 2

Afgørelsen gælder i en periode på fem år efter ikrafttrædelsen. Hvis ordningen som forelagt Kommissionen til anerkendelse den 29. juni 2021 ændres på en måde, der kan have betydning for grundlaget for denne afgørelse, meddeles sådanne ændringer straks Kommissionen. Kommissionen vurderer de meddelte ændringer for at fastslå, om ordningen stadig på hensigtsmæssig måde opfylder de bæredygtighedskriterier, der ligger til grund for anerkendelsen.

Artikel 3

Kommissionen kan ophæve denne afgørelse, bl.a. under følgende omstændigheder:

| a) | hvis det klart er påvist, at der med ordningen ikke er gennemført elementer, som anses for afgørende for denne afgørelse, eller hvis der er sket alvorlige og strukturelle brud på disse elementer |
| --- | --- |

a)

hvis det klart er påvist, at der med ordningen ikke er gennemført elementer, som anses for afgørende for denne afgørelse, eller hvis der er sket alvorlige og strukturelle brud på disse elementer

| b) | hvis der ikke aflægges årlige rapporter til Kommissionen om ordningen som krævet i henhold til artikel 30, stk. 5, i direktiv (EU) 2018/2001 |
| --- | --- |

b)

hvis der ikke aflægges årlige rapporter til Kommissionen om ordningen som krævet i henhold til artikel 30, stk. 5, i direktiv (EU) 2018/2001

| c) | hvis der med ordningen ikke gennemføres standarder for uafhængig revision eller andre krav specificeret i gennemførelsesretsakter som nævnt i artikel 29, stk. 8, eller artikel 30, stk. 8, i direktiv (EU) 2018/2001 eller forbedringer af andre elementer i ordningen, der betragtes som afgørende for en fortsat anerkendelse. |
| --- | --- |

c)

hvis der med ordningen ikke gennemføres standarder for uafhængig revision eller andre krav specificeret i gennemførelsesretsakter som nævnt i artikel 29, stk. 8, eller artikel 30, stk. 8, i direktiv (EU) 2018/2001 eller forbedringer af andre elementer i ordningen, der betragtes som afgørende for en fortsat anerkendelse.

Artikel 4

Denne afgørelse træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Udfærdiget i Bruxelles, den 8. april 2022.

På Kommissionens vegne

Ursula VON DER LEYEN

Formand

---

(1)  
  EUT L 328 af 21.12.2018, s. 82.

1

(2)  Kommissionens delegerede forordning (EU) 2019/807 af 13. marts 2019 om supplerende regler til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2018/2001 for så vidt angår fastsættelse af råprodukter med høj risiko for indirekte ændringer i arealanvendelsen, for hvilke der er konstateret en betydelig udvidelse af produktionsarealet ind på arealer med stort kulstoflager, og certificering af biobrændstoffer, flydende biobrændsler og biomassebrændsler med lav risiko for indirekte ændringer i arealanvendelsen (EUT L 133 af 21.5.2019, s. 1).

2

(3)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/28/EF af 23. april 2009 om fremme af anvendelsen af energi fra vedvarende energikilder og om ændring og senere ophævelse af direktiv 2001/77/EF og 2003/30/EF (EUT L 140 af 5.6.2009, s. 16).

3

---

| 12.4.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 114/206 |
| --- | --- | --- | --- |

12.4.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 114/206

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESAFGØRELSE (EU) 2022/610

af 8. april 2022

om anerkendelse af den frivillige ordning »Trade Assurance Scheme for Combinable Crops« (TASCC) til påvisning af overholdelsen af kravene i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2018/2001 vedrørende biobrændstoffer, flydende biobrændsler, biomassebrændsler, vedvarende flydende og gasformige brændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse, samt genanvendte kulstofbrændsler

(EØS-relevant tekst)

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2018/2001 af 11. december 2018 om fremme af anvendelsen af energi fra vedvarende energikilder (1), særlig artikel 30, stk. 4, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | I direktiv (EU) 2018/2001 fastsættes krav til visse brændstoffer, navnlig biobrændstoffer, flydende biobrændsler, biomassebrændsler, vedvarende flydende og gasformige brændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse, samt genanvendte kulstofbrændsler for at sikre, at de kun medregnes i direktivets mål, hvis de er bæredygtigt produceret og medfører betydelige besparelser af drivhusgasemissioner sammenlignet med fossile brændstoffer. For det første fastsættes der i direktivets artikel 29 bæredygtighedskriterier og kriterier for besparelse af drivhusgasemissioner for biobrændstoffer, flydende biobrændsler og biomassebrændsler, mens der i direktivets artikel 26 og i Kommissionens delegerede forordning (EU) 2019/807 (2) fastsættes kriterier med henblik på at afgøre, dels hvilke råprodukter til biobrændstoffer, flydende biobrændsler og biomassebrændsler har høj risiko for indirekte ændringer i arealanvendelsen, dels hvilke biobrændstoffer, flydende biobrændsler og biomassebrændsler med høj risiko for indirekte ændringer i arealanvendelsen, der under visse omstændigheder kan certificeres som havende lav risiko for indirekte ændringer i arealanvendelsen. For det andet fastsættes der i direktivets artikel 25, stk. 2, kriterier for besparelse af drivhusgasemissioner for vedvarende flydende og gasformige brændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse, og genanvendte kulstofbrændsler, som bruges i transportsektoren. For det tredje kræves det i direktivets artikel 28, stk. 2, at økonomiske aktører i en EU-database skal indlæse oplysninger om gennemførte transaktioner og bæredygtighedsegenskaber ved visse vedvarende brændstoffer (biobrændstoffer, biogasser og vedvarende flydende og gasformige brændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse) og genanvendte kulstofbrændsler, som bruges i transportsektoren. |
| --- | --- |

(1)

