# Službeni list L 143/2022

| | ISSN 1977-0847 |
| --- | --- |
| Službeni list
  Europske unije | L 143 |
| | |
| Hrvatsko izdanje | Zakonodavstvo | Godište 65.23. svibnja 2022. |

ISSN 1977-0847

Službeni list

Europske unije

L 143

Hrvatsko izdanje

Zakonodavstvo

Godište 65.23. svibnja 2022.

---

| Sadržaj | | II.   Nezakonodavni akti | Stranica |
| --- | --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | * | Provedbena uredba Komisije (EU) 2022/799 оd 20. svibnja 2022. o ispravku grčke jezične verzije Provedbene uredbe (EU) 2020/683 o provedbi Uredbe (EU) 2018/858 Europskog parlamenta i Vijeća s obzirom na administrativne zahtjeve za homologaciju i nadzor tržišta motornih vozila i njihovih prikolica te sustava, sastavnih dijelova i zasebnih tehničkih jedinica namijenjenih za takva vozila | 1 |
| | * | Provedbena uredba Komisije (EU) 2022/800 оd 20. svibnja 2022. o izmjeni Provedbene uredbe (EU) br. 540/2011 u pogledu uvjeta za odobrenje aktivne tvari parafinska ulja CAS br. 64742-46-7, CAS br. 72623-86-0 i CAS br. 97862-82-3 (
  1
  ) | 4 |
| | * | Provedbena uredba Komisije (EU) 2022/801 оd 20. svibnja 2022. o izmjeni Provedbene uredbe (EU) br. 540/2011 radi ažuriranja popisa aktivnih tvari koje su odobrene ili se smatraju odobrenima na temelju Uredbe (EZ) br. 1107/2009 Europskog parlamenta i Vijeća (
  1
  ) | 7 |
| | * | Provedbena uredba Komisije (EU) 2022/802 оd 20. svibnja 2022. o uvođenju privremene antidampinške pristojbe na uvoz proizvoda od čelika elektrolitički prevučenih kromom podrijetlom iz Narodne Republike Kine i Brazila | 11 |

Sadržaj

II.   Nezakonodavni akti

Stranica

UREDBE

*

Provedbena uredba Komisije (EU) 2022/799 оd 20. svibnja 2022. o ispravku grčke jezične verzije Provedbene uredbe (EU) 2020/683 o provedbi Uredbe (EU) 2018/858 Europskog parlamenta i Vijeća s obzirom na administrativne zahtjeve za homologaciju i nadzor tržišta motornih vozila i njihovih prikolica te sustava, sastavnih dijelova i zasebnih tehničkih jedinica namijenjenih za takva vozila

1

*

Provedbena uredba Komisije (EU) 2022/800 оd 20. svibnja 2022. o izmjeni Provedbene uredbe (EU) br. 540/2011 u pogledu uvjeta za odobrenje aktivne tvari parafinska ulja CAS br. 64742-46-7, CAS br. 72623-86-0 i CAS br. 97862-82-3 (
  1
  )

1

4

*

Provedbena uredba Komisije (EU) 2022/801 оd 20. svibnja 2022. o izmjeni Provedbene uredbe (EU) br. 540/2011 radi ažuriranja popisa aktivnih tvari koje su odobrene ili se smatraju odobrenima na temelju Uredbe (EZ) br. 1107/2009 Europskog parlamenta i Vijeća (
  1
  )

1

7

*

Provedbena uredba Komisije (EU) 2022/802 оd 20. svibnja 2022. o uvođenju privremene antidampinške pristojbe na uvoz proizvoda od čelika elektrolitički prevučenih kromom podrijetlom iz Narodne Republike Kine i Brazila

11

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekst značajan za EGP. |

---

(1)   Tekst značajan za EGP.

1

| HR | Akti čiji su naslovi tiskani običnim slovima su oni koji se odnose na svakodnevno upravljanje poljoprivrednim pitanjima, a općenito vrijede ograničeno razdoblje.
  Naslovi svih drugih akata tiskani su masnim slovima, a prethodi im zvjezdica. |
| --- | --- |

HR

Akti čiji su naslovi tiskani običnim slovima su oni koji se odnose na svakodnevno upravljanje poljoprivrednim pitanjima, a općenito vrijede ograničeno razdoblje.

Naslovi svih drugih akata tiskani su masnim slovima, a prethodi im zvjezdica.

---

II. Nezakonodavni akti

UREDBE

| 23.5.2022 | HR | Službeni list Europske unije | L 143/1 |
| --- | --- | --- | --- |

23.5.2022

HR

Službeni list Europske unije

L 143/1

---

PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2022/799

оd 20. svibnja 2022.

o ispravku grčke jezične verzije Provedbene uredbe (EU) 2020/683 o provedbi Uredbe (EU) 2018/858 Europskog parlamenta i Vijeća s obzirom na administrativne zahtjeve za homologaciju i nadzor tržišta motornih vozila i njihovih prikolica te sustava, sastavnih dijelova i zasebnih tehničkih jedinica namijenjenih za takva vozila

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2018/858 Europskog parlamenta i Vijeća od 30. svibnja 2018. o homologaciji i nadzoru tržišta motornih vozila i njihovih prikolica te sustavâ, sastavnih dijelova i zasebnih tehničkih jedinica namijenjenih za takva vozila, o izmjeni uredaba (EZ) br. 715/2007 i (EZ) br. 595/2009 te o stavljanju izvan snage Direktive 2007/46/EZ (1), a posebno njezin članak 24. stavak 4., članak 28. stavak 3. i članak 36. stavak 4.,

budući da:

| (1) | Grčka jezična verzija Provedbene uredbe Komisije (EU) 2020/683 (2) sadržava pogrešku koja se ponavlja, pogrešan izraz u točkama 6.2.3., 6.2.3.1., 6.2.4. i 6.2.4.1. Priloga I.; točkama 6.2.3., 6.2.3.1., 6.2.4. i 6.2.4.1. u dijelu I. poddijelu „A. Kategorije M i N” Priloga II.; točkama 6.2.4. i 6.2.4.1. u dijelu I. poddijelu „B. Kategorija O” Priloga II.; točki 33. u Dodatku 1. Prilogu III. za kategorije M2, M3, N2, N3; točki 33. u Dodatku Prilogu VIII. koja se odnosi na predložak B – dio 2. za vozila kategorije M2, M3, N2 i N3 i u točki 33. u Dodatku Prilogu VIII. koja se odnosi na predložak C2 – dio 2. za vozila kategorije M2, M3, N2 i N3, a koji mijenja značenje tih odredaba. |
| --- | --- |

(1)

Grčka jezična verzija Provedbene uredbe Komisije (EU) 2020/683 (2) sadržava pogrešku koja se ponavlja, pogrešan izraz u točkama 6.2.3., 6.2.3.1., 6.2.4. i 6.2.4.1. Priloga I.; točkama 6.2.3., 6.2.3.1., 6.2.4. i 6.2.4.1. u dijelu I. poddijelu „A. Kategorije M i N” Priloga II.; točkama 6.2.4. i 6.2.4.1. u dijelu I. poddijelu „B. Kategorija O” Priloga II.; točki 33. u Dodatku 1. Prilogu III. za kategorije M2, M3, N2, N3; točki 33. u Dodatku Prilogu VIII. koja se odnosi na predložak B – dio 2. za vozila kategorije M2, M3, N2 i N3 i u točki 33. u Dodatku Prilogu VIII. koja se odnosi na predložak C2 – dio 2. za vozila kategorije M2, M3, N2 i N3, a koji mijenja značenje tih odredaba.

| (2) | Grčku jezičnu verziju Provedbene uredbe (EU) 2020/683 trebalo bi stoga na odgovarajući način ispraviti. To ne utječe na ostale jezične verzije. |
| --- | --- |

(2)

Grčku jezičnu verziju Provedbene uredbe (EU) 2020/683 trebalo bi stoga na odgovarajući način ispraviti. To ne utječe na ostale jezične verzije.

| (3) | Mjere predviđene u ovoj Uredbi u skladu su s mišljenjem Tehničkog odbora za motorna vozila, |
| --- | --- |

(3)

Mjere predviđene u ovoj Uredbi u skladu su s mišljenjem Tehničkog odbora za motorna vozila,

DONIJELA JE OVU UREDBU:

Članak 1.

(ne odnosi se na verziju na hrvatskom jeziku)

Članak 2.

Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 20. svibnja 2022.

Za Komisiju

Predsjednica

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  SL L 151, 14.6.2018., str. 1.

1

(2)  Provedbena uredba Komisije (EU) 2020/683 оd 15. travnja 2020. o provedbi Uredbe (EU) 2018/858 Europskog parlamenta i Vijeća s obzirom na administrativne zahtjeve za homologaciju i nadzor tržišta motornih vozila i njihovih prikolica te sustava, sastavnih dijelova i zasebnih tehničkih jedinica namijenjenih za takva vozila (SL L 163, 26.5.2020., str. 1.).

2

---

| 23.5.2022 | HR | Službeni list Europske unije | L 143/4 |
| --- | --- | --- | --- |

23.5.2022

HR

Službeni list Europske unije

L 143/4

---

PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2022/800

оd 20. svibnja 2022.

o izmjeni Provedbene uredbe (EU) br. 540/2011 u pogledu uvjeta za odobrenje aktivne tvari parafinska ulja CAS br. 64742-46-7, CAS br. 72623-86-0 i CAS br. 97862-82-3

(Tekst značajan za EGP)

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 1107/2009 Europskog parlamenta i Vijeća od 21. listopada 2009. o stavljanju na tržište sredstava za zaštitu bilja i stavljanju izvan snage direktiva Vijeća 79/117/EEZ i 91/414/EEZ (1), a posebno njezin članak 13. stavak 2. točku (c),

budući da:

| (1) | Direktivom Vijeća 2009/116/EZ (2) parafinska ulja CAS br. 64742-46-7, CAS br. 72623-86-0 i CAS br. 97862-82-3 uvrštena su u Prilogu I. Direktivi Vijeća 91/414/EEZ (3) kao aktivne tvari. |
| --- | --- |

(1)

Direktivom Vijeća 2009/116/EZ (2) parafinska ulja CAS br. 64742-46-7, CAS br. 72623-86-0 i CAS br. 97862-82-3 uvrštena su u Prilogu I. Direktivi Vijeća 91/414/EEZ (3) kao aktivne tvari.

| (2) | Aktivne tvari uvrštene u Prilog I. Direktivi 91/414/EEZ smatraju se odobrenima na temelju Uredbe (EZ) br. 1107/2009 te su uvrštene u dio A Priloga Provedbenoj uredbi Komisije (EU) br. 540/2011 (4). |
| --- | --- |

(2)

Aktivne tvari uvrštene u Prilog I. Direktivi 91/414/EEZ smatraju se odobrenima na temelju Uredbe (EZ) br. 1107/2009 te su uvrštene u dio A Priloga Provedbenoj uredbi Komisije (EU) br. 540/2011 (4).

| (3) | Aktivne tvari parafinska ulja CAS br. 64742-46-7, CAS br. 72623-86-0 i CAS br. 97862-82-3, kako su utvrđene u dijelu A Priloga Provedbenoj uredbi (EU) br. 540/2011, mogu se odobriti samo za uporabu kao insekticid i akaricid. |
| --- | --- |

(3)

Aktivne tvari parafinska ulja CAS br. 64742-46-7, CAS br. 72623-86-0 i CAS br. 97862-82-3, kako su utvrđene u dijelu A Priloga Provedbenoj uredbi (EU) br. 540/2011, mogu se odobriti samo za uporabu kao insekticid i akaricid.

| (4) | U skladu s člankom 7. stavkom 1. Uredbe (EZ) br. 1107/2009 društvo Total Fluids podnijelo je 30. rujna 2014. Grčkoj, državi članici izvjestiteljici, zahtjev za izmjenu uvjeta odobrenja za parafinska ulja CAS br. 64742-46-7, CAS br. 72623-86-0 i CAS br. 97862-82-3 radi odobravanja njihove uporabe kao fungicida. Država članica izvjestiteljica utvrdila je da je zahtjev prihvatljiv. |
| --- | --- |

(4)

U skladu s člankom 7. stavkom 1. Uredbe (EZ) br. 1107/2009 društvo Total Fluids podnijelo je 30. rujna 2014. Grčkoj, državi članici izvjestiteljici, zahtjev za izmjenu uvjeta odobrenja za parafinska ulja CAS br. 64742-46-7, CAS br. 72623-86-0 i CAS br. 97862-82-3 radi odobravanja njihove uporabe kao fungicida. Država članica izvjestiteljica utvrdila je da je zahtjev prihvatljiv.

| (5) | Država članica izvjestiteljica procijenila je novu uporabu parafinskih ulja CAS br. 64742-46-7, CAS br. 72623-86-0 i CAS br. 97862-82-3, za koju je podnesen zahtjev 2014., u odnosu na moguće učinke na zdravlje ljudi i životinja i na okoliš u skladu s člankom 4. Uredbe (EZ) br. 1107/2009 te je pripremila nacrt izvješća o procjeni koji je 6. veljače 2018. dostavljen Europskoj agenciji za sigurnost hrane („Agencija”) i Komisiji. |
| --- | --- |

(5)

Država članica izvjestiteljica procijenila je novu uporabu parafinskih ulja CAS br. 64742-46-7, CAS br. 72623-86-0 i CAS br. 97862-82-3, za koju je podnesen zahtjev 2014., u odnosu na moguće učinke na zdravlje ljudi i životinja i na okoliš u skladu s člankom 4. Uredbe (EZ) br. 1107/2009 te je pripremila nacrt izvješća o procjeni koji je 6. veljače 2018. dostavljen Europskoj agenciji za sigurnost hrane („Agencija”) i Komisiji.

| (6) | U skladu s člankom 12. stavkom 1. Uredbe (EZ) br. 1107/2009 Agencija je revidirano izvješće o procjeni dostavila podnositelju zahtjeva i državama članicama na podnošenje primjedbi te ga je stavila na raspolaganje javnosti. U skladu s člankom 12. stavkom 3. Uredbe (EZ) br. 1107/2009 od podnositelja zahtjeva zatražene su dodatne informacije. |
| --- | --- |

(6)

U skladu s člankom 12. stavkom 1. Uredbe (EZ) br. 1107/2009 Agencija je revidirano izvješće o procjeni dostavila podnositelju zahtjeva i državama članicama na podnošenje primjedbi te ga je stavila na raspolaganje javnosti. U skladu s člankom 12. stavkom 3. Uredbe (EZ) br. 1107/2009 od podnositelja zahtjeva zatražene su dodatne informacije.

| (7) | Agencija je 23. rujna 2021. Komisiji dostavila zaključak (5) o tome može li se očekivati da nova uporaba parafinskih ulja CAS br. 64742-46-7, CAS br. 72623-86-0 i CAS br. 97862-82-3 ispunjava mjerila za odobravanje iz članka 4. Uredbe (EZ) br. 1107/2009. |
| --- | --- |

(7)

Agencija je 23. rujna 2021. Komisiji dostavila zaključak (5) o tome može li se očekivati da nova uporaba parafinskih ulja CAS br. 64742-46-7, CAS br. 72623-86-0 i CAS br. 97862-82-3 ispunjava mjerila za odobravanje iz članka 4. Uredbe (EZ) br. 1107/2009.

| (8) | Komisija je 27. siječnja 2022. Stalnom odboru za bilje, životinje, hranu i hranu za životinje dostavila dopunu izvješću o procjeni za parafinska ulja CAS br. 64742-46-7, CAS br. 72623-86-0 i CAS br. 97862-82-3 i nacrt ove Uredbe. |
| --- | --- |

(8)

Komisija je 27. siječnja 2022. Stalnom odboru za bilje, životinje, hranu i hranu za životinje dostavila dopunu izvješću o procjeni za parafinska ulja CAS br. 64742-46-7, CAS br. 72623-86-0 i CAS br. 97862-82-3 i nacrt ove Uredbe.

| (9) | Komisija je pozvala podnositelja zahtjeva da podnese primjedbe na dopunu izvješću o procjeni, koje su pažljivo razmotrene. |
| --- | --- |

(9)

Komisija je pozvala podnositelja zahtjeva da podnese primjedbe na dopunu izvješću o procjeni, koje su pažljivo razmotrene.

| (10) | Za jednu ili više reprezentativnih uporaba najmanje jednog sredstva za zaštitu bilja koje sadržava parafinska ulja CAS br. 64742-46-7, CAS br. 72623-86-0 i CAS br. 97862-82-3 utvrđeno je da su ispunjena mjerila za odobravanje iz članka 4. Uredbe (EZ) br. 1107/2009 kada se upotrebljava kao fungicid. Stoga je primjereno izmijeniti odgovarajuće odredbe odobrenja parafinskih ulja CAS br. 64742-46-7, CAS br. 72623-86-0 i CAS br. 97862-82-3 kako bi se uporabama kao insekticid i akaricid dodala uporaba kao fungicid. |
| --- | --- |

(10)

Za jednu ili više reprezentativnih uporaba najmanje jednog sredstva za zaštitu bilja koje sadržava parafinska ulja CAS br. 64742-46-7, CAS br. 72623-86-0 i CAS br. 97862-82-3 utvrđeno je da su ispunjena mjerila za odobravanje iz članka 4. Uredbe (EZ) br. 1107/2009 kada se upotrebljava kao fungicid. Stoga je primjereno izmijeniti odgovarajuće odredbe odobrenja parafinskih ulja CAS br. 64742-46-7, CAS br. 72623-86-0 i CAS br. 97862-82-3 kako bi se uporabama kao insekticid i akaricid dodala uporaba kao fungicid.

| (11) | Provedbenu uredbu (EU) br. 540/2011 trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti. |
| --- | --- |

(11)

Provedbenu uredbu (EU) br. 540/2011 trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti.

| (12) | Mjere predviđene u ovoj Uredbi u skladu su s mišljenjem Stalnog odbora za bilje, životinje, hranu i hranu za životinje, |
| --- | --- |

(12)

Mjere predviđene u ovoj Uredbi u skladu su s mišljenjem Stalnog odbora za bilje, životinje, hranu i hranu za životinje,

DONIJELA JE OVU UREDBU:

Članak 1.

Izmjena Provedbene uredbe (EU) br. 540/2011

Prilog Provedbenoj uredbi (EU) br. 540/2011 mijenja se u skladu s Prilogom ovoj Uredbi.

Članak 2.

Stupanje na snagu

Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Službenom listu Europske unije

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 20. svibnja 2022.

Za Komisiju

Predsjednica

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  SL L 309, 24.11.2009., str. 1.

1

(2)  Direktiva Vijeća 2009/116/EZ od 25. lipnja 2009. o izmjeni Direktive 91/414/EEZ radi uvrštavanja parafinskih ulja CAS br. 64742-46-7, CAS br. 72623-86-0 i CAS br. 97862-82-3 kao aktivnih tvari. SL L 237, 9.9.2009., str. 7.

2

(3)  Direktiva Vijeća 91/414/EEZ od 15. srpnja 1991. o stavljanju sredstava za zaštitu bilja na tržište (SL L 230, 19.8.1991., str. 1.)

3

(4)  Provedbena uredba Komisije (EU) br. 540/2011 od 25. svibnja 2011. o provedbi Uredbe (EZ) br. 1107/2009 Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu popisa odobrenih aktivnih tvari (SL L 153, 11.6.2011., str. 1.).

4

(5)  EFSA (Europska agencija za sigurnost hrane), 2021.

5

Peer review of the efficacy as a fungicide of the active substances paraffin oils (CAS 64742-46-7 chain lengths C11–C25, CAS 72623-86-0 chain lengths C15–C30 and CAS 97862-82-3 chain lengths C11–C30) (Stručni pregled učinkovitosti aktivnih tvari parafinska ulja kao fungicida (CAS br. 64742-46-7 s lancem duljine C11–C25, CAS br. 72623-86-0 s lancem duljine C15–C30 i CAS br. 97862-82-3 s lancem duljine C11–C30)); EFSA Journal 2021.;19(10)6876doi: 10.2903/j.efsa.2021.6876.

Peer review of the efficacy as a fungicide of the active substances paraffin oils (CAS 64742-46-7 chain lengths C11–C25, CAS 72623-86-0 chain lengths C15–C30 and CAS 97862-82-3 chain lengths C11–C30)

---

PRILOG

U dijelu A Priloga Provedbenoj uredbi (EU) br. 540/2011 unos u stupcu „Posebne odredbe” retka 294., parafinska ulja CAS br. 64742-46-7, CAS br. 72623-86-0 i CAS br. 97862-82-3, zamjenjuje se sljedećim:

„Dio A

Dopušten za uporabu samo kao insekticid, akaricid i fungicid.

DIO B

Za provedbu jedinstvenih načela iz članka 29. stavka 6. Uredbe (EZ) br. 1107/2009 moraju se uzeti u obzir zaključci izvješća o procjeni za parafinska ulja CAS br. 64742-46-7, CAS br. 72623-86-0 i CAS br. 97862-82-3, uključujući dopunu izvješću, a posebno njegovi dodaci I. i II.

Uvjeti uporabe prema potrebi uključuju mjere za smanjenje rizika.”

---

| 23.5.2022 | HR | Službeni list Europske unije | L 143/7 |
| --- | --- | --- | --- |

23.5.2022

HR

Službeni list Europske unije

L 143/7

---

PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2022/801

оd 20. svibnja 2022.

o izmjeni Provedbene uredbe (EU) br. 540/2011 radi ažuriranja popisa aktivnih tvari koje su odobrene ili se smatraju odobrenima na temelju Uredbe (EZ) br. 1107/2009 Europskog parlamenta i Vijeća

(Tekst značajan za EGP)

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 1107/2009 Europskog parlamenta i Vijeća od 21. listopada 2009. o stavljanju na tržište sredstava za zaštitu bilja i stavljanju izvan snage direktiva Vijeća 79/117/EEZ i 91/414/EEZ (1), a posebno njezin članak 78. stavak 2.,

budući da:

| (1) | U dijelu A Priloga Provedbenoj uredbi Komisije (EU) br. 540/2011 (2) navedene su aktivne tvari koje su prvotno bile uvrštene u Prilog I. Direktivi Vijeća 91/414/EEZ (3) i smatraju se odobrenima na temelju Uredbe (EZ) br. 1107/2009. Prvotno su na popis bile uvrštene 354 aktivne tvari. |
| --- | --- |

(1)

U dijelu A Priloga Provedbenoj uredbi Komisije (EU) br. 540/2011 (2) navedene su aktivne tvari koje su prvotno bile uvrštene u Prilog I. Direktivi Vijeća 91/414/EEZ (3) i smatraju se odobrenima na temelju Uredbe (EZ) br. 1107/2009. Prvotno su na popis bile uvrštene 354 aktivne tvari.

| (2) | Za 68 aktivnih tvari koje su navedene u dijelu A Priloga Provedbenoj uredbi (EU) br. 540/2011 nije podnesen zahtjev za produljenje odobrenja ili je zahtjev nakon podnošenja povučen, zbog čega je za te aktivne tvari istekao rok važenja odobrenja. |
| --- | --- |

(2)

Za 68 aktivnih tvari koje su navedene u dijelu A Priloga Provedbenoj uredbi (EU) br. 540/2011 nije podnesen zahtjev za produljenje odobrenja ili je zahtjev nakon podnošenja povučen, zbog čega je za te aktivne tvari istekao rok važenja odobrenja.

| (3) | U dijelu B Priloga Provedbenoj uredbi (EU) br. 540/2011 utvrđene su aktivne tvari koje su odobrene na temelju Uredbe (EZ) br. 1107/2009. Za 7 od tih aktivnih tvari zahtjev za produljenje odobrenja nije podnesen tri godine prije isteka odobrenja ili je zahtjev nakon podnošenja povučen, zbog čega je za te aktivne tvari istekao rok važenja odobrenja. |
| --- | --- |

(3)

U dijelu B Priloga Provedbenoj uredbi (EU) br. 540/2011 utvrđene su aktivne tvari koje su odobrene na temelju Uredbe (EZ) br. 1107/2009. Za 7 od tih aktivnih tvari zahtjev za produljenje odobrenja nije podnesen tri godine prije isteka odobrenja ili je zahtjev nakon podnošenja povučen, zbog čega je za te aktivne tvari istekao rok važenja odobrenja.

| (4) | Radi jasnoće i transparentnosti sve tvari koje više nisu odobrene ili se ne smatraju odobrenima nakon isteka roka važenja odobrenja navedenog za predmetne tvari u dijelu A ili dijelu B Priloga Provedbenoj uredbi (EU) br. 540/2011 trebalo bi izbrisati iz dijela A odnosno dijela B Priloga Provedbenoj uredbi (EU) br. 540/2011. |
| --- | --- |

(4)

Radi jasnoće i transparentnosti sve tvari koje više nisu odobrene ili se ne smatraju odobrenima nakon isteka roka važenja odobrenja navedenog za predmetne tvari u dijelu A ili dijelu B Priloga Provedbenoj uredbi (EU) br. 540/2011 trebalo bi izbrisati iz dijela A odnosno dijela B Priloga Provedbenoj uredbi (EU) br. 540/2011.

| (5) | Provedbenu uredbu (EU) br. 540/2011 trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti. |
| --- | --- |

(5)

Provedbenu uredbu (EU) br. 540/2011 trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti.

| (6) | Mjere predviđene u ovoj Uredbi u skladu su s mišljenjem Stalnog odbora za bilje, životinje, hranu i hranu za životinje, |
| --- | --- |

(6)

Mjere predviđene u ovoj Uredbi u skladu su s mišljenjem Stalnog odbora za bilje, životinje, hranu i hranu za životinje,

DONIJELA JE OVU UREDBU:

Članak 1.

Prilog Provedbenoj uredbi (EU) br. 540/2011 mijenja se u skladu s Prilogom ovoj Uredbi.

Članak 2.

Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 20. svibnja 2022.

Za Komisiju

Predsjednica

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  SL L 309, 24.11.2009., str. 1.

1

(2)  Provedbena uredba Komisije (EU) br. 540/2011 od 25. svibnja 2011. o provedbi Uredbe (EZ) br. 1107/2009 Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu popisa odobrenih aktivnih tvari (SL L 153, 11.6.2011., str. 1.).

2

(3)  Direktiva Vijeća 91/414/EEZ od 15. srpnja 1991. o stavljanju sredstava za zaštitu bilja na tržište (SL L 230, 19.8.1991., str. 1.)

3

---

PRILOG

Prilog Provedbenoj uredbi (EU) br. 540/2011 mijenja se kako slijedi:

| 1. | u dijelu A brišu se sljedeći unosi:






  (1) | unos 21., ciklanilid; |
| --- | --- | --- |

1.

u dijelu A brišu se sljedeći unosi:

(1)

unos 21., ciklanilid;

| (2) | unos 33., cinidon-etil; |
| --- | --- |

(2)

unos 33., cinidon-etil;

| (3) | unos 43., etoksisulfuron; |
| --- | --- |

(3)

unos 43., etoksisulfuron;

| (4) | unos 45., oksadiargil; |
| --- | --- |

(4)

unos 45., oksadiargil;

| (5) | unos 49., ciflutrin; |
| --- | --- |

(5)

unos 49., ciflutrin;

| (6) | unos 56., mekoprop; |
| --- | --- |

(6)

unos 56., mekoprop;

| (7) | unos 72., molinat; |
| --- | --- |

(7)

unos 72., molinat;

| (8) | unos 87., joksinil; |
| --- | --- |

(8)

unos 87., joksinil;

| (9) | unos 94., imazosulfuron; |
| --- | --- |

(9)

unos 94., imazosulfuron;

| (10) | unos 100., tepraloksidim; |
| --- | --- |

(10)

unos 100., tepraloksidim;

| (11) | unos 113., maneb; |
| --- | --- |

(11)

unos 113., maneb;

| (12) | unos 120., varfarin; |
| --- | --- |

(12)

unos 120., varfarin;

| (13) | unos 121., klotianidin; |
| --- | --- |

(13)

unos 121., klotianidin;

| (14) | unos 140., tiametoksam; |
| --- | --- |

(14)

unos 140., tiametoksam;

| (15) | unos 143., flusilazol; |
| --- | --- |

(15)

unos 143., flusilazol;

| (16) | unos 144., karbendazim; |
| --- | --- |

(16)

unos 144., karbendazim;

| (17) | unos 151., glufosinat; |
| --- | --- |

(17)

unos 151., glufosinat;

| (18) | unos 157., fipronil; |
| --- | --- |

(18)

unos 157., fipronil;

| (19) | unos 174., diflubenzuron; |
| --- | --- |

(19)

unos 174., diflubenzuron;

| (20) | unos 175., imazakin; |
| --- | --- |

(20)

unos 175., imazakin;

| (21) | unos 177., oksadiazon; |
| --- | --- |

(21)

unos 177., oksadiazon;

| (22) | unos 184., kinoklamin; |
| --- | --- |

(22)

unos 184., kinoklamin;

| (23) | unos 185., kloridazon; |
| --- | --- |

(23)

unos 185., kloridazon;

| (24) | unos 190., fuberidazol; |
| --- | --- |

(24)

unos 190., fuberidazol;

| (25) | unos 192., diuron; |
| --- | --- |

(25)

unos 192., diuron;

| (26) | unos 196., Bacillus thuringiensis subsp. tenebrionis soj NB 176 (TM 141); |
| --- | --- |

(26)

unos 196., Bacillus thuringiensis subsp. tenebrionis soj NB 176 (TM 141);

| (27) | unos 201., Phlebiopsis gigantean sojevi VRA 1985, VRA 1986, FOC PG B20/5, FOC PG SP log 6, FOC PG SP log 5, FOC PG BU 3, FOC PG BU 4, FOC PG97/1062/116/1.1, FOC PG B22/SP1287/3.1, FOC PG SH 1, FOC PG B22/SP1190/3.2; |
| --- | --- |

(27)

unos 201., Phlebiopsis gigantean sojevi VRA 1985, VRA 1986, FOC PG B20/5, FOC PG SP log 6, FOC PG SP log 5, FOC PG BU 3, FOC PG BU 4, FOC PG97/1062/116/1.1, FOC PG B22/SP1287/3.1, FOC PG SH 1, FOC PG B22/SP1190/3.2;

| (28) | unos 205., Trichoderma polysporum soj IMI 206039; |
| --- | --- |

(28)

unos 205., Trichoderma polysporum soj IMI 206039;

| (29) | unos 211., epoksikonazol; |
| --- | --- |

(29)

unos 211., epoksikonazol;

| (30) | unos 212., fenpropimorf; |
| --- | --- |

(30)

unos 212., fenpropimorf;

| (31) | unos 214., tralkoksidim; |
| --- | --- |

(31)

unos 214., tralkoksidim;

| (32) | unos 216., imidakloprid; |
| --- | --- |

(32)

unos 216., imidakloprid;

| (33) | unos 221., amonijev acetat; |
| --- | --- |

(33)

unos 221., amonijev acetat;

| (34) | unos 226., denatonij benzoat; |
| --- | --- |

(34)

unos 226., denatonij benzoat;

| (35) | unos 237., vapnenac; |
| --- | --- |

(35)

unos 237., vapnenac;

| (36) | unos 239., ostatak ekstrakcije mljevenog papra (PDER); |
| --- | --- |

(36)

unos 239., ostatak ekstrakcije mljevenog papra (PDER);

| (37) | unos 245., 1,4-diaminobutan (putrescin); |
| --- | --- |

(37)

unos 245., 1,4-diaminobutan (putrescin);

| (38) | unos 252., ekstrakt morskih algi (prije ekstrakt morskih algi i morskih trava); |
| --- | --- |

(38)

unos 252., ekstrakt morskih algi (prije ekstrakt morskih algi i morskih trava);

| (39) | unos 253., natrijev aluminijev silikat; |
| --- | --- |

(39)

unos 253., natrijev aluminijev silikat;

| (40) | unos 254., natrijev hipoklorit; |
| --- | --- |

(40)

unos 254., natrijev hipoklorit;

| (41) | unos 256., trimetilamin hidroklorid; |
| --- | --- |

(41)

unos 256., trimetilamin hidroklorid;

| (42) | unos 261., kalcijev fosfid; |
| --- | --- |

(42)

unos 261., kalcijev fosfid;

| (43) | unos 269., triadimenol; |
| --- | --- |

(43)

unos 269., triadimenol;

| (44) | unos 270., metomil; |
| --- | --- |

(44)

unos 270., metomil;

| (45) | unos 280., teflubenzuron; |
| --- | --- |

(45)

unos 280., teflubenzuron;

| (46) | unos 281., zeta-cipermetrin; |
| --- | --- |

(46)

unos 281., zeta-cipermetrin;

| (47) | unos 282., klorsulfuron; |
| --- | --- |

(47)

unos 282., klorsulfuron;

| (48) | unos 283., ciromazin; |
| --- | --- |

(48)

unos 283., ciromazin;

| (49) | unos 286., lufenuron; |
| --- | --- |

(49)

unos 286., lufenuron;

| (50) | unos 290., difenakum; |
| --- | --- |

(50)

unos 290., difenakum;

| (51) | unos 303., spirodiklofen; |
| --- | --- |

(51)

unos 303., spirodiklofen;

| (52) | unos 306., triflumizol; |
| --- | --- |

(52)

unos 306., triflumizol;

| (53) | unos 308., FEN 560 (također poznat pod nazivom piskavica ili sjeme u prahu piskavice); |
| --- | --- |

(53)

unos 308., FEN 560 (također poznat pod nazivom piskavica ili sjeme u prahu piskavice);

| (54) | unos 309., haloksifop-P; |
| --- | --- |

(54)

unos 309., haloksifop-P;

| (55) | unos 312., metosulam; |
| --- | --- |

(55)

unos 312., metosulam;

| (56) | unos 315., fenbukonazol; |
| --- | --- |

(56)

unos 315., fenbukonazol;

| (57) | unos 319., miklobutanil; |
| --- | --- |

(57)

unos 319., miklobutanil;

| (58) | unos 321., triflumuron; |
| --- | --- |

(58)

unos 321., triflumuron;

| (59) | unos 324., dietofenkarb; |
| --- | --- |

(59)

unos 324., dietofenkarb;

| (60) | unos 325., etridiazol; |
| --- | --- |

(60)

unos 325., etridiazol;

| (61) | unos 327., orizalin; |
| --- | --- |

(61)

unos 327., orizalin;

| (62) | unos 332., fenoksikarb; |
| --- | --- |

(62)

unos 332., fenoksikarb;

| (63) | unos 336., karbetamid; |
| --- | --- |

(63)

unos 336., karbetamid;

| (64) | unos 337., karboksin; |
| --- | --- |

(64)

unos 337., karboksin;

| (65) | unos 338., ciprokonazol; |
| --- | --- |

(65)

unos 338., ciprokonazol;

| (66) | unos 347., bromadiolon; |
| --- | --- |

(66)

unos 347., bromadiolon;

| (67) | unos 349., pencikuron; |
| --- | --- |

(67)

unos 349., pencikuron;

| (68) | unos 353., flutriafol. |
| --- | --- |

(68)

unos 353., flutriafol.

| 2. | u dijelu B brišu se sljedeći unosi:






  (1) | unos 2., profoksidim; |
| --- | --- | --- |

2.

u dijelu B brišu se sljedeći unosi:

(1)

unos 2., profoksidim;

| (2) | unos 3., azimsulfuron; |
| --- | --- |

(2)

unos 3., azimsulfuron;

| (3) | unos 14., flukinkonazol; |
| --- | --- |

(3)

unos 14., flukinkonazol;

| (4) | unos 17., triazoksid; |
| --- | --- |

(4)

unos 17., triazoksid;

| (5) | unos 19., akrinatrin; |
| --- | --- |

(5)

unos 19., akrinatrin;

| (6) | unos 20., prokloraz; |
| --- | --- |

(6)

unos 20., prokloraz;

| (7) | unos 23., bifentrin. |
| --- | --- |

(7)

unos 23., bifentrin.

---

| 23.5.2022 | HR | Službeni list Europske unije | L 143/11 |
| --- | --- | --- | --- |

23.5.2022

HR

Službeni list Europske unije

L 143/11

---

PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2022/802

оd 20. svibnja 2022.

o uvođenju privremene antidampinške pristojbe na uvoz proizvoda od čelika elektrolitički prevučenih kromom podrijetlom iz Narodne Republike Kine i Brazila

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2016/1036 Europskog parlamenta i Vijeća od 8. lipnja 2016. o zaštiti od dampinškog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske unije (1) („osnovna uredba”), a posebno njezin članak 7.,

nakon savjetovanja s državama članicama,

budući da:

1.   POSTUPAK

POSTUPAK

1.1.   Pokretanje postupka

Pokretanje postupka

| (1) | Europska komisija („Komisija”) pokrenula je 24. rujna 2021. antidampinški ispitni postupak povezan s uvozom čelika elektrolitički prevučenog kromom („ECCS”) podrijetlom iz Narodne Republike Kine („NRK” ili „Kina”) i Brazila (zajedno „predmetne zemlje”) na temelju članka 5. Uredbe (EU) 2016/1036. Objavila je Obavijest o pokretanju postupka u Službenom listu Europske unije (2) („Obavijest o pokretanju postupka”). |
| --- | --- |

(1)

Europska komisija („Komisija”) pokrenula je 24. rujna 2021. antidampinški ispitni postupak povezan s uvozom čelika elektrolitički prevučenog kromom („ECCS”) podrijetlom iz Narodne Republike Kine („NRK” ili „Kina”) i Brazila (zajedno „predmetne zemlje”) na temelju članka 5. Uredbe (EU) 2016/1036. Objavila je Obavijest o pokretanju postupka u Službenom listu Europske unije (2) („Obavijest o pokretanju postupka”).