I direktiv (EU) 2018/2001 fastsættes krav til visse brændstoffer, navnlig biobrændstoffer, flydende biobrændsler, biomassebrændsler, vedvarende flydende og gasformige brændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse, samt genanvendte kulstofbrændsler for at sikre, at de kun medregnes i direktivets mål, hvis de er bæredygtigt produceret og medfører betydelige besparelser af drivhusgasemissioner sammenlignet med fossile brændstoffer. For det første fastsættes der i direktivets artikel 29 bæredygtighedskriterier og kriterier for besparelse af drivhusgasemissioner for biobrændstoffer, flydende biobrændsler og biomassebrændsler, mens der i direktivets artikel 26 og i Kommissionens delegerede forordning (EU) 2019/807 (2) fastsættes kriterier med henblik på at afgøre, dels hvilke råprodukter til biobrændstoffer, flydende biobrændsler og biomassebrændsler har høj risiko for indirekte ændringer i arealanvendelsen, dels hvilke biobrændstoffer, flydende biobrændsler og biomassebrændsler med høj risiko for indirekte ændringer i arealanvendelsen, der under visse omstændigheder kan certificeres som havende lav risiko for indirekte ændringer i arealanvendelsen. For det andet fastsættes der i direktivets artikel 25, stk. 2, kriterier for besparelse af drivhusgasemissioner for vedvarende flydende og gasformige brændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse, og genanvendte kulstofbrændsler, som bruges i transportsektoren. For det tredje kræves det i direktivets artikel 28, stk. 2, at økonomiske aktører i en EU-database skal indlæse oplysninger om gennemførte transaktioner og bæredygtighedsegenskaber ved visse vedvarende brændstoffer (biobrændstoffer, biogasser og vedvarende flydende og gasformige brændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse) og genanvendte kulstofbrændsler, som bruges i transportsektoren.

| (2) | Direktivet indeholder også regler for beregning af det bidrag, som vedvarende elektricitet yder til transportmålene. Navnlig fastsættes der i direktivets artikel 27, stk. 3, regler for en sådan beregning, både når elektriciteten anvendes direkte til elektriske køretøjer, og når den bruges til at producere vedvarende flydende og gasformige transportbrændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse. |
| --- | --- |

(2)

Direktivet indeholder også regler for beregning af det bidrag, som vedvarende elektricitet yder til transportmålene. Navnlig fastsættes der i direktivets artikel 27, stk. 3, regler for en sådan beregning, både når elektriciteten anvendes direkte til elektriske køretøjer, og når den bruges til at producere vedvarende flydende og gasformige transportbrændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse.

| (3) | For at kontrollere, at reglerne for biobrændstoffer, flydende biobrændsler, biomassebrændsler, vedvarende flydende og gasformige brændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse, samt genanvendte kulstofbrændsler overholdes, kan medlemsstaterne gøre brug af frivillige ordninger. Frivillige ordninger har spillet en stor rolle i fremskaffelsen af dokumentation for overensstemmelse med bæredygtighedskriterierne og kriterierne for besparelse af drivhusgasemissioner for biobrændstoffer og flydende biobrændsler under Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/28/EF (3). Den rolle, som frivillige ordninger spiller, er blevet udvidet under direktiv (EU) 2018/2001. For det første kan de nu tjene til dokumentation af, at alle produkter produceret af biomasse, herunder gasformige og faste brændsler, opfylder bæredygtighedskriterierne i direktiv (EU) 2018/2001, ligesom de kan levere nøjagtige data om besparelser af drivhusgasemissioner. For det andet kan de tjene til dokumentation af, at vedvarende flydende og gasformige transportbrændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse, og genanvendte kulstofbrændsler opfylder kriterierne for besparelse af drivhusgasemissioner. For det tredje kan de tjene til dokumentation af overholdelsen af de regler for beregning af andelen af vedvarende elektricitet i transportsektoren, der er fastsat ved artikel 27, stk. 3, i direktiv (EU) 2018/2001. For det fjerde kan de tjene til dokumentation af, at økonomiske aktører indlæser nøjagtige oplysninger i EU-databasen eller den nationale database om vedvarende brændstoffer og genanvendte kulstofbrændsler, som anvendes i transportsektoren, jf. artikel 28, stk. 4, i direktiv (EU) 2018/2001. For det femte kan de bruges til certificering af biobrændstoffer, flydende biobrændsler og biomassebrændsler med lav risiko for indirekte ændringer i arealanvendelsen. Kommissionen kan beslutte, at disse frivillige nationale eller internationale ordninger kan tjene alle eller nogle af disse formål. |
| --- | --- |

(3)

For at kontrollere, at reglerne for biobrændstoffer, flydende biobrændsler, biomassebrændsler, vedvarende flydende og gasformige brændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse, samt genanvendte kulstofbrændsler overholdes, kan medlemsstaterne gøre brug af frivillige ordninger. Frivillige ordninger har spillet en stor rolle i fremskaffelsen af dokumentation for overensstemmelse med bæredygtighedskriterierne og kriterierne for besparelse af drivhusgasemissioner for biobrændstoffer og flydende biobrændsler under Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/28/EF (3). Den rolle, som frivillige ordninger spiller, er blevet udvidet under direktiv (EU) 2018/2001. For det første kan de nu tjene til dokumentation af, at alle produkter produceret af biomasse, herunder gasformige og faste brændsler, opfylder bæredygtighedskriterierne i direktiv (EU) 2018/2001, ligesom de kan levere nøjagtige data om besparelser af drivhusgasemissioner. For det andet kan de tjene til dokumentation af, at vedvarende flydende og gasformige transportbrændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse, og genanvendte kulstofbrændsler opfylder kriterierne for besparelse af drivhusgasemissioner. For det tredje kan de tjene til dokumentation af overholdelsen af de regler for beregning af andelen af vedvarende elektricitet i transportsektoren, der er fastsat ved artikel 27, stk. 3, i direktiv (EU) 2018/2001. For det fjerde kan de tjene til dokumentation af, at økonomiske aktører indlæser nøjagtige oplysninger i EU-databasen eller den nationale database om vedvarende brændstoffer og genanvendte kulstofbrændsler, som anvendes i transportsektoren, jf. artikel 28, stk. 4, i direktiv (EU) 2018/2001. For det femte kan de bruges til certificering af biobrændstoffer, flydende biobrændsler og biomassebrændsler med lav risiko for indirekte ændringer i arealanvendelsen. Kommissionen kan beslutte, at disse frivillige nationale eller internationale ordninger kan tjene alle eller nogle af disse formål.

| (4) | Hvis en økonomisk aktør fremlægger dokumentation for eller data vedrørende opfyldelse af bæredygtighedskriterierne og kriterierne for besparelse af drivhusgasemissioner, der er indhentet i overensstemmelse med en frivillig ordning anerkendt af Kommissionen, bør medlemsstaten ikke, i det omfang dette er omfattet af den pågældende anerkendelse, forlange, at leverandøren fremlægger yderligere dokumentation. |
| --- | --- |

(4)

Hvis en økonomisk aktør fremlægger dokumentation for eller data vedrørende opfyldelse af bæredygtighedskriterierne og kriterierne for besparelse af drivhusgasemissioner, der er indhentet i overensstemmelse med en frivillig ordning anerkendt af Kommissionen, bør medlemsstaten ikke, i det omfang dette er omfattet af den pågældende anerkendelse, forlange, at leverandøren fremlægger yderligere dokumentation.