Službenom listu Europske unije

2

| (2) | Komisija je pokrenula ispitni postupak na temelju pritužbe koju je 13. kolovoza 2021. podnijela Europska federacija proizvođača željeza i čelika („Eurofer”) („podnositelj pritužbe”). Pritužba je sadržavala dokaze o dampingu i posljedičnoj materijalnoj šteti dostatne za opravdanje pokretanja ispitnog postupka. |
| --- | --- |

(2)

Komisija je pokrenula ispitni postupak na temelju pritužbe koju je 13. kolovoza 2021. podnijela Europska federacija proizvođača željeza i čelika („Eurofer”) („podnositelj pritužbe”). Pritužba je sadržavala dokaze o dampingu i posljedičnoj materijalnoj šteti dostatne za opravdanje pokretanja ispitnog postupka.

| (3) | Pritužba je podnesena u ime sljedećih proizvođača iz Unije: ArcelorMittal Atlantique et Lorraine (Francuska), ArcelorMittal Etxebarri S.A. (Španjolska) i ThyssenKrupp Rasselstein GmbH (Njemačka), koji navodno čine 100 % industrije Unije. Tijekom ispitnog postupka Komisija je saznala da postoji još jedan proizvođač ECCS-a iz Unije, odnosno Acciaierie d’Italia. Budući da su podnositelji pritužbe ipak činili [85–95] % proizvodnje i prodaje industrije Unije, smatralo se da je pritužbu podnijela industrija Unije u skladu s člankom 5. stavkom 4. osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(3)

Pritužba je podnesena u ime sljedećih proizvođača iz Unije: ArcelorMittal Atlantique et Lorraine (Francuska), ArcelorMittal Etxebarri S.A. (Španjolska) i ThyssenKrupp Rasselstein GmbH (Njemačka), koji navodno čine 100 % industrije Unije. Tijekom ispitnog postupka Komisija je saznala da postoji još jedan proizvođač ECCS-a iz Unije, odnosno Acciaierie d’Italia. Budući da su podnositelji pritužbe ipak činili [85–95] % proizvodnje i prodaje industrije Unije, smatralo se da je pritužbu podnijela industrija Unije u skladu s člankom 5. stavkom 4. osnovne uredbe.

1.2.   Zainteresirane strane

Zainteresirane strane

| (4) | Komisija je u Obavijesti o pokretanju postupka pozvala zainteresirane strane da joj se obrate radi sudjelovanja u ispitnom postupku. Uz to, Komisija je posebno obavijestila podnositelja pritužbe, proizvođače iz Unije koji su joj poznati, poznate joj proizvođače izvoznike i nadležna tijela NRK-a i Brazila, uvoznike koji su joj poznati, dobavljače i korisnike, trgovce te udruženja za koje se zna da se na njih odnosi pokretanje ispitnog postupka i pozvala ih na sudjelovanje. |
| --- | --- |

(4)

Komisija je u Obavijesti o pokretanju postupka pozvala zainteresirane strane da joj se obrate radi sudjelovanja u ispitnom postupku. Uz to, Komisija je posebno obavijestila podnositelja pritužbe, proizvođače iz Unije koji su joj poznati, poznate joj proizvođače izvoznike i nadležna tijela NRK-a i Brazila, uvoznike koji su joj poznati, dobavljače i korisnike, trgovce te udruženja za koje se zna da se na njih odnosi pokretanje ispitnog postupka i pozvala ih na sudjelovanje.

1.3.   Primjedbe na pokretanje postupka

Primjedbe na pokretanje postupka

| (5) | Zainteresirane strane dobile su priliku dostaviti primjedbe na pokretanje ispitnog postupka i zatražiti saslušanje Komisije i/ili službenika za saslušanja u trgovinskim postupcima. |
| --- | --- |

(5)

Zainteresirane strane dobile su priliku dostaviti primjedbe na pokretanje ispitnog postupka i zatražiti saslušanje Komisije i/ili službenika za saslušanja u trgovinskim postupcima.

| (6) | Kinesko udruženje za željezo i čelik („CISA”) dostavilo je primjedbe nakon pokretanja postupka 5. studenoga 2021. Osim toga, CISA je zajedno s društvima Baoshan Iron & Steel Co., Ltd., Kina i GDH Zhongyue (Zhongshan) Tinplate Industry Co., Ltd. zatražila saslušanje pred službama Komisije. Zahtjeve su podnijeli u propisanim rokovima i saslušanje je održano 24. siječnja 2022. |
| --- | --- |

(6)

Kinesko udruženje za željezo i čelik („CISA”) dostavilo je primjedbe nakon pokretanja postupka 5. studenoga 2021. Osim toga, CISA je zajedno s društvima Baoshan Iron & Steel Co., Ltd., Kina i GDH Zhongyue (Zhongshan) Tinplate Industry Co., Ltd. zatražila saslušanje pred službama Komisije. Zahtjeve su podnijeli u propisanim rokovima i saslušanje je održano 24. siječnja 2022.

| (7) | U svojem su podnesku i tijekom rasprave tvrdili, među ostalim, da se pritužba u prevelikoj mjeri oslanja na povjerljive informacije, posebno u pogledu upotrijebljenih troškova, i da je verzija koja nije povjerljiva stoga nedovoljna za pravilno razumijevanje dokaza na kojima se temelji pritužba. |
| --- | --- |

(7)

U svojem su podnesku i tijekom rasprave tvrdili, među ostalim, da se pritužba u prevelikoj mjeri oslanja na povjerljive informacije, posebno u pogledu upotrijebljenih troškova, i da je verzija koja nije povjerljiva stoga nedovoljna za pravilno razumijevanje dokaza na kojima se temelji pritužba.

| (8) | Komisija je smatrala da verzija pritužbe koja nije povjerljiva i koja je dostupna u dokumentaciji koja se daje na uvid zainteresiranim stranama sadržava sve bitne dokaze i sažetke koji nisu povjerljivi o povjerljivim podacima kako bi zainteresirane strane mogle na odgovarajući način ostvariti svoja prava na obranu. Stoga je ta tvrdnja odbačena. |
| --- | --- |

(8)

Komisija je smatrala da verzija pritužbe koja nije povjerljiva i koja je dostupna u dokumentaciji koja se daje na uvid zainteresiranim stranama sadržava sve bitne dokaze i sažetke koji nisu povjerljivi o povjerljivim podacima kako bi zainteresirane strane mogle na odgovarajući način ostvariti svoja prava na obranu. Stoga je ta tvrdnja odbačena.

1.4.   Uzorkovanje

Uzorkovanje

| (9) | U Obavijesti o pokretanju postupka Komisija je navela da bi mogla provesti odabir uzorka zainteresiranih strana u skladu s člankom 17. osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(9)

U Obavijesti o pokretanju postupka Komisija je navela da bi mogla provesti odabir uzorka zainteresiranih strana u skladu s člankom 17. osnovne uredbe.

1.4.1.   Odabir uzorka proizvođača iz Unije

Odabir uzorka proizvođača iz Unije

| (10) | Komisija je u Obavijesti o pokretanju postupka navela da je privremeno odabrala uzorak proizvođača iz Unije. Međutim, s obzirom na mali broj proizvođača u Uniji, Komisija je odlučila poslati upitnike svim proizvođačima iz Unije koji su u to vrijeme bili poznati. |
| --- | --- |

(10)

Komisija je u Obavijesti o pokretanju postupka navela da je privremeno odabrala uzorak proizvođača iz Unije. Međutim, s obzirom na mali broj proizvođača u Uniji, Komisija je odlučila poslati upitnike svim proizvođačima iz Unije koji su u to vrijeme bili poznati.

| (11) | Od sljedećih proizvođača iz Unije zatraženo je da ispune upitnik za proizvođače iz Unije te su sudjelovali u ispitnom postupku:






  — | ArcelorMittal Atlantique et Lorraine, Francuska, |
| --- | --- | --- |

(11)

Od sljedećih proizvođača iz Unije zatraženo je da ispune upitnik za proizvođače iz Unije te su sudjelovali u ispitnom postupku:

—

ArcelorMittal Atlantique et Lorraine, Francuska,

| — | ArcelorMittal Etxebarri S.A., Španjolska, |
| --- | --- |

—

ArcelorMittal Etxebarri S.A., Španjolska,

| — | ThyssenKrupp Rasselstein GmbH, Njemačka. |
| --- | --- |

—

ThyssenKrupp Rasselstein GmbH, Njemačka.

| (12) | Kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 3., tijekom ispitnog postupka Komisija je obaviještena o postojanju trećeg proizvođača iz Unije. Budući da su proizvođači iz Unije koji surađuju činili [85–95] % ukupne proizvodnje i prodaje proizvoda iz ispitnog postupka u razdoblju ispitnog postupka, Komisija je 16. ožujka 2022. izdala bilješku u dokumentaciji u kojoj je zainteresirane strane obavijestila da je odlučila ograničiti ispitni postupak na te proizvođače u skladu s člankom 17. stavkom 1. osnovne uredbe te je pozvala strane da dostave primjedbe. Primjedbi nije bilo. |
| --- | --- |

(12)

Kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 3., tijekom ispitnog postupka Komisija je obaviještena o postojanju trećeg proizvođača iz Unije. Budući da su proizvođači iz Unije koji surađuju činili [85–95] % ukupne proizvodnje i prodaje proizvoda iz ispitnog postupka u razdoblju ispitnog postupka, Komisija je 16. ožujka 2022. izdala bilješku u dokumentaciji u kojoj je zainteresirane strane obavijestila da je odlučila ograničiti ispitni postupak na te proizvođače u skladu s člankom 17. stavkom 1. osnovne uredbe te je pozvala strane da dostave primjedbe. Primjedbi nije bilo.

1.4.2.   Odabir uzorka uvoznika

Odabir uzorka uvoznika

| (13) | Kako bi odlučila je li odabir uzorka potreban i, ako jest, kako bi odabrala uzorak, Komisija je od nepovezanih uvoznika zatražila da dostave informacije navedene u Obavijesti o pokretanju postupka. |
| --- | --- |

(13)

Kako bi odlučila je li odabir uzorka potreban i, ako jest, kako bi odabrala uzorak, Komisija je od nepovezanih uvoznika zatražila da dostave informacije navedene u Obavijesti o pokretanju postupka.

| (14) | Samo jedan nepovezani uvoznik dostavio je zatražene informacije. Stoga odabir uzorka nepovezanih uvoznika nije bio potreban. Međutim, taj je nepovezani uvoznik odlučio da neće poslati odgovor na upitnik. U skladu s tim nijedan nepovezani uvoznik nije surađivao u ovom ispitnom postupku. |
| --- | --- |

(14)

Samo jedan nepovezani uvoznik dostavio je zatražene informacije. Stoga odabir uzorka nepovezanih uvoznika nije bio potreban. Međutim, taj je nepovezani uvoznik odlučio da neće poslati odgovor na upitnik. U skladu s tim nijedan nepovezani uvoznik nije surađivao u ovom ispitnom postupku.

1.4.3.   Odabir uzorka proizvođača izvoznika iz NRK-a i Brazila

Odabir uzorka proizvođača izvoznika iz NRK-a i Brazila

| (15) | Kako bi odlučila je li odabir uzorka potreban i, ako jest, kako bi odabrala uzorak, Komisija je od svih poznatih proizvođača izvoznika iz NRK-a zatražila da dostave podatke navedene u Obavijesti o pokretanju postupka. Osim toga, Komisija je od Misije NRK-a pri Europskoj uniji i Misije Brazila pri Europskoj uniji zatražila da utvrde ostale proizvođače izvoznike, ako postoje, koji bi mogli biti zainteresirani za sudjelovanje u ispitnom postupku i/ili da stupe u kontakt s njima. |
| --- | --- |

(15)

Kako bi odlučila je li odabir uzorka potreban i, ako jest, kako bi odabrala uzorak, Komisija je od svih poznatih proizvođača izvoznika iz NRK-a zatražila da dostave podatke navedene u Obavijesti o pokretanju postupka. Osim toga, Komisija je od Misije NRK-a pri Europskoj uniji i Misije Brazila pri Europskoj uniji zatražila da utvrde ostale proizvođače izvoznike, ako postoje, koji bi mogli biti zainteresirani za sudjelovanje u ispitnom postupku i/ili da stupe u kontakt s njima.

| (16) | Kad je riječ o NRK-u, četiri proizvođača izvoznika dostavila su zatražene informacije i pristala da ih se uključi u uzorak. U skladu s člankom 17. stavkom 1. osnovne uredbe Komisija je odabrala uzorak od dvaju proizvođača izvoznika na temelju najvećeg reprezentativnog obujma izvoza u Uniju koji je bilo moguće razumno ispitati u raspoloživom vremenu. U skladu s člankom 17. stavkom 2. osnovne uredbe provedeno je savjetovanje o odabiru uzorka sa svim poznatim predmetnim proizvođačima izvoznicima te s tijelima predmetne zemlje. Nisu zaprimljene nikakve primjedbe na uzorak. |
| --- | --- |

(16)

Kad je riječ o NRK-u, četiri proizvođača izvoznika dostavila su zatražene informacije i pristala da ih se uključi u uzorak. U skladu s člankom 17. stavkom 1. osnovne uredbe Komisija je odabrala uzorak od dvaju proizvođača izvoznika na temelju najvećeg reprezentativnog obujma izvoza u Uniju koji je bilo moguće razumno ispitati u raspoloživom vremenu. U skladu s člankom 17. stavkom 2. osnovne uredbe provedeno je savjetovanje o odabiru uzorka sa svim poznatim predmetnim proizvođačima izvoznicima te s tijelima predmetne zemlje. Nisu zaprimljene nikakve primjedbe na uzorak.

| (17) | Kad je riječ o Brazilu, samo je jedan proizvođač izvoznik, koji čini gotovo sav uvoz iz Brazila, dostavio zatražene informacije i pristao da ga se uključi u uzorak. Komisija je stoga odlučila da odabir uzorka nije potreban. |
| --- | --- |

(17)

Kad je riječ o Brazilu, samo je jedan proizvođač izvoznik, koji čini gotovo sav uvoz iz Brazila, dostavio zatražene informacije i pristao da ga se uključi u uzorak. Komisija je stoga odlučila da odabir uzorka nije potreban.

1.5.   Pojedinačno ispitivanje

Pojedinačno ispitivanje

| (18) | Jedan proizvođač izvoznik iz Kine (GDH Zhongyue (Zhongshan) Tinplate Industry Co., Ltd.) zatražio je pojedinačno ispitivanje na temelju članka 17. stavka 3. osnovne uredbe te je u roku dostavio odgovore na upitnik. Komisija je smatrala da bi ispitivanje tog zahtjeva tijekom privremene faze ispitnog postupka bilo nepotrebno opterećujuće, osobito jer su provjere na daljinu bile organizirane za dvije zemlje i jer je jedan od proizvođača izvoznika u uzorku imao nekoliko društava kćeri sa sjedištem u Europskoj uniji. Komisija će odlučiti hoće li odobriti pojedinačno ispitivanje u konačnoj fazi ispitnog postupka. |
| --- | --- |

(18)

Jedan proizvođač izvoznik iz Kine (GDH Zhongyue (Zhongshan) Tinplate Industry Co., Ltd.) zatražio je pojedinačno ispitivanje na temelju članka 17. stavka 3. osnovne uredbe te je u roku dostavio odgovore na upitnik. Komisija je smatrala da bi ispitivanje tog zahtjeva tijekom privremene faze ispitnog postupka bilo nepotrebno opterećujuće, osobito jer su provjere na daljinu bile organizirane za dvije zemlje i jer je jedan od proizvođača izvoznika u uzorku imao nekoliko društava kćeri sa sjedištem u Europskoj uniji. Komisija će odlučiti hoće li odobriti pojedinačno ispitivanje u konačnoj fazi ispitnog postupka.

1.6.   Odgovori na upitnik i posjeti radi provjere

Odgovori na upitnik i posjeti radi provjere

| (19) | Komisija je Vladi Narodne Republike Kine („kineska vlada”) poslala upitnik o postojanju znatnih poremećaja u NRK-u u smislu članka 2. stavka 6.a točke (b) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(19)

Komisija je Vladi Narodne Republike Kine („kineska vlada”) poslala upitnik o postojanju znatnih poremećaja u NRK-u u smislu članka 2. stavka 6.a točke (b) osnovne uredbe.

| (20) | Nadalje, podnositelj pritužbe u pritužbi je dostavio dostatne dokaze o poremećajima povezanima sa sirovinama u Kini u pogledu proizvoda iz ispitnog postupka. Stoga su, kako je objavljeno u Obavijesti o pokretanju postupka, ti poremećaji povezani sa sirovinama obuhvaćeni ispitnim postupkom kako bi se utvrdilo treba li na Kinu primijeniti odredbe iz članka 7. stavaka 2.a i 2.b. osnovne uredbe. Iz tog je razloga Komisija u vezi s time poslala dodatni upitnik kineskoj vladi. |
| --- | --- |

(20)

Nadalje, podnositelj pritužbe u pritužbi je dostavio dostatne dokaze o poremećajima povezanima sa sirovinama u Kini u pogledu proizvoda iz ispitnog postupka. Stoga su, kako je objavljeno u Obavijesti o pokretanju postupka, ti poremećaji povezani sa sirovinama obuhvaćeni ispitnim postupkom kako bi se utvrdilo treba li na Kinu primijeniti odredbe iz članka 7. stavaka 2.a i 2.b. osnovne uredbe. Iz tog je razloga Komisija u vezi s time poslala dodatni upitnik kineskoj vladi.

| (21) | Komisija je poslala upitnike trima proizvođačima iz Unije, podnositelju pritužbe, jednom nepovezanom uvozniku i poznatim korisnicima te trima proizvođačima izvoznicima u predmetnim zemljama. Ti su upitnici objavljeni i na internetu (3) na dan pokretanja postupka. |
| --- | --- |

(21)

Komisija je poslala upitnike trima proizvođačima iz Unije, podnositelju pritužbe, jednom nepovezanom uvozniku i poznatim korisnicima te trima proizvođačima izvoznicima u predmetnim zemljama. Ti su upitnici objavljeni i na internetu (3) na dan pokretanja postupka.

3

| (22) | Zbog izbijanja bolesti COVID-19 i mjera ograničenja kretanja koje su uvele mnoge države članice i treće zemlje Komisija nije mogla provesti posjete radi provjere u skladu s člankom 16. osnovne uredbe. Komisija je umjesto toga na daljinu unakrsno provjerila sve informacije koje je smatrala nužnima za svoja privremena utvrđivanja u skladu s Obavijesti o posljedicama izbijanja covida-19 za antidampinške i antisubvencijske ispitne postupke (4). |
| --- | --- |

(22)

Zbog izbijanja bolesti COVID-19 i mjera ograničenja kretanja koje su uvele mnoge države članice i treće zemlje Komisija nije mogla provesti posjete radi provjere u skladu s člankom 16. osnovne uredbe. Komisija je umjesto toga na daljinu unakrsno provjerila sve informacije koje je smatrala nužnima za svoja privremena utvrđivanja u skladu s Obavijesti o posljedicama izbijanja covida-19 za antidampinške i antisubvencijske ispitne postupke (4).

4

| (23) | Provela je provjere na daljinu društava/strana u nastavku:






  (a) | proizvođači iz Unije






  — | ArcelorMittal Atlantique et Lorraine, Francuska, |
| --- | --- | --- | --- |

(23)

Provela je provjere na daljinu društava/strana u nastavku:

(a)

proizvođači iz Unije

—

ArcelorMittal Atlantique et Lorraine, Francuska,

| — | ArcelorMittal Etxebarri S.A., Španjolska, |
| --- | --- |

—

ArcelorMittal Etxebarri S.A., Španjolska,

| — | ThyssenKrupp Rasselstein GmbH, Njemačka; |
| --- | --- |

—

ThyssenKrupp Rasselstein GmbH, Njemačka;

| (b) | proizvođači izvoznici
  u NRK-u:






  — | Baoshan Iron & Steel Co., Ltd., Kina („Baosteel”), |
| --- | --- | --- |

(b)

proizvođači izvoznici

u NRK-u:

—

Baoshan Iron & Steel Co., Ltd., Kina („Baosteel”),

| — | Handan Jintai Packing Material Co., Ltd., Kina („Jintai”), |
| --- | --- |

—

Handan Jintai Packing Material Co., Ltd., Kina („Jintai”),

u Brazilu:

| — | Companhia Siderúrgica Nacional, Brazil („CSN”). |
| --- | --- |

—

Companhia Siderúrgica Nacional, Brazil („CSN”).

1.7.   Razdoblje ispitnog postupka i razmatrano razdoblje

Razdoblje ispitnog postupka i razmatrano razdoblje

| (24) | Ispitnim postupkom o dampingu i šteti obuhvaćeno je razdoblje od 1. srpnja 2020. do 30. lipnja 2021. („razdoblje ispitnog postupka” ili „RIP”). Ispitivanjem kretanja relevantnih za procjenu štete obuhvaćeno je razdoblje od 1. siječnja 2018. do kraja razdoblja ispitnog postupka („razmatrano razdoblje”). |
| --- | --- |

(24)

Ispitnim postupkom o dampingu i šteti obuhvaćeno je razdoblje od 1. srpnja 2020. do 30. lipnja 2021. („razdoblje ispitnog postupka” ili „RIP”). Ispitivanjem kretanja relevantnih za procjenu štete obuhvaćeno je razdoblje od 1. siječnja 2018. do kraja razdoblja ispitnog postupka („razmatrano razdoblje”).

2.   PREDMETNI PROIZVOD I ISTOVJETNI PROIZVOD

PREDMETNI PROIZVOD I ISTOVJETNI PROIZVOD

2.1.   Predmetni proizvod

Predmetni proizvod

| (25) | Predmetni proizvod jest plosnati valjani proizvod od željeza ili nelegiranog čelika prevučen oksidima kroma ili kromom i oksidima kroma podrijetlom iz NRK-a i Brazila, trenutačno razvrstan u oznake KN 7210 50 00 i 7212 50 20 („predmetni proizvod”). |
| --- | --- |

(25)

Predmetni proizvod jest plosnati valjani proizvod od željeza ili nelegiranog čelika prevučen oksidima kroma ili kromom i oksidima kroma podrijetlom iz NRK-a i Brazila, trenutačno razvrstan u oznake KN 7210 50 00 i 7212 50 20 („predmetni proizvod”).

| (26) | ECCS ima širok raspon primjene, a obično se upotrebljava za potrošačku i industrijsku ambalažu. Najčešće se upotrebljava za prehrambenu ambalažu, na primjer za gornji i donji dio limenki, navojne čepove i poklopce, otvarače za limenke za piće itd. Druge namjene uključuju vanjske dijelove za kućanske aparate, kutije za fotografski film, zaštitne materijale za zaštitu optičkih vlakana ili druge električne i elektroničke dijelove. |
| --- | --- |

(26)

ECCS ima širok raspon primjene, a obično se upotrebljava za potrošačku i industrijsku ambalažu. Najčešće se upotrebljava za prehrambenu ambalažu, na primjer za gornji i donji dio limenki, navojne čepove i poklopce, otvarače za limenke za piće itd. Druge namjene uključuju vanjske dijelove za kućanske aparate, kutije za fotografski film, zaštitne materijale za zaštitu optičkih vlakana ili druge električne i elektroničke dijelove.

2.2.   Istovjetni proizvod

Istovjetni proizvod

| (27) | Ispitni je postupak pokazao da sljedeći proizvodi imaju ista osnovna fizička, kemijska i tehnička svojstva te iste osnovne namjene:






  — | predmetni proizvod, |
| --- | --- | --- |

(27)

Ispitni je postupak pokazao da sljedeći proizvodi imaju ista osnovna fizička, kemijska i tehnička svojstva te iste osnovne namjene:

—

predmetni proizvod,

| — | proizvod koji se proizvodi i prodaje na domaćem tržištu NRK-a i Brazila, i |
| --- | --- |

—

proizvod koji se proizvodi i prodaje na domaćem tržištu NRK-a i Brazila, i

| — | proizvod koji u Uniji proizvodi i prodaje industrija Unije. |
| --- | --- |

—

proizvod koji u Uniji proizvodi i prodaje industrija Unije.

| (28) | Komisija je stoga u ovoj fazi odlučila da su ti proizvodi istovjetni proizvodi u smislu članka 1. stavka 4. osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(28)

Komisija je stoga u ovoj fazi odlučila da su ti proizvodi istovjetni proizvodi u smislu članka 1. stavka 4. osnovne uredbe.

2.3.   Evidentiranje

Evidentiranje

| (29) | U skladu s člankom 14. stavkom 5.a osnovne uredbe Komisija bi trebala evidentirati uvoz koji podliježe antidampinškom ispitnom postupku tijekom razdoblja prethodnog objavljivanja, osim ako ima dovoljno dokaza u smislu članka 5. da nisu ispunjeni zahtjevi iz članka 10. stavka 4. točke (c) ili (d). |
| --- | --- |

(29)

U skladu s člankom 14. stavkom 5.a osnovne uredbe Komisija bi trebala evidentirati uvoz koji podliježe antidampinškom ispitnom postupku tijekom razdoblja prethodnog objavljivanja, osim ako ima dovoljno dokaza u smislu članka 5. da nisu ispunjeni zahtjevi iz članka 10. stavka 4. točke (c) ili (d).

| (30) | Jedan je od tih uvjeta, kako je navedeno u članku 10. stavku 4. točki (d) osnovne uredbe, da je osim razine uvoza koja je nanijela štetu tijekom razdoblja ispitnog postupka, došlo do dodatnog znatnog povećanja uvoza. Kao što je vidljivo iz tablice 1., uvoz ECCS-a podrijetlom iz predmetnih zemalja smanjio se za 8 % u četiri mjeseca nakon pokretanja postupka u usporedbi s razdobljem ispitnog postupka („RIP”), koje je trajalo od 1. srpnja 2020. do 30. lipnja 2021. |
| --- | --- |

(30)

Jedan je od tih uvjeta, kako je navedeno u članku 10. stavku 4. točki (d) osnovne uredbe, da je osim razine uvoza koja je nanijela štetu tijekom razdoblja ispitnog postupka, došlo do dodatnog znatnog povećanja uvoza. Kao što je vidljivo iz tablice 1., uvoz ECCS-a podrijetlom iz predmetnih zemalja smanjio se za 8 % u četiri mjeseca nakon pokretanja postupka u usporedbi s razdobljem ispitnog postupka („RIP”), koje je trajalo od 1. srpnja 2020. do 30. lipnja 2021.

| (31) | Sve su brojke prikazane u obliku indeksa ili navedene u rasponima kako bi se zaštitili povjerljivi podaci koje su dostavila tri proizvođača iz Unije u uzorku, od kojih dva pripadaju istoj grupi.

  Tablica 1. | Razdoblje ispitnog postupka | Mjesečni prosjek u razdoblju ispitnog postupka | Od listopada 2021. do siječnja 2022. | Mjesečni prosjek u razdoblju od listopada 2021. do siječnja 2022. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Uvoz iz Brazila u EU | [13 000 –16 000 ] | [1 200 –1 300 ] | [8 000 –9 000 ] | [2 000 –3 000 ] |
| Uvoz iz Kine u EU | [64 000 –75 000 ] | [5 500 –6 500 ] | [15 000 –18 000 ] | [4 000 –5 000 ] |
| Uvoz iz predmetnih zemalja u EU | [77 000 –91 000 ] | [6 500 –7 500 ] | [23 000 –27 000 ] | [6 000 –7 000 ] |
| Izvor: Eurostat i baza podataka Surveillance |

(31)

Sve su brojke prikazane u obliku indeksa ili navedene u rasponima kako bi se zaštitili povjerljivi podaci koje su dostavila tri proizvođača iz Unije u uzorku, od kojih dva pripadaju istoj grupi.

Tablica 1.

Tablica 1.

Razdoblje ispitnog postupka

Mjesečni prosjek u razdoblju ispitnog postupka

Od listopada 2021. do siječnja 2022.

Mjesečni prosjek u razdoblju od listopada 2021. do siječnja 2022.

Uvoz iz Brazila u EU

[13 000 –16 000 ]

[1 200 –1 300 ]

[8 000 –9 000 ]

[2 000 –3 000 ]

Uvoz iz Kine u EU

[64 000 –75 000 ]

[5 500 –6 500 ]

[15 000 –18 000 ]

[4 000 –5 000 ]

Uvoz iz predmetnih zemalja u EU

[77 000 –91 000 ]

[6 500 –7 500 ]

[23 000 –27 000 ]

[6 000 –7 000 ]

Izvor: Eurostat i baza podataka Surveillance

Izvor

| (32) | Budući da u dokumentaciji nije bilo naznaka da je uvoz proizvoda od ECCS-a kako su definirani u uvodnoj izjavi 25. podložan sezonskim varijacijama, Komisija nije smatrala potrebnim usporediti i razinu uvoza iz razdoblja od listopada 2021. do siječnja 2022. s razinom uvoza u istim mjesecima prethodne godine. Podaci o uvozu nakon pokretanja postupka uspoređeni su s prosječnim mjesečnim uvozom iz predmetnih zemalja tijekom četiri mjeseca razdoblja ispitnog postupka. |
| --- | --- |

(32)

Budući da u dokumentaciji nije bilo naznaka da je uvoz proizvoda od ECCS-a kako su definirani u uvodnoj izjavi 25. podložan sezonskim varijacijama, Komisija nije smatrala potrebnim usporediti i razinu uvoza iz razdoblja od listopada 2021. do siječnja 2022. s razinom uvoza u istim mjesecima prethodne godine. Podaci o uvozu nakon pokretanja postupka uspoređeni su s prosječnim mjesečnim uvozom iz predmetnih zemalja tijekom četiri mjeseca razdoblja ispitnog postupka.

| (33) | Zbog razloga navedenih u uvodnoj izjavi 140. u nastavku Komisija je odlučila zbrojiti uvoz iz predmetnih zemalja za potrebe analize opisane u prethodnim uvodnim izjavama. Kako je prikazano u prethodnoj tablici, kumulirani uvoz iz predmetnih zemalja nije dalje znatno rastao nakon razdoblja ispitnog postupka. |
| --- | --- |

(33)

Zbog razloga navedenih u uvodnoj izjavi 140. u nastavku Komisija je odlučila zbrojiti uvoz iz predmetnih zemalja za potrebe analize opisane u prethodnim uvodnim izjavama. Kako je prikazano u prethodnoj tablici, kumulirani uvoz iz predmetnih zemalja nije dalje znatno rastao nakon razdoblja ispitnog postupka.

| (34) | Stoga je Komisija zaključila da nisu ispunjeni zahtjevi za evidentiranje iz članka 14. stavka 5.a osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(34)

Stoga je Komisija zaključila da nisu ispunjeni zahtjevi za evidentiranje iz članka 14. stavka 5.a osnovne uredbe.

3.   DAMPING

DAMPING

3.1.   Narodna Republika Kina

Narodna Republika Kina

3.1.1.   Postupak za utvrđivanje uobičajene vrijednosti u skladu s člankom 2. stavkom 6.a osnovne uredbe

Postupak za utvrđivanje uobičajene vrijednosti u skladu s člankom 2. stavkom 6.a osnovne uredbe

| (35) | Budući da dokazi raspoloživi pri pokretanju ispitnog postupka upućuju na to da postoje znatni poremećaji u smislu članka 2. stavka 6.a točke (b) osnovne uredbe kada je riječ o NRK-u, Komisija je smatrala primjerenim pokrenuti ispitni postupak uzimajući u obzir članak 2. stavak 6.a osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(35)

Budući da dokazi raspoloživi pri pokretanju ispitnog postupka upućuju na to da postoje znatni poremećaji u smislu članka 2. stavka 6.a točke (b) osnovne uredbe kada je riječ o NRK-u, Komisija je smatrala primjerenim pokrenuti ispitni postupak uzimajući u obzir članak 2. stavak 6.a osnovne uredbe.

| (36) | Komisija je stoga, kako bi prikupila potrebne podatke za moguću primjenu članka 2. stavka 6.a osnovne uredbe, u Obavijesti o pokretanju postupka pozvala sve proizvođače izvoznike iz NRK-a da dostave informacije o ulaznim elementima za proizvodnju ECCS-a. Dva proizvođača izvoznika dostavila su relevantne informacije. |
| --- | --- |

(36)

Komisija je stoga, kako bi prikupila potrebne podatke za moguću primjenu članka 2. stavka 6.a osnovne uredbe, u Obavijesti o pokretanju postupka pozvala sve proizvođače izvoznike iz NRK-a da dostave informacije o ulaznim elementima za proizvodnju ECCS-a. Dva proizvođača izvoznika dostavila su relevantne informacije.

| (37) | Osim toga, Komisija je kineskoj vladi poslala upitnik. Osim toga, Komisija je u točki 5.3.2. Obavijesti o pokretanju postupka pozvala sve zainteresirane strane da iznesu svoja stajališta, dostave informacije i popratne dokaze o primjeni članka 2. stavka 6.a osnovne uredbe u roku od 37 dana od datuma objave Obavijesti o pokretanju postupka u Službenom listu Europske unije. Kineska vlada nije dostavila odgovor na upitnik i nije primljen nikakav podnesak o primjeni članka 2. stavka 6.a osnovne uredbe unutar utvrđenog roka. |
| --- | --- |

(37)

Osim toga, Komisija je kineskoj vladi poslala upitnik. Osim toga, Komisija je u točki 5.3.2. Obavijesti o pokretanju postupka pozvala sve zainteresirane strane da iznesu svoja stajališta, dostave informacije i popratne dokaze o primjeni članka 2. stavka 6.a osnovne uredbe u roku od 37 dana od datuma objave Obavijesti o pokretanju postupka u Službenom listu Europske unije. Kineska vlada nije dostavila odgovor na upitnik i nije primljen nikakav podnesak o primjeni članka 2. stavka 6.a osnovne uredbe unutar utvrđenog roka.

Službenom listu Europske unije

| (38) | Osim toga, Komisija je u Obavijesti o pokretanju postupka navela da će s obzirom na raspoložive dokaze možda morati odabrati odgovarajuću reprezentativnu zemlju skladu s člankom 2. stavkom 6.a točkom (a) osnovne uredbe za potrebe utvrđivanja uobičajene vrijednosti na temelju nenarušenih cijena odnosno referentnih vrijednosti. |
| --- | --- |

(38)

Osim toga, Komisija je u Obavijesti o pokretanju postupka navela da će s obzirom na raspoložive dokaze možda morati odabrati odgovarajuću reprezentativnu zemlju skladu s člankom 2. stavkom 6.a točkom (a) osnovne uredbe za potrebe utvrđivanja uobičajene vrijednosti na temelju nenarušenih cijena odnosno referentnih vrijednosti.

| (39) | Komisija je 12. studenoga 2021. bilješkom u dokumentaciji („prva bilješka”) obavijestila zainteresirane strane o relevantnim izvorima koje je namjeravala upotrijebiti za utvrđivanje uobičajene vrijednosti. Komisija je u toj bilješci navela popis svih čimbenika proizvodnje, kao što su sirovine, rad i energija koji se koriste u proizvodnji ECCS-a. Nadalje, Komisija je na temelju kriterija za odabir nenarušenih cijena odnosno referentnih vrijednosti utvrdila da su Brazil, Kolumbija, Meksiko, Tajland i Turska moguće odgovarajuće reprezentativne zemlje. Komisija je zaprimila primjedbe CISA-e i društva Baosteel na prvu bilješku. Na temelju tih primjedbi Brazil ili Turska potvrđene su kao moguće odgovarajuće reprezentativne zemlje. |
| --- | --- |

(39)

Komisija je 12. studenoga 2021. bilješkom u dokumentaciji („prva bilješka”) obavijestila zainteresirane strane o relevantnim izvorima koje je namjeravala upotrijebiti za utvrđivanje uobičajene vrijednosti. Komisija je u toj bilješci navela popis svih čimbenika proizvodnje, kao što su sirovine, rad i energija koji se koriste u proizvodnji ECCS-a. Nadalje, Komisija je na temelju kriterija za odabir nenarušenih cijena odnosno referentnih vrijednosti utvrdila da su Brazil, Kolumbija, Meksiko, Tajland i Turska moguće odgovarajuće reprezentativne zemlje. Komisija je zaprimila primjedbe CISA-e i društva Baosteel na prvu bilješku. Na temelju tih primjedbi Brazil ili Turska potvrđene su kao moguće odgovarajuće reprezentativne zemlje.

| (40) | Komisija je 6. siječnja 2022. drugom bilješkom u dokumentaciji („druga bilješka”) obavijestila zainteresirane strane o relevantnim izvorima koje je namjeravala upotrijebiti za utvrđivanje uobičajene vrijednosti, s Brazilom kao reprezentativnom zemljom. Obavijestila je zainteresirane strane i da će troškove prodaje, opće i administrativne troškove te dobit utvrditi na temelju lako dostupnih informacija za društvo CSN, jedinog poznatog proizvođača ECCS-a u Brazilu. |
| --- | --- |

(40)

Komisija je 6. siječnja 2022. drugom bilješkom u dokumentaciji („druga bilješka”) obavijestila zainteresirane strane o relevantnim izvorima koje je namjeravala upotrijebiti za utvrđivanje uobičajene vrijednosti, s Brazilom kao reprezentativnom zemljom. Obavijestila je zainteresirane strane i da će troškove prodaje, opće i administrativne troškove te dobit utvrditi na temelju lako dostupnih informacija za društvo CSN, jedinog poznatog proizvođača ECCS-a u Brazilu.

| (41) | Komisija je zaprimila primjedbe CISA-e i društva Baosteel na drugu bilješku. Nisu se slagali s time da bi se brazilske domaće cijene toplovaljanog čelika i hladnovaljanog čelika mogle odabrati kao reprezentativne cijene jer su bile neuobičajeno visoke. Na tu se tvrdnju odnose uvodne izjave 91. i 92. |
| --- | --- |

(41)

Komisija je zaprimila primjedbe CISA-e i društva Baosteel na drugu bilješku. Nisu se slagali s time da bi se brazilske domaće cijene toplovaljanog čelika i hladnovaljanog čelika mogle odabrati kao reprezentativne cijene jer su bile neuobičajeno visoke. Na tu se tvrdnju odnose uvodne izjave 91. i 92.

3.1.2.   Uobičajena vrijednost

Uobičajena vrijednost

| (42) | U skladu s člankom 2. stavkom 1. osnovne uredbe „uobičajena vrijednost obično se temelji na cijenama, koje su nezavisni kupci platili ili plaćaju, u uobičajenom tijeku trgovine, u zemlji izvoznici”. |
| --- | --- |

(42)

U skladu s člankom 2. stavkom 1. osnovne uredbe „uobičajena vrijednost obično se temelji na cijenama, koje su nezavisni kupci platili ili plaćaju, u uobičajenom tijeku trgovine, u zemlji izvoznici”.

| (43) | Međutim, prema članku 2. stavku 6.a točki (a) osnovne uredbe, „ako se utvrdi [...] da upotreba domaćih cijena i troškova u zemlji izvoznici nije primjerena zbog toga što u toj zemlji postoje znatni poremećaji u smislu točke (b), uobičajena vrijednost izračunava se isključivo na temelju troškova proizvodnje i prodaje koji odražavaju nenarušene cijene odnosno referentne vrijednosti” i ona „uključuje nenarušen i razuman iznos troškova prodaje te administrativnih i općih troškova i dobiti”. |
| --- | --- |

(43)

Međutim, prema članku 2. stavku 6.a točki (a) osnovne uredbe, „ako se utvrdi [...] da upotreba domaćih cijena i troškova u zemlji izvoznici nije primjerena zbog toga što u toj zemlji postoje znatni poremećaji u smislu točke (b), uobičajena vrijednost izračunava se isključivo na temelju troškova proizvodnje i prodaje koji odražavaju nenarušene cijene odnosno referentne vrijednosti” i ona „uključuje nenarušen i razuman iznos troškova prodaje te administrativnih i općih troškova i dobiti”.

| (44) | Kako je dodatno objašnjeno u nastavku, Komisija je u ovom ispitnom postupku zaključila da je, na temelju dostupnih dokaza, primjena članka 2. stavka 6.a osnovne uredbe primjerena. |
| --- | --- |

(44)

Kako je dodatno objašnjeno u nastavku, Komisija je u ovom ispitnom postupku zaključila da je, na temelju dostupnih dokaza, primjena članka 2. stavka 6.a osnovne uredbe primjerena.

3.1.3.   Postojanje znatnih poremećaja

Postojanje znatnih poremećaja

| (45) | U nedavnim ispitnim postupcima povezanima sa sektorom čelika u NRK-u (5), koji je glavni faktor proizvodnje ECCS-a, Komisija je utvrdila postojanje znatnih poremećaja u smislu članka 2. stavka 6.a točke (b) osnovne uredbe. Komisija je u ovom ispitnom postupku zaključila da je, na temelju dostupnih dokaza, primjerena i primjena članka 2. stavka 6.a osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(45)

U nedavnim ispitnim postupcima povezanima sa sektorom čelika u NRK-u (5), koji je glavni faktor proizvodnje ECCS-a, Komisija je utvrdila postojanje znatnih poremećaja u smislu članka 2. stavka 6.a točke (b) osnovne uredbe. Komisija je u ovom ispitnom postupku zaključila da je, na temelju dostupnih dokaza, primjerena i primjena članka 2. stavka 6.a osnovne uredbe.

5

| (46) | U tim ispitnim postupcima Komisija je utvrdila postojanje znatnih državnih intervencija u NRK-u kojima se narušava djelotvorna raspodjela resursa u skladu s tržišnim načelima (6). Komisija je prvenstveno zaključila da je znatan dio sektora čelika, koji je glavna sirovina u proizvodnji proizvoda iz ispitnog postupka, i dalje u vlasništvu kineske vlade u smislu članka 2. stavka 6.a točke (b) prve alineje osnovne uredbe (7) te da kineska vlada može utjecati na cijene i troškove svojom prisutnošću u poduzećima u smislu članka 2. stavka 6.a točke (b) druge alineje osnovne uredbe (8). Komisija je utvrdila i da prisutnost i intervencije države na financijskim tržištima te u nabavi sirovina i ulaznih elemenata stvaraju dodatne poremećaje na tržištu. Uistinu, sustav planiranja u NRK-u općenito dovodi do toga da se resursi koncentriraju u sektorima koje je vlada odredila kao strateške ili u nekom drugom političkom smislu važne, umjesto da ih se raspodjeljuje u skladu s tržišnim silama (9). Komisija je nadalje zaključila da se kinesko zakonodavstvo o stečaju i vlasništvu ne primjenjuje na ispravan način u smislu članka 2. stavka 6.a točke (b) četvrte alineje osnovne uredbe, što dovodi do poremećaja osobito kada se omogućuje nastavak poslovanja nesolventnih društava te pri dodjeli prava korištenja zemljišta u NRK-u (10). Isto tako, Komisija je utvrdila poremećaje u troškovima plaća u sektoru čelika u smislu članka 2. stavka 6.a točke (b) pete alineje osnovne uredbe (11) te poremećaje na financijskim tržištima u smislu članka 2. stavka 6.a točke (b) šeste alineje osnovne uredbe, posebno u pogledu pristupa kapitalu za korporativne subjekte u NRK-u (12). |
| --- | --- |

(46)

U tim ispitnim postupcima Komisija je utvrdila postojanje znatnih državnih intervencija u NRK-u kojima se narušava djelotvorna raspodjela resursa u skladu s tržišnim načelima (6). Komisija je prvenstveno zaključila da je znatan dio sektora čelika, koji je glavna sirovina u proizvodnji proizvoda iz ispitnog postupka, i dalje u vlasništvu kineske vlade u smislu članka 2. stavka 6.a točke (b) prve alineje osnovne uredbe (7) te da kineska vlada može utjecati na cijene i troškove svojom prisutnošću u poduzećima u smislu članka 2. stavka 6.a točke (b) druge alineje osnovne uredbe (8). Komisija je utvrdila i da prisutnost i intervencije države na financijskim tržištima te u nabavi sirovina i ulaznih elemenata stvaraju dodatne poremećaje na tržištu. Uistinu, sustav planiranja u NRK-u općenito dovodi do toga da se resursi koncentriraju u sektorima koje je vlada odredila kao strateške ili u nekom drugom političkom smislu važne, umjesto da ih se raspodjeljuje u skladu s tržišnim silama (9). Komisija je nadalje zaključila da se kinesko zakonodavstvo o stečaju i vlasništvu ne primjenjuje na ispravan način u smislu članka 2. stavka 6.a točke (b) četvrte alineje osnovne uredbe, što dovodi do poremećaja osobito kada se omogućuje nastavak poslovanja nesolventnih društava te pri dodjeli prava korištenja zemljišta u NRK-u (10). Isto tako, Komisija je utvrdila poremećaje u troškovima plaća u sektoru čelika u smislu članka 2. stavka 6.a točke (b) pete alineje osnovne uredbe (11) te poremećaje na financijskim tržištima u smislu članka 2. stavka 6.a točke (b) šeste alineje osnovne uredbe, posebno u pogledu pristupa kapitalu za korporativne subjekte u NRK-u (12).

6

7

8

9

10

11

12

| (47) | Pritužba se u ovom slučaju odnosila na izvješće, a posebno na nalaze koji se odnose na sektor čelika općenito; velik broj poduzeća u državnom vlasništvu u sektoru čelika; smjernice države o razvoju industrije (na primjer odluku Kine da konsolidira industriju čelika do 2025.); prisutnost ćelija KPK-a u poduzećima koja proizvode čelik; te razne dokumente o planiranju i smjernicama za sektor čelika. Nadalje, u pritužbi su navedeni posebni poremećaji povezani sa sirovinama za proizvodnju ECCS-a: plosnati toplovaljani čelik, krom, željezna ruda i koks. U dijelu koji se odnosi na plosnati toplovaljani čelik ta upućivanja obuhvaćaju nalaze iz nedavnog antisubvencijskog ispitnog postupka u tom sektoru (13) i ministarskog izvješća Globalnog foruma skupine G-20 o višku kapaciteta u industriji čelika. Kad je riječ o kromu, u pritužbi je navedeno da se 13. petogodišnjim planom za mineralne resurse (2016.–2020.) regulira krom, koji je naveden kao „strateški” element. Nadalje, u pritužbi se objašnjava da se u Katalogu robe u sustavu izvoznih dozvola Ministarstva trgovine Narodne Republike Kine („MOFCOM”) na popisu proizvoda za koje je potrebna dozvola nalaze ferokrom, krom u sirovim oblicima, prah od kroma, otpaci od kroma te drugi krom i njegovi proizvodi. Nadalje, pritužba je sadržavala informacije o izvoznim carinama na krom, željeznu rudu i koks koje narušavaju cijene. |
| --- | --- |

(47)

Pritužba se u ovom slučaju odnosila na izvješće, a posebno na nalaze koji se odnose na sektor čelika općenito; velik broj poduzeća u državnom vlasništvu u sektoru čelika; smjernice države o razvoju industrije (na primjer odluku Kine da konsolidira industriju čelika do 2025.); prisutnost ćelija KPK-a u poduzećima koja proizvode čelik; te razne dokumente o planiranju i smjernicama za sektor čelika. Nadalje, u pritužbi su navedeni posebni poremećaji povezani sa sirovinama za proizvodnju ECCS-a: plosnati toplovaljani čelik, krom, željezna ruda i koks. U dijelu koji se odnosi na plosnati toplovaljani čelik ta upućivanja obuhvaćaju nalaze iz nedavnog antisubvencijskog ispitnog postupka u tom sektoru (13) i ministarskog izvješća Globalnog foruma skupine G-20 o višku kapaciteta u industriji čelika. Kad je riječ o kromu, u pritužbi je navedeno da se 13. petogodišnjim planom za mineralne resurse (2016.–2020.) regulira krom, koji je naveden kao „strateški” element. Nadalje, u pritužbi se objašnjava da se u Katalogu robe u sustavu izvoznih dozvola Ministarstva trgovine Narodne Republike Kine („MOFCOM”) na popisu proizvoda za koje je potrebna dozvola nalaze ferokrom, krom u sirovim oblicima, prah od kroma, otpaci od kroma te drugi krom i njegovi proizvodi. Nadalje, pritužba je sadržavala informacije o izvoznim carinama na krom, željeznu rudu i koks koje narušavaju cijene.

13

| (48) | Komisija je u ovom ispitnom postupku ispitala je li bilo primjereno upotrijebiti domaće cijene i troškove u NRK-u, s obzirom na postojanje znatnih poremećaja u smislu članka 2. stavka 6.a točke (b) osnovne uredbe. Učinila je to na temelju raspoloživih dokaza iz dokumentacije, uključujući dokaze sadržane u izvješću, koje se oslanja na javno dostupne izvore. Ta analiza obuhvaćala je ispitivanje znatnih vladinih intervencija u gospodarstvu NRK-a općenito, ali i konkretne situacije na tržištu u relevantnom sektoru, uključujući proizvod iz ispitnog postupka. Komisija je te dokazne materijale dodatno nadopunila svojim istraživanjem o raznim kriterijima koji su relevantni za potvrdu postojanja znatnih poremećaja u NRK-u. |
| --- | --- |

(48)

Komisija je u ovom ispitnom postupku ispitala je li bilo primjereno upotrijebiti domaće cijene i troškove u NRK-u, s obzirom na postojanje znatnih poremećaja u smislu članka 2. stavka 6.a točke (b) osnovne uredbe. Učinila je to na temelju raspoloživih dokaza iz dokumentacije, uključujući dokaze sadržane u izvješću, koje se oslanja na javno dostupne izvore. Ta analiza obuhvaćala je ispitivanje znatnih vladinih intervencija u gospodarstvu NRK-a općenito, ali i konkretne situacije na tržištu u relevantnom sektoru, uključujući proizvod iz ispitnog postupka. Komisija je te dokazne materijale dodatno nadopunila svojim istraživanjem o raznim kriterijima koji su relevantni za potvrdu postojanja znatnih poremećaja u NRK-u.

| (49) | Konkretno, znatan dio sektora čelika, koji je glavna sirovina u proizvodnji proizvoda iz ispitnog postupka, i dalje je u vlasništvu kineske vlade. Mnogi najveći proizvođači čelika u državnom su vlasništvu. Na primjer, proizvođač izvoznik u uzorku Baosteel veliko je kinesko poduzeće u državnom vlasništvu koje se bavi proizvodnjom čelika, a dio je nedavno konsolidiranog poduzeća China Baowu Steel Group Co., Ltd. (prijašnji Baosteel Group i Wuhuan Iron & Steel), u konačnici u stopostotnom vlasništvu središnje Komisije Državnog vijeća za nadzor državne imovine i upravljanje njome („SASAC”) (14). Baowu trenutačno drži i 62,7 % udjela u drugom velikom poduzeću za čelik u državnom vlasništvu Shanxi Taiyuan Iron & Steel Co., Ltd. („Tisco”), zbog čega je središnji SASAC njegov većinski dioničar, jer je SASAC pokrajine Shanxi besplatno prenio 51 % udjela u društvu Tisco na društvo Baowu u kolovozu 2020. (15) Iako se procjenjuje da je broj poduzeća u državnom vlasništvu i broj društava u privatnom vlasništvu teoretski približno jednak, četiri od pet kineskih proizvođača čelika među 10 najvećih svjetskih proizvođača čelika u državnom su vlasništvu (16). Istodobno, iako je deset najvećih proizvođača činilo samo 36 % ukupne industrijske proizvodnje u 2016., kineska je vlada iste godine utvrdila cilj da do 2025. konsolidira 60–70 % proizvodnje željeza i čelika u približno deset velikih poduzeća (17). Tu je namjeru kineska vlada ponovila u travnju 2019. prilikom najave objavljivanja smjernica za konsolidaciju industrije čelika (18). Takva konsolidacija mogla bi uključivati prisilna spajanja profitabilnih privatnih društava s poduzećima u državnom vlasništvu koja ostvaruju slabe rezultate (19). |
| --- | --- |

(49)

Konkretno, znatan dio sektora čelika, koji je glavna sirovina u proizvodnji proizvoda iz ispitnog postupka, i dalje je u vlasništvu kineske vlade. Mnogi najveći proizvođači čelika u državnom su vlasništvu. Na primjer, proizvođač izvoznik u uzorku Baosteel veliko je kinesko poduzeće u državnom vlasništvu koje se bavi proizvodnjom čelika, a dio je nedavno konsolidiranog poduzeća China Baowu Steel Group Co., Ltd. (prijašnji Baosteel Group i Wuhuan Iron & Steel), u konačnici u stopostotnom vlasništvu središnje Komisije Državnog vijeća za nadzor državne imovine i upravljanje njome („SASAC”) (14). Baowu trenutačno drži i 62,7 % udjela u drugom velikom poduzeću za čelik u državnom vlasništvu Shanxi Taiyuan Iron & Steel Co., Ltd. („Tisco”), zbog čega je središnji SASAC njegov većinski dioničar, jer je SASAC pokrajine Shanxi besplatno prenio 51 % udjela u društvu Tisco na društvo Baowu u kolovozu 2020. (15) Iako se procjenjuje da je broj poduzeća u državnom vlasništvu i broj društava u privatnom vlasništvu teoretski približno jednak, četiri od pet kineskih proizvođača čelika među 10 najvećih svjetskih proizvođača čelika u državnom su vlasništvu (16). Istodobno, iako je deset najvećih proizvođača činilo samo 36 % ukupne industrijske proizvodnje u 2016., kineska je vlada iste godine utvrdila cilj da do 2025. konsolidira 60–70 % proizvodnje željeza i čelika u približno deset velikih poduzeća (17). Tu je namjeru kineska vlada ponovila u travnju 2019. prilikom najave objavljivanja smjernica za konsolidaciju industrije čelika (18). Takva konsolidacija mogla bi uključivati prisilna spajanja profitabilnih privatnih društava s poduzećima u državnom vlasništvu koja ostvaruju slabe rezultate (19).

14

15

16

17

18

19

| (50) | Usto, mnogi od najvećih proizvođača u sektoru čelika izričito su navedeni u „Planu za prilagodbu i modernizaciju industrije čelika za razdoblje 2016.–2020.”. Na primjer, društvo Tisco na svojim internetskim stranicama navodi da je „div u proizvodnji željeza i čelika”, koji se „razvio u izuzetan kompleks za proizvodnju željeza i čelika na veliko, koji je integriran s djelatnostima vađenja željeza, proizvodnje, prerade i isporuke željeza i čelika te trgovine njima” (20). |
| --- | --- |

(50)

Usto, mnogi od najvećih proizvođača u sektoru čelika izričito su navedeni u „Planu za prilagodbu i modernizaciju industrije čelika za razdoblje 2016.–2020.”. Na primjer, društvo Tisco na svojim internetskim stranicama navodi da je „div u proizvodnji željeza i čelika”, koji se „razvio u izuzetan kompleks za proizvodnju željeza i čelika na veliko, koji je integriran s djelatnostima vađenja željeza, proizvodnje, prerade i isporuke željeza i čelika te trgovine njima” (20).

20

| (51) | Kad je riječ o tome da kineska vlada može utjecati na cijene i troškove svojom prisutnošću u poduzećima u smislu članka 2. stavka 6.a točke (b) druge alineje osnovne uredbe, u ispitnom postupku otkriveno je postojanje osobnih veza između proizvođača predmetnog proizvoda i KPK-a, kao što su članovi KPK-a među višim rukovodstvom ili u upravnom odboru glavnih proizvođača ECCS-a, konkretno društva Baosteel i Jintai. Postojanje osobnih veza s KPK-om među rukovodstvom moglo bi se utvrditi i za CISA-u (izvršni predsjednik istodobno je tajnik Partije). Kao konkretan primjer, Baowuov predsjednik upravnog odbora istodobno obnaša dužnost tajnika partijskog odbora, pri čemu je generalni direktor zamjenik tajnika partijskog odbora (21). Isto tako, predsjednik upravnog odbora Baosteela obnaša dužnost tajnika partijskog odbora, dok je izvršni direktor zamjenik tajnika partijskog odbora (22). Taj se trend primjenjuje i na privatna poduzeća. U Jintaiju predsjednik upravnog odbora istodobno obnaša dužnost člana Narodnog kongresa pokrajine Hebei. Općenitije, s obzirom na opću primjenjivost zakonodavstva o prisutnosti KPK-a u društvima, sa sigurnošću se može zaključiti da je sposobnost kineske vlade da utječe na cijene i troškove svojom prisutnošću u poduzećima značajna u sektoru čelika općenito te osobito za proizvođače izvoznike obuhvaćene ovim ispitnim postupkom. |
| --- | --- |

(51)

Kad je riječ o tome da kineska vlada može utjecati na cijene i troškove svojom prisutnošću u poduzećima u smislu članka 2. stavka 6.a točke (b) druge alineje osnovne uredbe, u ispitnom postupku otkriveno je postojanje osobnih veza između proizvođača predmetnog proizvoda i KPK-a, kao što su članovi KPK-a među višim rukovodstvom ili u upravnom odboru glavnih proizvođača ECCS-a, konkretno društva Baosteel i Jintai. Postojanje osobnih veza s KPK-om među rukovodstvom moglo bi se utvrditi i za CISA-u (izvršni predsjednik istodobno je tajnik Partije). Kao konkretan primjer, Baowuov predsjednik upravnog odbora istodobno obnaša dužnost tajnika partijskog odbora, pri čemu je generalni direktor zamjenik tajnika partijskog odbora (21). Isto tako, predsjednik upravnog odbora Baosteela obnaša dužnost tajnika partijskog odbora, dok je izvršni direktor zamjenik tajnika partijskog odbora (22). Taj se trend primjenjuje i na privatna poduzeća. U Jintaiju predsjednik upravnog odbora istodobno obnaša dužnost člana Narodnog kongresa pokrajine Hebei. Općenitije, s obzirom na opću primjenjivost zakonodavstva o prisutnosti KPK-a u društvima, sa sigurnošću se može zaključiti da je sposobnost kineske vlade da utječe na cijene i troškove svojom prisutnošću u poduzećima značajna u sektoru čelika općenito te osobito za proizvođače izvoznike obuhvaćene ovim ispitnim postupkom.

21

22

| (52) | U sektoru ECCS-a i privatna i javna poduzeća politički se nadziru i usmjeravaju. Sljedeći primjeri prikazuju prethodno navedeni trend sve veće razine intervencije kineske vlade u sektoru ECCS-a. Proizvođači proizvoda iz ispitnog postupka na svojim internetskim stranicama izričito ističu provedbu aktivnosti jačanja partijske prisutnosti, imaju članove partije u upravi društva i ističu pripadnost KPK-u. U ispitnom postupku otkriveno je da se aktivnosti jačanja partije provode i u društvu Baosteel. Na službenim internetskim stranicama navodi se da postoji 301 odbor KPK-a i 85 437 članova KPK-a u grupi China Baowu Group (23) (holding društvo Baosteela). Nadalje, grupa navodi sljedeće u pogledu jačanja KPK-a u poduzeću: „Jačanje integracije vodstva Partije uz poboljšanje korporativnog upravljanja, poboljšanje modernog poduzetničkog sustava. China Baowu u potpunosti provodi zahtjeve ‚Mišljenja o jačanju uloge vodstva Partije u poboljšanju korporativnog upravljanja središnjim poduzećima’, [...]. Revidiranim i poboljšanim sustavom donošenja odluka o glavnim pitanjima dodatno su ojačane ovlasti za donošenje odluka partijskog odbora, upravnog odbora, direktora i drugih upravljačkih tijela, teme i oblici odluka koje se donose koje je odobrio upravni odbor [...]. [...] Baowu poštuje i provodi istodobno planiranje jačanja Partije i reformu poduzeća, istodobno osnivanje partijskih organizacija i operativnih subjekata, istodobnu raspodjelu osoba zaduženih za partijske organizacije i osoblja zaduženog za stranačke poslove.” (24) Društvo Baosteel opisuje aktivnosti jačanja KPK-a kako slijedi: „Preuzimanje glavne odgovornosti za strogo i sveobuhvatno upravljanje Partijom; usmjeravanje ideološkog i političkog rada društva, rada ujedinjene fronte, izgradnja duhovne civilizacije, izgradnja korporativne kulture i masovnog rada, primjerice sindikata i Saveza komunističke omladine; usmjeravanje izgradnje partijske i poštene vlade, podupiranje disciplinskih odbora kako bi uspješno mogli ispuniti svoje nadzorne odgovornosti.” (25) |
| --- | --- |

(52)

U sektoru ECCS-a i privatna i javna poduzeća politički se nadziru i usmjeravaju. Sljedeći primjeri prikazuju prethodno navedeni trend sve veće razine intervencije kineske vlade u sektoru ECCS-a. Proizvođači proizvoda iz ispitnog postupka na svojim internetskim stranicama izričito ističu provedbu aktivnosti jačanja partijske prisutnosti, imaju članove partije u upravi društva i ističu pripadnost KPK-u. U ispitnom postupku otkriveno je da se aktivnosti jačanja partije provode i u društvu Baosteel. Na službenim internetskim stranicama navodi se da postoji 301 odbor KPK-a i 85 437 članova KPK-a u grupi China Baowu Group (23) (holding društvo Baosteela). Nadalje, grupa navodi sljedeće u pogledu jačanja KPK-a u poduzeću: „Jačanje integracije vodstva Partije uz poboljšanje korporativnog upravljanja, poboljšanje modernog poduzetničkog sustava. China Baowu u potpunosti provodi zahtjeve ‚Mišljenja o jačanju uloge vodstva Partije u poboljšanju korporativnog upravljanja središnjim poduzećima’, [...]. Revidiranim i poboljšanim sustavom donošenja odluka o glavnim pitanjima dodatno su ojačane ovlasti za donošenje odluka partijskog odbora, upravnog odbora, direktora i drugih upravljačkih tijela, teme i oblici odluka koje se donose koje je odobrio upravni odbor [...]. [...] Baowu poštuje i provodi istodobno planiranje jačanja Partije i reformu poduzeća, istodobno osnivanje partijskih organizacija i operativnih subjekata, istodobnu raspodjelu osoba zaduženih za partijske organizacije i osoblja zaduženog za stranačke poslove.” (24) Društvo Baosteel opisuje aktivnosti jačanja KPK-a kako slijedi: „Preuzimanje glavne odgovornosti za strogo i sveobuhvatno upravljanje Partijom; usmjeravanje ideološkog i političkog rada društva, rada ujedinjene fronte, izgradnja duhovne civilizacije, izgradnja korporativne kulture i masovnog rada, primjerice sindikata i Saveza komunističke omladine; usmjeravanje izgradnje partijske i poštene vlade, podupiranje disciplinskih odbora kako bi uspješno mogli ispuniti svoje nadzorne odgovornosti.” (25)

23

24

25

| (53) | Nadalje, u sektoru ECCS-a prisutne su politike kojima se diskriminira u korist domaćih proizvođača ili na drugi način utječe na tržište u smislu članka 2. stavka 6.a točke (b) treće alineje osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(53)

Nadalje, u sektoru ECCS-a prisutne su politike kojima se diskriminira u korist domaćih proizvođača ili na drugi način utječe na tržište u smislu članka 2. stavka 6.a točke (b) treće alineje osnovne uredbe.

| (54) | Kineska vlada smatra industriju čelika, koja je glavna sastavnica u proizvodnji ECCS-a, ključnom industrijom (26). To je potvrđeno u nizu planova, direktiva i drugih dokumenata koji se odnose na čelik, a izdani su na nacionalnoj, regionalnoj i općinskoj razini, na primjer u „Planu za prilagodbu i modernizaciju industrije čelika za razdoblje 2016.–2020.”. U tom se planu navodi da je industrija čelika „važan osnovni sektor kineskog gospodarstva, nacionalni temelj” (27). Glavne zadaće i ciljevi iz tog plana obuhvaćaju sve aspekte razvoja te industrije (28). |
| --- | --- |

(54)

Kineska vlada smatra industriju čelika, koja je glavna sastavnica u proizvodnji ECCS-a, ključnom industrijom (26). To je potvrđeno u nizu planova, direktiva i drugih dokumenata koji se odnose na čelik, a izdani su na nacionalnoj, regionalnoj i općinskoj razini, na primjer u „Planu za prilagodbu i modernizaciju industrije čelika za razdoblje 2016.–2020.”. U tom se planu navodi da je industrija čelika „važan osnovni sektor kineskog gospodarstva, nacionalni temelj” (27). Glavne zadaće i ciljevi iz tog plana obuhvaćaju sve aspekte razvoja te industrije (28).

26

27

28

| (55) | U 13. petogodišnjem planu za gospodarski i socijalni razvoj (29) predviđa se pružanje potpore poduzećima koja proizvode vrste proizvoda od čelika visoke klase (30). U prvom je planu i postizanje kvalitete, trajnosti i pouzdanosti proizvoda podupiranjem društava koja upotrebljavaju tehnologije povezane s proizvodnjom, preciznim valjanjem i poboljšanjem kvalitete čistog čelika (31). |
| --- | --- |

(55)

U 13. petogodišnjem planu za gospodarski i socijalni razvoj (29) predviđa se pružanje potpore poduzećima koja proizvode vrste proizvoda od čelika visoke klase (30). U prvom je planu i postizanje kvalitete, trajnosti i pouzdanosti proizvoda podupiranjem društava koja upotrebljavaju tehnologije povezane s proizvodnjom, preciznim valjanjem i poboljšanjem kvalitete čistog čelika (31).

29

30

31

| (56) | U „Katalogu smjernica za restrukturiranje industrije (verzija iz 2019.)” (32) odobrenom Dekretom br. 29 Nacionalnog povjerenstva za razvoj i reforme Narodne Republike Kine od 27. kolovoza 2019., koji je stupio na snagu 1. siječnja 2020. („katalog”), čelik je naveden kao poticana industrija. |
| --- | --- |

(56)

U „Katalogu smjernica za restrukturiranje industrije (verzija iz 2019.)” (32) odobrenom Dekretom br. 29 Nacionalnog povjerenstva za razvoj i reforme Narodne Republike Kine od 27. kolovoza 2019., koji je stupio na snagu 1. siječnja 2020. („katalog”), čelik je naveden kao poticana industrija.

32

| (57) | Nadalje, kineska vlada usmjerava razvoj sektora u skladu sa širokim rasponom alata politike i direktiva koji su, među ostalim, povezani sa sljedećim: sastavom i restrukturiranjem tržišta, sirovinama, ulaganjima, uklanjanjem kapaciteta, asortimanom proizvoda, premještanjem, modernizacijom itd. Kineska vlada tim i drugim sredstvima usmjerava i kontrolira gotovo svaki aspekt razvoja i funkcioniranja tog sektora (33). Trenutačni problem viška kapaciteta nedvojbeno je najbolji primjer posljedica politika kineske vlade i popratnih poremećaja. |
| --- | --- |

(57)

Nadalje, kineska vlada usmjerava razvoj sektora u skladu sa širokim rasponom alata politike i direktiva koji su, među ostalim, povezani sa sljedećim: sastavom i restrukturiranjem tržišta, sirovinama, ulaganjima, uklanjanjem kapaciteta, asortimanom proizvoda, premještanjem, modernizacijom itd. Kineska vlada tim i drugim sredstvima usmjerava i kontrolira gotovo svaki aspekt razvoja i funkcioniranja tog sektora (33). Trenutačni problem viška kapaciteta nedvojbeno je najbolji primjer posljedica politika kineske vlade i popratnih poremećaja.

33

| (58) | Ukratko, kineska vlada utvrdila je mjere kojima subjekte navodi da postupaju u skladu s ciljevima javne politike pružanja potpore poticanim industrijama, uključujući proizvodnju čelika kao glavne sirovine koja se upotrebljava u proizvodnji ECCS-a. Takvim se mjerama sprečava slobodno djelovanje tržišnih sila. |
| --- | --- |

(58)

Ukratko, kineska vlada utvrdila je mjere kojima subjekte navodi da postupaju u skladu s ciljevima javne politike pružanja potpore poticanim industrijama, uključujući proizvodnju čelika kao glavne sirovine koja se upotrebljava u proizvodnji ECCS-a. Takvim se mjerama sprečava slobodno djelovanje tržišnih sila.

| (59) | Ovim ispitnim postupkom nisu otkriveni nikakvi dokazi da diskriminatorna primjena ili neodgovarajuće izvršavanje zakonodavstva o stečaju i vlasništvu iz članka 2. stavka 6.a točke (b) četvrte alineje osnovne uredbe u sektoru ECCS-a iz uvodne izjave 46. ne bi utjecali na proizvođače proizvoda iz ispitnog postupka. |
| --- | --- |

(59)

Ovim ispitnim postupkom nisu otkriveni nikakvi dokazi da diskriminatorna primjena ili neodgovarajuće izvršavanje zakonodavstva o stečaju i vlasništvu iz članka 2. stavka 6.a točke (b) četvrte alineje osnovne uredbe u sektoru ECCS-a iz uvodne izjave 46. ne bi utjecali na proizvođače proizvoda iz ispitnog postupka.

| (60) | Na sektor ECCS-a utječu i poremećaji u području troškova plaća u smislu članka 2. stavka 6.a točke (b) pete alineje osnovne uredbe, kako je navedeno i u uvodnoj izjavi 46. Ti poremećaji utječu na sektor izravno (kad je riječ o proizvodnji proizvoda iz ispitnog postupka ili glavnih ulaznih elemenata) i neizravno (kad je riječ o pristupu kapitalu ili ulaznim elementima društava koja podliježu istom sustavu rada u NRK-u) (34). |
| --- | --- |

(60)

Na sektor ECCS-a utječu i poremećaji u području troškova plaća u smislu članka 2. stavka 6.a točke (b) pete alineje osnovne uredbe, kako je navedeno i u uvodnoj izjavi 46. Ti poremećaji utječu na sektor izravno (kad je riječ o proizvodnji proizvoda iz ispitnog postupka ili glavnih ulaznih elemenata) i neizravno (kad je riječ o pristupu kapitalu ili ulaznim elementima društava koja podliježu istom sustavu rada u NRK-u) (34).

34

| (61) | Nadalje, u ovom ispitnom postupku nisu dostavljeni dokazi o tome da na sektor ECCS-a ne utječu državne intervencije u financijskom sustavu u smislu članka 2. stavka 6.a točke (b) šeste alineje osnovne uredbe, kako je navedeno i u uvodnoj izjavi 46. Prema tomu, znatne državne intervencije u financijski sustav ozbiljno utječu na tržišne uvjete na svim razinama. Osim toga, ispitnim postupkom utvrđeno je da su oba proizvođača izvoznika u uzorku kineskim zajmodavcima tijekom razdoblja ispitnog postupka dugovala velike iznose neotplaćenih zajmova. |
| --- | --- |

(61)

Nadalje, u ovom ispitnom postupku nisu dostavljeni dokazi o tome da na sektor ECCS-a ne utječu državne intervencije u financijskom sustavu u smislu članka 2. stavka 6.a točke (b) šeste alineje osnovne uredbe, kako je navedeno i u uvodnoj izjavi 46. Prema tomu, znatne državne intervencije u financijski sustav ozbiljno utječu na tržišne uvjete na svim razinama. Osim toga, ispitnim postupkom utvrđeno je da su oba proizvođača izvoznika u uzorku kineskim zajmodavcima tijekom razdoblja ispitnog postupka dugovala velike iznose neotplaćenih zajmova.

| (62) | Naime, tijekom ispitnog postupka otkriveno je da proizvođači ECCS-a imaju koristi od dodatne potpore vlade. Na primjer, jedno od društava u uzorku, Jintai, nalazi se na popisu visokotehnoloških poduzeća pokrajine Hebei iz 2020. (druga serija). Konkretno, to je društvo četvrto na popisu (35), što znači da mu vlada dodjeljuje poseban tretman i potporu. Osim toga, 13. petogodišnji plan pokrajine Hebei za razdoblje 2016.–2020. uključivao je niz odredbi o pružanju potpore sektoru čelika: „Poticanje stupova razvoja i inovacija: [Hebei] osniva niz inovativnih vodećih poduzeća u području industrije, usredotočuje se na stotinu vodećih poduzeća i u najvećoj mogućoj mjeri iskorištava njihovu inovativnu pokretačku snagu u konkurentnim industrijama, podupire njihove napore za povećanje ulaganja u istraživanje i razvoj, [...]. [Hebei] podupire vodeća poduzeća u industrijama kao što su industrija čelika, opreme, građevinskih materijala, farmaceutskih proizvoda, kemikalija, prehrambenih proizvoda.” U 14. petogodišnjem planu za razdoblje 2021.–2025. (društvo Jintai Packaging nalazi se u pokrajini Hebei) navodi se sljedeće: „Jačanje vodećeg položaja konkurentnih industrija: industrija čelika: [...] promicanje preobrazbe i modernizacije čeličana u glavnom urbanom području. [...] jačanje međunarodne suradnje u pogledu proizvodnih kapaciteta, stavljanje naglaska na izgradnju visokokvalitetnih klastera industrije čelika Tangshan, Handan.” Osim toga, 14. petogodišnji plan o strateškim i novim industrijama pokrajine Hebei za razdoblje 2021.–2025. uključuje i odredbe kojima se podupire čelik: „Snažno razvijati napredne čelične materijale za visokokvalitetne proizvode kao što su čelik za osnovne dijelove, čelik za alate i kalupe, visokoučinkoviti čelik za upotrebu u moru, čelik za ležajeve, čelik za napredne cjevovode, metalni prah za aditivnu proizvodnju.” |
| --- | --- |

(62)

Naime, tijekom ispitnog postupka otkriveno je da proizvođači ECCS-a imaju koristi od dodatne potpore vlade. Na primjer, jedno od društava u uzorku, Jintai, nalazi se na popisu visokotehnoloških poduzeća pokrajine Hebei iz 2020. (druga serija). Konkretno, to je društvo četvrto na popisu (35), što znači da mu vlada dodjeljuje poseban tretman i potporu. Osim toga, 13. petogodišnji plan pokrajine Hebei za razdoblje 2016.–2020. uključivao je niz odredbi o pružanju potpore sektoru čelika: „Poticanje stupova razvoja i inovacija: [Hebei] osniva niz inovativnih vodećih poduzeća u području industrije, usredotočuje se na stotinu vodećih poduzeća i u najvećoj mogućoj mjeri iskorištava njihovu inovativnu pokretačku snagu u konkurentnim industrijama, podupire njihove napore za povećanje ulaganja u istraživanje i razvoj, [...]. [Hebei] podupire vodeća poduzeća u industrijama kao što su industrija čelika, opreme, građevinskih materijala, farmaceutskih proizvoda, kemikalija, prehrambenih proizvoda.” U 14. petogodišnjem planu za razdoblje 2021.–2025. (društvo Jintai Packaging nalazi se u pokrajini Hebei) navodi se sljedeće: „Jačanje vodećeg položaja konkurentnih industrija: industrija čelika: [...] promicanje preobrazbe i modernizacije čeličana u glavnom urbanom području. [...] jačanje međunarodne suradnje u pogledu proizvodnih kapaciteta, stavljanje naglaska na izgradnju visokokvalitetnih klastera industrije čelika Tangshan, Handan.” Osim toga, 14. petogodišnji plan o strateškim i novim industrijama pokrajine Hebei za razdoblje 2021.–2025. uključuje i odredbe kojima se podupire čelik: „Snažno razvijati napredne čelične materijale za visokokvalitetne proizvode kao što su čelik za osnovne dijelove, čelik za alate i kalupe, visokoučinkoviti čelik za upotrebu u moru, čelik za ležajeve, čelik za napredne cjevovode, metalni prah za aditivnu proizvodnju.”