| (5) | Kommissionen blev første gang fremlagt anmodning om anerkendelse i henhold til direktivets artikel 30, stk. 4, af den frivillige ordning »Trade Assurance Scheme for Combinable Crops« (TASCC) den 7. januar 2021. Denne anmodning førte til, at Kommissionen foretog en vurdering af ordningen, hvor der blev konstateret visse forhold, som krævede ændringer. Da der på ny blev fremlagt anmodning den 25. juni 2021, var disse mangler ved ordningen blevet afhjulpet. Ordningen omfatter biobrændstoffer fra kombinerede afgrøder og sukkerroer (undtagen affald, restprodukter, lignocellulosisk materiale og celluloseholdigt nonfood-materiale) produceret i Det Forenede Kongerige. Den omfatter handels-, transport- og lagringsfaserne fra producent til første forarbejdning med særlige moduler, som dækker transithandel, transport, lagring og prøvning. |
| --- | --- |

(5)

Kommissionen blev første gang fremlagt anmodning om anerkendelse i henhold til direktivets artikel 30, stk. 4, af den frivillige ordning »Trade Assurance Scheme for Combinable Crops« (TASCC) den 7. januar 2021. Denne anmodning førte til, at Kommissionen foretog en vurdering af ordningen, hvor der blev konstateret visse forhold, som krævede ændringer. Da der på ny blev fremlagt anmodning den 25. juni 2021, var disse mangler ved ordningen blevet afhjulpet. Ordningen omfatter biobrændstoffer fra kombinerede afgrøder og sukkerroer (undtagen affald, restprodukter, lignocellulosisk materiale og celluloseholdigt nonfood-materiale) produceret i Det Forenede Kongerige. Den omfatter handels-, transport- og lagringsfaserne fra producent til første forarbejdning med særlige moduler, som dækker transithandel, transport, lagring og prøvning.

| (6) | Denne ordning omfatter ikke direkte revision og certificering af landbrugere i overensstemmelse med bæredygtighedskriterierne i artikel 29, stk. 3-5, i direktiv (EU) 2018/2001. Hvad angår disse aspekter hviler ordningen på en anden frivillig ordning, som Kommissionen har anerkendt. »Trade Assurance Scheme for Combinable Crops« (TASCC) bærer således ansvaret for at sikre, at den anerkendelse, som Kommissionen har udstedt for de ordninger, som den fungerer sammen med, fortsat er gyldig, så længe samarbejdet varer ved. Denne vurdering tager ikke højde for den kommende gennemførelsesretsakt, som skal vedtages i overensstemmelse med artikel 30, stk. 8, i direktiv (EU) 2018/2001, om regler for kontrol af opfyldelsen af bæredygtighedskriterier, kriterier for besparelse af drivhusgasemissioner og kriterier for lav risiko for indirekte ændringer i arealanvendelsen. TASCC vil derfor blive revurderet, når en sådan gennemførelsesretsakt vil blive vedtaget. |
| --- | --- |

(6)

Denne ordning omfatter ikke direkte revision og certificering af landbrugere i overensstemmelse med bæredygtighedskriterierne i artikel 29, stk. 3-5, i direktiv (EU) 2018/2001. Hvad angår disse aspekter hviler ordningen på en anden frivillig ordning, som Kommissionen har anerkendt. »Trade Assurance Scheme for Combinable Crops« (TASCC) bærer således ansvaret for at sikre, at den anerkendelse, som Kommissionen har udstedt for de ordninger, som den fungerer sammen med, fortsat er gyldig, så længe samarbejdet varer ved. Denne vurdering tager ikke højde for den kommende gennemførelsesretsakt, som skal vedtages i overensstemmelse med artikel 30, stk. 8, i direktiv (EU) 2018/2001, om regler for kontrol af opfyldelsen af bæredygtighedskriterier, kriterier for besparelse af drivhusgasemissioner og kriterier for lav risiko for indirekte ændringer i arealanvendelsen. TASCC vil derfor blive revurderet, når en sådan gennemførelsesretsakt vil blive vedtaget.

| (7) | Kommissionens vurdering af den frivillige ordning »Trade Assurance Scheme for Combinable Crops« (TASCC) viste, at ordningen i tilstrækkelig grad lever op til bæredygtighedskriterierne i artikel 29, stk. 3-5, i direktiv (EU) 2018/2001 og anvender en massebalancemetode, der er i overensstemmelse med kravene i artikel 30, stk. 1 og 2, i direktiv (EU) 2018/2001. |
| --- | --- |

(7)

Kommissionens vurdering af den frivillige ordning »Trade Assurance Scheme for Combinable Crops« (TASCC) viste, at ordningen i tilstrækkelig grad lever op til bæredygtighedskriterierne i artikel 29, stk. 3-5, i direktiv (EU) 2018/2001 og anvender en massebalancemetode, der er i overensstemmelse med kravene i artikel 30, stk. 1 og 2, i direktiv (EU) 2018/2001.

| (8) | Ved vurderingen af den frivillige ordning »Trade Assurance Scheme for Combinable Crops« (TASCC) blev det konstateret, at ordningen opfylder passende standarder for pålidelighed, gennemsigtighed og uafhængig revision i overensstemmelse med artikel 30, stk. 8, i direktiv (EU) 2018/2001. |
| --- | --- |

(8)

Ved vurderingen af den frivillige ordning »Trade Assurance Scheme for Combinable Crops« (TASCC) blev det konstateret, at ordningen opfylder passende standarder for pålidelighed, gennemsigtighed og uafhængig revision i overensstemmelse med artikel 30, stk. 8, i direktiv (EU) 2018/2001.

| (9) | Den anerkendte ordning bør stilles til rådighed i del af Kommissionens EUROPA-websted, der omhandler frivillige ordninger. |
| --- | --- |

(9)

Den anerkendte ordning bør stilles til rådighed i del af Kommissionens EUROPA-websted, der omhandler frivillige ordninger.

| (10) | Foranstaltningerne i denne afgørelse er i overensstemmelse med udtalelse fra Udvalget om Biobrændstoffers, Flydende Biobrændslers og Biomassebrændslers Bæredygtighed — |
| --- | --- |

(10)

Foranstaltningerne i denne afgørelse er i overensstemmelse med udtalelse fra Udvalget om Biobrændstoffers, Flydende Biobrændslers og Biomassebrændslers Bæredygtighed —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

Den frivillige ordning »Trade Assurance Scheme for Combinable Crops« (TASCC) (»ordningen«), som blev forelagt Kommissionen til anerkendelse den 25. juni 2021, viser for så vidt angår de brændstoffer, der er kontrolleret under ordningen, følgende:

| a) | at partierne af biobrændstoffer, flydende biobrændsler og biomassebrændsler opfylder bæredygtighedskriterierne i artikel 29, stk. 3-5, i direktiv (EU) 2018/2001 |
| --- | --- |

a)

at partierne af biobrændstoffer, flydende biobrændsler og biomassebrændsler opfylder bæredygtighedskriterierne i artikel 29, stk. 3-5, i direktiv (EU) 2018/2001

| b) | at økonomiske operatører opfylder forpligtelsen til at indlæse nøjagtige oplysninger i EU-databasen eller den nationale database om vedvarende brændstoffer og genanvendte kulstofbrændsler, som bruges i transportsektoren, jf. artikel 28, stk. 4, i direktiv (EU) 2018/2001. |
| --- | --- |

b)

at økonomiske operatører opfylder forpligtelsen til at indlæse nøjagtige oplysninger i EU-databasen eller den nationale database om vedvarende brændstoffer og genanvendte kulstofbrændsler, som bruges i transportsektoren, jf. artikel 28, stk. 4, i direktiv (EU) 2018/2001.