35

| (63) | Konačno, Komisija je podsjetila da su za proizvodnju proizvoda iz ispitnog postupka potrebni brojni ulazni elementi osim čelika. Kad proizvođači proizvoda iz ispitnog postupka kupuju ulazne elemente ili ugovaraju njihovu nabavu, uključujući čelik, cijene koje plaćaju (i koje se iskazuju kao troškovi proizvođača) izložene su istim prethodno navedenim sustavnim poremećajima. Na primjer, dobavljači ulaznih elemenata zapošljavaju radnu snagu koja je izložena prethodno navedenim poremećajima. Mogu pozajmiti novac koji je izložen poremećajima u financijskom sektoru/raspodjeli kapitala. Usto, dio su sustava planiranja koji se primjenjuje na svim razinama vlasti i u svim sektorima. |
| --- | --- |

(63)

Konačno, Komisija je podsjetila da su za proizvodnju proizvoda iz ispitnog postupka potrebni brojni ulazni elementi osim čelika. Kad proizvođači proizvoda iz ispitnog postupka kupuju ulazne elemente ili ugovaraju njihovu nabavu, uključujući čelik, cijene koje plaćaju (i koje se iskazuju kao troškovi proizvođača) izložene su istim prethodno navedenim sustavnim poremećajima. Na primjer, dobavljači ulaznih elemenata zapošljavaju radnu snagu koja je izložena prethodno navedenim poremećajima. Mogu pozajmiti novac koji je izložen poremećajima u financijskom sektoru/raspodjeli kapitala. Usto, dio su sustava planiranja koji se primjenjuje na svim razinama vlasti i u svim sektorima.

| (64) | Stoga ne samo da domaće prodajne cijene proizvoda iz ispitnog postupka nisu primjerene za uporabu u smislu članka 2. stavka 6.a točke (a) osnovne uredbe nego znatne državne intervencije utječu i na određivanje cijena svih troškova ulaznih elemenata (uključujući sirovine, energiju, zemljište, financiranje, rad itd.), kako je opisano u dijelovima A i B izvješća. Naime, državne intervencije opisane u pogledu raspodjele kapitala, zemljišta, rada, energije i sirovina prisutne su u cijelom NRK-u. To znači, na primjer, da je ulazni element koji je sam proizveden u NRK-u kombinacijom niza faktora proizvodnje izložen znatnim poremećajima. Isto vrijedi i za ulazne elemente ulaznih elemenata i tako dalje. |
| --- | --- |

(64)

Stoga ne samo da domaće prodajne cijene proizvoda iz ispitnog postupka nisu primjerene za uporabu u smislu članka 2. stavka 6.a točke (a) osnovne uredbe nego znatne državne intervencije utječu i na određivanje cijena svih troškova ulaznih elemenata (uključujući sirovine, energiju, zemljište, financiranje, rad itd.), kako je opisano u dijelovima A i B izvješća. Naime, državne intervencije opisane u pogledu raspodjele kapitala, zemljišta, rada, energije i sirovina prisutne su u cijelom NRK-u. To znači, na primjer, da je ulazni element koji je sam proizveden u NRK-u kombinacijom niza faktora proizvodnje izložen znatnim poremećajima. Isto vrijedi i za ulazne elemente ulaznih elemenata i tako dalje.

| (65) | CISA je dostavila niz primjedbi na prvu bilješku koje su usto potkrijepljene i potvrđene podneskom društva Baosteel. CISA je prvo navela da se Sporazumom o antidampingu WTO-a ne priznaje koncept znatnih poremećaja iz članka 2.2. Sporazuma o antidampingu, prema kojem je moguć izračun uobičajene vrijednosti samo ako nema prodaje u uobičajenom tijeku trgovine. CISA je primijetila da se u tom članku ne spominju znatni poremećaji zbog kojih bi bio moguć izračun uobičajene vrijednosti. Drugo, CISA je tvrdila da bi svaku izračunanu vrijednost trebalo izračunati u skladu s člankom 2.2.1.1. Sporazuma o antidampingu i tumačenjem Žalbenog tijela WTO-a u predmetu EU – biodizel te povjerenstva WTO-a u predmetu EU – metodologije prilagodbe troškova II (Rusija) (DS494), u kojima se ne spominje koncept znatnih poremećaja ni mogućnost zanemarivanja podataka društva izvoznika. |
| --- | --- |

(65)

CISA je dostavila niz primjedbi na prvu bilješku koje su usto potkrijepljene i potvrđene podneskom društva Baosteel. CISA je prvo navela da se Sporazumom o antidampingu WTO-a ne priznaje koncept znatnih poremećaja iz članka 2.2. Sporazuma o antidampingu, prema kojem je moguć izračun uobičajene vrijednosti samo ako nema prodaje u uobičajenom tijeku trgovine. CISA je primijetila da se u tom članku ne spominju znatni poremećaji zbog kojih bi bio moguć izračun uobičajene vrijednosti. Drugo, CISA je tvrdila da bi svaku izračunanu vrijednost trebalo izračunati u skladu s člankom 2.2.1.1. Sporazuma o antidampingu i tumačenjem Žalbenog tijela WTO-a u predmetu EU – biodizel te povjerenstva WTO-a u predmetu EU – metodologije prilagodbe troškova II (Rusija) (DS494), u kojima se ne spominje koncept znatnih poremećaja ni mogućnost zanemarivanja podataka društva izvoznika.

| (66) | Komisija smatra da su odredbe članka 2. stavka 6.a u potpunosti u skladu s obvezama Europske unije prema WTO-u i sudskom praksom koju navodi CISA. Prvo, nema potrebe da članovi WTO-a upotrebljavaju točne pojmove iz sporazumâ WTO-a u svojem provedbenom zakonodavstvu. Stoga činjenica da pojam „znatni poremećaji” kao takav ne postoji u Sporazumu o antidampingu WTO-a ne ograničava Unijinu upotrebu tog pojma. Nadalje, Komisija smatra da je, u skladu s odlukom povjerenstva WTO-a i Žalbenog tijela WTO-a u predmetu EU – biodizel (DS473), prema odredbama osnovne uredbe koje se općenito primjenjuju na sve članice WTO-a (primjerice članak 2. stavak 5. drugi podstavak) dopuštena upotreba podataka iz treće zemlje, pravilno prilagođenih kad je takvo prilagođavanje potrebno i potkrijepljeno. Ako postoje znatni poremećaji, troškovi i cijene u zemlji izvoznici nisu primjereni za izračun uobičajene vrijednosti. U tim se okolnostima člankom 2. stavkom 6.a propisuje izračun troškova proizvodnje i prodaje na temelju nenarušenih cijena ili referentnih vrijednosti, uključujući one u odgovarajućoj reprezentativnoj zemlji sa sličnim stupnjem razvijenosti kao u zemlji izvoznici. Stoga je Komisija odbacila tu tvrdnju. |
| --- | --- |

(66)

Komisija smatra da su odredbe članka 2. stavka 6.a u potpunosti u skladu s obvezama Europske unije prema WTO-u i sudskom praksom koju navodi CISA. Prvo, nema potrebe da članovi WTO-a upotrebljavaju točne pojmove iz sporazumâ WTO-a u svojem provedbenom zakonodavstvu. Stoga činjenica da pojam „znatni poremećaji” kao takav ne postoji u Sporazumu o antidampingu WTO-a ne ograničava Unijinu upotrebu tog pojma. Nadalje, Komisija smatra da je, u skladu s odlukom povjerenstva WTO-a i Žalbenog tijela WTO-a u predmetu EU – biodizel (DS473), prema odredbama osnovne uredbe koje se općenito primjenjuju na sve članice WTO-a (primjerice članak 2. stavak 5. drugi podstavak) dopuštena upotreba podataka iz treće zemlje, pravilno prilagođenih kad je takvo prilagođavanje potrebno i potkrijepljeno. Ako postoje znatni poremećaji, troškovi i cijene u zemlji izvoznici nisu primjereni za izračun uobičajene vrijednosti. U tim se okolnostima člankom 2. stavkom 6.a propisuje izračun troškova proizvodnje i prodaje na temelju nenarušenih cijena ili referentnih vrijednosti, uključujući one u odgovarajućoj reprezentativnoj zemlji sa sličnim stupnjem razvijenosti kao u zemlji izvoznici. Stoga je Komisija odbacila tu tvrdnju.

| (67) | Kad je riječ o predmetu EU – metodologije prilagodbe troškova II (Rusija) (DS494), Komisija podsjeća da su se EU i Ruska Federacija žalili na nalaze povjerenstva koji nisu konačni te stoga, prema ustaljenoj sudskoj praksi WTO-a, nemaju pravni status u sustavu WTO-a jer ih Tijelo za rješavanje sporova nije odobrilo odlukom članova WTO-a. U svakom slučaju, u izvješću povjerenstva o ovom sporu izričito se smatralo da su odredbe članka 2. stavka 6.a osnovne uredbe izvan područja primjene spora. Tvrdnja je stoga odbačena. |
| --- | --- |

(67)

Kad je riječ o predmetu EU – metodologije prilagodbe troškova II (Rusija) (DS494), Komisija podsjeća da su se EU i Ruska Federacija žalili na nalaze povjerenstva koji nisu konačni te stoga, prema ustaljenoj sudskoj praksi WTO-a, nemaju pravni status u sustavu WTO-a jer ih Tijelo za rješavanje sporova nije odobrilo odlukom članova WTO-a. U svakom slučaju, u izvješću povjerenstva o ovom sporu izričito se smatralo da su odredbe članka 2. stavka 6.a osnovne uredbe izvan područja primjene spora. Tvrdnja je stoga odbačena.

| (68) | Osim toga, CISA je tvrdila da nema dovoljno dokaza u pogledu navodnih „znatnih poremećaja” u odnosu na kinesku industriju ECCS-a. Prema stavu CISA-e izvješće o Kini na koje se Komisija oslanjala nije zadovoljilo standarde nepristranih i objektivnih dokaza i dokaza dostatne dokazne vrijednosti. Nadalje, CISA je tvrdila da se, s obzirom na to da je izvješće o Kini objavljeno 2017., ne može primijeniti na razdoblje ispitnog postupka koje obuhvaća razdoblje od srpnja 2020. do lipnja 2021. Naposljetku, CISA je primijetila da se izvješće o Kini ne odnosi na kinesku industriju ECCS-a kao takvu, nego samo na kinesku industriju čelika općenito. |
| --- | --- |

(68)

Osim toga, CISA je tvrdila da nema dovoljno dokaza u pogledu navodnih „znatnih poremećaja” u odnosu na kinesku industriju ECCS-a. Prema stavu CISA-e izvješće o Kini na koje se Komisija oslanjala nije zadovoljilo standarde nepristranih i objektivnih dokaza i dokaza dostatne dokazne vrijednosti. Nadalje, CISA je tvrdila da se, s obzirom na to da je izvješće o Kini objavljeno 2017., ne može primijeniti na razdoblje ispitnog postupka koje obuhvaća razdoblje od srpnja 2020. do lipnja 2021. Naposljetku, CISA je primijetila da se izvješće o Kini ne odnosi na kinesku industriju ECCS-a kao takvu, nego samo na kinesku industriju čelika općenito.

| (69) | Komisija je napomenula da je izvješće o Kini sveobuhvatan dokument koji se temelji na opsežnim objektivnim dokazima, uključujući zakonodavstvo, propise i druge službene dokumente o politikama koje je objavila kineska vlada, izvješća trećih strana iz međunarodnih organizacija, akademske studije i članke znanstvenika te druge pouzdane neovisne izvore. Izvješće je stavljeno na raspolaganje javnosti u prosincu 2017. kako bi svaka zainteresirana strana imala dovoljno vremena da ga ospori, dopuni ili dostavi primjedbe na njega i na dokaze na kojima se ono temelji, no ni kineska vlada ni druge strane nisu podnijele argumente ili dokaze koji osporavaju izvore uključene u izvješće o Kini. Isto tako, kad je riječ o argumentu da je izvješće zastarjelo, Komisija je posebno napomenula da su glavni dokumenti o politici i dokazi iz izvješća, uključujući relevantne petogodišnje planove i zakonodavstvo koji se primjenjuju na proizvod iz ispitnog postupka, i dalje bili uglavnom relevantni tijekom razdoblja ispitnog postupka te da ni Kineska trgovačka komora uvoznika i izvoznika metala, minerala i kemikalija („CCCMC”) ni druge strane nisu dokazali suprotno. Kina je tek 2021. počela objavljivati nove petogodišnje planove, a mnogi od tih planova objavljeni su tek u drugoj polovini godine, dakle nakon razdoblja ispitnog postupka. To je dodatno potvrđeno istraživanjem povezanim sa slučajem koje je provela Komisija, čiji je sažetak prethodno naveden. |
| --- | --- |

(69)

Komisija je napomenula da je izvješće o Kini sveobuhvatan dokument koji se temelji na opsežnim objektivnim dokazima, uključujući zakonodavstvo, propise i druge službene dokumente o politikama koje je objavila kineska vlada, izvješća trećih strana iz međunarodnih organizacija, akademske studije i članke znanstvenika te druge pouzdane neovisne izvore. Izvješće je stavljeno na raspolaganje javnosti u prosincu 2017. kako bi svaka zainteresirana strana imala dovoljno vremena da ga ospori, dopuni ili dostavi primjedbe na njega i na dokaze na kojima se ono temelji, no ni kineska vlada ni druge strane nisu podnijele argumente ili dokaze koji osporavaju izvore uključene u izvješće o Kini. Isto tako, kad je riječ o argumentu da je izvješće zastarjelo, Komisija je posebno napomenula da su glavni dokumenti o politici i dokazi iz izvješća, uključujući relevantne petogodišnje planove i zakonodavstvo koji se primjenjuju na proizvod iz ispitnog postupka, i dalje bili uglavnom relevantni tijekom razdoblja ispitnog postupka te da ni Kineska trgovačka komora uvoznika i izvoznika metala, minerala i kemikalija („CCCMC”) ni druge strane nisu dokazali suprotno. Kina je tek 2021. počela objavljivati nove petogodišnje planove, a mnogi od tih planova objavljeni su tek u drugoj polovini godine, dakle nakon razdoblja ispitnog postupka. To je dodatno potvrđeno istraživanjem povezanim sa slučajem koje je provela Komisija, čiji je sažetak prethodno naveden.

| (70) | Kad je riječ o argumentu da izvješće o Kini ne sadržava posebno poglavlje o ECCS-u, Komisija je napomenula da postojanje znatnih poremećaja koji dovode do primjene članka 2. stavka 6.a osnovne uredbe nije povezano s postojanjem posebnog sektorskog poglavlja koje obuhvaća predmetni proizvod. U izvješću su opisane različite vrste poremećaja prisutne u NRK-u koje su međusobno povezane i primjenjuju se u cijelom kineskom gospodarstvu te utječu na cijene i/ili sirovine i troškove proizvodnje predmetnog proizvoda. Nadalje, izvješće nije jedini izvor dokaza kojim se Komisija koristila za donošenje odluke jer se u ovom odjeljku ove Uredbe razmatraju dodatni noviji dokazi o poremećajima u sektoru čelika, uključujući proizvodnju ECCS-a, sirovine za proizvodnju ECCS-a i proizvođače izvoznike ECCS-a obuhvaćene ovim ispitnim postupkom. Te su tvrdnje stoga odbačene. |
| --- | --- |

(70)

Kad je riječ o argumentu da izvješće o Kini ne sadržava posebno poglavlje o ECCS-u, Komisija je napomenula da postojanje znatnih poremećaja koji dovode do primjene članka 2. stavka 6.a osnovne uredbe nije povezano s postojanjem posebnog sektorskog poglavlja koje obuhvaća predmetni proizvod. U izvješću su opisane različite vrste poremećaja prisutne u NRK-u koje su međusobno povezane i primjenjuju se u cijelom kineskom gospodarstvu te utječu na cijene i/ili sirovine i troškove proizvodnje predmetnog proizvoda. Nadalje, izvješće nije jedini izvor dokaza kojim se Komisija koristila za donošenje odluke jer se u ovom odjeljku ove Uredbe razmatraju dodatni noviji dokazi o poremećajima u sektoru čelika, uključujući proizvodnju ECCS-a, sirovine za proizvodnju ECCS-a i proizvođače izvoznike ECCS-a obuhvaćene ovim ispitnim postupkom. Te su tvrdnje stoga odbačene.

| (71) | Treće, CISA je komentirala da bi prema članku 2. stavku 6.a točki (a) osnovne uredbe procjenu postojanja znatnih poremećaja trebalo provesti za svakog proizvođača izvoznika zasebno. Stoga je Komisija morala analizirati situaciju svakog kineskog proizvođača u uzorku i odlučiti je li narušen bilo koji čimbenik troškova proizvodnje i prodaje za svakog od njih. CISA je tvrdila da nalazi „na razini zemlje” ili „na razini industrije” ne bi trebali biti dopušteni te da je, s obzirom na to da je u ovom slučaju provedeno uzorkovanje, u najmanju ruku bilo potrebno utvrditi poremećaje zasebno za svakog proizvođača u uzorku i za svaki faktor proizvodnje koji je upotrijebio. |
| --- | --- |

(71)

Treće, CISA je komentirala da bi prema članku 2. stavku 6.a točki (a) osnovne uredbe procjenu postojanja znatnih poremećaja trebalo provesti za svakog proizvođača izvoznika zasebno. Stoga je Komisija morala analizirati situaciju svakog kineskog proizvođača u uzorku i odlučiti je li narušen bilo koji čimbenik troškova proizvodnje i prodaje za svakog od njih. CISA je tvrdila da nalazi „na razini zemlje” ili „na razini industrije” ne bi trebali biti dopušteni te da je, s obzirom na to da je u ovom slučaju provedeno uzorkovanje, u najmanju ruku bilo potrebno utvrditi poremećaje zasebno za svakog proizvođača u uzorku i za svaki faktor proizvodnje koji je upotrijebio.

| (72) | Komisija je navela da je postojanje znatnih poremećaja koji su doveli do primjene članka 2. stavka 6.a osnovne uredbe utvrđeno na razini zemlje. Međutim, u skladu s ovim odjeljkom Komisija je analizirala i konkretne situacije proizvođača izvoznika te je utvrdila da su ti znatni poremećaji doista utjecali na svakog proizvođača u uzorku. Nadalje, člankom 2. stavkom 6.a osnovne uredbe propisano je da se domaći troškovi svakog proizvođača mogu upotrijebiti ako se ustanovi da na njih ne utječu znatni poremećaji, no to nije bio slučaj u ovom ispitnom postupku. Stoga je ta tvrdnja odbačena. |
| --- | --- |

(72)

Komisija je navela da je postojanje znatnih poremećaja koji su doveli do primjene članka 2. stavka 6.a osnovne uredbe utvrđeno na razini zemlje. Međutim, u skladu s ovim odjeljkom Komisija je analizirala i konkretne situacije proizvođača izvoznika te je utvrdila da su ti znatni poremećaji doista utjecali na svakog proizvođača u uzorku. Nadalje, člankom 2. stavkom 6.a osnovne uredbe propisano je da se domaći troškovi svakog proizvođača mogu upotrijebiti ako se ustanovi da na njih ne utječu znatni poremećaji, no to nije bio slučaj u ovom ispitnom postupku. Stoga je ta tvrdnja odbačena.

| (73) | U odgovoru na drugu bilješku o faktorima proizvodnje CISA je ponovila primjedbe koje je imala kao odgovor na objavu prve bilješke o faktorima proizvodnje. Nadalje, dodala je da se pojam znatnih poremećaja ne bi trebao unaprijed utvrditi u ispitnom postupku. CISA je tvrdila da Komisija ne bi trebala pokrenuti postupak na temelju članka 2. stavka 6.a osnovne uredbe prije nego što sa sigurnošću utvrdi postojanje znatnih poremećaja. Stoga, prema mišljenju CISA-e, dok se sa sigurnošću ne utvrdi postojanje znatnih poremećaja, Komisija ne bi trebala poduzimati korake kao što su slanje upitnika u skladu s člankom 2. stavkom 6.a nego bi trebala početi tražiti podatke o uobičajenim vrijednostima iz alternativnih izvora. CISA-ine tvrdnje potkrijepljene su i Baosteelovim podneskom kao odgovorom na drugu bilješku o faktorima proizvodnje. |
| --- | --- |

(73)

U odgovoru na drugu bilješku o faktorima proizvodnje CISA je ponovila primjedbe koje je imala kao odgovor na objavu prve bilješke o faktorima proizvodnje. Nadalje, dodala je da se pojam znatnih poremećaja ne bi trebao unaprijed utvrditi u ispitnom postupku. CISA je tvrdila da Komisija ne bi trebala pokrenuti postupak na temelju članka 2. stavka 6.a osnovne uredbe prije nego što sa sigurnošću utvrdi postojanje znatnih poremećaja. Stoga, prema mišljenju CISA-e, dok se sa sigurnošću ne utvrdi postojanje znatnih poremećaja, Komisija ne bi trebala poduzimati korake kao što su slanje upitnika u skladu s člankom 2. stavkom 6.a nego bi trebala početi tražiti podatke o uobičajenim vrijednostima iz alternativnih izvora. CISA-ine tvrdnje potkrijepljene su i Baosteelovim podneskom kao odgovorom na drugu bilješku o faktorima proizvodnje.

| (74) | Komisija je objasnila da, iako se utvrđivanje stvarnog postojanja znatnih poremećaja i posljedične primjene metodologije propisane člankom 2. stavkom 6.a točkom (a) provodi samo u trenutku privremene i/ili konačne objave i naknadnog donošenja relevantnog pravnog akta, člankom 2. stavkom 6.a točkom (e) utvrđuje se obveza prikupljanja podataka potrebnih za primjenu te metodologije ako je ispitni postupak pokrenut na toj osnovi. U tom je slučaju Komisija smatrala da su dokazi o znatnim poremećajima koje je dostavio podnositelj pritužbe dovoljni za pokretanje ispitnog postupka. U Obavijesti o pokretanju postupka to je jasno navedeno u točki 3. u skladu s obvezom iz članka 2. stavka 6.a točke (e) osnovne uredbe. Stoga je Komisija poduzela potrebne mjere kako bi mogla primijeniti metodologiju iz članka 2. stavka 6.a osnovne uredbe u slučaju da se tijekom ispitnog postupka potvrdi postojanje znatnih poremećaja. Taj postupak uključuje slanje upitnika proizvođačima izvoznicima i kineskoj vladi te traženje mogućih odgovarajućih reprezentativnih zemalja. Nadalje, člankom 2. stavkom 6.a točkom (e) drugim podstavkom Komisiji se nameće dodatna obveza da odmah nakon pokretanja postupka obavijesti strane o relevantnim izvorima koje namjerava koristiti. To predstavlja pravnu osnovu za informacije zatražene u upitnicima o bilješkama o faktorima proizvodnje kako je prethodno detaljno opisano. Na temelju svih tih elemenata Komisija je odbacila tu tvrdnju. |
| --- | --- |

(74)

Komisija je objasnila da, iako se utvrđivanje stvarnog postojanja znatnih poremećaja i posljedične primjene metodologije propisane člankom 2. stavkom 6.a točkom (a) provodi samo u trenutku privremene i/ili konačne objave i naknadnog donošenja relevantnog pravnog akta, člankom 2. stavkom 6.a točkom (e) utvrđuje se obveza prikupljanja podataka potrebnih za primjenu te metodologije ako je ispitni postupak pokrenut na toj osnovi. U tom je slučaju Komisija smatrala da su dokazi o znatnim poremećajima koje je dostavio podnositelj pritužbe dovoljni za pokretanje ispitnog postupka. U Obavijesti o pokretanju postupka to je jasno navedeno u točki 3. u skladu s obvezom iz članka 2. stavka 6.a točke (e) osnovne uredbe. Stoga je Komisija poduzela potrebne mjere kako bi mogla primijeniti metodologiju iz članka 2. stavka 6.a osnovne uredbe u slučaju da se tijekom ispitnog postupka potvrdi postojanje znatnih poremećaja. Taj postupak uključuje slanje upitnika proizvođačima izvoznicima i kineskoj vladi te traženje mogućih odgovarajućih reprezentativnih zemalja. Nadalje, člankom 2. stavkom 6.a točkom (e) drugim podstavkom Komisiji se nameće dodatna obveza da odmah nakon pokretanja postupka obavijesti strane o relevantnim izvorima koje namjerava koristiti. To predstavlja pravnu osnovu za informacije zatražene u upitnicima o bilješkama o faktorima proizvodnje kako je prethodno detaljno opisano. Na temelju svih tih elemenata Komisija je odbacila tu tvrdnju.

| (75) | Ukratko, raspoloživi dokazi pokazali su da cijene ili troškovi predmetnog proizvoda, uključujući troškove sirovina, energije i rada, nisu rezultat sila slobodnog tržišta jer na njih utječu znatne državne intervencije u smislu članka 2. stavka 6.a točke (b) osnovne uredbe, kao što je vidljivo iz stvarnog ili mogućeg utjecaja jednog ili više relevantnih elemenata navedenih u njoj. Na temelju toga i zbog nesuradnje kineske vlade Komisija je zaključila da u ovom predmetu nije primjereno upotrijebiti domaće cijene i troškove za utvrđivanje uobičajene vrijednosti. Komisija je stoga uobičajenu vrijednost izračunala isključivo na temelju troškova proizvodnje i prodaje koji odražavaju nenarušene cijene odnosno referentne vrijednosti, to jest, u ovom slučaju, na temelju odgovarajućih troškova proizvodnje i prodaje u odgovarajućoj reprezentativnoj zemlji, u skladu s člankom 2. stavkom 6.a točkom (a) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(75)

Ukratko, raspoloživi dokazi pokazali su da cijene ili troškovi predmetnog proizvoda, uključujući troškove sirovina, energije i rada, nisu rezultat sila slobodnog tržišta jer na njih utječu znatne državne intervencije u smislu članka 2. stavka 6.a točke (b) osnovne uredbe, kao što je vidljivo iz stvarnog ili mogućeg utjecaja jednog ili više relevantnih elemenata navedenih u njoj. Na temelju toga i zbog nesuradnje kineske vlade Komisija je zaključila da u ovom predmetu nije primjereno upotrijebiti domaće cijene i troškove za utvrđivanje uobičajene vrijednosti. Komisija je stoga uobičajenu vrijednost izračunala isključivo na temelju troškova proizvodnje i prodaje koji odražavaju nenarušene cijene odnosno referentne vrijednosti, to jest, u ovom slučaju, na temelju odgovarajućih troškova proizvodnje i prodaje u odgovarajućoj reprezentativnoj zemlji, u skladu s člankom 2. stavkom 6.a točkom (a) osnovne uredbe.

3.1.4.   Reprezentativna zemlja

Reprezentativna zemlja

3.1.4.1.   Opće napomene

Opće napomene

| (76) | Odabir reprezentativne zemlje temeljio se na sljedećim kriterijima u skladu s člankom 2. stavkom 6.a osnovne uredbe:






  — | sličan stupanj gospodarskog razvoja kao u NRK-u. U tu svrhu Komisija je iz baze podataka Svjetske banke odabrala i analizirala zemlje čiji je bruto nacionalni dohodak po stanovniku sličan bruto nacionalnom dohotku NRK-a (36), |
| --- | --- | --- |

(76)

Odabir reprezentativne zemlje temeljio se na sljedećim kriterijima u skladu s člankom 2. stavkom 6.a osnovne uredbe:

—

sličan stupanj gospodarskog razvoja kao u NRK-u. U tu svrhu Komisija je iz baze podataka Svjetske banke odabrala i analizirala zemlje čiji je bruto nacionalni dohodak po stanovniku sličan bruto nacionalnom dohotku NRK-a (36),

36

| — | proizvodnja proizvoda iz ispitnog postupka u toj zemlji, |
| --- | --- |

—

proizvodnja proizvoda iz ispitnog postupka u toj zemlji,

| — | raspoloživost relevantnih lako dostupnih podataka u reprezentativnoj zemlji, |
| --- | --- |

—

raspoloživost relevantnih lako dostupnih podataka u reprezentativnoj zemlji,

| — | ako ima više mogućih reprezentativnih zemalja, prednost je, ako je to bilo moguće, dana zemlji s odgovarajućom razinom socijalne zaštite i zaštite okoliša. |
| --- | --- |

—

ako ima više mogućih reprezentativnih zemalja, prednost je, ako je to bilo moguće, dana zemlji s odgovarajućom razinom socijalne zaštite i zaštite okoliša.

| (77) | Kako je objašnjeno u uvodnim izjavama 39. i 40., Komisija je za dokumentaciju izdala dvije bilješke o izvorima za utvrđivanje uobičajene vrijednosti. U tim su bilješkama opisane činjenice i dokazi na kojima se temelje relevantni kriteriji te su razmotrene primjedbe strana o tim elementima i o relevantnim izvorima. Komisija je u drugoj bilješci o faktorima proizvodnje obavijestila zainteresirane strane o svojoj namjeri da u ovom predmetu upotrijebi Brazil kao odgovarajuću reprezentativnu zemlju ako se potvrdi da postoje znatni poremećaji u skladu s člankom 2. stavkom 6.a osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(77)

Kako je objašnjeno u uvodnim izjavama 39. i 40., Komisija je za dokumentaciju izdala dvije bilješke o izvorima za utvrđivanje uobičajene vrijednosti. U tim su bilješkama opisane činjenice i dokazi na kojima se temelje relevantni kriteriji te su razmotrene primjedbe strana o tim elementima i o relevantnim izvorima. Komisija je u drugoj bilješci o faktorima proizvodnje obavijestila zainteresirane strane o svojoj namjeri da u ovom predmetu upotrijebi Brazil kao odgovarajuću reprezentativnu zemlju ako se potvrdi da postoje znatni poremećaji u skladu s člankom 2. stavkom 6.a osnovne uredbe.

3.1.4.2.   Sličan stupanj gospodarskog razvoja kao u NRK-u

Sličan stupanj gospodarskog razvoja kao u NRK-u

| (78) | Komisija je u prvoj bilješci o čimbenicima proizvodnje utvrdila da su, prema Svjetskoj banci, Brazil, Kolumbija, Meksiko, Tajland i Turska zemlje sa sličnom razinom gospodarskog razvoja kao Kina, tj. Svjetska banka sve ih je na temelju bruto nacionalnog dohotka svrstala u kategoriju zemalja s „visokim srednjim dohotkom” za koje je poznato da se u njima odvija proizvodnja proizvoda iz ispitnog postupka. |
| --- | --- |

(78)

Komisija je u prvoj bilješci o čimbenicima proizvodnje utvrdila da su, prema Svjetskoj banci, Brazil, Kolumbija, Meksiko, Tajland i Turska zemlje sa sličnom razinom gospodarskog razvoja kao Kina, tj. Svjetska banka sve ih je na temelju bruto nacionalnog dohotka svrstala u kategoriju zemalja s „visokim srednjim dohotkom” za koje je poznato da se u njima odvija proizvodnja proizvoda iz ispitnog postupka.

| (79) | U zaprimljenim primjedbama na prvu bilješku Brazil ili Turska potvrđeni su kao moguće odgovarajuće reprezentativne zemlje. |
| --- | --- |

(79)

U zaprimljenim primjedbama na prvu bilješku Brazil ili Turska potvrđeni su kao moguće odgovarajuće reprezentativne zemlje.

3.1.4.3.   Raspoloživost relevantnih lako dostupnih podataka u reprezentativnoj zemlji

Raspoloživost relevantnih lako dostupnih podataka u reprezentativnoj zemlji

| (80) | U prvoj bilješci, za zemlje utvrđene kao zemlje u kojima se proizvodi proizvod iz ispitnog postupka, tj. Brazil, Kolumbiju, Meksiko, Tajland i Tursku, Komisija je provjerila dostupnost potrebnih podataka, posebno u pogledu financijskih podataka proizvođača istovjetnog proizvoda. |
| --- | --- |

(80)

U prvoj bilješci, za zemlje utvrđene kao zemlje u kojima se proizvodi proizvod iz ispitnog postupka, tj. Brazil, Kolumbiju, Meksiko, Tajland i Tursku, Komisija je provjerila dostupnost potrebnih podataka, posebno u pogledu financijskih podataka proizvođača istovjetnog proizvoda.

| (81) | Komisija je utvrdila dva društva za koja se činilo da su proizvođači proizvoda iz ispitnog postupka i koja su 2020. bila profitabilna (razdoblje koje se djelomično preklapa s razdobljem ispitnog postupka): Companhia Siderúrgica Nacional (CSN) iz Brazila i Ereğli Demir ve Çelik Fabrikaları (Erdemir) iz Turske. Komisija je utvrdila da su za ta dva društva postojali lako dostupni konsolidirani financijski podaci na razini grupe za 2020. |
| --- | --- |

(81)

Komisija je utvrdila dva društva za koja se činilo da su proizvođači proizvoda iz ispitnog postupka i koja su 2020. bila profitabilna (razdoblje koje se djelomično preklapa s razdobljem ispitnog postupka): Companhia Siderúrgica Nacional (CSN) iz Brazila i Ereğli Demir ve Çelik Fabrikaları (Erdemir) iz Turske. Komisija je utvrdila da su za ta dva društva postojali lako dostupni konsolidirani financijski podaci na razini grupe za 2020.

| (82) | U primjedbama na prvu bilješku zainteresirane strane istaknule su da su za društvo Companhia Siderúrgica Nacional (CSN) financijski podaci bili dostupni ne samo na razini grupe nego i konkretno za sektor „proizvodnje čelika”. Nasuprot tome, za turskog proizvođača ECCS-a Ereğli Demir ve Çelik Fabrikaları (Erdemir) nisu se mogli pronaći financijski podaci na razini sektora. U skladu s tim, Komisija je smatrala da su lako dostupni financijski podaci iz Brazila najrelevantniji podaci koji se odnose na troškove prodaje, opće i administrativne troškove te dobit. |
| --- | --- |

(82)

U primjedbama na prvu bilješku zainteresirane strane istaknule su da su za društvo Companhia Siderúrgica Nacional (CSN) financijski podaci bili dostupni ne samo na razini grupe nego i konkretno za sektor „proizvodnje čelika”. Nasuprot tome, za turskog proizvođača ECCS-a Ereğli Demir ve Çelik Fabrikaları (Erdemir) nisu se mogli pronaći financijski podaci na razini sektora. U skladu s tim, Komisija je smatrala da su lako dostupni financijski podaci iz Brazila najrelevantniji podaci koji se odnose na troškove prodaje, opće i administrativne troškove te dobit.

| (83) | S obzirom na prethodna razmatranja, Komisija je zainteresirane strane u drugoj bilješci obavijestila da namjerava upotrijebiti Brazil kao odgovarajuću reprezentativnu zemlju i društvo CSN, u skladu s člankom 2. stavkom 6.a točkom (a) prvom alinejom osnovne uredbe, kako bi utvrdila nenarušene cijene odnosno referentne vrijednosti za izračun uobičajene vrijednosti. |
| --- | --- |

(83)

S obzirom na prethodna razmatranja, Komisija je zainteresirane strane u drugoj bilješci obavijestila da namjerava upotrijebiti Brazil kao odgovarajuću reprezentativnu zemlju i društvo CSN, u skladu s člankom 2. stavkom 6.a točkom (a) prvom alinejom osnovne uredbe, kako bi utvrdila nenarušene cijene odnosno referentne vrijednosti za izračun uobičajene vrijednosti.

| (84) | Zainteresirane strane pozvane su da dostave primjedbe o primjerenosti Brazila kao reprezentativne zemlje i društva CSN kao proizvođača u reprezentativnoj zemlji. |
| --- | --- |

(84)

Zainteresirane strane pozvane su da dostave primjedbe o primjerenosti Brazila kao reprezentativne zemlje i društva CSN kao proizvođača u reprezentativnoj zemlji.

| (85) | Od zainteresiranih strana nije primljena nijedna primjedba kojom se osporava primjerenost Brazila kao reprezentativne zemlje i CSN-a kao proizvođača u reprezentativnoj zemlji. |
| --- | --- |

(85)

Od zainteresiranih strana nije primljena nijedna primjedba kojom se osporava primjerenost Brazila kao reprezentativne zemlje i CSN-a kao proizvođača u reprezentativnoj zemlji.