Artikel 2

Afgørelsen gælder i en periode på fem år efter ikrafttrædelsen. Hvis ordningen som forelagt Kommissionen til anerkendelse den 25. juni 2021 ændres på en måde, der kan have betydning for grundlaget for denne afgørelse, meddeles sådanne ændringer straks Kommissionen. Kommissionen vurderer de meddelte ændringer for at fastslå, om ordningen stadig på hensigtsmæssig måde opfylder de bæredygtighedskriterier, der ligger til grund for anerkendelsen.

Artikel 3

Kommissionen kan ophæve denne afgørelse, bl.a. under følgende omstændigheder:

| a) | hvis det klart er påvist, at der med ordningen ikke er gennemført elementer, som anses for afgørende for denne afgørelse, eller hvis der er sket alvorlige og strukturelle brud på disse elementer |
| --- | --- |

a)

hvis det klart er påvist, at der med ordningen ikke er gennemført elementer, som anses for afgørende for denne afgørelse, eller hvis der er sket alvorlige og strukturelle brud på disse elementer

| b) | hvis der ikke aflægges årlige rapporter til Kommissionen om ordningen som krævet i henhold til artikel 30, stk. 5, i direktiv (EU) 2018/2001 |
| --- | --- |

b)

hvis der ikke aflægges årlige rapporter til Kommissionen om ordningen som krævet i henhold til artikel 30, stk. 5, i direktiv (EU) 2018/2001

| c) | hvis der med ordningen ikke gennemføres standarder for uafhængig revision eller andre krav specificeret i gennemførelsesretsakter som nævnt i artikel 30, stk. 8, i direktiv (EU) 2018/2001 eller forbedringer af andre elementer i ordningen, der betragtes som afgørende for en fortsat anerkendelse. |
| --- | --- |

c)

hvis der med ordningen ikke gennemføres standarder for uafhængig revision eller andre krav specificeret i gennemførelsesretsakter som nævnt i artikel 30, stk. 8, i direktiv (EU) 2018/2001 eller forbedringer af andre elementer i ordningen, der betragtes som afgørende for en fortsat anerkendelse.

Artikel 4

Denne afgørelse træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Udfærdiget i Bruxelles, den 8. april 2022.

På Kommissionens vegne

Ursula VON DER LEYEN

Formand

---

(1)  
  EUT L 328 af 21.12.2018, s. 82.

1

(2)  Kommissionens delegerede forordning (EU) 2019/807 af 13. marts 2019 om supplerende regler til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2018/2001 for så vidt angår fastsættelse af råprodukter med høj risiko for indirekte ændringer i arealanvendelsen, for hvilke der er konstateret en betydelig udvidelse af produktionsarealet ind på arealer med stort kulstoflager, og certificering af biobrændstoffer, flydende biobrændsler og biomassebrændsler med lav risiko for indirekte ændringer i arealanvendelsen (EUT L 133 af 21.5.2019, s. 1).

2

(3)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/28/EF af 23. april 2009 om fremme af anvendelsen af energi fra vedvarende energikilder og om ændring og senere ophævelse af direktiv 2001/77/EF og 2003/30/EF (EUT L 140 af 5.6.2009, s. 16).

3

---

| 12.4.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 114/209 |
| --- | --- | --- | --- |

12.4.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 114/209

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESAFGØRELSE (EU) 2022/611

af 8. april 2022

om anerkendelse af den frivillige ordning »Universal Feed Assurance Scheme« (UFAS) til påvisning af overholdelsen af kravene i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2018/2001 vedrørende biobrændstoffer, flydende biobrændsler, biomassebrændsler, vedvarende flydende og gasformige brændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse, samt genanvendte kulstofbrændsler

(EØS-relevant tekst)

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2018/2001 af 11. december 2018 om fremme af anvendelsen af energi fra vedvarende energikilder (1), særlig artikel 30, stk. 4, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | I direktiv (EU) 2018/2001 fastsættes krav til visse brændstoffer, navnlig biobrændstoffer, flydende biobrændsler, biomassebrændsler, vedvarende flydende og gasformige brændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse, samt genanvendte kulstofbrændsler for at sikre, at de kun medregnes i direktivets mål, hvis de er bæredygtigt produceret og medfører betydelige besparelser af drivhusgasemissioner sammenlignet med fossile brændstoffer. For det første fastsættes der i direktivets artikel 29 bæredygtighedskriterier og kriterier for besparelse af drivhusgasemissioner for biobrændstoffer, flydende biobrændsler og biomassebrændsler, mens der i direktivets artikel 26 og i Kommissionens delegerede forordning (EU) 2019/807 (2) fastsættes kriterier med henblik på at afgøre, dels hvilke råprodukter til biobrændstoffer, flydende biobrændsler og biomassebrændsler har høj risiko for indirekte ændringer i arealanvendelsen, dels hvilke biobrændstoffer, flydende biobrændsler og biomassebrændsler med høj risiko for indirekte ændringer i arealanvendelsen, der under visse omstændigheder kan certificeres som havende lav risiko for indirekte ændringer i arealanvendelsen. For det andet fastsættes der i direktivets artikel 25, stk. 2, kriterier for besparelse af drivhusgasemissioner for vedvarende flydende og gasformige brændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse, og genanvendte kulstofbrændsler, som bruges i transportsektoren. For det tredje kræves det i direktivets artikel 28, stk. 2, at økonomiske aktører i en EU-database skal indlæse oplysninger om gennemførte transaktioner og bæredygtighedsegenskaber ved visse vedvarende brændstoffer (biobrændstoffer, biogasser og vedvarende flydende og gasformige brændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse) og genanvendte kulstofbrændsler, som bruges i transportsektoren. |
| --- | --- |

(1)