3.1.4.4.   Razina socijalne zaštite i zaštite okoliša

Razina socijalne zaštite i zaštite okoliša

| (86) | Budući da je na temelju svih navedenih elemenata utvrđeno da je Brazil odgovarajuća reprezentativna zemlja, nije bilo potrebe provesti ocjenu razine socijalne zaštite i zaštite okoliša u skladu sa zadnjom rečenicom članka 2. stavka 6.a točke (a) prve alineje osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(86)

Budući da je na temelju svih navedenih elemenata utvrđeno da je Brazil odgovarajuća reprezentativna zemlja, nije bilo potrebe provesti ocjenu razine socijalne zaštite i zaštite okoliša u skladu sa zadnjom rečenicom članka 2. stavka 6.a točke (a) prve alineje osnovne uredbe.

3.1.4.5.   Zaključak

Zaključak

| (87) | Uzimajući u obzir prethodnu analizu, Brazil je ispunio kriterije utvrđene u članku 2. stavku 6.a točki (a) prvoj alineji osnove uredbe da bi ga se smatralo odgovarajućom reprezentativnom zemljom. |
| --- | --- |

(87)

Uzimajući u obzir prethodnu analizu, Brazil je ispunio kriterije utvrđene u članku 2. stavku 6.a točki (a) prvoj alineji osnove uredbe da bi ga se smatralo odgovarajućom reprezentativnom zemljom.

3.1.5.   Izvori upotrijebljeni za utvrđivanje nenarušenih troškova

Izvori upotrijebljeni za utvrđivanje nenarušenih troškova

| (88) | Komisija je u prvoj bilješci navela faktore proizvodnje kao što su materijali, energija i radna snaga koje proizvođači izvoznici upotrebljavaju u proizvodnji proizvoda iz ispitnog postupka te je pozvala zainteresirane strane da dostave primjedbe i predlože lako dostupne podatke o nenarušenim vrijednostima za svaki od faktora proizvodnje u toj bilješci. |
| --- | --- |

(88)

Komisija je u prvoj bilješci navela faktore proizvodnje kao što su materijali, energija i radna snaga koje proizvođači izvoznici upotrebljavaju u proizvodnji proizvoda iz ispitnog postupka te je pozvala zainteresirane strane da dostave primjedbe i predlože lako dostupne podatke o nenarušenim vrijednostima za svaki od faktora proizvodnje u toj bilješci.

| (89) | Potom je u drugoj bilješci Komisija obavijestila zainteresirane strane da će upotrijebiti bazu podataka Global Trade Atlas („GTA”) kako bi utvrdila nenarušeni trošak većine faktora proizvodnje. Međutim, kad je riječ o toplovaljanom čeliku i hladnovaljanom čeliku, više od 90 % uvoza tih proizvoda u Brazil bilo je podrijetlom iz Kine. Komisija je razmotrila to pitanje i ustanovila da su količine tih proizvoda uvezenih iz ostalih trećih zemalja u Brazil male i da ne bi bile dovoljno reprezentativne. Stoga je Komisija razmotrila još jednu moguću referentnu vrijednost za cijenu tih sirovina u Brazilu i privremeno upotrijebila procjene brazilske domaće cijene čelika iz Biltena o metalima (cijene agencije Fastmarkets). |
| --- | --- |

(89)

Potom je u drugoj bilješci Komisija obavijestila zainteresirane strane da će upotrijebiti bazu podataka Global Trade Atlas („GTA”) kako bi utvrdila nenarušeni trošak većine faktora proizvodnje. Međutim, kad je riječ o toplovaljanom čeliku i hladnovaljanom čeliku, više od 90 % uvoza tih proizvoda u Brazil bilo je podrijetlom iz Kine. Komisija je razmotrila to pitanje i ustanovila da su količine tih proizvoda uvezenih iz ostalih trećih zemalja u Brazil male i da ne bi bile dovoljno reprezentativne. Stoga je Komisija razmotrila još jednu moguću referentnu vrijednost za cijenu tih sirovina u Brazilu i privremeno upotrijebila procjene brazilske domaće cijene čelika iz Biltena o metalima (cijene agencije Fastmarkets).

| (90) | Osim toga, Komisija je navela da će upotrijebiti statističke podatke Međunarodne organizacije rada („ILO”) za utvrđivanje nenarušenih troškova rada (37), cijene društva EDP Brazil, jednog od najvećih dobavljača električne energije u Brazilu, za utvrđivanje nenarušenih troškova električne energije (38), cijene prirodnog plina koje naplaćuje najveći distributer plina u Brazilu, društvo Comgas, za utvrđivanje nenarušenih troškova plina (39) te cijene društva Sabesp, odgovornog za opskrbu vodom, prikupljanje i obradu otpadnih voda u saveznoj državi Sao Paulo, za utvrđivanje nenarušenih troškova vode (40). |
| --- | --- |

(90)

Osim toga, Komisija je navela da će upotrijebiti statističke podatke Međunarodne organizacije rada („ILO”) za utvrđivanje nenarušenih troškova rada (37), cijene društva EDP Brazil, jednog od najvećih dobavljača električne energije u Brazilu, za utvrđivanje nenarušenih troškova električne energije (38), cijene prirodnog plina koje naplaćuje najveći distributer plina u Brazilu, društvo Comgas, za utvrđivanje nenarušenih troškova plina (39) te cijene društva Sabesp, odgovornog za opskrbu vodom, prikupljanje i obradu otpadnih voda u saveznoj državi Sao Paulo, za utvrđivanje nenarušenih troškova vode (40).

37

38

39

40

| (91) | Kao odgovor na drugu bilješku, CISA je tvrdila da se brazilske domaće cijene plosnatih proizvoda od čelika ne bi trebale upotrebljavati kao referentne cijene jer su znatno više od cijena na drugim tržištima kao što su Europa, Indija ili Turska. Umjesto toga, Komisija bi se trebala koristiti uvoznim cijenama iz baze podataka GTA ili međunarodnom referentnom vrijednošću prema podacima agencije SBB/S&P Platts. |
| --- | --- |

(91)

Kao odgovor na drugu bilješku, CISA je tvrdila da se brazilske domaće cijene plosnatih proizvoda od čelika ne bi trebale upotrebljavati kao referentne cijene jer su znatno više od cijena na drugim tržištima kao što su Europa, Indija ili Turska. Umjesto toga, Komisija bi se trebala koristiti uvoznim cijenama iz baze podataka GTA ili međunarodnom referentnom vrijednošću prema podacima agencije SBB/S&P Platts.

| (92) | Komisija je ponovila da se uvozne cijene iz baze podataka GTA nisu mogle upotrijebiti, kako je navedeno u drugoj bilješci o faktorima proizvodnje (vidjeti uvodnu izjavu 89.). Komisija je napomenula i da su upotrijebljene cijene iz Biltena o metalima bile slične cijenama kako ih navodi agencija SBB/S&P Platts (odstupanje manje od 5 %). S obzirom na to Komisija je odlučila odbaciti CISA-inu tvrdnju i potvrditi uporabu brazilske domaće cijene čelika navedene u Biltenu o metalima. |
| --- | --- |

(92)

Komisija je ponovila da se uvozne cijene iz baze podataka GTA nisu mogle upotrijebiti, kako je navedeno u drugoj bilješci o faktorima proizvodnje (vidjeti uvodnu izjavu 89.). Komisija je napomenula i da su upotrijebljene cijene iz Biltena o metalima bile slične cijenama kako ih navodi agencija SBB/S&P Platts (odstupanje manje od 5 %). S obzirom na to Komisija je odlučila odbaciti CISA-inu tvrdnju i potvrditi uporabu brazilske domaće cijene čelika navedene u Biltenu o metalima.

3.1.6.   Nenarušeni troškovi i referentne vrijednosti

Nenarušeni troškovi i referentne vrijednosti

3.1.6.1.   Čimbenici proizvodnje

Čimbenici proizvodnje

| (93) | Uzimajući u obzir sve informacije koje su dostupne Komisiji, utvrđeni su sljedeći faktori proizvodnje i njihovi izvori kako bi se utvrdila uobičajena vrijednost u skladu s člankom 2. stavkom 6.a točkom (a) osnovne uredbe:

  Tablica 2.


  Faktori proizvodnje ECCS-a










  Faktor proizvodnje
  FP | Zajednička nomenklatura Mercosura (NCM) | Nenarušena vrijednost u kineskim juanima (CNY) | Mjerna jedinica | Izvor informacija |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Prah željezne rude za sinteriranje | 260111 | 1,112 | kg | baza podataka GTA |
| Kromov oksid | 281910 | 18,319 | kg | baza podataka GTA |
| Toplovaljani čelik | 720827 | 5,774 | kg | Bilten o metalima |
| Peleti željezne rude | 26011210 | 1,209 | kg | baza podataka GTA |
| Plinski ugljen | 270112 | 1,230 | kg | Bilten o metalima |
| Otpaci čelika/nusproizvodi i suproizvodi | 720449 | 2,392 | kg | baza podataka GTA |
| Ugljen u prahu | 270111 | 0,706 | kg | baza podataka GTA |
| Feromolibden | 720270 | 113,684 | kg | baza podataka GTA |
| Mangan | 81110010 , 81110020 , 81110090 | 13,210 | kg | baza podataka GTA |
| Koks | 27040011 , 27040012 | 2,027 | kg | baza podataka GTA |
| Koksni ugljen | 270112 | 1,230 | kg | Bilten o metalima |
| Prah željezne rude | 260111 | 1,112 | kg | baza podataka GTA |
| Masni plinski ugljen | 270112 | 1,230 | kg | Bilten o metalima |
| Masni ugljen | 270112 | 1,230 | kg | Bilten o metalima |
| Ugljen za proizvodnju pare | 270111 | 0,706 | kg | baza podataka GTA |
| Miješani otpaci čelika | 720449 | 2,392 | kg | baza podataka GTA |
| Teški otpaci čelika | 720449 | 2,392 | kg | baza podataka GTA |
| Živo vapno | 252210 | 0,850 | kg | baza podataka GTA |
| Kontinuirano lijevane ploče | 720719 | 3,126 | kg | baza podataka GTA |
| Hladnovaljani kontinuirano žareni koluti | 720918 | 6,597 | kg | Bilten o metalima |
| Blokovi od toploprešanog željeza | 732690 , 73269010 , 73269090 | 94,693 | kg | baza podataka GTA |
| Prosijani prah | 27040011 , 27040012 , 27040090 | 2,030 | kg | baza podataka GTA |
| Peleti željezne rude | 26011210 | 1,209 | kg | baza podataka GTA |
| Ruda u grudama | 260111 | 1,112 | kg | baza podataka GTA |
| Prah željezne rude | 260111 | 1,112 | kg | baza podataka GTA |
| Troska od željeza visoke čistoće | 261900 | 0,747 | kg | baza podataka GTA |
| Otpaci silicijskog čelika | 720449 | 2,392 | kg | baza podataka GTA |
| Kutovi za pakiranje od otpadaka | 720449 | 2,392 | kg | baza podataka GTA |
| Ostaci | 720449 | 2,392 | kg | baza podataka GTA |
| Ekstruzija aluminija | 760429 | 51,287 | kg | baza podataka GTA |
| Reciklirani prah od željeza | 260111 | 0,961 | kg | baza podataka GTA |
| Reciklirani valjaonički otpad | 261900 | 0,750 | kg | baza podataka GTA |
| Reciklirana troska granulirana u vodi | 261800 | 0,785 | kg | baza podataka GTA |
| Reciklirana troska od željeza visoke čistoće | 261900 | 0,750 | kg | baza podataka GTA |
| Reciklirani teški otpaci od čelika | 720449 | 2,392 | kg | baza podataka GTA |
| Reciklirani miješani otpaci od čelika | 720449 | 2,392 | kg | baza podataka GTA |
| Plin | | 2,257 | m3 | Boletim Mensal de Acompanhamento da Industria de Gas Natural (Brazil) |
| Električna energija | | 5,034 | kWh | EDP Brasil |
| Rad | | 51 600
  27,112 | godina
  sat | statistički podaci ILO-a |

(93)

Uzimajući u obzir sve informacije koje su dostupne Komisiji, utvrđeni su sljedeći faktori proizvodnje i njihovi izvori kako bi se utvrdila uobičajena vrijednost u skladu s člankom 2. stavkom 6.a točkom (a) osnovne uredbe:

Tablica 2.

Tablica 2.

Faktori proizvodnje ECCS-a

Faktori proizvodnje ECCS-a

Faktor proizvodnje

FP

Zajednička nomenklatura Mercosura (NCM)

Nenarušena vrijednost u kineskim juanima (CNY)

Mjerna jedinica

Izvor informacija

Prah željezne rude za sinteriranje

260111

1,112

kg

baza podataka GTA

Kromov oksid

281910

18,319

kg

baza podataka GTA

Toplovaljani čelik

720827

5,774

kg

Bilten o metalima

Peleti željezne rude

26011210

1,209

kg

baza podataka GTA

Plinski ugljen

270112

1,230

kg

Bilten o metalima

Otpaci čelika/nusproizvodi i suproizvodi

720449

2,392

kg

baza podataka GTA

Ugljen u prahu

270111

0,706

kg

baza podataka GTA

Feromolibden

720270

113,684

kg

baza podataka GTA

Mangan

81110010 , 81110020 , 81110090

13,210

kg

baza podataka GTA

Koks

27040011 , 27040012

2,027

kg

baza podataka GTA

Koksni ugljen

270112

1,230

kg

Bilten o metalima

Prah željezne rude

260111

1,112

kg

baza podataka GTA

Masni plinski ugljen

270112

1,230

kg

Bilten o metalima

Masni ugljen

270112

1,230

kg

Bilten o metalima

Ugljen za proizvodnju pare

270111

0,706

kg

baza podataka GTA

Miješani otpaci čelika

720449

2,392

kg

baza podataka GTA

Teški otpaci čelika

720449

2,392

kg

baza podataka GTA

Živo vapno

252210

0,850

kg

baza podataka GTA

Kontinuirano lijevane ploče

720719

3,126

kg

baza podataka GTA

Hladnovaljani kontinuirano žareni koluti

720918

6,597

kg

Bilten o metalima

Blokovi od toploprešanog željeza

732690 , 73269010 , 73269090

94,693

kg

baza podataka GTA

Prosijani prah

27040011 , 27040012 , 27040090

2,030

kg

baza podataka GTA

Peleti željezne rude

26011210

1,209

kg

baza podataka GTA

Ruda u grudama

260111

1,112

kg

baza podataka GTA

Prah željezne rude

260111

1,112

kg

baza podataka GTA

Troska od željeza visoke čistoće

261900

0,747

kg

baza podataka GTA

Otpaci silicijskog čelika

720449

2,392

kg

baza podataka GTA

Kutovi za pakiranje od otpadaka

720449

2,392

kg

baza podataka GTA

Ostaci

720449

2,392

kg

baza podataka GTA

Ekstruzija aluminija

760429

51,287

kg

baza podataka GTA

Reciklirani prah od željeza

260111

0,961

kg

baza podataka GTA

Reciklirani valjaonički otpad

261900

0,750

kg

baza podataka GTA

Reciklirana troska granulirana u vodi

261800

0,785

kg

baza podataka GTA

Reciklirana troska od željeza visoke čistoće

261900

0,750

kg

baza podataka GTA

Reciklirani teški otpaci od čelika

720449

2,392

kg

baza podataka GTA

Reciklirani miješani otpaci od čelika

720449

2,392

kg

baza podataka GTA

Plin

2,257

m3

3

Boletim Mensal de Acompanhamento da Industria de Gas Natural (Brazil)

Električna energija

5,034

kWh

EDP Brasil

Rad

51 600

27,112

godina

sat

statistički podaci ILO-a

3.1.6.2.   Sirovine

Sirovine

| (94) | Kako bi utvrdila nenarušenu cijenu sirovina dostavljenih do vrata tvornice proizvođača iz reprezentativne zemlje, Komisija je kao temelj upotrijebila ponderiranu prosječnu cijenu uvoza u reprezentativnu zemlju na temelju podataka iz baze podataka GTA, kojoj su dodane uvozne carine i troškovi prijevoza. Uvozna cijena u reprezentativnoj zemlji utvrđena je kao ponderirani prosjek jediničnih cijena uvoza iz svih trećih zemalja osim NRK-a i zemalja koje nisu članice WTO-a i koje su navedene u Prilogu I. Uredbi (EU) 2015/755 Europskog parlamenta i Vijeća (41). Komisija je odlučila isključiti uvoz iz NRK-a u reprezentativnu zemlju jer je zaključila da nije primjereno upotrijebiti domaće cijene i troškove u NRK-u zbog postojanja znatnih poremećaja u skladu s člankom 2. stavkom 6.a točkom (b) osnovne uredbe. S obzirom na to da nema dokaza koji potvrđuju da isti poremećaji ne utječu jednako na proizvode namijenjene izvozu, Komisija je smatrala da su isti poremećaji utjecali na izvozne cijene. Nakon što je isključila uvoz u reprezentativnu zemlju iz Kine i zemalja bez tržišnog gospodarstva, Komisija je utvrdila da je uvoz glavnih sirovina iz ostalih trećih zemalja i dalje reprezentativan. |
| --- | --- |

(94)

Kako bi utvrdila nenarušenu cijenu sirovina dostavljenih do vrata tvornice proizvođača iz reprezentativne zemlje, Komisija je kao temelj upotrijebila ponderiranu prosječnu cijenu uvoza u reprezentativnu zemlju na temelju podataka iz baze podataka GTA, kojoj su dodane uvozne carine i troškovi prijevoza. Uvozna cijena u reprezentativnoj zemlji utvrđena je kao ponderirani prosjek jediničnih cijena uvoza iz svih trećih zemalja osim NRK-a i zemalja koje nisu članice WTO-a i koje su navedene u Prilogu I. Uredbi (EU) 2015/755 Europskog parlamenta i Vijeća (41). Komisija je odlučila isključiti uvoz iz NRK-a u reprezentativnu zemlju jer je zaključila da nije primjereno upotrijebiti domaće cijene i troškove u NRK-u zbog postojanja znatnih poremećaja u skladu s člankom 2. stavkom 6.a točkom (b) osnovne uredbe. S obzirom na to da nema dokaza koji potvrđuju da isti poremećaji ne utječu jednako na proizvode namijenjene izvozu, Komisija je smatrala da su isti poremećaji utjecali na izvozne cijene. Nakon što je isključila uvoz u reprezentativnu zemlju iz Kine i zemalja bez tržišnog gospodarstva, Komisija je utvrdila da je uvoz glavnih sirovina iz ostalih trećih zemalja i dalje reprezentativan.

41

| (95) | Komisija je odstupila od prethodno opisane metodologije za ograničen broj sirovina. |
| --- | --- |

(95)

Komisija je odstupila od prethodno opisane metodologije za ograničen broj sirovina.

| (96) | Za željeznu rudu Komisija se oslonila na izvozne cijene iz Brazila iz baze podataka GTA. Komisija je napomenula da su uvozne cijene željezne rude iz baze podataka GTA bile znatno niže od cijena koje su općenito zabilježene za željeznu rudu koja se upotrebljava za proizvodnju čelika. Zbog toga je Komisija usporedila te cijene s izvoznim cijenama koje se isto tako nalaze u bazi podataka GTA za Brazil (koji je jedan od najvećih proizvođača željezne rude u svijetu). Tom je analizom potvrđeno da uvozne cijene nisu bile u skladu s onima zabilježenima za izvoz, što upućuje na to da su bile neuobičajeno niske zbog čega nisu mogle biti reprezentativne za cijene u Brazilu. Komisija je usporedila te uvozne cijene i s cijenama koje su platili proizvođači izvoznici u uzorku i s cijenama navedenima u Biltenu o metalima, što je dovelo do istog zaključka. Stoga je Komisija utvrdila da se cijene uvoza željezne rude u Brazil ne mogu smatrati reprezentativnim referentnim vrijednostima. |
| --- | --- |

(96)

Za željeznu rudu Komisija se oslonila na izvozne cijene iz Brazila iz baze podataka GTA. Komisija je napomenula da su uvozne cijene željezne rude iz baze podataka GTA bile znatno niže od cijena koje su općenito zabilježene za željeznu rudu koja se upotrebljava za proizvodnju čelika. Zbog toga je Komisija usporedila te cijene s izvoznim cijenama koje se isto tako nalaze u bazi podataka GTA za Brazil (koji je jedan od najvećih proizvođača željezne rude u svijetu). Tom je analizom potvrđeno da uvozne cijene nisu bile u skladu s onima zabilježenima za izvoz, što upućuje na to da su bile neuobičajeno niske zbog čega nisu mogle biti reprezentativne za cijene u Brazilu. Komisija je usporedila te uvozne cijene i s cijenama koje su platili proizvođači izvoznici u uzorku i s cijenama navedenima u Biltenu o metalima, što je dovelo do istog zaključka. Stoga je Komisija utvrdila da se cijene uvoza željezne rude u Brazil ne mogu smatrati reprezentativnim referentnim vrijednostima.

| (97) | Za nekoliko proizvoda od ugljena koje je prijavio proizvođač izvoznik u Kini (plinski ugljen, koksni ugljen, masni plinski ugljen, masni ugljen) Komisija je smatrala da, slično njezinim nalazima u Provedbenoj uredbi Komisije (EU) 2022/58 (42), cijene uvoza u Brazil navedene u bazi podataka GTA nisu bile reprezentativne. Naime, te uvozne cijene bile su izvan raspona cijena za takve proizvode zabilježenih u izvješćima o cijenama robe kao što su ona društva Bloomberg ili Biltena o metalima i cijena koje je plaćao proizvođač izvoznik u Kini. Komisija je smatrala da je cijena vrhunskog tvrdog koksnog ugljena kako je navedena u Biltenu o metalima odgovarajuća referentna cijena. Odgovara vrsti metalurškog ugljena koji se koristi za proizvodnju željeza i čelika. Ta je referentna vrijednost upotrijebljena u prethodnim ispitnim postupcima vezanima uz proizvode od čelika, kao što je onaj prethodno spomenut. |
| --- | --- |

(97)

Za nekoliko proizvoda od ugljena koje je prijavio proizvođač izvoznik u Kini (plinski ugljen, koksni ugljen, masni plinski ugljen, masni ugljen) Komisija je smatrala da, slično njezinim nalazima u Provedbenoj uredbi Komisije (EU) 2022/58 (42), cijene uvoza u Brazil navedene u bazi podataka GTA nisu bile reprezentativne. Naime, te uvozne cijene bile su izvan raspona cijena za takve proizvode zabilježenih u izvješćima o cijenama robe kao što su ona društva Bloomberg ili Biltena o metalima i cijena koje je plaćao proizvođač izvoznik u Kini. Komisija je smatrala da je cijena vrhunskog tvrdog koksnog ugljena kako je navedena u Biltenu o metalima odgovarajuća referentna cijena. Odgovara vrsti metalurškog ugljena koji se koristi za proizvodnju željeza i čelika. Ta je referentna vrijednost upotrijebljena u prethodnim ispitnim postupcima vezanima uz proizvode od čelika, kao što je onaj prethodno spomenut.

42

| (98) | Za velik broj faktora proizvodnje stvarni troškovi proizvođača izvoznika koji surađuju pojedinačno su činili zanemariv udio u troškovima proizvodnje proizvoda iz ispitnog postupka u razdoblju ispitnog postupka. Komisija je stoga u privremenoj fazi odlučila te faktore, koji su zajedno činili manje od 4 % troškova proizvodnje, uključiti u potrošni materijal. |
| --- | --- |

(98)

Za velik broj faktora proizvodnje stvarni troškovi proizvođača izvoznika koji surađuju pojedinačno su činili zanemariv udio u troškovima proizvodnje proizvoda iz ispitnog postupka u razdoblju ispitnog postupka. Komisija je stoga u privremenoj fazi odlučila te faktore, koji su zajedno činili manje od 4 % troškova proizvodnje, uključiti u potrošni materijal.

| (99) | Samoproizvedeni faktori proizvodnje koji su imali zanemariv udio u ukupnom trošku proizvodnje proizvođača izvoznika, ali i na razini vrste proizvoda, razvrstani su u skupinu potrošnog materijala. Komisija je izračunala postotak potrošnog materijala u ukupnom trošku sirovina i primijenila taj postotak na ponovno izračunani trošak sirovina pri upotrebi utvrđenih nenarušenih cijena. |
| --- | --- |

(99)

Samoproizvedeni faktori proizvodnje koji su imali zanemariv udio u ukupnom trošku proizvodnje proizvođača izvoznika, ali i na razini vrste proizvoda, razvrstani su u skupinu potrošnog materijala. Komisija je izračunala postotak potrošnog materijala u ukupnom trošku sirovina i primijenila taj postotak na ponovno izračunani trošak sirovina pri upotrebi utvrđenih nenarušenih cijena.

3.1.6.3.   Rad

Rad

| (100) | ILO objavljuje detaljne informacije o plaćama u različitim gospodarskim sektorima u Brazilu (43). Komisija je upotrijebila statističke podatke ILO-a o mjesečnim plaćama radnika u proizvodnom sektoru i prosječnim tjednim radnim satima u Brazilu za 2020. Dodani su dodatni troškovi rada (44) (doprinosi za socijalno osiguranje i nezaposlenost koje snosi poslodavac). Na temelju toga izračunana je satnica. |
| --- | --- |

(100)

ILO objavljuje detaljne informacije o plaćama u različitim gospodarskim sektorima u Brazilu (43). Komisija je upotrijebila statističke podatke ILO-a o mjesečnim plaćama radnika u proizvodnom sektoru i prosječnim tjednim radnim satima u Brazilu za 2020. Dodani su dodatni troškovi rada (44) (doprinosi za socijalno osiguranje i nezaposlenost koje snosi poslodavac). Na temelju toga izračunana je satnica.

43

44

3.1.6.4.   Električna energija

Električna energija

| (101) | Društvo EDP Brazil objavilo je cijenu električne energije za društva (industrijske korisnike) u Brazilu za 2020. i 2021. Komisija je upotrijebila podatke o cijenama električne energije za industriju u odgovarajućoj kategoriji potrošnje u CNY/kWh objavljene od srpnja 2020. do lipnja 2021. |
| --- | --- |

(101)

Društvo EDP Brazil objavilo je cijenu električne energije za društva (industrijske korisnike) u Brazilu za 2020. i 2021. Komisija je upotrijebila podatke o cijenama električne energije za industriju u odgovarajućoj kategoriji potrošnje u CNY/kWh objavljene od srpnja 2020. do lipnja 2021.

3.1.6.5.   Prirodni plin

Prirodni plin

| (102) | Kako bi utvrdila referentnu vrijednost za troškove plina, Komisija je upotrijebila statističke podatke brazilskog Ministarstva energetike. Korištene cijene jesu prosječne jedinične cijene plina za industrijske korisnike, koje se objavljuju u mjesečnom biltenu Ministarstva energetike. U tim su biltenima navedeni povijesni podaci od 2018. do travnja 2021. Komisija je upotrijebila prosjek za razdoblje od srpnja 2020. do travnja 2021. |
| --- | --- |

(102)

Kako bi utvrdila referentnu vrijednost za troškove plina, Komisija je upotrijebila statističke podatke brazilskog Ministarstva energetike. Korištene cijene jesu prosječne jedinične cijene plina za industrijske korisnike, koje se objavljuju u mjesečnom biltenu Ministarstva energetike. U tim su biltenima navedeni povijesni podaci od 2018. do travnja 2021. Komisija je upotrijebila prosjek za razdoblje od srpnja 2020. do travnja 2021.

3.1.6.6.   Režijski troškovi proizvodnje, troškovi prodaje te administrativni i opći troškovi, dobit i amortizacija

Režijski troškovi proizvodnje, troškovi prodaje te administrativni i opći troškovi, dobit i amortizacija

| (103) | Mora se utvrditi vrijednost režijskih troškova proizvodnje kako bi se obuhvatili troškovi koji nisu uključeni u navedene faktore proizvodnje. Režijski troškovi proizvodnje koji su nastali proizvođačima izvoznicima koji surađuju izraženi su kao udio troškova proizvodnje koji su stvarno nastali proizvođačima izvoznicima. Taj je postotak primijenjen na nenarušene troškove proizvodnje. |
| --- | --- |

(103)

Mora se utvrditi vrijednost režijskih troškova proizvodnje kako bi se obuhvatili troškovi koji nisu uključeni u navedene faktore proizvodnje. Režijski troškovi proizvodnje koji su nastali proizvođačima izvoznicima koji surađuju izraženi su kao udio troškova proizvodnje koji su stvarno nastali proizvođačima izvoznicima. Taj je postotak primijenjen na nenarušene troškove proizvodnje.

| (104) | U skladu s člankom 2. stavkom 6.a točkom (a) osnovne uredbe „izračunana uobičajena vrijednost uključuje nenarušen i razuman iznos troškova prodaje te administrativnih i općih troškova i dobiti”. Za utvrđivanje nenarušenog i razumnog iznosa troškova prodaje te administrativnih i općih troškova i dobiti Komisija je upotrijebila financijske podatke za 2020. za društvo CSN iz integriranog izvješća CSN-a 2020. (45) |
| --- | --- |

(104)

U skladu s člankom 2. stavkom 6.a točkom (a) osnovne uredbe „izračunana uobičajena vrijednost uključuje nenarušen i razuman iznos troškova prodaje te administrativnih i općih troškova i dobiti”. Za utvrđivanje nenarušenog i razumnog iznosa troškova prodaje te administrativnih i općih troškova i dobiti Komisija je upotrijebila financijske podatke za 2020. za društvo CSN iz integriranog izvješća CSN-a 2020. (45)

45

3.1.6.7.   Izračun

Izračun

| (105) | Na temelju prethodno navedenog Komisija je izračunala uobičajenu vrijednost po vrsti proizvoda na razini franko tvornica u skladu s člankom 2. stavkom 6.a točkom (a) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(105)

Na temelju prethodno navedenog Komisija je izračunala uobičajenu vrijednost po vrsti proizvoda na razini franko tvornica u skladu s člankom 2. stavkom 6.a točkom (a) osnovne uredbe.

| (106) | Prvo, Komisija je utvrdila nenarušene troškove proizvodnje. Primijenila je nenarušene jedinične troškove primijenila na stvarnu potrošnju pojedinačnih faktora proizvodnje proizvođača izvoznika koji surađuju. Te stope potrošnje potvrđene su provjerom dokumentacije i unakrsnim provjerama na daljinu. Komisija je pomnožila faktore iskoristivosti s nenarušenim troškovima po jedinici koji su utvrđeni u reprezentativnoj zemlji (tablica 2.). |
| --- | --- |

(106)

Prvo, Komisija je utvrdila nenarušene troškove proizvodnje. Primijenila je nenarušene jedinične troškove primijenila na stvarnu potrošnju pojedinačnih faktora proizvodnje proizvođača izvoznika koji surađuju. Te stope potrošnje potvrđene su provjerom dokumentacije i unakrsnim provjerama na daljinu. Komisija je pomnožila faktore iskoristivosti s nenarušenim troškovima po jedinici koji su utvrđeni u reprezentativnoj zemlji (tablica 2.).

| (107) | Komisija je zatim dodala režijske troškove proizvodnje, kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 103., koji su ukupno činili manje od 10 % troškova proizvodnje, nenarušenom trošku proizvodnje kako bi dobila nenarušene troškove proizvodnje. |
| --- | --- |

(107)

Komisija je zatim dodala režijske troškove proizvodnje, kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 103., koji su ukupno činili manje od 10 % troškova proizvodnje, nenarušenom trošku proizvodnje kako bi dobila nenarušene troškove proizvodnje.

| (108) | Na troškove proizvodnje utvrđene kako je opisano u prethodnoj uvodnoj izjavi Komisija je primijenila troškove prodaje, opće i administrativne troškove te dobit društva CSN kako je navedeno u uvodnoj izjavi 104. Troškovi prodaje, opći i administrativni troškovi izraženi kao postotak troška prodane robe i primijenjeni na nenarušene troškove proizvodnje iznosili su 6,51 %. Dobit izražena kao postotak troška prodane robe i primijenjena na nenarušene troškove proizvodnje iznosila je 10,65 %. |
| --- | --- |

(108)

Na troškove proizvodnje utvrđene kako je opisano u prethodnoj uvodnoj izjavi Komisija je primijenila troškove prodaje, opće i administrativne troškove te dobit društva CSN kako je navedeno u uvodnoj izjavi 104. Troškovi prodaje, opći i administrativni troškovi izraženi kao postotak troška prodane robe i primijenjeni na nenarušene troškove proizvodnje iznosili su 6,51 %. Dobit izražena kao postotak troška prodane robe i primijenjena na nenarušene troškove proizvodnje iznosila je 10,65 %.

| (109) | Na temelju toga Komisija je izračunala uobičajenu vrijednost po vrsti proizvoda na razini franko tvornica u skladu s člankom 2. stavkom 6.a točkom (a) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(109)

Na temelju toga Komisija je izračunala uobičajenu vrijednost po vrsti proizvoda na razini franko tvornica u skladu s člankom 2. stavkom 6.a točkom (a) osnovne uredbe.

3.1.6.8.   Izvozna cijena

Izvozna cijena

| (110) | Jedan proizvođač u uzorku koji surađuje, Jintai, izvozio je proizvod iz ispitnog postupka izravno nezavisnim kupcima u Uniji. Za tu prodaju izvozna je cijena bila stvarno plaćena ili naplativa cijena za proizvod iz ispitnog postupka koji se prodavao za izvoz u Uniju u skladu s člankom 2. stavkom 8. osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(110)

Jedan proizvođač u uzorku koji surađuje, Jintai, izvozio je proizvod iz ispitnog postupka izravno nezavisnim kupcima u Uniji. Za tu prodaju izvozna je cijena bila stvarno plaćena ili naplativa cijena za proizvod iz ispitnog postupka koji se prodavao za izvoz u Uniju u skladu s člankom 2. stavkom 8. osnovne uredbe.

| (111) | Drugi proizvođač izvoznik u uzorku koji surađuje, Baosteel, izvozio je proizvod iz ispitnog postupka preko povezanih društava u Uniji koja djeluju kao uvoznici i prodajna društva kćeri. Za tu je prodaju izvozna cijena izračunana na temelju cijene po kojoj je uvezeni proizvod prvi put preprodan nezavisnim kupcima u Uniji, u skladu s člankom 2. stavkom 9. osnovne uredbe. Cijena je prilagođena za sve troškove nastale između uvoza i preprodaje, uključujući troškove prodaje, opće i administrativne troškove, te za ostvarenu dobit. |
| --- | --- |

(111)

Drugi proizvođač izvoznik u uzorku koji surađuje, Baosteel, izvozio je proizvod iz ispitnog postupka preko povezanih društava u Uniji koja djeluju kao uvoznici i prodajna društva kćeri. Za tu je prodaju izvozna cijena izračunana na temelju cijene po kojoj je uvezeni proizvod prvi put preprodan nezavisnim kupcima u Uniji, u skladu s člankom 2. stavkom 9. osnovne uredbe. Cijena je prilagođena za sve troškove nastale između uvoza i preprodaje, uključujući troškove prodaje, opće i administrativne troškove, te za ostvarenu dobit.

3.1.6.9.   Usporedba

Usporedba

| (112) | Komisija je usporedila uobičajenu vrijednost i izvoznu cijenu proizvođača izvoznika koji surađuje na temelju cijena franko tvornica. |
| --- | --- |

(112)

Komisija je usporedila uobičajenu vrijednost i izvoznu cijenu proizvođača izvoznika koji surađuje na temelju cijena franko tvornica.

| (113) | U slučajevima u kojima je to bilo potrebno kako bi se osigurala pravedna usporedba Komisija je prilagodila uobičajenu vrijednost i/ili izvoznu cijenu za razlike koje utječu na cijene i usporedivost cijena, u skladu s člankom 2. stavkom 10. osnovne uredbe. Izvršene su prilagodbe za prijevoz, osiguranje, rukovanje i utovar, troškove kredita i druge naknade (osiguranje izvoznih kredita). |
| --- | --- |

(113)

U slučajevima u kojima je to bilo potrebno kako bi se osigurala pravedna usporedba Komisija je prilagodila uobičajenu vrijednost i/ili izvoznu cijenu za razlike koje utječu na cijene i usporedivost cijena, u skladu s člankom 2. stavkom 10. osnovne uredbe. Izvršene su prilagodbe za prijevoz, osiguranje, rukovanje i utovar, troškove kredita i druge naknade (osiguranje izvoznih kredita).

3.1.6.10.   Dampinške marže

Dampinške marže

| (114) | Za proizvođače izvoznike koji surađuju Komisija je usporedila ponderiranu prosječnu uobičajenu vrijednost svake vrste istovjetnog proizvoda s ponderiranom prosječnom izvoznom cijenom odgovarajuće vrste proizvoda iz ispitnog postupka, u skladu s člankom 2. stavcima 11. i 12. osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(114)

Za proizvođače izvoznike koji surađuju Komisija je usporedila ponderiranu prosječnu uobičajenu vrijednost svake vrste istovjetnog proizvoda s ponderiranom prosječnom izvoznom cijenom odgovarajuće vrste proizvoda iz ispitnog postupka, u skladu s člankom 2. stavcima 11. i 12. osnovne uredbe.

| (115) | Na temelju toga privremene ponderirane prosječne dampinške marže, izražene kao postotak cijene CIF na granici Unije, neocarinjeno, iznose:






  Društvo | Privremena dampinška marža |
| --- | --- | --- |
| Baoshan Iron & Steel Co., Ltd. | 43,3  % |
| Handan Jintai Packing Material Co., Ltd | 53,9  % |

(115)

Na temelju toga privremene ponderirane prosječne dampinške marže, izražene kao postotak cijene CIF na granici Unije, neocarinjeno, iznose:

Društvo

Privremena dampinška marža

Baoshan Iron & Steel Co., Ltd.

43,3  %

Handan Jintai Packing Material Co., Ltd

53,9  %

| (116) | Za društva koja surađuju, a nisu u uzorku, Komisija je izračunala ponderirane prosječne dampinške marže dvaju proizvođača izvoznika u uzorku. Za sve ostale proizvođače izvoznike iz Kine Komisija je utvrdila dampinške marže na temelju raspoloživih podataka u skladu s člankom 18. osnovne uredbe. U tu je svrhu Komisija utvrdila razinu suradnje proizvođača izvoznika. Razina suradnje jest obujam izvoza u Uniju proizvođača izvoznika koji surađuju izražen kao udio u ukupnom uvozu iz predmetne zemlje u Uniju u razdoblju ispitnog postupka koji je utvrđen na temelju podataka o trgovanju baze podataka Comext i provjerenih odgovora na upitnik proizvođača izvoznika koji surađuju. |
| --- | --- |

(116)

Za društva koja surađuju, a nisu u uzorku, Komisija je izračunala ponderirane prosječne dampinške marže dvaju proizvođača izvoznika u uzorku. Za sve ostale proizvođače izvoznike iz Kine Komisija je utvrdila dampinške marže na temelju raspoloživih podataka u skladu s člankom 18. osnovne uredbe. U tu je svrhu Komisija utvrdila razinu suradnje proizvođača izvoznika. Razina suradnje jest obujam izvoza u Uniju proizvođača izvoznika koji surađuju izražen kao udio u ukupnom uvozu iz predmetne zemlje u Uniju u razdoblju ispitnog postupka koji je utvrđen na temelju podataka o trgovanju baze podataka Comext i provjerenih odgovora na upitnik proizvođača izvoznika koji surađuju.

| (117) | Razina suradnje u ovom je slučaju niska jer je uvoz proizvođača izvoznika koji surađuju činio samo oko pola ukupnog izvoza u Uniju tijekom razdoblja ispitnog postupka. Na temelju toga Komisija je odlučila da je prikladno temeljiti preostalu dampinšku maržu na razini najviše dampinške marže utvrđene za vrste proizvoda koje proizvođač izvoznik u uzorku koji surađuje s najvišom dampinškom maržom prodaje u reprezentativnim količinama. |
| --- | --- |

(117)

Razina suradnje u ovom je slučaju niska jer je uvoz proizvođača izvoznika koji surađuju činio samo oko pola ukupnog izvoza u Uniju tijekom razdoblja ispitnog postupka. Na temelju toga Komisija je odlučila da je prikladno temeljiti preostalu dampinšku maržu na razini najviše dampinške marže utvrđene za vrste proizvoda koje proizvođač izvoznik u uzorku koji surađuje s najvišom dampinškom maržom prodaje u reprezentativnim količinama.

| (118) | Privremene dampinške marže, izražene kao postotak cijene CIF na granici Unije, neocarinjeno, iznose:






  Društvo | Privremena dampinška marža |
| --- | --- | --- |
| Baoshan Iron & Steel Co., Ltd. | 43,3  % |
| Handan Jintai Packing Material Co., Ltd | 53,9  % |
| Ostala društva koja surađuju | 45,1  % |
| Sva ostala društva | 77,9  % |

(118)

Privremene dampinške marže, izražene kao postotak cijene CIF na granici Unije, neocarinjeno, iznose:

Društvo

Privremena dampinška marža

Baoshan Iron & Steel Co., Ltd.

43,3  %

Handan Jintai Packing Material Co., Ltd

53,9  %

Ostala društva koja surađuju

45,1  %

Sva ostala društva

77,9  %

3.2.   Brazil

Brazil

3.2.1.   Uobičajena vrijednost

Uobičajena vrijednost

| (119) | Komisija je najprije ispitala je li ukupni obujam domaće prodaje društva CSN bio reprezentativan u skladu s člankom 2. stavkom 2. osnovne uredbe. Domaća je prodaja reprezentativna ako je ukupni obujam domaće prodaje istovjetnog proizvoda nezavisnim kupcima na domaćem tržištu činio najmanje 5 % njegova ukupnog obujma izvozne prodaje proizvoda iz ispitnog postupka tijekom razdoblja ispitnog postupka. Na temelju toga ukupna prodaja društva CSN na domaćem tržištu bila je reprezentativna. |
| --- | --- |

(119)

Komisija je najprije ispitala je li ukupni obujam domaće prodaje društva CSN bio reprezentativan u skladu s člankom 2. stavkom 2. osnovne uredbe. Domaća je prodaja reprezentativna ako je ukupni obujam domaće prodaje istovjetnog proizvoda nezavisnim kupcima na domaćem tržištu činio najmanje 5 % njegova ukupnog obujma izvozne prodaje proizvoda iz ispitnog postupka tijekom razdoblja ispitnog postupka. Na temelju toga ukupna prodaja društva CSN na domaćem tržištu bila je reprezentativna.

| (120) | Komisija je naknadno utvrdila vrste proizvoda koje se prodaju na domaćem tržištu, a koje su bile identične ili usporedive s vrstama proizvoda koje se prodaju za izvoz u Uniju s reprezentativnom domaćom prodajom. |
| --- | --- |

(120)

Komisija je naknadno utvrdila vrste proizvoda koje se prodaju na domaćem tržištu, a koje su bile identične ili usporedive s vrstama proizvoda koje se prodaju za izvoz u Uniju s reprezentativnom domaćom prodajom.

| (121) | Komisija je zatim ispitala je li prodaja društva CSN na domaćem tržištu za svaku vrstu proizvoda koja je identična ili usporediva s vrstom proizvoda koja se prodaje radi izvoza u Uniju reprezentativna u skladu s člankom 2. stavkom 2. osnovne uredbe. Domaća prodaja vrste proizvoda reprezentativna je ako ukupni obujam domaće prodaje te vrste proizvoda nezavisnim kupcima tijekom razdoblja ispitnog postupka čini najmanje 5 % ukupnog obujma izvozne prodaje identične ili usporedive vrste proizvoda u Uniji. Komisija je utvrdila da za mali broj vrsta proizvoda koje su izvezene u Uniju tijekom razdoblja ispitnog postupka uopće nije bilo domaće prodaje ili da je domaća prodaja te vrste proizvoda bila manja od 5 % obujma i stoga nije reprezentativna. |
| --- | --- |

(121)

Komisija je zatim ispitala je li prodaja društva CSN na domaćem tržištu za svaku vrstu proizvoda koja je identična ili usporediva s vrstom proizvoda koja se prodaje radi izvoza u Uniju reprezentativna u skladu s člankom 2. stavkom 2. osnovne uredbe. Domaća prodaja vrste proizvoda reprezentativna je ako ukupni obujam domaće prodaje te vrste proizvoda nezavisnim kupcima tijekom razdoblja ispitnog postupka čini najmanje 5 % ukupnog obujma izvozne prodaje identične ili usporedive vrste proizvoda u Uniji. Komisija je utvrdila da za mali broj vrsta proizvoda koje su izvezene u Uniju tijekom razdoblja ispitnog postupka uopće nije bilo domaće prodaje ili da je domaća prodaja te vrste proizvoda bila manja od 5 % obujma i stoga nije reprezentativna.

| (122) | Komisija je zatim za svaku vrstu proizvoda definirala udio profitabilne prodaje nezavisnim kupcima na domaćem tržištu tijekom razdoblja ispitnog postupka kako bi odlučila hoće li za izračun uobičajene vrijednosti u skladu s člankom 2. stavkom 4. osnovne uredbe upotrijebiti stvarnu domaću prodaju. |
| --- | --- |

(122)

Komisija je zatim za svaku vrstu proizvoda definirala udio profitabilne prodaje nezavisnim kupcima na domaćem tržištu tijekom razdoblja ispitnog postupka kako bi odlučila hoće li za izračun uobičajene vrijednosti u skladu s člankom 2. stavkom 4. osnovne uredbe upotrijebiti stvarnu domaću prodaju.

| (123) | Uobičajena vrijednost temelji se na stvarnoj domaćoj cijeni po vrsti proizvoda bez obzira na to je li ta prodaja profitabilna ili nije:






  (a) | ako je obujam prodaje vrste proizvoda prodanog po neto prodajnoj cijeni jednakoj izračunanom trošku proizvodnje ili višoj od tog troška činio više od 80 % ukupnog obujma prodaje te vrste proizvoda; i |
| --- | --- | --- |

(123)

Uobičajena vrijednost temelji se na stvarnoj domaćoj cijeni po vrsti proizvoda bez obzira na to je li ta prodaja profitabilna ili nije:

(a)

ako je obujam prodaje vrste proizvoda prodanog po neto prodajnoj cijeni jednakoj izračunanom trošku proizvodnje ili višoj od tog troška činio više od 80 % ukupnog obujma prodaje te vrste proizvoda; i

| (b) | ako je ponderirana prosječna prodajna cijena te vrste proizvoda jednaka jediničnom trošku proizvodnje ili viša od njega. |
| --- | --- |

(b)

ako je ponderirana prosječna prodajna cijena te vrste proizvoda jednaka jediničnom trošku proizvodnje ili viša od njega.

| (124) | U ovom je slučaju uobičajena vrijednost ponderirani prosjek cijena ukupne domaće prodaje te vrste proizvoda tijekom razdoblja ispitnog postupka. |
| --- | --- |

(124)

U ovom je slučaju uobičajena vrijednost ponderirani prosjek cijena ukupne domaće prodaje te vrste proizvoda tijekom razdoblja ispitnog postupka.

| (125) | Uobičajena vrijednost stvarna je domaća cijena po vrsti proizvoda isključivo profitabilne domaće prodaje predmetnih vrsta proizvoda tijekom razdoblja ispitnog postupka:






  (a) | ako obujam profitabilne prodaje vrste proizvoda čini 80 % ukupnog obujma prodaje te vrste proizvoda; ili |
| --- | --- | --- |

(125)

Uobičajena vrijednost stvarna je domaća cijena po vrsti proizvoda isključivo profitabilne domaće prodaje predmetnih vrsta proizvoda tijekom razdoblja ispitnog postupka:

(a)

ako obujam profitabilne prodaje vrste proizvoda čini 80 % ukupnog obujma prodaje te vrste proizvoda; ili

| (b) | ako je ponderirana prosječna cijena te vrste proizvoda niža od jediničnog troška proizvodnje. |
| --- | --- |

(b)

ako je ponderirana prosječna cijena te vrste proizvoda niža od jediničnog troška proizvodnje.

| (126) | Analiza domaće prodaje pokazala je da je 91 % ukupne domaće prodaje bilo profitabilno te da je ponderirana prosječna prodajna cijena bila viša od troška proizvodnje. |
| --- | --- |

(126)

Analiza domaće prodaje pokazala je da je 91 % ukupne domaće prodaje bilo profitabilno te da je ponderirana prosječna prodajna cijena bila viša od troška proizvodnje.

| (127) | Za vrste proizvoda koje se na domaćem tržištu ne prodaju u reprezentativnim količinama troškovima proizvodnje dodani su prosječni troškovi prodaje, opći i administrativni troškovi te dobit od transakcija obavljenih u uobičajenom tijeku trgovine na domaćem tržištu za te vrste proizvoda. Za vrste proizvoda koje se uopće ne prodaju na domaćem tržištu troškovima proizvodnje dodani su ponderirani prosječni troškovi prodaje, opći i administrativni troškovi te dobit od svih transakcija obavljenih u uobičajenom tijeku trgovine na domaćem tržištu proizvodnje. |
| --- | --- |

(127)

Za vrste proizvoda koje se na domaćem tržištu ne prodaju u reprezentativnim količinama troškovima proizvodnje dodani su prosječni troškovi prodaje, opći i administrativni troškovi te dobit od transakcija obavljenih u uobičajenom tijeku trgovine na domaćem tržištu za te vrste proizvoda. Za vrste proizvoda koje se uopće ne prodaju na domaćem tržištu troškovima proizvodnje dodani su ponderirani prosječni troškovi prodaje, opći i administrativni troškovi te dobit od svih transakcija obavljenih u uobičajenom tijeku trgovine na domaćem tržištu proizvodnje.

3.2.2.   Izvozna cijena

Izvozna cijena

| (128) | Proizvođač izvoznik koji surađuje izvozio je proizvod iz ispitnog postupka u Uniju izravno nezavisnim kupcima. Izvozna cijena bila je stoga stvarno plaćena ili naplativa cijena za proizvod iz ispitnog postupka kad se prodavao za izvoz u Uniju u skladu s člankom 2. stavkom 8. osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(128)

Proizvođač izvoznik koji surađuje izvozio je proizvod iz ispitnog postupka u Uniju izravno nezavisnim kupcima. Izvozna cijena bila je stoga stvarno plaćena ili naplativa cijena za proizvod iz ispitnog postupka kad se prodavao za izvoz u Uniju u skladu s člankom 2. stavkom 8. osnovne uredbe.

3.2.3.   Usporedba

Usporedba

| (129) | Komisija je usporedila uobičajenu vrijednost i izvoznu cijenu proizvođača izvoznika koji surađuje na temelju cijena franko tvornica. |
| --- | --- |

(129)

Komisija je usporedila uobičajenu vrijednost i izvoznu cijenu proizvođača izvoznika koji surađuje na temelju cijena franko tvornica.

| (130) | U slučajevima u kojima je to bilo potrebno kako bi se osigurala pravedna usporedba Komisija je prilagodila uobičajenu vrijednost i/ili izvoznu cijenu za razlike koje utječu na cijene i usporedivost cijena, u skladu s člankom 2. stavkom 10. osnovne uredbe. Izvršene su prilagodbe za prijevoz, osiguranje, rukovanje i utovar, troškove pakiranja, troškove kredita i bankovnih naknada, rabate i druge naknade. |
| --- | --- |

(130)

U slučajevima u kojima je to bilo potrebno kako bi se osigurala pravedna usporedba Komisija je prilagodila uobičajenu vrijednost i/ili izvoznu cijenu za razlike koje utječu na cijene i usporedivost cijena, u skladu s člankom 2. stavkom 10. osnovne uredbe. Izvršene su prilagodbe za prijevoz, osiguranje, rukovanje i utovar, troškove pakiranja, troškove kredita i bankovnih naknada, rabate i druge naknade.

3.2.4.   Dampinška marža

Dampinška marža

| (131) | Za proizvođača izvoznika koji surađuje Komisija je usporedila ponderiranu prosječnu uobičajenu vrijednost svake vrste istovjetnog proizvoda s ponderiranom prosječnom izvoznom cijenom odgovarajuće vrste proizvoda iz ispitnog postupka, u skladu s člankom 2. stavcima 11. i 12. osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(131)

Za proizvođača izvoznika koji surađuje Komisija je usporedila ponderiranu prosječnu uobičajenu vrijednost svake vrste istovjetnog proizvoda s ponderiranom prosječnom izvoznom cijenom odgovarajuće vrste proizvoda iz ispitnog postupka, u skladu s člankom 2. stavcima 11. i 12. osnovne uredbe.

| (132) | Razina suradnje u tom je slučaju visoka jer je izvoz proizvođača izvoznika koji surađuje činio gotovo 100 % ukupnog izvoza u Uniju tijekom razdoblja ispitnog postupka. Na temelju toga Komisija je smatrala da je prikladno utvrditi dampinšku maržu za proizvođače izvoznike koji ne surađuju na razini društva koje surađuje. |
| --- | --- |

(132)

Razina suradnje u tom je slučaju visoka jer je izvoz proizvođača izvoznika koji surađuje činio gotovo 100 % ukupnog izvoza u Uniju tijekom razdoblja ispitnog postupka. Na temelju toga Komisija je smatrala da je prikladno utvrditi dampinšku maržu za proizvođače izvoznike koji ne surađuju na razini društva koje surađuje.

| (133) | Privremene dampinške marže, izražene kao postotak cijene CIF na granici Unije, neocarinjeno, iznose:






  Društvo | Privremena dampinška marža |
| --- | --- | --- |
| Companhia Siderúrgica Nacional | 66,8 % |
| Sva ostala društva | 66,8 % |

(133)

Privremene dampinške marže, izražene kao postotak cijene CIF na granici Unije, neocarinjeno, iznose:

Društvo

Privremena dampinška marža

Companhia Siderúrgica Nacional

66,8 %

Sva ostala društva

66,8 %

4.   ŠTETA

ŠTETA

4.1.   Definicija industrije Unije i proizvodnje Unije

Definicija industrije Unije i proizvodnje Unije

| (134) | Istovjetni proizvod tijekom razdoblja ispitnog postupka proizvodila su četiri proizvođača iz Unije. Oni čine „industriju Unije” u smislu članka 4. stavka 1. osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(134)

Istovjetni proizvod tijekom razdoblja ispitnog postupka proizvodila su četiri proizvođača iz Unije. Oni čine „industriju Unije” u smislu članka 4. stavka 1. osnovne uredbe.

| (135) | Kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 31., budući da su podaci koji se odnose na procjenu štete prvenstveno preuzeti od triju proizvođača iz Unije u uzorku, od kojih dva pripadaju istoj grupi, sve su brojke prikazane u obliku indeksa ili raspona radi zaštite povjerljivosti dostavljenih podataka. |
| --- | --- |

(135)

Kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 31., budući da su podaci koji se odnose na procjenu štete prvenstveno preuzeti od triju proizvođača iz Unije u uzorku, od kojih dva pripadaju istoj grupi, sve su brojke prikazane u obliku indeksa ili raspona radi zaštite povjerljivosti dostavljenih podataka.

| (136) | Utvrđeno je da je ukupna proizvodnja u Uniji tijekom razdoblja ispitnog postupka iznosila [439 000–513 000] tona. Komisija je tu brojku utvrdila na temelju svih raspoloživih informacija o industriji Unije, kao što su odgovori na makroekonomski upitnik. Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 12., tri proizvođača iz Unije koji surađuju činila su [85–95] % ukupne proizvodnje istovjetnog proizvoda u Uniji. |
| --- | --- |

(136)

Utvrđeno je da je ukupna proizvodnja u Uniji tijekom razdoblja ispitnog postupka iznosila [439 000–513 000] tona. Komisija je tu brojku utvrdila na temelju svih raspoloživih informacija o industriji Unije, kao što su odgovori na makroekonomski upitnik. Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 12., tri proizvođača iz Unije koji surađuju činila su [85–95] % ukupne proizvodnje istovjetnog proizvoda u Uniji.

4.2.   Potrošnja u Uniji

Potrošnja u Uniji

| (137) | Komisija je potrošnju u Uniji utvrdila na temelju obujma ukupne prodaje industrije Unije u Uniji uvećanog za uvoz u Uniju iz trećih zemalja. Komisija je utvrdila ukupnu prodaju industrije Unije na temelju podataka prikupljenih od proizvođača iz Unije u uzorku i informacija koje je Eurofer dostavio za proizvođača koji nije u uzorku. Obujam uvoza dobiven je iz podataka Eurostata. |
| --- | --- |

(137)

Komisija je potrošnju u Uniji utvrdila na temelju obujma ukupne prodaje industrije Unije u Uniji uvećanog za uvoz u Uniju iz trećih zemalja. Komisija je utvrdila ukupnu prodaju industrije Unije na temelju podataka prikupljenih od proizvođača iz Unije u uzorku i informacija koje je Eurofer dostavio za proizvođača koji nije u uzorku. Obujam uvoza dobiven je iz podataka Eurostata.

| (138) | Potrošnja Unije razvijala se kako slijedi:

  Tablica 3.


  Potrošnja u Uniji (u tonama) | 2018. | 2019. | 2020. | Razdoblje ispitnog postupka |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ukupna potrošnja Unije | [522 000 – 611 000 ] | [508 000 – 595 000 ] | [506 000 – 593 000 ] | [505 000 –591 000 ] |
| Indeks | 100 | 97 | 97 | 97 |
| Izvor: Eurostat, Eurofer i provjereni odgovori na upitnik |

(138)

Potrošnja Unije razvijala se kako slijedi:

Tablica 3.

Tablica 3.

Potrošnja u Uniji (u tonama)

Potrošnja u Uniji (u tonama)

2018.

2019.

2020.

Razdoblje ispitnog postupka

Ukupna potrošnja Unije

[522 000 – 611 000 ]

[508 000 – 595 000 ]

[506 000 – 593 000 ]

[505 000 –591 000 ]

Indeks

Indeks

100

100

97

97

97

97

97

97

Izvor: Eurostat, Eurofer i provjereni odgovori na upitnik

Izvor:

| (139) | Potrošnja u Uniji smanjila se za 3 % u 2018. i 2019. te nakon toga ostala stabilna sve do kraja razdoblja ispitnog postupka. Potražnja na tržištu Unije neznatno je varirala tijekom razmatranog razdoblja i mogla bi se smatrati općenito stabilnom. |
| --- | --- |

(139)

Potrošnja u Uniji smanjila se za 3 % u 2018. i 2019. te nakon toga ostala stabilna sve do kraja razdoblja ispitnog postupka. Potražnja na tržištu Unije neznatno je varirala tijekom razmatranog razdoblja i mogla bi se smatrati općenito stabilnom.

4.3.   Uvoz iz predmetnih zemalja

Uvoz iz predmetnih zemalja

4.3.1.   Kumulativna procjena učinka uvoza iz predmetnih zemalja

Kumulativna procjena učinka uvoza iz predmetnih zemalja

| (140) | Komisija je ispitala je li uvoz ECCS-a podrijetlom iz predmetnih zemalja potrebno procijeniti kumulativno, u skladu s člankom 3. stavkom 4. osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(140)

Komisija je ispitala je li uvoz ECCS-a podrijetlom iz predmetnih zemalja potrebno procijeniti kumulativno, u skladu s člankom 3. stavkom 4. osnovne uredbe.

| (141) | Dampinška marža utvrđena u odnosu na uvoz iz NRK-a i Brazila bila je iznad praga de minimis utvrđenog u članku 9. stavku 3. osnovne uredbe. Obujam uvoza iz svake od predmetnih zemalja nije bio zanemariv u smislu članka 5. stavka 7. osnovne uredbe. Tržišni udjeli u razdoblju ispitnog postupka iznosili su [12–13] % odnosno [2–3] %. |
| --- | --- |

(141)

Dampinška marža utvrđena u odnosu na uvoz iz NRK-a i Brazila bila je iznad praga de minimis utvrđenog u članku 9. stavku 3. osnovne uredbe. Obujam uvoza iz svake od predmetnih zemalja nije bio zanemariv u smislu članka 5. stavka 7. osnovne uredbe. Tržišni udjeli u razdoblju ispitnog postupka iznosili su [12–13] % odnosno [2–3] %.

de minimis

| (142) | Uvjeti tržišnog natjecanja između dampinškog uvoza iz NRK-a i Brazila te između dampinškog uvoza iz predmetnih zemalja i istovjetnog proizvoda bili su slični. Točnije, uvezeni proizvodi natjecali su se međusobno i s ECCS-om proizvedenim u Uniji jer se prodaju istim prodajnim kanalima i sličnim kategorijama kupaca. |
| --- | --- |

(142)

Uvjeti tržišnog natjecanja između dampinškog uvoza iz NRK-a i Brazila te između dampinškog uvoza iz predmetnih zemalja i istovjetnog proizvoda bili su slični. Točnije, uvezeni proizvodi natjecali su se međusobno i s ECCS-om proizvedenim u Uniji jer se prodaju istim prodajnim kanalima i sličnim kategorijama kupaca.

| (143) | Stoga su ispunjeni svi kriteriji navedeni u članku 3. stavku 4. osnovne uredbe te se uvoz iz NRK-a i Brazila ispitivao kumulativno u svrhu utvrđivanja štete. |
| --- | --- |

(143)

Stoga su ispunjeni svi kriteriji navedeni u članku 3. stavku 4. osnovne uredbe te se uvoz iz NRK-a i Brazila ispitivao kumulativno u svrhu utvrđivanja štete.

4.3.2.   Obujam i tržišni udio uvoza iz predmetne zemlje

Obujam i tržišni udio uvoza iz predmetne zemlje

| (144) | Komisija je obujam uvoza utvrdila na temelju podataka Eurostata. Tržišni udio uvoza utvrđen je na temelju udjela tog uvoza u ukupnoj potrošnji u Uniji. |
| --- | --- |

(144)

Komisija je obujam uvoza utvrdila na temelju podataka Eurostata. Tržišni udio uvoza utvrđen je na temelju udjela tog uvoza u ukupnoj potrošnji u Uniji.

| (145) | Uvoz iz predmetnih zemalja kretao se kako slijedi:

  Tablica 4.


  Obujam uvoza (u tonama) i tržišni udio (u %) | 2018. | 2019. | 2020. | Razdoblje ispitnog postupka |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obujam uvoza iz NRK-a | [56 000 –66 000 ] | [66 000 –77 000 ] | [80 000 –94 000 ] | [64 000 –75 000 ] |
| Indeks | 100 | 118 | 143 | 114 |
| Obujam uvoza iz Brazila | [12 000 –14 000 ] | [3 000 –4 600 ] | [8 000 –10 000 ] | [14 000 –16 000 ] |
| Indeks | 100 | 32 | 70 | 113 |
| Količina uvoza iz predmetnih zemalja | [68 000 –80 000 ] | [69 000 –82 000 ] | [88 000 –104 000 ] | [78 000 –91 000 ] |
| Indeks | 100 | 102 | 129 | 113 |
| Tržišni udio NRK-a (%) | [10 –11 ] | [12,5 –13,5 ] | [15 –16 ] | [12 –13 ] |
| Indeks | 100 | 121 | 147 | 117 |
| Tržišni udio Brazila (%) | [2 –3 ] | [0,5 –1,5 ] | [1 –2 ] | [2 –3 ] |
| Indeks | 100 | 33 | 72 | 117 |
| Tržišni udio predmetnih zemalja (%) | [12 –14 ] | [13 –15 ] | [16 –18 ] | [14 –16 ] |
| Indeks | 100 | 105 | 133 | 117 |
| Izvor: Eurostat |

(145)

Uvoz iz predmetnih zemalja kretao se kako slijedi:

Tablica 4.

Tablica 4.

Obujam uvoza (u tonama) i tržišni udio (u %)

Obujam uvoza (u tonama) i tržišni udio (u %)

2018.

2019.

2020.

Razdoblje ispitnog postupka

Obujam uvoza iz NRK-a

[56 000 –66 000 ]

[66 000 –77 000 ]

[80 000 –94 000 ]

[64 000 –75 000 ]

Indeks

Indeks

100

100

118

118

143

143

114

114

Obujam uvoza iz Brazila

[12 000 –14 000 ]

[3 000 –4 600 ]

[8 000 –10 000 ]

[14 000 –16 000 ]

Indeks

100

32

70

113

Količina uvoza iz predmetnih zemalja

[68 000 –80 000 ]

[69 000 –82 000 ]

[88 000 –104 000 ]

[78 000 –91 000 ]

Indeks

Indeks

100

100

102

102

129

129

113

113

Tržišni udio NRK-a (%)

[10 –11 ]

[12,5 –13,5 ]

[15 –16 ]

[12 –13 ]

Indeks

Indeks

100

100

121

121

147

147

117

117

Tržišni udio Brazila (%)

[2 –3 ]

[0,5 –1,5 ]

[1 –2 ]

[2 –3 ]

Indeks

Indeks

100

100

33

33

72

72

117

117

Tržišni udio predmetnih zemalja (%)

[12 –14 ]

[13 –15 ]

[16 –18 ]

[14 –16 ]

Indeks

Indeks

100

100

105

105

133

133

117

117

Izvor: Eurostat

Izvor

| (146) | Obujam uvoza iz predmetnih zemalja povećao se od 2018. do razdoblja ispitnog postupka za 13 %, dok se njihov tržišni udio u istom razdoblju povećao za 17 %. Obujam uvoza stalno se povećavao do 2020., a zatim se smanjio tijekom razdoblja ispitnog postupka uglavnom zbog prometnih i logističkih problema povezanih s uvozom iz Kine u drugoj polovini razdoblja ispitnog postupka. U svakom slučaju, obujam uvoza iz predmetnih zemalja u razdoblju ispitnog postupka bio je veći u usporedbi s 2018. i s 2019. |
| --- | --- |

(146)

Obujam uvoza iz predmetnih zemalja povećao se od 2018. do razdoblja ispitnog postupka za 13 %, dok se njihov tržišni udio u istom razdoblju povećao za 17 %. Obujam uvoza stalno se povećavao do 2020., a zatim se smanjio tijekom razdoblja ispitnog postupka uglavnom zbog prometnih i logističkih problema povezanih s uvozom iz Kine u drugoj polovini razdoblja ispitnog postupka. U svakom slučaju, obujam uvoza iz predmetnih zemalja u razdoblju ispitnog postupka bio je veći u usporedbi s 2018. i s 2019.

4.3.3.   Cijene proizvoda uvezenih iz predmetne zemlje i sniženje cijena

Cijene proizvoda uvezenih iz predmetne zemlje i sniženje cijena

| (147) | Komisija je cijene uvoza utvrdila na temelju podataka Eurostata. Sniženje cijena zbog uvoza utvrđeno je na temelju podataka proizvođača izvoznika koji surađuju i proizvođača iz Unije koji surađuju. |
| --- | --- |

(147)

Komisija je cijene uvoza utvrdila na temelju podataka Eurostata. Sniženje cijena zbog uvoza utvrđeno je na temelju podataka proizvođača izvoznika koji surađuju i proizvođača iz Unije koji surađuju.

| (148) | Ponderirana prosječna cijena uvoza iz predmetnih zemalja kretala se kako slijedi:

  Tablica 5.


  Uvozne cijene (EUR/tona) | 2018. | 2019. | 2020. | Razdoblje ispitnog postupka |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Uvozna cijena, NRK | 771 | 761 | 701 | 721 |
| Indeks | 100 | 99 | 91 | 93 |
| Uvozna cijena, Brazil | 701 | 654 | 619 | 690 |
| Indeks | 100 | 93 | 88 | 98 |
| Uvozna cijena, predmetne zemlje | 759 | 755 | 693 | 715 |
| Indeks | 100 | 99 | 91 | 94 |
| Izvor: Eurostat |

(148)

Ponderirana prosječna cijena uvoza iz predmetnih zemalja kretala se kako slijedi:

Tablica 5.

Tablica 5.

Uvozne cijene (EUR/tona)

Uvozne cijene (EUR/tona)

2018.

2019.

2020.

Razdoblje ispitnog postupka

Uvozna cijena, NRK

771

761

701

721

Indeks

Indeks

100

100

99

99

91

91

93

93

Uvozna cijena, Brazil

701

654

619

690

Indeks

Indeks

100

100

93

93

88

88

98

98

Uvozna cijena, predmetne zemlje

759

755

693

715

Indeks

Indeks

100

100

99

99

91

91

94

94

Izvor: Eurostat

Izvor

| (149) | Prosječna uvozna cijena uvoza iz predmetnih zemalja smanjila se za 6 % tijekom razmatranog razdoblja iako se cijena glavnih sirovina (željezne rude i toplovaljanih traka) povećala u istom razdoblju. Uvozne cijene bile su niže od cijena industrije Unije kako je prikazano u tablici 9. |
| --- | --- |

(149)

Prosječna uvozna cijena uvoza iz predmetnih zemalja smanjila se za 6 % tijekom razmatranog razdoblja iako se cijena glavnih sirovina (željezne rude i toplovaljanih traka) povećala u istom razdoblju. Uvozne cijene bile su niže od cijena industrije Unije kako je prikazano u tablici 9.

| (150) | Komisija je sniženje cijena tijekom razdoblja ispitnog postupka utvrdila uspoređujući:






  (1) | ponderirane prosječne prodajne cijene po vrsti proizvoda proizvođača iz Unije u uzorku koje su naplaćene nepovezanim kupcima na tržištu Unije, prilagođene na razinu franko tvornica; i |
| --- | --- | --- |

(150)

Komisija je sniženje cijena tijekom razdoblja ispitnog postupka utvrdila uspoređujući:

(1)

ponderirane prosječne prodajne cijene po vrsti proizvoda proizvođača iz Unije u uzorku koje su naplaćene nepovezanim kupcima na tržištu Unije, prilagođene na razinu franko tvornica; i

| (2) | odgovarajuće ponderirane prosječne cijene po uvezenoj vrsti proizvoda koje kineski proizvođači u uzorku koji surađuju i brazilski proizvođači koji surađuju naplaćuju prvom nezavisnom kupcu na tržištu Unije, utvrđene na temelju cijena CIF (troškovi, osiguranje, vozarina), uz odgovarajuće prilagodbe za carine i troškove nakon uvoza. |
| --- | --- |

(2)

odgovarajuće ponderirane prosječne cijene po uvezenoj vrsti proizvoda koje kineski proizvođači u uzorku koji surađuju i brazilski proizvođači koji surađuju naplaćuju prvom nezavisnom kupcu na tržištu Unije, utvrđene na temelju cijena CIF (troškovi, osiguranje, vozarina), uz odgovarajuće prilagodbe za carine i troškove nakon uvoza.

| (151) | Usporedba cijena izvršena je za svaku vrstu proizvoda za transakcije na istoj razini trgovine, nakon potrebnog usklađivanja i odbijanja rabata i popusta. Rezultat usporedbe izražen je kao postotak teoretskog prometa proizvođača iz Unije u uzorku tijekom razdoblja ispitnog postupka. Dobivena je ponderirana prosječna marža sniženja cijena od 1,9 % do 13,7 % za Kinu i 21,8 % za Brazil. |
| --- | --- |

(151)

Usporedba cijena izvršena je za svaku vrstu proizvoda za transakcije na istoj razini trgovine, nakon potrebnog usklađivanja i odbijanja rabata i popusta. Rezultat usporedbe izražen je kao postotak teoretskog prometa proizvođača iz Unije u uzorku tijekom razdoblja ispitnog postupka. Dobivena je ponderirana prosječna marža sniženja cijena od 1,9 % do 13,7 % za Kinu i 21,8 % za Brazil.

| (152) | Korisnik Eviosys tvrdio je da zbog problema s kvalitetom cijene predmetnog proizvoda iz NRK-a nisu izravno usporedive s cijenama industrije Unije. Međutim, ta tvrdnja nije bila potkrijepljena dokazima. Stoga je ta tvrdnja privremeno odbačena. |
| --- | --- |

(152)

Korisnik Eviosys tvrdio je da zbog problema s kvalitetom cijene predmetnog proizvoda iz NRK-a nisu izravno usporedive s cijenama industrije Unije. Međutim, ta tvrdnja nije bila potkrijepljena dokazima. Stoga je ta tvrdnja privremeno odbačena.