I direktiv (EU) 2018/2001 fastsættes krav til visse brændstoffer, navnlig biobrændstoffer, flydende biobrændsler, biomassebrændsler, vedvarende flydende og gasformige brændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse, samt genanvendte kulstofbrændsler for at sikre, at de kun medregnes i direktivets mål, hvis de er bæredygtigt produceret og medfører betydelige besparelser af drivhusgasemissioner sammenlignet med fossile brændstoffer. For det første fastsættes der i direktivets artikel 29 bæredygtighedskriterier og kriterier for besparelse af drivhusgasemissioner for biobrændstoffer, flydende biobrændsler og biomassebrændsler, mens der i direktivets artikel 26 og i Kommissionens delegerede forordning (EU) 2019/807 (2) fastsættes kriterier med henblik på at afgøre, dels hvilke råprodukter til biobrændstoffer, flydende biobrændsler og biomassebrændsler har høj risiko for indirekte ændringer i arealanvendelsen, dels hvilke biobrændstoffer, flydende biobrændsler og biomassebrændsler med høj risiko for indirekte ændringer i arealanvendelsen, der under visse omstændigheder kan certificeres som havende lav risiko for indirekte ændringer i arealanvendelsen. For det andet fastsættes der i direktivets artikel 25, stk. 2, kriterier for besparelse af drivhusgasemissioner for vedvarende flydende og gasformige brændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse, og genanvendte kulstofbrændsler, som bruges i transportsektoren. For det tredje kræves det i direktivets artikel 28, stk. 2, at økonomiske aktører i en EU-database skal indlæse oplysninger om gennemførte transaktioner og bæredygtighedsegenskaber ved visse vedvarende brændstoffer (biobrændstoffer, biogasser og vedvarende flydende og gasformige brændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse) og genanvendte kulstofbrændsler, som bruges i transportsektoren.

| (2) | Direktivet indeholder også regler for beregning af det bidrag, som vedvarende elektricitet yder til transportmålene. Navnlig fastsættes der i direktivets artikel 27, stk. 3, regler for en sådan beregning, både når elektriciteten anvendes direkte til elektriske køretøjer, og når den bruges til at producere vedvarende flydende og gasformige transportbrændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse. |
| --- | --- |

(2)

Direktivet indeholder også regler for beregning af det bidrag, som vedvarende elektricitet yder til transportmålene. Navnlig fastsættes der i direktivets artikel 27, stk. 3, regler for en sådan beregning, både når elektriciteten anvendes direkte til elektriske køretøjer, og når den bruges til at producere vedvarende flydende og gasformige transportbrændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse.

| (3) | For at kontrollere, at reglerne for biobrændstoffer, flydende biobrændsler, biomassebrændsler, vedvarende flydende og gasformige brændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse, samt genanvendte kulstofbrændsler overholdes, kan medlemsstaterne gøre brug af frivillige ordninger. Frivillige ordninger har spillet en stor rolle i fremskaffelsen af dokumentation for overensstemmelse med bæredygtighedskriterierne og kriterierne for besparelse af drivhusgasemissioner for biobrændstoffer og flydende biobrændsler under Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/28/EF (3). Den rolle, som frivillige ordninger spiller, er blevet udvidet under direktiv (EU) 2018/2001. For det første kan de nu tjene til dokumentation af, at alle produkter produceret af biomasse, herunder gasformige og faste brændsler, opfylder bæredygtighedskriterierne i direktiv (EU) 2018/2001, ligesom de kan levere nøjagtige data om besparelser af drivhusgasemissioner. For det andet kan de tjene til dokumentation af, at vedvarende flydende og gasformige transportbrændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse, og genanvendte kulstofbrændsler opfylder kriterierne for besparelse af drivhusgasemissioner. For det tredje kan de tjene til dokumentation af overholdelsen af de regler for beregning af andelen af vedvarende elektricitet i transportsektoren, der er fastsat ved artikel 27, stk. 3, i direktiv (EU) 2018/2001. For det fjerde kan de tjene til dokumentation af, at økonomiske aktører indlæser nøjagtige oplysninger i EU-databasen eller den nationale database om vedvarende brændstoffer og genanvendte kulstofbrændsler, som anvendes i transportsektoren, jf. artikel 28, stk. 4, i direktiv (EU) 2018/2001. For det femte kan de bruges til certificering af biobrændstoffer, flydende biobrændsler og biomassebrændsler med lav risiko for indirekte ændringer i arealanvendelsen. Kommissionen kan beslutte, at disse frivillige nationale eller internationale ordninger kan tjene alle eller nogle af disse formål. |
| --- | --- |

(3)

For at kontrollere, at reglerne for biobrændstoffer, flydende biobrændsler, biomassebrændsler, vedvarende flydende og gasformige brændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse, samt genanvendte kulstofbrændsler overholdes, kan medlemsstaterne gøre brug af frivillige ordninger. Frivillige ordninger har spillet en stor rolle i fremskaffelsen af dokumentation for overensstemmelse med bæredygtighedskriterierne og kriterierne for besparelse af drivhusgasemissioner for biobrændstoffer og flydende biobrændsler under Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/28/EF (3). Den rolle, som frivillige ordninger spiller, er blevet udvidet under direktiv (EU) 2018/2001. For det første kan de nu tjene til dokumentation af, at alle produkter produceret af biomasse, herunder gasformige og faste brændsler, opfylder bæredygtighedskriterierne i direktiv (EU) 2018/2001, ligesom de kan levere nøjagtige data om besparelser af drivhusgasemissioner. For det andet kan de tjene til dokumentation af, at vedvarende flydende og gasformige transportbrændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse, og genanvendte kulstofbrændsler opfylder kriterierne for besparelse af drivhusgasemissioner. For det tredje kan de tjene til dokumentation af overholdelsen af de regler for beregning af andelen af vedvarende elektricitet i transportsektoren, der er fastsat ved artikel 27, stk. 3, i direktiv (EU) 2018/2001. For det fjerde kan de tjene til dokumentation af, at økonomiske aktører indlæser nøjagtige oplysninger i EU-databasen eller den nationale database om vedvarende brændstoffer og genanvendte kulstofbrændsler, som anvendes i transportsektoren, jf. artikel 28, stk. 4, i direktiv (EU) 2018/2001. For det femte kan de bruges til certificering af biobrændstoffer, flydende biobrændsler og biomassebrændsler med lav risiko for indirekte ændringer i arealanvendelsen. Kommissionen kan beslutte, at disse frivillige nationale eller internationale ordninger kan tjene alle eller nogle af disse formål.