4.4.   Gospodarsko stanje industrije Unije

Gospodarsko stanje industrije Unije

4.4.1.   Opće napomene

Opće napomene

| (153) | U skladu s člankom 3. stavkom 5. osnovne uredbe ispitivanje utjecaja dampinškog uvoza na industriju Unije uključivalo je i procjenu svih gospodarskih čimbenika koji su imali utjecaj na stanje industrije Unije tijekom razmatranog razdoblja. |
| --- | --- |

(153)

U skladu s člankom 3. stavkom 5. osnovne uredbe ispitivanje utjecaja dampinškog uvoza na industriju Unije uključivalo je i procjenu svih gospodarskih čimbenika koji su imali utjecaj na stanje industrije Unije tijekom razmatranog razdoblja.

| (154) | Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 12., odabir uzorka proveden je radi utvrđivanja moguće štete koju je pretrpjela industrija Unije. |
| --- | --- |

(154)

Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 12., odabir uzorka proveden je radi utvrđivanja moguće štete koju je pretrpjela industrija Unije.

| (155) | Za utvrđivanje štete Komisija je razlikovala makroekonomske i mikroekonomske pokazatelje štete. Komisija je ocijenila makroekonomske pokazatelje na temelju podataka iz odgovora na makroekonomski upitnik. Podaci su se odnosili na sve proizvođače iz Unije. Komisija je ocijenila mikroekonomske pokazatelje na temelju podataka iz odgovora na upitnik koje su dostavili proizvođači iz Unije u uzorku. Podaci su se odnosili na proizvođače iz Unije u uzorku. Utvrđeno je da su oba skupa podataka reprezentativna za gospodarsko stanje industrije Unije. |
| --- | --- |

(155)

Za utvrđivanje štete Komisija je razlikovala makroekonomske i mikroekonomske pokazatelje štete. Komisija je ocijenila makroekonomske pokazatelje na temelju podataka iz odgovora na makroekonomski upitnik. Podaci su se odnosili na sve proizvođače iz Unije. Komisija je ocijenila mikroekonomske pokazatelje na temelju podataka iz odgovora na upitnik koje su dostavili proizvođači iz Unije u uzorku. Podaci su se odnosili na proizvođače iz Unije u uzorku. Utvrđeno je da su oba skupa podataka reprezentativna za gospodarsko stanje industrije Unije.

| (156) | Makroekonomski su pokazatelji sljedeći: proizvodnja, proizvodni kapacitet, iskorištenost kapaciteta, obujam prodaje, tržišni udio, rast, zaposlenost, produktivnost, visina dampinške marže i oporavak od prethodnog dampinga. |
| --- | --- |

(156)

Makroekonomski su pokazatelji sljedeći: proizvodnja, proizvodni kapacitet, iskorištenost kapaciteta, obujam prodaje, tržišni udio, rast, zaposlenost, produktivnost, visina dampinške marže i oporavak od prethodnog dampinga.

| (157) | Mikroekonomski su pokazatelji sljedeći: prosječne jedinične cijene, jedinični trošak, troškovi rada, zalihe, profitabilnost, novčani tok, ulaganja, povrat ulaganja i sposobnost prikupljanja kapitala. |
| --- | --- |

(157)

Mikroekonomski su pokazatelji sljedeći: prosječne jedinične cijene, jedinični trošak, troškovi rada, zalihe, profitabilnost, novčani tok, ulaganja, povrat ulaganja i sposobnost prikupljanja kapitala.

4.4.2.   Makroekonomski pokazatelji

Makroekonomski pokazatelji

4.4.2.1.   Proizvodnja, proizvodni kapacitet i iskorištenost kapaciteta

Proizvodnja, proizvodni kapacitet i iskorištenost kapaciteta

| (158) | Ukupna proizvodnja Unije, proizvodni kapacitet i iskorištenost kapaciteta razvijali su se tijekom razmatranog razdoblja kako slijedi:

  Tablica 6.


  Proizvodnja, proizvodni kapaciteti i iskorištenost kapaciteta | 2018. | 2019. | 2020. | Razdoblje ispitnog postupka |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obujam proizvodnje (u tonama) | [480 000 – 562 000 ] | [464 000 – 544 000 ] | [428 000 – 501 000 ] | [439 000 –513 000 ] |
| Indeks | 100 | 97 | 89 | 91 |
| Proizvodni kapacitet (u tonama) | [581 000 – 680 000 ] | [581 000 – 680 000 ] | [581 000 – 680 000 ] | [581 000 –680 000 ] |
| Indeks | 100 | 100 | 100 | 100 |
| Iskorištenost kapaciteta (%) | [82 –89 ] | [80 –86 ] | [73 –79 ] | [75 –81 ] |
| Indeks | 100 | 97 | 89 | 91 |
| Izvor: Eurofer i proizvođači iz Unije u uzorku |

(158)

Ukupna proizvodnja Unije, proizvodni kapacitet i iskorištenost kapaciteta razvijali su se tijekom razmatranog razdoblja kako slijedi:

Tablica 6.

Tablica 6.

Proizvodnja, proizvodni kapaciteti i iskorištenost kapaciteta

Proizvodnja, proizvodni kapaciteti i iskorištenost kapaciteta

2018.

2019.

2020.

Razdoblje ispitnog postupka

Obujam proizvodnje (u tonama)

[480 000 – 562 000 ]

[464 000 – 544 000 ]

[428 000 – 501 000 ]

[439 000 –513 000 ]

Indeks

Indeks

100

100

97

97

89

89

91

91

Proizvodni kapacitet (u tonama)

[581 000 – 680 000 ]

[581 000 – 680 000 ]

[581 000 – 680 000 ]

[581 000 –680 000 ]

Indeks

Indeks

100

100

100

100

100

100

100

100

Iskorištenost kapaciteta (%)

[82 –89 ]

[80 –86 ]

[73 –79 ]

[75 –81 ]

Indeks

Indeks

100

100

97

97

89

89

91

91

Izvor: Eurofer i proizvođači iz Unije u uzorku

Izvor

| (159) | Obujam proizvodnje industrije Unije smanjio se tijekom razmatranog razdoblja. |
| --- | --- |

(159)

Obujam proizvodnje industrije Unije smanjio se tijekom razmatranog razdoblja.

| (160) | Iako je proizvodni kapacitet industrije Unije ostao stabilan tijekom razmatranog razdoblja, iskorištenost kapaciteta slijedila je isti negativni trend kao proizvodnja i smanjila se za 9 % od 2018. do razdoblja ispitnog postupka. |
| --- | --- |

(160)

Iako je proizvodni kapacitet industrije Unije ostao stabilan tijekom razmatranog razdoblja, iskorištenost kapaciteta slijedila je isti negativni trend kao proizvodnja i smanjila se za 9 % od 2018. do razdoblja ispitnog postupka.

4.4.2.2.   Obujam prodaje i tržišni udio

Obujam prodaje i tržišni udio

| (161) | Obujam prodaje industrije Unije i tržišni udio u razmatranom razdoblju kretali su se kako slijedi:

  Tablica 7.


  Obujam prodaje i tržišni udio | 2018. | 2019. | 2020. | Razdoblje ispitnog postupka |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obujam prodaje na tržištu Unije (u tonama) | [336 000 – 394 000 ] | [336 000 – 394 000 ] | [317 000 – 371 000 ] | [337 000 –394 000 ] |
| Indeks | 100 | 100 | 94 | 100 |
| Tržišni udio (%) | [61 –66 ] | [63 –68 ] | [60 –64 ] | [64 –68 ] |
| Indeks | 100 | 103 | 97 | 104 |
| Izvor: Eurofer i proizvođači iz Unije u uzorku |

(161)

Obujam prodaje industrije Unije i tržišni udio u razmatranom razdoblju kretali su se kako slijedi:

Tablica 7.

Tablica 7.

Obujam prodaje i tržišni udio

Obujam prodaje i tržišni udio

2018.

2019.

2020.

Razdoblje ispitnog postupka

Obujam prodaje na tržištu Unije (u tonama)

[336 000 – 394 000 ]

[336 000 – 394 000 ]

[317 000 – 371 000 ]

[337 000 –394 000 ]

Indeks

Indeks

100

100

100

100

94

94

100

100

Tržišni udio (%)

[61 –66 ]

[63 –68 ]

[60 –64 ]

[64 –68 ]

Indeks

Indeks

100

100

103

103

97

97

104

104

Izvor: Eurofer i proizvođači iz Unije u uzorku

Izvor:

| (162) | Obujam prodaje industrije Unije na tržištu Unije ostao je općenito stabilan tijekom razmatranog razdoblja, uz pad od 6 % zabilježen 2020. Tržišni udio industrije Unije blago se povećao tijekom tog razdoblja za 4 %. |
| --- | --- |

(162)

Obujam prodaje industrije Unije na tržištu Unije ostao je općenito stabilan tijekom razmatranog razdoblja, uz pad od 6 % zabilježen 2020. Tržišni udio industrije Unije blago se povećao tijekom tog razdoblja za 4 %.

4.4.2.3.   Zaposlenost i produktivnost

Zaposlenost i produktivnost

| (163) | Zaposlenost i produktivnost razvijale su se tijekom razmatranog razdoblja kako slijedi:

  Tablica 8.


  Zaposlenost i produktivnost | 2018. | 2019. | 2020. | Razdoblje ispitnog postupka |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Broj zaposlenika | [680 –790 ] | [820 –960 ] | [840 –980 ] | [770 –900 ] |
| Indeks | 100 | 122 | 124 | 113 |
| Produktivnost (u tonama po zaposleniku) | [658 –770 ] | [523 –612 ] | [473 –553 ] | [530 –621 ] |
| Indeks | 100 | 79 | 72 | 81 |
| Izvor: Eurofer i proizvođači iz Unije u uzorku |

(163)

Zaposlenost i produktivnost razvijale su se tijekom razmatranog razdoblja kako slijedi:

Tablica 8.

Tablica 8.

Zaposlenost i produktivnost

Zaposlenost i produktivnost

2018.

2019.

2020.

Razdoblje ispitnog postupka

Broj zaposlenika

[680 –790 ]

[820 –960 ]

[840 –980 ]

[770 –900 ]

Indeks

Indeks

100

100

122

122

124

124

113

113

Produktivnost (u tonama po zaposleniku)

[658 –770 ]

[523 –612 ]

[473 –553 ]

[530 –621 ]

Indeks

Indeks

100

100

79

79

72

72

81

81

Izvor: Eurofer i proizvođači iz Unije u uzorku

Izvor:

| (164) | Dok se broj zaposlenika povećao za 13 % od 2018. do razdoblja ispitnog postupka, produktivnost se smanjila za 19 %. Pad produktivnosti uglavnom je posljedica smanjenja obujma proizvodnje tijekom razmatranog razdoblja. Smanjenje produktivnosti upućuje na povećan trošak rada po toni proizvedenog ECCS-a. |
| --- | --- |

(164)

Dok se broj zaposlenika povećao za 13 % od 2018. do razdoblja ispitnog postupka, produktivnost se smanjila za 19 %. Pad produktivnosti uglavnom je posljedica smanjenja obujma proizvodnje tijekom razmatranog razdoblja. Smanjenje produktivnosti upućuje na povećan trošak rada po toni proizvedenog ECCS-a.

4.4.2.4.   Rast

Rast

| (165) | Kako je objašnjeno u odjeljcima od 4.4.2.1. do 4.4.2.3., obujam proizvodnje i iskorištenost kapaciteta industrije Unije smanjili su se za 9 % tijekom razmatranog razdoblja, što je dovelo do viših fiksnih troškova po jedinici proizvodnje i niže produktivnosti. To je smanjenje premašilo smanjenje potrošnje u Uniji, kako je navedeno u uvodnoj izjavi 139. |
| --- | --- |

(165)

Kako je objašnjeno u odjeljcima od 4.4.2.1. do 4.4.2.3., obujam proizvodnje i iskorištenost kapaciteta industrije Unije smanjili su se za 9 % tijekom razmatranog razdoblja, što je dovelo do viših fiksnih troškova po jedinici proizvodnje i niže produktivnosti. To je smanjenje premašilo smanjenje potrošnje u Uniji, kako je navedeno u uvodnoj izjavi 139.

| (166) | Iako je obujam prodaje na tržištu Unije ostao stabilan, a tržišni se udio povećao za 4 % od 2018. do razdoblja ispitnog postupka, industrija Unije zabilježila je pogoršanje svojih financijskih rezultata. Kako je objašnjeno u odjeljku 4.4.3. u nastavku, suočila se s višim troškovima proizvodnje, pri čemu nije mogla na odgovarajući način prilagoditi svoje prodajne cijene. |
| --- | --- |

(166)

Iako je obujam prodaje na tržištu Unije ostao stabilan, a tržišni se udio povećao za 4 % od 2018. do razdoblja ispitnog postupka, industrija Unije zabilježila je pogoršanje svojih financijskih rezultata. Kako je objašnjeno u odjeljku 4.4.3. u nastavku, suočila se s višim troškovima proizvodnje, pri čemu nije mogla na odgovarajući način prilagoditi svoje prodajne cijene.

| (167) | Stoga su ugrožene perspektive rasta industrije Unije. |
| --- | --- |

(167)

Stoga su ugrožene perspektive rasta industrije Unije.

4.4.2.5.   Visina dampinške marže i oporavak od prošlog dampinga

Visina dampinške marže i oporavak od prošlog dampinga

| (168) | Sve su dampinške marže bile znatno iznad razine de minimis. Utjecaj visine stvarnih dampinških marži na industriju Unije bio je znatan s obzirom na obujam i cijene proizvoda uvezenih iz predmetnih zemalja. |
| --- | --- |

(168)

Sve su dampinške marže bile znatno iznad razine de minimis. Utjecaj visine stvarnih dampinških marži na industriju Unije bio je znatan s obzirom na obujam i cijene proizvoda uvezenih iz predmetnih zemalja.

de minimis

| (169) | Ovo je prvi antidampinški ispitni postupak u vezi s proizvodom iz ispitnog postupka. Stoga nisu bili raspoloživi podaci za procjenu učinaka mogućeg prethodnog dampinga. |
| --- | --- |

(169)

Ovo je prvi antidampinški ispitni postupak u vezi s proizvodom iz ispitnog postupka. Stoga nisu bili raspoloživi podaci za procjenu učinaka mogućeg prethodnog dampinga.

4.4.3.   Mikroekonomski pokazatelji

Mikroekonomski pokazatelji

4.4.3.1.   Cijene i čimbenici koji utječu na cijene

Cijene i čimbenici koji utječu na cijene

| (170) | Ponderirane prosječne jedinične prodajne cijene proizvođača iz Unije u uzorku prema nepovezanim kupcima u Uniji u razmatranom razdoblju kretale su se kako slijedi:

  Tablica 9.


  Prodajne cijene u Uniji (EUR/tona) | 2018. | 2019. | 2020. | Razdoblje ispitnog postupka |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Prosječne jedinične prodajne cijene u Uniji na ukupnom tržištu | [780 –910 ] | [800 –930 ] | [760 –890 ] | [780 –910 ] |
| Indeks | 100 | 102 | 97 | 100 |
| Jedinični trošak proizvodnje | [770 –900 ] | [810 –950 ] | [810 –940 ] | [840 –980 ] |
| Indeks | 100 | 106 | 105 | 109 |
| Izvor: proizvođači iz Unije u uzorku |

(170)

Ponderirane prosječne jedinične prodajne cijene proizvođača iz Unije u uzorku prema nepovezanim kupcima u Uniji u razmatranom razdoblju kretale su se kako slijedi:

Tablica 9.

Tablica 9.

Prodajne cijene u Uniji (EUR/tona)

Prodajne cijene u Uniji (EUR/tona)

2018.

2019.

2020.

Razdoblje ispitnog postupka

Prosječne jedinične prodajne cijene u Uniji na ukupnom tržištu

[780 –910 ]

[800 –930 ]

[760 –890 ]

[780 –910 ]

Indeks

Indeks

100

100

102

102

97

97

100

100

Jedinični trošak proizvodnje

[770 –900 ]

[810 –950 ]

[810 –940 ]

[840 –980 ]

Indeks

Indeks

100

100

106

106

105

105

109

109

Izvor: proizvođači iz Unije u uzorku

Izvor:

| (171) | Prosječne prodajne cijene industrije Unije ostale su općenito stabilne tijekom razmatranog razdoblja iako se prosječni trošak proizvodnje povećao za 9 % od 2018. do razdoblja ispitnog postupka. Industrija Unije nije mogla povećati prodajne cijene kako bi pokrila povećane troškove proizvodnje. |
| --- | --- |

(171)

Prosječne prodajne cijene industrije Unije ostale su općenito stabilne tijekom razmatranog razdoblja iako se prosječni trošak proizvodnje povećao za 9 % od 2018. do razdoblja ispitnog postupka. Industrija Unije nije mogla povećati prodajne cijene kako bi pokrila povećane troškove proizvodnje.

| (172) | Prodaja istovjetnog proizvoda industrije Unije na tržištu Unije temeljila se na godišnjim ugovorima s kupcima kojima su utvrđene količine i cijene za sljedeću godinu. Iako industrija Unije ima minimalan prostor za povećanje prodajnih cijena u kontekstu povećanja cijena sirovina tijekom primjene godišnjeg ugovora, u načelu bi trebala moći povećati svoje prodajne cijene kad pregovara o ugovorima za sljedeću godinu. Međutim, industrija Unije to nije uspjela učiniti tijekom razmatranog razdoblja zbog pritiska uvoza na cijene. To je dovelo do smanjenja profitabilnosti industrije Unije, kako je objašnjeno u odjeljku 4.4.3.4. u nastavku. |
| --- | --- |

(172)

Prodaja istovjetnog proizvoda industrije Unije na tržištu Unije temeljila se na godišnjim ugovorima s kupcima kojima su utvrđene količine i cijene za sljedeću godinu. Iako industrija Unije ima minimalan prostor za povećanje prodajnih cijena u kontekstu povećanja cijena sirovina tijekom primjene godišnjeg ugovora, u načelu bi trebala moći povećati svoje prodajne cijene kad pregovara o ugovorima za sljedeću godinu. Međutim, industrija Unije to nije uspjela učiniti tijekom razmatranog razdoblja zbog pritiska uvoza na cijene. To je dovelo do smanjenja profitabilnosti industrije Unije, kako je objašnjeno u odjeljku 4.4.3.4. u nastavku.

4.4.3.2.   Troškovi rada

Troškovi rada

| (173) | Prosječni troškovi rada proizvođača iz Unije u uzorku u razmatranom razdoblju kretali su se kako slijedi:

  Tablica 10.


  Prosječni troškovi rada po zaposleniku (EUR) | 2018. | 2019. | 2020. | Razdoblje ispitnog postupka |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Prosječni troškovi rada po zaposleniku | [71 000 –83 000 ] | [72 000 –85 000 ] | [68 000 –80 000 ] | [71 000 –83 000 ] |
| Indeks | 100 | 102 | 96 | 100 |
| Izvor: proizvođači iz Unije u uzorku |

(173)

Prosječni troškovi rada proizvođača iz Unije u uzorku u razmatranom razdoblju kretali su se kako slijedi:

Tablica 10.

Tablica 10.

Prosječni troškovi rada po zaposleniku (EUR)

Prosječni troškovi rada po zaposleniku (EUR)

2018.

2019.

2020.

Razdoblje ispitnog postupka

Prosječni troškovi rada po zaposleniku

[71 000 –83 000 ]

[72 000 –85 000 ]

[68 000 –80 000 ]

[71 000 –83 000 ]

Indeks

Indeks

100

100

102

102

96

96

100

100

Izvor: proizvođači iz Unije u uzorku

Izvor:

| (174) | Prosječni trošak rada po zaposleniku industrije Unije ostao je općenito stabilan tijekom razmatranog razdoblja, uz malo povećanje 2019. i smanjenje od 4 % u 2020., uglavnom zbog prekida proizvodnje zbog pandemije bolesti COVID-19. Tijekom razdoblja ispitnog postupka prosječni trošak rada vratio se na razinu iz 2018. |
| --- | --- |

(174)

Prosječni trošak rada po zaposleniku industrije Unije ostao je općenito stabilan tijekom razmatranog razdoblja, uz malo povećanje 2019. i smanjenje od 4 % u 2020., uglavnom zbog prekida proizvodnje zbog pandemije bolesti COVID-19. Tijekom razdoblja ispitnog postupka prosječni trošak rada vratio se na razinu iz 2018.

4.4.3.3.   Zalihe

Zalihe

| (175) | Razine zaliha proizvođača iz Unije u uzorku u razmatranom razdoblju kretale su se kako slijedi:

  Tablica 11.


  Zalihe | 2018. | 2019. | 2020. | Razdoblje ispitnog postupka |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Završne zalihe (u tonama) | [37 900 –44 400 ] | [41 800 –48 900 ] | [22 700 –26 600 ] | [33 700 –39 500 ] |
| Indeks | 100 | 110 | 60 | 89 |
| Završne zalihe kao postotak proizvodnje (%) | [7 –9 ] | [9 –11 ] | [5 –7 ] | [7 –9 ] |
| Indeks | 100 | 115 | 68 | 98 |
| Izvor: proizvođači iz Unije u uzorku |

(175)

Razine zaliha proizvođača iz Unije u uzorku u razmatranom razdoblju kretale su se kako slijedi:

Tablica 11.

Tablica 11.

Zalihe

Zalihe

2018.

2019.

2020.

Razdoblje ispitnog postupka

Završne zalihe (u tonama)

[37 900 –44 400 ]

[41 800 –48 900 ]

[22 700 –26 600 ]

[33 700 –39 500 ]

Indeks

Indeks

100

100

110

110

60

60

89

89

Završne zalihe kao postotak proizvodnje (%)

[7 –9 ]

[9 –11 ]

[5 –7 ]

[7 –9 ]

Indeks

Indeks

100

100

115

115

68

68

98

98

Izvor: proizvođači iz Unije u uzorku

Izvor:

| (176) | Zalihe su se najprije povećale za 10 % u 2019., a zatim drastično smanjile 2020. Ukupno su se smanjile za 11 % od 2018. do razdoblja ispitnog postupka. Kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 172., industriju ECCS-a u Uniji karakteriziraju godišnji okvirni ugovori između proizvođača i kupaca kojima se određuju količine i cijene. Ti okvirni ugovori provode se narudžbenicama u skladu s potrebama klijenta. Zbog toga industrija Unije može planirati svoju proizvodnju i zalihe. Stoga zalihe nisu glavni pokazatelj za procjenu rezultata industrije Unije. |
| --- | --- |

(176)

Zalihe su se najprije povećale za 10 % u 2019., a zatim drastično smanjile 2020. Ukupno su se smanjile za 11 % od 2018. do razdoblja ispitnog postupka. Kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 172., industriju ECCS-a u Uniji karakteriziraju godišnji okvirni ugovori između proizvođača i kupaca kojima se određuju količine i cijene. Ti okvirni ugovori provode se narudžbenicama u skladu s potrebama klijenta. Zbog toga industrija Unije može planirati svoju proizvodnju i zalihe. Stoga zalihe nisu glavni pokazatelj za procjenu rezultata industrije Unije.

4.4.3.4.   Profitabilnost, novčani tok, ulaganja, povrat ulaganja i sposobnost prikupljanja kapitala

Profitabilnost, novčani tok, ulaganja, povrat ulaganja i sposobnost prikupljanja kapitala

| (177) | Profitabilnost, novčani tok, ulaganja i povrat ulaganja proizvođača iz Unije u uzorku u razmatranom razdoblju kretali su se kako slijedi:

  Tablica 12.


  Profitabilnost, novčani tok, ulaganja i povrat ulaganja | 2018. | 2019. | 2020. | Razdoblje ispitnog postupka |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Profitabilnost prodaje u Uniji nepovezanim kupcima (% prodajnog prometa) | [1 –3 ] | [(–1 )–(–3 )] | [(–7 )–(–9 )] | [(–8 )–(–10 )] |
| Indeks | 100 | – 137 | – 414 | – 505 |
| Novčani tok (EUR) | [10 000 000 – 11 700 000 ] | [1 000 000 – 2 000 000 ] | [(–5 400 000 )–(–6 300 000 )] | [(–9 500 000 )–(–11 150 000 )] |
| Indeks | 100 | 9 | –54 | –95 |
| Ulaganja (EUR) | [16 820 000 – 19 690 000 ] | [22 750 000 – 26 630 000 ] | [28 400 000 – 33 250 000 ] | [30 000 000 – 35 130 000 ] |
| Indeks | 100 | 135 | 169 | 178 |
| Povrat ulaganja (%) | [1 –2 ] | [(–1 )–(–2 )] | [(–3 )–(–4 )] | [(–4 )–(–5 )] |
| Indeks | 100 | – 137 | – 373 | – 461 |
| Izvor: proizvođači iz Unije u uzorku |

(177)

Profitabilnost, novčani tok, ulaganja i povrat ulaganja proizvođača iz Unije u uzorku u razmatranom razdoblju kretali su se kako slijedi:

Tablica 12.

Tablica 12.

Profitabilnost, novčani tok, ulaganja i povrat ulaganja

Profitabilnost, novčani tok, ulaganja i povrat ulaganja

2018.

2019.

2020.

Razdoblje ispitnog postupka

Profitabilnost prodaje u Uniji nepovezanim kupcima (% prodajnog prometa)

[1 –3 ]

[(–1 )–(–3 )]

[(–7 )–(–9 )]

[(–8 )–(–10 )]

Indeks

Indeks

100

100

– 137

– 137

– 414

– 414

– 505

– 505

Novčani tok (EUR)

[10 000 000 – 11 700 000 ]

[1 000 000 – 2 000 000 ]

[(–5 400 000 )–(–6 300 000 )]

[(–9 500 000 )–(–11 150 000 )]

Indeks

Indeks

100

100

9

9

–54

–54

–95

–95

Ulaganja (EUR)

[16 820 000 – 19 690 000 ]

[22 750 000 – 26 630 000 ]

[28 400 000 – 33 250 000 ]

[30 000 000 – 35 130 000 ]

Indeks

Indeks

100

100

135

135

169

169

178

178

Povrat ulaganja (%)

[1 –2 ]

[(–1 )–(–2 )]

[(–3 )–(–4 )]

[(–4 )–(–5 )]

Indeks

Indeks

100

100

– 137

– 137

– 373

– 373

– 461

– 461

Izvor: proizvođači iz Unije u uzorku

Izvor

| (178) | Komisija je utvrdila profitabilnost proizvođača iz Unije u uzorku iskazivanjem neto dobiti prije oporezivanja od prodaje istovjetnog proizvoda nepovezanim kupcima u Uniji kao postotak prometa od te prodaje. |
| --- | --- |

(178)

Komisija je utvrdila profitabilnost proizvođača iz Unije u uzorku iskazivanjem neto dobiti prije oporezivanja od prodaje istovjetnog proizvoda nepovezanim kupcima u Uniji kao postotak prometa od te prodaje.

| (179) | Profitabilnost industrije Unije smanjila se i počela bilježiti gubitke od 2019., koji su se dodatno povećali tijekom razdoblja ispitnog postupka. Naime, iako je industrija Unije zadržala obujam proizvodnje kako bi pokrila visoke fiksne troškove, nije mogla povećati prodajne cijene kako bi pokrila povećane troškove proizvodnje te je stoga počela bilježiti gubitke. |
| --- | --- |

(179)

Profitabilnost industrije Unije smanjila se i počela bilježiti gubitke od 2019., koji su se dodatno povećali tijekom razdoblja ispitnog postupka. Naime, iako je industrija Unije zadržala obujam proizvodnje kako bi pokrila visoke fiksne troškove, nije mogla povećati prodajne cijene kako bi pokrila povećane troškove proizvodnje te je stoga počela bilježiti gubitke.

| (180) | Neto novčani tok sposobnost je proizvođača Unije da samostalno financiraju svoje djelatnosti. Zabilježen je trend pada neto novčanog toka uz smanjenje od približno 200 % tijekom razmatranog razdoblja te je trend bio negativan tijekom razdoblja ispitnog postupka. Stoga se industrija Unije suočila s poteškoćama u samostalnom financiranju svojih djelatnosti, što je dodatni pokazatelj pogoršanja njezine financijske situacije. |
| --- | --- |

(180)

Neto novčani tok sposobnost je proizvođača Unije da samostalno financiraju svoje djelatnosti. Zabilježen je trend pada neto novčanog toka uz smanjenje od približno 200 % tijekom razmatranog razdoblja te je trend bio negativan tijekom razdoblja ispitnog postupka. Stoga se industrija Unije suočila s poteškoćama u samostalnom financiranju svojih djelatnosti, što je dodatni pokazatelj pogoršanja njezine financijske situacije.

| (181) | Povrat ulaganja dobit je u postotku neto knjigovodstvene vrijednosti ulaganja. Slijedio je sličan negativan trend kao profitabilnost i neto novčani tok. Povrat ulaganja znatno se smanjio od 2018. do razdoblja ispitnog postupka, a tijekom razdoblja ispitnog postupka postao je negativan. Stoga industrija Unije nije mogla ostvariti dovoljnu dobit kako bi pokrila svoja ulaganja. Naime, industrija Unije postupno je povećavala svoja ulaganja tijekom razmatranog razdoblja, uglavnom zbog potrebe da ispuni pravne zahtjeve, i nije mogla ostvariti povrat tih ulaganja. Negativno kretanje povrata ulaganja tijekom razmatranog razdoblja dodatno je upućivalo na to da se opća financijska situacija industrije Unije znatno pogoršala. |
| --- | --- |

(181)

Povrat ulaganja dobit je u postotku neto knjigovodstvene vrijednosti ulaganja. Slijedio je sličan negativan trend kao profitabilnost i neto novčani tok. Povrat ulaganja znatno se smanjio od 2018. do razdoblja ispitnog postupka, a tijekom razdoblja ispitnog postupka postao je negativan. Stoga industrija Unije nije mogla ostvariti dovoljnu dobit kako bi pokrila svoja ulaganja. Naime, industrija Unije postupno je povećavala svoja ulaganja tijekom razmatranog razdoblja, uglavnom zbog potrebe da ispuni pravne zahtjeve, i nije mogla ostvariti povrat tih ulaganja. Negativno kretanje povrata ulaganja tijekom razmatranog razdoblja dodatno je upućivalo na to da se opća financijska situacija industrije Unije znatno pogoršala.

| (182) | Pogoršana financijska situacija utjecala je na sposobnost proizvođača iz Unije u uzorku da prikupe kapital. Znatno smanjenje profitabilnosti i neto novčanog toka ukazalo je na ozbiljne probleme u pogledu likvidnosti industrije Unije i njezine sposobnosti prikupljanja kapitala za financiranje poslovne aktivnosti i potrebnih ulaganja. |
| --- | --- |

(182)

Pogoršana financijska situacija utjecala je na sposobnost proizvođača iz Unije u uzorku da prikupe kapital. Znatno smanjenje profitabilnosti i neto novčanog toka ukazalo je na ozbiljne probleme u pogledu likvidnosti industrije Unije i njezine sposobnosti prikupljanja kapitala za financiranje poslovne aktivnosti i potrebnih ulaganja.

4.4.4.   Zaključak o šteti

Zaključak o šteti

| (183) | Gospodarski pokazatelji na makrorazini i na mikrorazini pogoršali su se tijekom razmatranog razdoblja. |
| --- | --- |

(183)

Gospodarski pokazatelji na makrorazini i na mikrorazini pogoršali su se tijekom razmatranog razdoblja.

| (184) | Iako je proizvodni kapacitet industrije Unije ostao stabilan, iskorištenost kapaciteta smanjila se za 9 % od 2018. do razdoblja ispitnog postupka, što je dovelo do viših fiksnih troškova po toni ECCS-a. Iako je obujam prodaje industrije Unije općenito ostao stabilan te se njezin tržišni udio donekle povećao u razmatranom razdoblju, uglavnom zbog smanjenja uvoza iz ostalih trećih zemalja (za 21 % kad je riječ o tržišnom udjelu), njezin se obujam proizvodnje u istom razdoblju smanjio za 9 %. |
| --- | --- |

(184)

Iako je proizvodni kapacitet industrije Unije ostao stabilan, iskorištenost kapaciteta smanjila se za 9 % od 2018. do razdoblja ispitnog postupka, što je dovelo do viših fiksnih troškova po toni ECCS-a. Iako je obujam prodaje industrije Unije općenito ostao stabilan te se njezin tržišni udio donekle povećao u razmatranom razdoblju, uglavnom zbog smanjenja uvoza iz ostalih trećih zemalja (za 21 % kad je riječ o tržišnom udjelu), njezin se obujam proizvodnje u istom razdoblju smanjio za 9 %.

| (185) | Unatoč činjenici da je industrija Unije tijekom razmatranog razdoblja općenito zadržala svoj tržišni položaj, njezina se financijska situacija pogoršala uglavnom zbog povećanih troškova proizvodnje, koji se nisu mogli pokriti odgovarajućim povećanjem njezinih prodajnih cijena. |
| --- | --- |

(185)

Unatoč činjenici da je industrija Unije tijekom razmatranog razdoblja općenito zadržala svoj tržišni položaj, njezina se financijska situacija pogoršala uglavnom zbog povećanih troškova proizvodnje, koji se nisu mogli pokriti odgovarajućim povećanjem njezinih prodajnih cijena.

| (186) | Prosječne prodajne cijene industrije Unije ostale su stabilne tijekom razmatranog razdoblja iako se prosječni trošak proizvodnje u istom razdoblju povećao za 9 %. Znatno sprečavanje rasta cijena zbog dampinškog uvoza dovelo je do gubitaka od 2019., koji su se dodatno povećali tijekom razdoblja ispitnog postupka. Profitabilnost industrije Unije smanjila se s [1–3] % u 2018. na (–8)–(–10) % tijekom razdoblja ispitnog postupka, što znači da se smanjila za faktor od šest. Iako su se neto ulaganja povećala za 78 %, povrat ulaganja smanjio se tijekom razmatranog razdoblja, s [1–2] % u 2018. na [(–4)–(–5)] % tijekom razdoblja ispitnog postupka, što znači da se smanjio pet puta. Novčani tok isto je postao negativan, što je utjecalo na sposobnost industrije Unije da samostalno financira svoje poslovanje. Broj zaposlenika povećao se tijekom istog razdoblja za 13 %. Međutim, produktivnost se smanjila za 19 %, što je dovelo do većeg troška rada po toni ECCS-a. |
| --- | --- |

(186)

Prosječne prodajne cijene industrije Unije ostale su stabilne tijekom razmatranog razdoblja iako se prosječni trošak proizvodnje u istom razdoblju povećao za 9 %. Znatno sprečavanje rasta cijena zbog dampinškog uvoza dovelo je do gubitaka od 2019., koji su se dodatno povećali tijekom razdoblja ispitnog postupka. Profitabilnost industrije Unije smanjila se s [1–3] % u 2018. na (–8)–(–10) % tijekom razdoblja ispitnog postupka, što znači da se smanjila za faktor od šest. Iako su se neto ulaganja povećala za 78 %, povrat ulaganja smanjio se tijekom razmatranog razdoblja, s [1–2] % u 2018. na [(–4)–(–5)] % tijekom razdoblja ispitnog postupka, što znači da se smanjio pet puta. Novčani tok isto je postao negativan, što je utjecalo na sposobnost industrije Unije da samostalno financira svoje poslovanje. Broj zaposlenika povećao se tijekom istog razdoblja za 13 %. Međutim, produktivnost se smanjila za 19 %, što je dovelo do većeg troška rada po toni ECCS-a.

| (187) | Kako je prethodno navedeno, gospodarski pokazatelji kao što su profitabilnost, novčani tok i povrat ulaganja znatno su se pogoršali tijekom razmatranog razdoblja. To je negativno utjecalo na sposobnost industrije Unije da samostalno financira svoje poslovanje, izvrši potrebna ulaganja i prikupi kapital, čime se ometa njezin rast i čak ugrožava njezin opstanak. |
| --- | --- |

(187)

Kako je prethodno navedeno, gospodarski pokazatelji kao što su profitabilnost, novčani tok i povrat ulaganja znatno su se pogoršali tijekom razmatranog razdoblja. To je negativno utjecalo na sposobnost industrije Unije da samostalno financira svoje poslovanje, izvrši potrebna ulaganja i prikupi kapital, čime se ometa njezin rast i čak ugrožava njezin opstanak.

| (188) | Na temelju navedenog Komisija je privremeno zaključila da je industrija Unije pretrpjela materijalnu štetu u smislu članka 3. stavka 5. osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(188)

Na temelju navedenog Komisija je privremeno zaključila da je industrija Unije pretrpjela materijalnu štetu u smislu članka 3. stavka 5. osnovne uredbe.

5.   UZROČNOST

UZROČNOST

| (189) | Komisija je u skladu s člankom 3. stavkom 6. osnovne uredbe ispitala je li zbog dampinškog uvoza iz predmetnih zemalja industrija Unije pretrpjela materijalnu štetu. Komisija je u skladu s člankom 3. stavkom 7. osnovne uredbe ispitala i postoje li drugi poznati čimbenici koji su istodobno mogli uzrokovati štetu industriji Unije. Komisija je osigurala da se dampinškom uvozu ne pripisuje druga moguća šteta prouzročena čimbenicima koji nisu dampinški uvoz iz predmetnih zemalja. Ti su faktori sljedeći: uvoz iz ostalih trećih zemalja, pandemija bolesti COVID-19, kretanje troškova proizvodnje, izvozni rezultati industrije Unije i učinak godišnjih ugovora. |
| --- | --- |

(189)

Komisija je u skladu s člankom 3. stavkom 6. osnovne uredbe ispitala je li zbog dampinškog uvoza iz predmetnih zemalja industrija Unije pretrpjela materijalnu štetu. Komisija je u skladu s člankom 3. stavkom 7. osnovne uredbe ispitala i postoje li drugi poznati čimbenici koji su istodobno mogli uzrokovati štetu industriji Unije. Komisija je osigurala da se dampinškom uvozu ne pripisuje druga moguća šteta prouzročena čimbenicima koji nisu dampinški uvoz iz predmetnih zemalja. Ti su faktori sljedeći: uvoz iz ostalih trećih zemalja, pandemija bolesti COVID-19, kretanje troškova proizvodnje, izvozni rezultati industrije Unije i učinak godišnjih ugovora.