| (4) | Hvis en økonomisk aktør fremlægger dokumentation for eller data vedrørende opfyldelse af bæredygtighedskriterierne og kriterierne for besparelse af drivhusgasemissioner, der er indhentet i overensstemmelse med en frivillig ordning anerkendt af Kommissionen, bør medlemsstaten ikke, i det omfang dette er omfattet af den pågældende anerkendelse, forlange, at leverandøren fremlægger yderligere dokumentation. |
| --- | --- |

(4)

Hvis en økonomisk aktør fremlægger dokumentation for eller data vedrørende opfyldelse af bæredygtighedskriterierne og kriterierne for besparelse af drivhusgasemissioner, der er indhentet i overensstemmelse med en frivillig ordning anerkendt af Kommissionen, bør medlemsstaten ikke, i det omfang dette er omfattet af den pågældende anerkendelse, forlange, at leverandøren fremlægger yderligere dokumentation.

| (5) | Kommissionen blev første gang fremlagt anmodning om anerkendelse i henhold til direktivets artikel 30, stk. 4, af den frivillige ordning »Universal Feed Assurance Scheme« den 20. januar 2021. Denne anmodning førte til, at Kommissionen foretog en vurdering af ordningen, hvor der blev konstateret visse forhold, som krævede ændringer. Da der på ny blev fremlagt anmodning den 25. juni 2021, var disse mangler ved ordningen blevet afhjulpet. |
| --- | --- |

(5)

Kommissionen blev første gang fremlagt anmodning om anerkendelse i henhold til direktivets artikel 30, stk. 4, af den frivillige ordning »Universal Feed Assurance Scheme« den 20. januar 2021. Denne anmodning førte til, at Kommissionen foretog en vurdering af ordningen, hvor der blev konstateret visse forhold, som krævede ændringer. Da der på ny blev fremlagt anmodning den 25. juni 2021, var disse mangler ved ordningen blevet afhjulpet.

| (6) | Ordningen omfatter biobrændstoffer fra kombinerede afgrøder og sukkerroer (undtagen affald, restprodukter, lignocellulosisk materiale og celluloseholdigt nonfood-materiale) produceret i Det Forenede Kongerige og Irland. Den omfatter handels-, transport- og lagringsfaserne fra producent til første forarbejdning med særlige moduler, som dækker transithandel og producenter af foderblandinger Denne vurdering tager ikke højde for den kommende gennemførelsesretsakt, som skal vedtages i overensstemmelse med artikel 30, stk. 8, i direktiv (EU) 2018/2001, om regler for kontrol af opfyldelsen af bæredygtighedskriterier, kriterier for besparelse af drivhusgasemissioner og kriterier for lav risiko for indirekte ændringer i arealanvendelsen. »Universal Feed Assurance Scheme« vil derfor blive revurderet, når en sådan gennemførelsesretsakt vil blive vedtaget. |
| --- | --- |

(6)

Ordningen omfatter biobrændstoffer fra kombinerede afgrøder og sukkerroer (undtagen affald, restprodukter, lignocellulosisk materiale og celluloseholdigt nonfood-materiale) produceret i Det Forenede Kongerige og Irland. Den omfatter handels-, transport- og lagringsfaserne fra producent til første forarbejdning med særlige moduler, som dækker transithandel og producenter af foderblandinger Denne vurdering tager ikke højde for den kommende gennemførelsesretsakt, som skal vedtages i overensstemmelse med artikel 30, stk. 8, i direktiv (EU) 2018/2001, om regler for kontrol af opfyldelsen af bæredygtighedskriterier, kriterier for besparelse af drivhusgasemissioner og kriterier for lav risiko for indirekte ændringer i arealanvendelsen. »Universal Feed Assurance Scheme« vil derfor blive revurderet, når en sådan gennemførelsesretsakt vil blive vedtaget.

| (7) | Denne ordning omfatter ikke direkte revision og certificering af landbrugere i overensstemmelse med bæredygtighedskriterierne i artikel 29, stk. 3-5, i direktiv (EU) 2018/2001 Hvad angår disse aspekter hviler ordningen på en anden frivillig ordning, som Kommissionen har anerkendt. Ordningen »Universal Feed Assurance Scheme« bærer således ansvaret for at sikre, at den anerkendelse, som Kommissionen har udstedt for de ordninger, som den fungerer sammen med, fortsat er gyldig, så længe samarbejdet varer ved. |
| --- | --- |

(7)

Denne ordning omfatter ikke direkte revision og certificering af landbrugere i overensstemmelse med bæredygtighedskriterierne i artikel 29, stk. 3-5, i direktiv (EU) 2018/2001 Hvad angår disse aspekter hviler ordningen på en anden frivillig ordning, som Kommissionen har anerkendt. Ordningen »Universal Feed Assurance Scheme« bærer således ansvaret for at sikre, at den anerkendelse, som Kommissionen har udstedt for de ordninger, som den fungerer sammen med, fortsat er gyldig, så længe samarbejdet varer ved.

| (8) | Kommissionens vurdering af den frivillige ordning »Universal Feed Assurance Scheme« viste, at ordningen i tilstrækkelig grad lever op til bæredygtighedskriterierne i artikel 29, stk. 3-5, i direktiv (EU) 2018/2001 og anvender en massebalancemetode, der er i overensstemmelse med kravene i artikel 30, stk. 1 og 2, i direktiv (EU) 2018/2001. |
| --- | --- |

(8)

Kommissionens vurdering af den frivillige ordning »Universal Feed Assurance Scheme« viste, at ordningen i tilstrækkelig grad lever op til bæredygtighedskriterierne i artikel 29, stk. 3-5, i direktiv (EU) 2018/2001 og anvender en massebalancemetode, der er i overensstemmelse med kravene i artikel 30, stk. 1 og 2, i direktiv (EU) 2018/2001.

| (9) | Ved vurderingen af den frivillige ordning »Universal Feed Assurance Scheme« blev det konstateret, at ordningen opfylder passende standarder for pålidelighed, gennemsigtighed og uafhængig revision i overensstemmelse med artikel 30, stk. 8, i direktiv (EU) 2018/2001. |
| --- | --- |

(9)

Ved vurderingen af den frivillige ordning »Universal Feed Assurance Scheme« blev det konstateret, at ordningen opfylder passende standarder for pålidelighed, gennemsigtighed og uafhængig revision i overensstemmelse med artikel 30, stk. 8, i direktiv (EU) 2018/2001.

| (10) | Den anerkendte ordning bør stilles til rådighed i del af Kommissionens EUROPA-websted, der omhandler frivillige ordninger. |
| --- | --- |

(10)

Den anerkendte ordning bør stilles til rådighed i del af Kommissionens EUROPA-websted, der omhandler frivillige ordninger.

| (11) | Foranstaltningerne i denne afgørelse er i overensstemmelse med udtalelse fra Udvalget om Biobrændstoffers, Flydende Biobrændslers og Biomassebrændslers Bæredygtighed — |
| --- | --- |

(11)

Foranstaltningerne i denne afgørelse er i overensstemmelse med udtalelse fra Udvalget om Biobrændstoffers, Flydende Biobrændslers og Biomassebrændslers Bæredygtighed —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

Den frivillige ordning »Universal Feed Assurance Scheme« (»ordningen«), som første gang blev forelagt Kommissionen til anerkendelse den 25. juni 2021, viser for så vidt angår de brændstoffer, der er kontrolleret under ordningen, følgende:

| a) | at partierne af biobrændstoffer, flydende biobrændsler og biomassebrændsler opfylder bæredygtighedskriterierne i artikel 29, stk. 3-5, i direktiv (EU) 2018/2001 |
| --- | --- |

a)

at partierne af biobrændstoffer, flydende biobrændsler og biomassebrændsler opfylder bæredygtighedskriterierne i artikel 29, stk. 3-5, i direktiv (EU) 2018/2001

| b) | at økonomiske operatører opfylder forpligtelsen til at indlæse nøjagtige oplysninger i EU-databasen eller den nationale database om biobrændstoffer, biogasser og vedvarende flydende og gasformige transportbrændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse, og genanvendte kulstofbrændsler, som bruges i transportsektoren, jf. artikel 28, stk. 4, i direktiv (EU) 2018/2001. |
| --- | --- |

b)

at økonomiske operatører opfylder forpligtelsen til at indlæse nøjagtige oplysninger i EU-databasen eller den nationale database om biobrændstoffer, biogasser og vedvarende flydende og gasformige transportbrændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse, og genanvendte kulstofbrændsler, som bruges i transportsektoren, jf. artikel 28, stk. 4, i direktiv (EU) 2018/2001.

Artikel 2

Afgørelsen gælder i en periode på fem år efter ikrafttrædelsen. Hvis ordningen som forelagt Kommissionen til anerkendelse den 25. juni 2021 ændres på en måde, der kan have betydning for grundlaget for denne afgørelse, meddeles sådanne ændringer straks Kommissionen. Kommissionen vurderer de meddelte ændringer for at fastslå, om ordningen stadig på hensigtsmæssig måde opfylder de bæredygtighedskriterier, der ligger til grund for anerkendelsen.

Artikel 3

Kommissionen kan ophæve denne afgørelse, bl.a. under følgende omstændigheder:

| a) | hvis det klart er påvist, at der med ordningen ikke er gennemført elementer, som anses for afgørende for denne afgørelse, eller hvis der er sket alvorlige og strukturelle brud på disse elementer |
| --- | --- |

a)

hvis det klart er påvist, at der med ordningen ikke er gennemført elementer, som anses for afgørende for denne afgørelse, eller hvis der er sket alvorlige og strukturelle brud på disse elementer

| b) | hvis der ikke aflægges årlige rapporter til Kommissionen om ordningen som krævet i henhold til artikel 30, stk. 5, i direktiv (EU) 2018/2001 |
| --- | --- |

b)

hvis der ikke aflægges årlige rapporter til Kommissionen om ordningen som krævet i henhold til artikel 30, stk. 5, i direktiv (EU) 2018/2001

| c) | hvis der med ordningen ikke gennemføres standarder for uafhængig revision eller andre krav specificeret i gennemførelsesretsakter som nævnt i artikel 30, stk. 8, i direktiv (EU) 2018/2001 eller forbedringer af andre elementer i ordningen, der betragtes som afgørende for en fortsat anerkendelse. |
| --- | --- |

c)

hvis der med ordningen ikke gennemføres standarder for uafhængig revision eller andre krav specificeret i gennemførelsesretsakter som nævnt i artikel 30, stk. 8, i direktiv (EU) 2018/2001 eller forbedringer af andre elementer i ordningen, der betragtes som afgørende for en fortsat anerkendelse.

Artikel 4

Denne afgørelse træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Udfærdiget i Bruxelles, den 8. april 2022.

På Kommissionens vegne

Ursula VON DER LEYEN

Formand

---

(1)  
  EUT L 328 af 21.12.2018, s. 82.

1

(2)  Kommissionens delegerede forordning (EU) 2019/807 af 13. marts 2019 om supplerende regler til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2018/2001 for så vidt angår fastsættelse af råprodukter med høj risiko for indirekte ændringer i arealanvendelsen, for hvilke der er konstateret en betydelig udvidelse af produktionsarealet ind på arealer med stort kulstoflager, og certificering af biobrændstoffer, flydende biobrændsler og biomassebrændsler med lav risiko for indirekte ændringer i arealanvendelsen (EUT L 133 af 21.5.2019, s. 1).

2

(3)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/28/EF af 23. april 2009 om fremme af anvendelsen af energi fra vedvarende energikilder og om ændring og senere ophævelse af direktiv 2001/77/EF og 2003/30/EF (EUT L 140 af 5.6.2009, s. 16).

3

---

Berigtigelser

| 12.4.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 114/212 |
| --- | --- | --- | --- |

12.4.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 114/212

---

Berigtigelse til Rådets forordning (EU) 2022/328 af 25. februar 2022 om ændring af forordning (EU) nr. 833/2014 om restriktive foranstaltninger på baggrund af Ruslands handlinger, der destabiliserer situationen i Ukraine

(
  Den Europæiske Unions Tidende L 49 af 25. februar 2022
  )

Side 48, bilag I:

I stedet for:

»ITALIE

https://www.esteri.it/mae/it/politica_estera/politica_europea/misure_deroghe«

læses:

»ITALIEN

https://www.esteri.it/it/politica-estera-e-cooperazione-allo-sviluppo/politica_europea/misure_deroghe/«.

---

| 12.4.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 114/213 |
| --- | --- | --- | --- |

12.4.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 114/213

---

Berigtigelse til Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2022/558 af 6. april 2022 om indførelse af en endelig antidumpingtold og om endelig opkrævning af den midlertidige told på importen af visse grafitelektrodesystemer med oprindelse i Folkerepublikken Kina

(
  Den Europæiske Unions Tidende L 108 af 7. april 2022
  )

Side 50, efter formand Ursula VON DER LEYEN's underskrift: Følgende tilføjes:

»BILAG

Samarbejdsvillige eksporterende producenter, der ikke indgår i stikprøven

| Land | Navn | Taric-tillægskode |
| --- | --- | --- |
| Folkerepublikken Kina | ANSHAN CARBON CO., LTD. | C735 |
| Folkerepublikken Kina | ASAHI FINE CARBON DALIAN CO., LTD. | C736 |
| Folkerepublikken Kina | DALIAN JINGYI CARBON CO., LTD | C738 |
| Folkerepublikken Kina | DATONG YU LIN DE GRAPHITE NEW MATERIAL CO., LTD. | C739 |
| Folkerepublikken Kina | DECHANG SHIDA CARBON CO., LTD. | C740 |
| Folkerepublikken Kina | Fushun Jinly Petrochemical Carbon Co., Ltd. | C741 |
| Folkerepublikken Kina | FUSHUN ORIENTAL CARBON CO., LTD. | C742 |
| Folkerepublikken Kina | Fushun Xinxinda Furnace Charge Factory | C743 |
| Folkerepublikken Kina | Henan Sangraf Carbon Technologies Co., Limited | C744 |
| Folkerepublikken Kina | Jiangsu Jianglong New Energy Technology Co., Ltd | C746 |
| Folkerepublikken Kina | JILIN CARBON CO., LTD | C747 |
| Folkerepublikken Kina | Jilin City Chengxin Carbon Co., Ltd. | C748 |
| Folkerepublikken Kina | JILIN CITY ZHAOCHEN CARBON CO., LTD. | C749 |
| Folkerepublikken Kina | Kaifeng Pingmei New Carbon Materials Technology Co., Ltd | C750 |
| Folkerepublikken Kina | LIAONING SINCERE CARBON NEW MATERIAL CO., LTD | C751 |
| Folkerepublikken Kina | LIAOYANG CARBON CO., LTD. | C752 |
| Folkerepublikken Kina | LIAOYANG SHOUSHAN CARBON FACTORY | C753 |
| Folkerepublikken Kina | LINGHAI HONGFENG CARBON PRODUCTS CO., LTD | C754 |
| Folkerepublikken Kina | MEISHAN SHIDA NEW MATERIAL CO., LTD. | C755 |
| Folkerepublikken Kina | SHANDONG ASAHI GRAPHITE NEW MATERIAL TECHNOLOGY CO., LTD. | C756 |
| Folkerepublikken Kina | SHANDONG BASAN GRAPHITE NEW MATERIAL PLANT | C757 |
| Folkerepublikken Kina | SHANXI JUXIAN GRAPHITE NEW MATERIALS CO., LTD. | C758 |
| Folkerepublikken Kina | SHANXI SINSAGE CARBON MATERIAL TECHNOLOGY CO., LTD. | C759 |
| Folkerepublikken Kina | TIANJIN KIMWAN CARBON TECHNOLOGY AND DEVELOPMENT CO., LTD | C760 |
| Folkerepublikken Kina | XINGHE COUNTY MUZI CARBON CO., LTD | C762 |

Land

Navn

Taric-tillægskode

Folkerepublikken Kina

ANSHAN CARBON CO., LTD.

C735

Folkerepublikken Kina

ASAHI FINE CARBON DALIAN CO., LTD.

C736

Folkerepublikken Kina

DALIAN JINGYI CARBON CO., LTD

C738

Folkerepublikken Kina

DATONG YU LIN DE GRAPHITE NEW MATERIAL CO., LTD.

C739

Folkerepublikken Kina

DECHANG SHIDA CARBON CO., LTD.

C740

Folkerepublikken Kina

Fushun Jinly Petrochemical Carbon Co., Ltd.

C741

Folkerepublikken Kina

FUSHUN ORIENTAL CARBON CO., LTD.

C742

Folkerepublikken Kina

Fushun Xinxinda Furnace Charge Factory

C743

Folkerepublikken Kina

Henan Sangraf Carbon Technologies Co., Limited

C744

Folkerepublikken Kina

Jiangsu Jianglong New Energy Technology Co., Ltd

C746

Folkerepublikken Kina

JILIN CARBON CO., LTD

C747

Folkerepublikken Kina

Jilin City Chengxin Carbon Co., Ltd.

C748

Folkerepublikken Kina

JILIN CITY ZHAOCHEN CARBON CO., LTD.

C749

Folkerepublikken Kina

Kaifeng Pingmei New Carbon Materials Technology Co., Ltd

C750

Folkerepublikken Kina

LIAONING SINCERE CARBON NEW MATERIAL CO., LTD

C751

Folkerepublikken Kina

LIAOYANG CARBON CO., LTD.

C752

Folkerepublikken Kina

LIAOYANG SHOUSHAN CARBON FACTORY

C753

Folkerepublikken Kina

LINGHAI HONGFENG CARBON PRODUCTS CO., LTD

C754

Folkerepublikken Kina

MEISHAN SHIDA NEW MATERIAL CO., LTD.

C755

Folkerepublikken Kina

SHANDONG ASAHI GRAPHITE NEW MATERIAL TECHNOLOGY CO., LTD.

C756

Folkerepublikken Kina

SHANDONG BASAN GRAPHITE NEW MATERIAL PLANT

C757

Folkerepublikken Kina

SHANXI JUXIAN GRAPHITE NEW MATERIALS CO., LTD.

C758

Folkerepublikken Kina

SHANXI SINSAGE CARBON MATERIAL TECHNOLOGY CO., LTD.

C759

Folkerepublikken Kina

TIANJIN KIMWAN CARBON TECHNOLOGY AND DEVELOPMENT CO., LTD

C760

Folkerepublikken Kina

XINGHE COUNTY MUZI CARBON CO., LTD

C762

---

| 12.4.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 114/214 |
| --- | --- | --- | --- |

12.4.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 114/214

---

Berigtigelse til Rådets forordning (EU) nr. 833/2014 af 31. juli 2014 om restriktive foranstaltninger på baggrund af Ruslands handlinger, der destabiliserer situationen i Ukraine

(
  Den Europæiske Unions Tidende L 229 af 31. juli 2014
  )

Side 7, bilag I, punkt 1:

I stedet for:

»ITALIEN

http://www.esteri.it/MAE/IT/Politica_Europea/Deroghe.htm«

læses:

»ITALIEN

https://www.esteri.it/it/politica-estera-e-cooperazione-allo-sviluppo/politica_europea/misure_deroghe/«.

---

| 12.4.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 114/215 |
| --- | --- | --- | --- |

12.4.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 114/215

---

Berigtigelse til Rådets forordning (EU) nr. 692/2014 af 23. juni 2014 om restriktioner på import af varer med oprindelse på Krim eller i Sevastopol som reaktion på den ulovlige annektering af Krim og Sevastopol

(
  Den Europæiske Unions Tidende L 183 af 24. juni 2014
  )

Side 13, bilaget:

I stedet for:

»ITALIEN

http://www.esteri.it/MAE/IT/Politica_Europea/Deroghe.htm«

læses:

»ITALIEN

https://www.esteri.it/it/politica-estera-e-cooperazione-allo-sviluppo/politica_europea/misure_deroghe/«.

---