5.1.   Učinci dampinškog uvoza

Učinci dampinškog uvoza

5.1.1.   Obujam i tržišni udio dampinškog uvoza iz predmetnih zemalja

Obujam i tržišni udio dampinškog uvoza iz predmetnih zemalja

| (190) | Komisija je ispitala kretanje obujma uvoza iz predmetnih zemalja i njegov učinak na industriju Unije u skladu s člankom 3. stavkom 2. osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(190)

Komisija je ispitala kretanje obujma uvoza iz predmetnih zemalja i njegov učinak na industriju Unije u skladu s člankom 3. stavkom 2. osnovne uredbe.

| (191) | Količina uvoza iz predmetnih zemalja nastavila se povećavati tijekom razmatranog razdoblja iako je uočeno smanjenje u razdoblju ispitnog postupka, uglavnom zbog poremećaja u međunarodnom prijevozu, a time i u opskrbi ECCS-om 2021. Kumulativni obujam uvoza iz predmetnih zemalja povećao se s [68 000–80 000] tona 2018. na [78 000–91 000] tona u razdoblju ispitnog postupka, što je povećanje od 13,5 %. |
| --- | --- |

(191)

Količina uvoza iz predmetnih zemalja nastavila se povećavati tijekom razmatranog razdoblja iako je uočeno smanjenje u razdoblju ispitnog postupka, uglavnom zbog poremećaja u međunarodnom prijevozu, a time i u opskrbi ECCS-om 2021. Kumulativni obujam uvoza iz predmetnih zemalja povećao se s [68 000–80 000] tona 2018. na [78 000–91 000] tona u razdoblju ispitnog postupka, što je povećanje od 13,5 %.

| (192) | Tržišni udio uvoza iz predmetnih zemalja povećao se s 13,1 % u 2018. na 15,4 % tijekom razdoblja ispitnog postupka, što je povećanje od 17,5 %. Stoga je došlo do znatnog povećanja dampinškog uvoza u smislu članka 3. stavka 3. osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(192)

Tržišni udio uvoza iz predmetnih zemalja povećao se s 13,1 % u 2018. na 15,4 % tijekom razdoblja ispitnog postupka, što je povećanje od 17,5 %. Stoga je došlo do znatnog povećanja dampinškog uvoza u smislu članka 3. stavka 3. osnovne uredbe.

5.1.2.   Cijena dampinškog uvoza iz predmetnih zemalja i učinci na cijene

Cijena dampinškog uvoza iz predmetnih zemalja i učinci na cijene

| (193) | Prosječna uvozna cijena uvoza iz predmetnih zemalja smanjila se za 6 % tijekom razmatranog razdoblja iako se cijena glavnih sirovina (željezne rude ili toplovaljanih traka) povećala u istom razdoblju. Prosječne uvozne cijene bile su znatno niže od prosječnih prodajnih cijena industrije Unije na tržištu Unije (715 EUR/tona u odnosu na 780–910 EUR/tona tijekom razdoblja ispitnog postupka). Kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 151., uvoz iz predmetnih zemalja utjecao je na sniženje cijena industrije Unije za od 1,9 % do 13,7 % za Kinu i 21,8 % za Brazil. Bez obzira na sniženje cijena, značajan obujam uvoza po niskim cijenama snizio je cijene industrije Unije, koje nisu mogle pokriti troškove proizvodnje, što je dovelo do gubitaka. |
| --- | --- |

(193)

Prosječna uvozna cijena uvoza iz predmetnih zemalja smanjila se za 6 % tijekom razmatranog razdoblja iako se cijena glavnih sirovina (željezne rude ili toplovaljanih traka) povećala u istom razdoblju. Prosječne uvozne cijene bile su znatno niže od prosječnih prodajnih cijena industrije Unije na tržištu Unije (715 EUR/tona u odnosu na 780–910 EUR/tona tijekom razdoblja ispitnog postupka). Kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 151., uvoz iz predmetnih zemalja utjecao je na sniženje cijena industrije Unije za od 1,9 % do 13,7 % za Kinu i 21,8 % za Brazil. Bez obzira na sniženje cijena, značajan obujam uvoza po niskim cijenama snizio je cijene industrije Unije, koje nisu mogle pokriti troškove proizvodnje, što je dovelo do gubitaka.

5.1.3.   Uzročno-posljedična veza između dampinškog uvoza iz predmetnih zemalja i materijalne štete nanesene industriji Unije

Uzročno-posljedična veza između dampinškog uvoza iz predmetnih zemalja i materijalne štete nanesene industriji Unije

| (194) | Povećana količina uvoza iz predmetnih zemalja u kombinaciji s njegovim niskim prosječnim prodajnim cijenama negativno je utjecala na financijsku situaciju industrije Unije. Industrija Unije nije mogla povećati svoje prodajne cijene kako bi na kupce prenijela sve veće troškove sirovina jer se suočila s nepoštenim tržišnim natjecanjem zbog uvoza predmetnog proizvoda. Strategija industrije Unije bila je zadržati obujam proizvodnje i tržišni udio kako bi se pokrili visoki fiksni troškovi na štetu vlastite profitabilnosti. Stoga je uvoz po niskim cijenama iz predmetnih zemalja spriječio povećanje cijena industrije Unije u smislu članka 3. stavka 3. osnovne uredbe te je stoga spriječio rast cijena. |
| --- | --- |

(194)

Povećana količina uvoza iz predmetnih zemalja u kombinaciji s njegovim niskim prosječnim prodajnim cijenama negativno je utjecala na financijsku situaciju industrije Unije. Industrija Unije nije mogla povećati svoje prodajne cijene kako bi na kupce prenijela sve veće troškove sirovina jer se suočila s nepoštenim tržišnim natjecanjem zbog uvoza predmetnog proizvoda. Strategija industrije Unije bila je zadržati obujam proizvodnje i tržišni udio kako bi se pokrili visoki fiksni troškovi na štetu vlastite profitabilnosti. Stoga je uvoz po niskim cijenama iz predmetnih zemalja spriječio povećanje cijena industrije Unije u smislu članka 3. stavka 3. osnovne uredbe te je stoga spriječio rast cijena.

| (195) | Korisnik Eviosys uputio je na odluku Komisije o koncentraciji (46) i tvrdio da se uvozom vrši vrlo ograničen konkurentski pritisak na industriju Unije, ako ga uopće ima. Na temelju iste odluke korisnik i CISA tvrdili su da se uvoz, posebno iz Kine, uglavnom upotrebljavao za jeftinije primjene zbog svoje lošije kvalitete te da su kupci iz Unije radije nabavljali proizvode lokalno jer je uvoz imao dulje vrijeme isporuke, veći trošak prijevoza te niže razine kvalitete. |
| --- | --- |

(195)

Korisnik Eviosys uputio je na odluku Komisije o koncentraciji (46) i tvrdio da se uvozom vrši vrlo ograničen konkurentski pritisak na industriju Unije, ako ga uopće ima. Na temelju iste odluke korisnik i CISA tvrdili su da se uvoz, posebno iz Kine, uglavnom upotrebljavao za jeftinije primjene zbog svoje lošije kvalitete te da su kupci iz Unije radije nabavljali proizvode lokalno jer je uvoz imao dulje vrijeme isporuke, veći trošak prijevoza te niže razine kvalitete.

46

| (196) | Odluke Komisije u predmetima o koncentracijama imaju različite ciljeve i temelje se na različitim vrstama procjena. U svakom slučaju, odluka na koju se poziva korisnik imala je mnogo širi opseg proizvoda od ECCS-a i obuhvaćala je niz drugih proizvoda od čelika, od kojih su neki već podlijegali antidampinškim pristojbama. Osim toga, u dijelovima odluke o koncentraciji na koje se poziva korisnik Komisija je provela zajedničku analizu tržišta pokositrenog (bijelog) lima i ECCS-a. Nadalje, analiza uvoza provedena u toj odluci odnosila se na razdoblje prije razmatranog razdoblja. Naposljetku, tvrdnja o duljim rokovima isporuke, nižoj razini kvalitete i višim troškovima prijevoza nije potkrijepljena dokazima. Stoga je Komisija privremeno odbacila tu tvrdnju. |
| --- | --- |

(196)

Odluke Komisije u predmetima o koncentracijama imaju različite ciljeve i temelje se na različitim vrstama procjena. U svakom slučaju, odluka na koju se poziva korisnik imala je mnogo širi opseg proizvoda od ECCS-a i obuhvaćala je niz drugih proizvoda od čelika, od kojih su neki već podlijegali antidampinškim pristojbama. Osim toga, u dijelovima odluke o koncentraciji na koje se poziva korisnik Komisija je provela zajedničku analizu tržišta pokositrenog (bijelog) lima i ECCS-a. Nadalje, analiza uvoza provedena u toj odluci odnosila se na razdoblje prije razmatranog razdoblja. Naposljetku, tvrdnja o duljim rokovima isporuke, nižoj razini kvalitete i višim troškovima prijevoza nije potkrijepljena dokazima. Stoga je Komisija privremeno odbacila tu tvrdnju.

| (197) | S obzirom na prethodna razmatranja, Komisija je privremeno utvrdila da je materijalna šteta koju je pretrpjela industrija Unije prouzročena dampinškim uvozom iz predmetnih zemalja u smislu članka 3. stavka 6. osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(197)

S obzirom na prethodna razmatranja, Komisija je privremeno utvrdila da je materijalna šteta koju je pretrpjela industrija Unije prouzročena dampinškim uvozom iz predmetnih zemalja u smislu članka 3. stavka 6. osnovne uredbe.

5.2.   Učinci drugih čimbenika

Učinci drugih čimbenika

5.2.1.   Uvoz iz trećih zemalja

Uvoz iz trećih zemalja

| (198) | Obujam uvoza iz ostalih trećih zemalja tijekom razmatranog razdoblja razvijao se kako slijedi:

  Tablica 13.


  Uvoz iz trećih zemalja











  Zemlja | | 2018. | 2019. | 2020. | Razdoblje ispitnog postupka |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ujedinjena Kraljevina | Obujam (u tonama) | [67 000 – 78 000 ] | [68 000 – 78 000 ] | [73 000 – 80 000 ] | [60 000 –85 000 ] |
| | Indeks | 100 | 102 | 109 | 91 |
| | Tržišni udio (%) | [11 –14 ] | [12 –15 ] | [13 –16 ] | [11 –14 ] |
| | Indeks | 100 | 105 | 112 | 94 |
| | Prosječna cijena (EUR/tona) | 850 | 854 | 837 | 839 |
| | Indeks | 100 | 100 | 98 | 98 |
| Japan | Obujam (u tonama) | [8 900 –10 500 ] | [11 800 – 13 900 ] | [14 400 – 17 000 ] | [13 400 – 15 800 ] |
| | Indeks | 100 | 132 | 161 | 150 |
| | Tržišni udio (%) | [1 –2 ] | [2 –3 ] | [2,5 –3,5 ] | [2 –3 ] |
| | Indeks | 100 | 135 | 166 | 155 |
| | Prosječna cijena (EUR/tona) | 850 | 848 | 777 | 776 |
| | Indeks | 100 | 100 | 91 | 91 |
| Južna Koreja | Obujam (u tonama) | [11 600 – 13 600 ] | [4 300 – 5 100 ] | [3 900 – 4 500 ] | [4 700 –5 500 ] |
| | Indeks | 100 | 36 | 33 | 40 |
| | Tržišni udio (%) | [2 –3 ] | [0,5 –1,5 ] | [0,5 –1,5 ] | [0,5 –1,5 ] |
| | Indeks | 100 | 38 | 34 | 42 |
| | Prosječna cijena (EUR/tona) | 802 | 855 | 771 | 763 |
| | Indeks | 100 | 107 | 96 | 95 |
| Ostale treće zemlje | Obujam (u tonama) | [29 000 – 34 000 ] | [17 000 – 20 000 ] | [8 000 – 9 000 ] | [11 000 –13 000 ] |
| | Indeks | 100 | 59 | 29 | 37 |
| | Tržišni udio (%) | [5 –7 ] | [3 –5 ] | [1 –3 ] | [2 –4 ] |
| | Indeks | 100 | 60 | 29 | 38 |
| | Prosječna cijena (EUR/tona) | 869 | 805 | 732 | 812 |
| | Indeks | 100 | 93 | 84 | 93 |
| Ukupno iz svih trećih zemalja osim predmetnih zemalja | Obujam (u tonama) | [117 000 – 137 000 ] | [101 000 – 119 000 ] | [100 000 – 117 000 ] | [90 000 –105 000 ] |
| | Indeks | 100 | 87 | 85 | 77 |
| | Tržišni udio (%) | [21 –24 ] | [18 –21 ] | [18 –21 ] | [16 –19 ] |
| | Indeks | 100 | 89 | 88 | 79 |
| | Prosječna cijena (EUR/tona) | 850 | 845 | 817 | 822 |
| | Indeks | 100 | 99 | 96 | 97 |
| Izvor: Eurostat |

(198)

Obujam uvoza iz ostalih trećih zemalja tijekom razmatranog razdoblja razvijao se kako slijedi:

Tablica 13.

Tablica 13.

Uvoz iz trećih zemalja

Uvoz iz trećih zemalja

Zemlja

2018.

2019.

2020.

Razdoblje ispitnog postupka

Ujedinjena Kraljevina

Obujam (u tonama)

[67 000 – 78 000 ]

[68 000 – 78 000 ]

[73 000 – 80 000 ]

[60 000 –85 000 ]

Indeks

Indeks

100

100

102

102

109

109

91

91

Tržišni udio (%)

[11 –14 ]

[12 –15 ]

[13 –16 ]

[11 –14 ]

Indeks

Indeks

100

100

105

105

112

112

94

94

Prosječna cijena (EUR/tona)

850

854

837

839

Indeks

Indeks

100

100

100

100

98

98

98

98

Japan

Obujam (u tonama)

[8 900 –10 500 ]

[11 800 – 13 900 ]

[14 400 – 17 000 ]

[13 400 – 15 800 ]

Indeks

Indeks

100

100

132

132

161

161

150

150

Tržišni udio (%)

[1 –2 ]

[2 –3 ]

[2,5 –3,5 ]

[2 –3 ]

Indeks

Indeks

100

100

135

135

166

166

155

155

Prosječna cijena (EUR/tona)

850

848

777

776

Indeks

Indeks

100

100

100

100

91

91

91

91

Južna Koreja

Obujam (u tonama)

[11 600 – 13 600 ]

[4 300 – 5 100 ]

[3 900 – 4 500 ]

[4 700 –5 500 ]

Indeks

Indeks

100

100

36

36

33

33

40

40

Tržišni udio (%)

[2 –3 ]

[0,5 –1,5 ]

[0,5 –1,5 ]

[0,5 –1,5 ]

Indeks

Indeks

100

100

38

38

34

34

42

42

Prosječna cijena (EUR/tona)

802

855

771

763

Indeks

Indeks

100

100

107

107

96

96

95

95

Ostale treće zemlje

Obujam (u tonama)

[29 000 – 34 000 ]

[17 000 – 20 000 ]

[8 000 – 9 000 ]

[11 000 –13 000 ]

Indeks

Indeks

100

100

59

59

29

29

37

37

Tržišni udio (%)

[5 –7 ]

[3 –5 ]

[1 –3 ]

[2 –4 ]

Indeks

Indeks

100

100

60

60

29

29

38

38

Prosječna cijena (EUR/tona)

869

805

732

812

Indeks

Indeks

100

100

93

93

84

84

93

93

Ukupno iz svih trećih zemalja osim predmetnih zemalja

Obujam (u tonama)

[117 000 – 137 000 ]

[101 000 – 119 000 ]

[100 000 – 117 000 ]

[90 000 –105 000 ]

Indeks

Indeks

100

100

87

87

85

85

77

77

Tržišni udio (%)

[21 –24 ]

[18 –21 ]

[18 –21 ]

[16 –19 ]

Indeks

Indeks

100

100

89

89

88

88

79

79

Prosječna cijena (EUR/tona)

850

845

817

822

Indeks

Indeks

100

100

99

99

96

96

97

97

Izvor: Eurostat

Izvor:

| (199) | Obujam uvoza iz ostalih trećih zemalja imao je tržišni udio od 22,4 % u 2018. i 17,8 % tijekom razdoblja ispitnog postupka. Obujam tog uvoza smanjio se tijekom razmatranog razdoblja za 23 %, a njegov tržišni udio slijedio je isti trend uz smanjenje od 21 %. Prosječna uvozna cijena tog uvoza neznatno se smanjila za 3 % tijekom razmatranog razdoblja. Međutim, njegove su razine cijena ostale blizu prosječne prodajne cijene industrije Unije (822 EUR/tona u odnosu na 780–910 EUR/tona tijekom razdoblja ispitnog postupka) i bile su značajno više od prosječne uvozne cijene uvoza iz predmetnih zemalja (822 EUR/tona u odnosu na 715 EUR/tona tijekom razdoblja ispitnog postupka). Jedina zemlja koja je povećala uvoz u Uniju u razmatranom razdoblju bio je Japan. Međutim, njegov se uvoz smanjio tijekom razdoblja ispitnog postupka u usporedbi s 2020., a razine njegovih cijena ostale su znatno više od cijena uvoza iz predmetnih zemalja. |
| --- | --- |

(199)

Obujam uvoza iz ostalih trećih zemalja imao je tržišni udio od 22,4 % u 2018. i 17,8 % tijekom razdoblja ispitnog postupka. Obujam tog uvoza smanjio se tijekom razmatranog razdoblja za 23 %, a njegov tržišni udio slijedio je isti trend uz smanjenje od 21 %. Prosječna uvozna cijena tog uvoza neznatno se smanjila za 3 % tijekom razmatranog razdoblja. Međutim, njegove su razine cijena ostale blizu prosječne prodajne cijene industrije Unije (822 EUR/tona u odnosu na 780–910 EUR/tona tijekom razdoblja ispitnog postupka) i bile su značajno više od prosječne uvozne cijene uvoza iz predmetnih zemalja (822 EUR/tona u odnosu na 715 EUR/tona tijekom razdoblja ispitnog postupka). Jedina zemlja koja je povećala uvoz u Uniju u razmatranom razdoblju bio je Japan. Međutim, njegov se uvoz smanjio tijekom razdoblja ispitnog postupka u usporedbi s 2020., a razine njegovih cijena ostale su znatno više od cijena uvoza iz predmetnih zemalja.

| (200) | CISA je tvrdila da se uvozom iz Ujedinjene Kraljevine prekida uzročno-posljedična veza između uvoza iz NRK-a i utvrđene štete s obzirom na količine uvezene iz te zemlje. Međutim, uvoz iz Ujedinjene Kraljevine bio je po mnogo višim cijenama od onih iz NRK-a ili Brazila te se smanjio za 6 % tijekom razmatranog razdoblja. Stoga je Komisija privremeno odbacila tu tvrdnju. |
| --- | --- |

(200)

CISA je tvrdila da se uvozom iz Ujedinjene Kraljevine prekida uzročno-posljedična veza između uvoza iz NRK-a i utvrđene štete s obzirom na količine uvezene iz te zemlje. Međutim, uvoz iz Ujedinjene Kraljevine bio je po mnogo višim cijenama od onih iz NRK-a ili Brazila te se smanjio za 6 % tijekom razmatranog razdoblja. Stoga je Komisija privremeno odbacila tu tvrdnju.

| (201) | U skladu s time, Komisija je privremeno zaključila da izvoz iz ostalih trećih zemalja nije pridonio šteti koju je pretrpjela industrija Unije. |
| --- | --- |

(201)

U skladu s time, Komisija je privremeno zaključila da izvoz iz ostalih trećih zemalja nije pridonio šteti koju je pretrpjela industrija Unije.

5.2.2.   Pandemija bolesti COVID-19

Pandemija bolesti COVID-19

| (202) | Korisnik Eviosys i CISA tvrdili su da je kriza uzrokovana pandemijom bolesti COVID-19, koja je dovela do prirodnog povećanja troškova u kombinaciji sa smanjenjem potražnje, uzrokovala neusklađenost između kretanja troškova i cijena tijekom tog razdoblja. CISA je tvrdila i da bi pandemiju bolesti COVID-19 trebalo smatrati čimbenikom „prekidanja spomenute uzročno-posljedične veze”. |
| --- | --- |

(202)

Korisnik Eviosys i CISA tvrdili su da je kriza uzrokovana pandemijom bolesti COVID-19, koja je dovela do prirodnog povećanja troškova u kombinaciji sa smanjenjem potražnje, uzrokovala neusklađenost između kretanja troškova i cijena tijekom tog razdoblja. CISA je tvrdila i da bi pandemiju bolesti COVID-19 trebalo smatrati čimbenikom „prekidanja spomenute uzročno-posljedične veze”.

| (203) | Pandemija bolesti COVID-19 u tom je pogledu imala negativan učinak na industriju Unije, posebno 2020., kad su se proizvodne jedinice industrije Unije morale privremeno zatvoriti. Stoga je moguće da je pandemija bolesti COVID-19 mogla pridonijeti šteti koju je pretrpjela industrija Unije. |
| --- | --- |

(203)

Pandemija bolesti COVID-19 u tom je pogledu imala negativan učinak na industriju Unije, posebno 2020., kad su se proizvodne jedinice industrije Unije morale privremeno zatvoriti. Stoga je moguće da je pandemija bolesti COVID-19 mogla pridonijeti šteti koju je pretrpjela industrija Unije.

| (204) | Međutim, pogoršanje stanja industrije Unije započelo je već prije pandemije i nastavilo se nakon što se proizvodnja industrije Unije nastavila u razdoblju ispitnog postupka. Financijska situacija industrije Unije zapravo se dodatno pogoršala u razdoblju ispitnog postupka. Profitabilnost je 2020. iznosila [(–7)–(–9)] %, dok se u razdoblju ispitnog postupka smanjila na [(–8)–(–10)] %. Novčani tok i povrat ulaganja slijedili su isti trend. |
| --- | --- |

(204)

Međutim, pogoršanje stanja industrije Unije započelo je već prije pandemije i nastavilo se nakon što se proizvodnja industrije Unije nastavila u razdoblju ispitnog postupka. Financijska situacija industrije Unije zapravo se dodatno pogoršala u razdoblju ispitnog postupka. Profitabilnost je 2020. iznosila [(–7)–(–9)] %, dok se u razdoblju ispitnog postupka smanjila na [(–8)–(–10)] %. Novčani tok i povrat ulaganja slijedili su isti trend.

| (205) | Stoga je Komisija privremeno zaključila da pandemija bolesti COVID-19 nije bila dovoljna da bi se umanjila uzročno-posljedična veza između dampinškog uvoza iz predmetnih zemalja i materijalne štete koju je pretrpjela industrija Unije. |
| --- | --- |

(205)

Stoga je Komisija privremeno zaključila da pandemija bolesti COVID-19 nije bila dovoljna da bi se umanjila uzročno-posljedična veza između dampinškog uvoza iz predmetnih zemalja i materijalne štete koju je pretrpjela industrija Unije.

5.2.3.   Kretanje troška proizvodnje

Kretanje troška proizvodnje

| (206) | Kako je objašnjeno u odjeljku 4.4.3.1., iako se prosječni trošak proizvodnje industrije Unije povećao za 9 % od 2018. do razdoblja ispitnog postupka, prosječna prodajna cijena industrije Unije na tržištu Unije ostala je stabilna. |
| --- | --- |

(206)

Kako je objašnjeno u odjeljku 4.4.3.1., iako se prosječni trošak proizvodnje industrije Unije povećao za 9 % od 2018. do razdoblja ispitnog postupka, prosječna prodajna cijena industrije Unije na tržištu Unije ostala je stabilna.

| (207) | Društvo Eviosys i CISA tvrdili su da je povećanje troškova sirovina i troškova prijevoza pridonijelo pogoršanju rezultata industrije Unije. Eviosys je ukazao na negativne „učinke na cijenu i troškove” koji su karakteristični za industriju čelika zbog vremenskog odmaka između povećanja troškova sirovina i povećanja prodajnih cijena. |
| --- | --- |

(207)

Društvo Eviosys i CISA tvrdili su da je povećanje troškova sirovina i troškova prijevoza pridonijelo pogoršanju rezultata industrije Unije. Eviosys je ukazao na negativne „učinke na cijenu i troškove” koji su karakteristični za industriju čelika zbog vremenskog odmaka između povećanja troškova sirovina i povećanja prodajnih cijena.

| (208) | Kako je objašnjeno u uvodnim izjavama 172. i 194., industrija Unije u tom pogledu nije mogla prilagoditi svoje prodajne cijene tijekom cijelog razmatranog razdoblja. Taj je obrazac uočen tijekom dugog razdoblja i stoga se ne može objasniti samo povećanjem troškova sirovina. Ta nemogućnost prilagodbe prodajnih cijena vremenski se podudara s povećanjem dampinškog uvoza iz predmetnih zemalja, po značajno sniženim razinama cijena, što je spriječilo rast cijena industrije Unije i dovelo do smanjenja profitabilnosti. |
| --- | --- |

(208)

Kako je objašnjeno u uvodnim izjavama 172. i 194., industrija Unije u tom pogledu nije mogla prilagoditi svoje prodajne cijene tijekom cijelog razmatranog razdoblja. Taj je obrazac uočen tijekom dugog razdoblja i stoga se ne može objasniti samo povećanjem troškova sirovina. Ta nemogućnost prilagodbe prodajnih cijena vremenski se podudara s povećanjem dampinškog uvoza iz predmetnih zemalja, po značajno sniženim razinama cijena, što je spriječilo rast cijena industrije Unije i dovelo do smanjenja profitabilnosti.

| (209) | Stoga je Komisija privremeno zaključila da kretanje troškova samo po sebi ne može biti uzrok štete koju je pretrpjela industrija Unije. |
| --- | --- |

(209)

Stoga je Komisija privremeno zaključila da kretanje troškova samo po sebi ne može biti uzrok štete koju je pretrpjela industrija Unije.

5.2.4.   Izvozni rezultati industrije Unije

Izvozni rezultati industrije Unije

| (210) | Obujam izvoza proizvođača iz Unije u uzorku u razmatranom razdoblju kretao se kako slijedi:

  Tablica 14.


  Izvozni rezultati proizvođača iz Unije u uzorku | 2018. | 2019. | 2020. | Razdoblje ispitnog postupka |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obujam izvoza (u tonama) | [105 000 -123 000 ] | [110 000 -128 000 ] | [109 000 -127 000 ] | [98 000 -115 000 ] |
| Indeks | 100 | 104 | 103 | 93 |
| Prosječna cijena (EUR/tona) | [750 -880 ] | [760 -890 ] | [710 -840 ] | [720 -840 ] |
| Indeks | 100 | 101 | 95 | 94 |
| Izvor: Podaci udruženja Eurofer o obujmu izvoza i prosječnoj cijeni dobiveni od proizvođača iz Unije u uzorku |

(210)

Obujam izvoza proizvođača iz Unije u uzorku u razmatranom razdoblju kretao se kako slijedi:

Tablica 14.

Tablica 14.

Izvozni rezultati proizvođača iz Unije u uzorku

Izvozni rezultati proizvođača iz Unije u uzorku

2018.

2019.

2020.

Razdoblje ispitnog postupka

Obujam izvoza (u tonama)

[105 000 -123 000 ]

[110 000 -128 000 ]

[109 000 -127 000 ]

[98 000 -115 000 ]

Indeks

Indeks

100

100

104

104

103

103

93

93

Prosječna cijena (EUR/tona)

[750 -880 ]

[760 -890 ]

[710 -840 ]

[720 -840 ]

Indeks

Indeks

100

100

101

101

95

95

94

94

Izvor: Podaci udruženja Eurofer o obujmu izvoza i prosječnoj cijeni dobiveni od proizvođača iz Unije u uzorku

Izvor

| (211) | Izvozna prodaja nepovezanim kupcima činila je 22,5 % ukupne proizvodnje industrije Unije u razdoblju ispitnog postupka. Obujam izvoza mijenjao se tijekom razmatranog razdoblja – najprije se u 2018. i 2019. povećao za 4 %, a zatim se smanjio 2020. te ponovno tijekom razdoblja ispitnog postupka. Općenito, izvozna prodaja smanjila se u razmatranom razdoblju za 7 %. |
| --- | --- |

(211)

Izvozna prodaja nepovezanim kupcima činila je 22,5 % ukupne proizvodnje industrije Unije u razdoblju ispitnog postupka. Obujam izvoza mijenjao se tijekom razmatranog razdoblja – najprije se u 2018. i 2019. povećao za 4 %, a zatim se smanjio 2020. te ponovno tijekom razdoblja ispitnog postupka. Općenito, izvozna prodaja smanjila se u razmatranom razdoblju za 7 %.

| (212) | Prema navodima industrije Unije izvozna prodaja čini obujam koji se nije mogao prodati na tržištu Unije. Kako je prethodno navedeno u uvodnoj izjavi 194., industrija Unije doista mora zadržati obujam proizvodnje i iskorištenost kapaciteta visokima i stabilnima kako bi pokrila visoke fiksne troškove. |
| --- | --- |

(212)

Prema navodima industrije Unije izvozna prodaja čini obujam koji se nije mogao prodati na tržištu Unije. Kako je prethodno navedeno u uvodnoj izjavi 194., industrija Unije doista mora zadržati obujam proizvodnje i iskorištenost kapaciteta visokima i stabilnima kako bi pokrila visoke fiksne troškove.

| (213) | U razdoblju ispitnog postupka industrija Unije prodala je više od 75 % svoje proizvodnje na tržištu Unije. Stoga, iako je pad izvoznih rezultata mogao pridonijeti šteti koju je pretrpjela industrija Unije, Komisija je privremeno zaključila da, s obzirom na visok udio prodaje Unije u usporedbi s izvoznom prodajom, to nije dovoljno da se oslabi uzročno-posljedična veza između dampinškog uvoza iz predmetnih zemalja i štete koju je pretrpjela industrija Unije. |
| --- | --- |

(213)

U razdoblju ispitnog postupka industrija Unije prodala je više od 75 % svoje proizvodnje na tržištu Unije. Stoga, iako je pad izvoznih rezultata mogao pridonijeti šteti koju je pretrpjela industrija Unije, Komisija je privremeno zaključila da, s obzirom na visok udio prodaje Unije u usporedbi s izvoznom prodajom, to nije dovoljno da se oslabi uzročno-posljedična veza između dampinškog uvoza iz predmetnih zemalja i štete koju je pretrpjela industrija Unije.

5.2.5.   Učinak godišnjih ugovora

Učinak godišnjih ugovora

| (214) | Prodaja istovjetnog proizvoda industrije Unije na tržištu Unije temeljila se na godišnjim ugovorima s kupcima kojima se utvrđuju količine i cijene za sljedeću godinu. Industrija Unije ima minimalan prostor za povećanje prodajnih cijena u kontekstu povećanja cijena sirovina tijekom primjene godišnjeg ugovora. U načelu, industrija Unije trebala bi moći povećati svoje prodajne cijene kad pregovara o ugovorima za sljedeću godinu. Međutim, kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 208., industrija Unije nije mogla povećati svoje prodajne cijene tijekom cijelog razmatranog razdoblja. Taj je obrazac uočen tijekom dugog razdoblja te se stoga ne može objasniti samo povećanjem troškova sirovina. |
| --- | --- |

(214)

Prodaja istovjetnog proizvoda industrije Unije na tržištu Unije temeljila se na godišnjim ugovorima s kupcima kojima se utvrđuju količine i cijene za sljedeću godinu. Industrija Unije ima minimalan prostor za povećanje prodajnih cijena u kontekstu povećanja cijena sirovina tijekom primjene godišnjeg ugovora. U načelu, industrija Unije trebala bi moći povećati svoje prodajne cijene kad pregovara o ugovorima za sljedeću godinu. Međutim, kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 208., industrija Unije nije mogla povećati svoje prodajne cijene tijekom cijelog razmatranog razdoblja. Taj je obrazac uočen tijekom dugog razdoblja te se stoga ne može objasniti samo povećanjem troškova sirovina.

| (215) | Stoga se čini da vremenski odmak između povećanja troškova sirovina i povećanja prodajnih cijena zbog godišnjih ugovora nije spriječio industriju Unije da svoje prodajne cijene prilagodi rastućim troškovima proizvodnje tijekom razmatranog razdoblja. Stoga je Komisija privremeno zaključila da određivanje prodajnih cijena u godišnjim ugovorima nije oslabilo uzročno-posljedičnu vezu između dampinškog uvoza i utvrđene štete. |
| --- | --- |

(215)

Stoga se čini da vremenski odmak između povećanja troškova sirovina i povećanja prodajnih cijena zbog godišnjih ugovora nije spriječio industriju Unije da svoje prodajne cijene prilagodi rastućim troškovima proizvodnje tijekom razmatranog razdoblja. Stoga je Komisija privremeno zaključila da određivanje prodajnih cijena u godišnjim ugovorima nije oslabilo uzročno-posljedičnu vezu između dampinškog uvoza i utvrđene štete.

5.2.6.   Potrošnja

Potrošnja

| (216) | Društvo Eviosys i CISA tvrdili su da je smanjenje tržišta ECCS-a u Uniji uzrokovalo štetu industriji Unije. |
| --- | --- |

(216)

Društvo Eviosys i CISA tvrdili su da je smanjenje tržišta ECCS-a u Uniji uzrokovalo štetu industriji Unije.

| (217) | Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 139., potrošnja u Uniji smanjila se za [17 000–20 000] tona, tj. 3 %, u razmatranom razdoblju. Unatoč tome, podaci o prodaji u Uniji ostali su nepromijenjeni. Stoga je uzrok štete koju je pretrpjela industrija Unije bio sprečavanje rasta cijena zbog jeftinog dampinškog uvoza, a ne smanjenje obujma zbog pada potrošnje. |
| --- | --- |

(217)

Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 139., potrošnja u Uniji smanjila se za [17 000–20 000] tona, tj. 3 %, u razmatranom razdoblju. Unatoč tome, podaci o prodaji u Uniji ostali su nepromijenjeni. Stoga je uzrok štete koju je pretrpjela industrija Unije bio sprečavanje rasta cijena zbog jeftinog dampinškog uvoza, a ne smanjenje obujma zbog pada potrošnje.

| (218) | Stoga je Komisija privremeno zaključila da se smanjenje potražnje na tržištu za 3 % ne može smatrati uzrokom štete kojom bi se oslabila uzročno-posljedična veza između dampinškog uvoza i utvrđene štete. Stoga su te tvrdnje privremeno odbačene. |
| --- | --- |

(218)

Stoga je Komisija privremeno zaključila da se smanjenje potražnje na tržištu za 3 % ne može smatrati uzrokom štete kojom bi se oslabila uzročno-posljedična veza između dampinškog uvoza i utvrđene štete. Stoga su te tvrdnje privremeno odbačene.

5.2.7.   Zaključak o uzročnosti

Zaključak o uzročnosti

| (219) | Pogoršanje financijske situacije industrije Unije vremenski se podudaralo sa sve većim obujmom uvoza ECCS-a iz predmetnih zemalja, koji se odvijao po dampinškim cijenama koje su se čak smanjile tijekom razmatranog razdoblja, kako je navedeno u odjeljku 5.1. |
| --- | --- |

(219)

Pogoršanje financijske situacije industrije Unije vremenski se podudaralo sa sve većim obujmom uvoza ECCS-a iz predmetnih zemalja, koji se odvijao po dampinškim cijenama koje su se čak smanjile tijekom razmatranog razdoblja, kako je navedeno u odjeljku 5.1.

| (220) | Komisija je učinke svih poznatih čimbenika na stanje industrije Unije razlikovala i razdvojila od štetnih učinaka dampinškog uvoza. Učinak uvoza iz ostalih trećih zemalja, pandemije bolesti COVID-19, kretanja troškova proizvodnje, izvoznih rezultata industrije Unije i dugoročnih ugovora na negativna kretanja industrije Unije u smislu obujma proizvodnje, prodajnih cijena i profitabilnosti bio je ograničen. |
| --- | --- |

(220)

Komisija je učinke svih poznatih čimbenika na stanje industrije Unije razlikovala i razdvojila od štetnih učinaka dampinškog uvoza. Učinak uvoza iz ostalih trećih zemalja, pandemije bolesti COVID-19, kretanja troškova proizvodnje, izvoznih rezultata industrije Unije i dugoročnih ugovora na negativna kretanja industrije Unije u smislu obujma proizvodnje, prodajnih cijena i profitabilnosti bio je ograničen.

| (221) | Na temelju prethodno navedenoga Komisija je privremeno zaključila da je dampinški uvoz iz predmetnih zemalja stvarao materijalnu štetu za industriju Unije, a da ostali čimbenici, bilo pojedinačno bilo zajedno, nisu bili dovoljni da oslabe uzročno-posljedičnu vezu između dampinškog uvoza i materijalne štete. |
| --- | --- |

(221)

Na temelju prethodno navedenoga Komisija je privremeno zaključila da je dampinški uvoz iz predmetnih zemalja stvarao materijalnu štetu za industriju Unije, a da ostali čimbenici, bilo pojedinačno bilo zajedno, nisu bili dovoljni da oslabe uzročno-posljedičnu vezu između dampinškog uvoza i materijalne štete.

6.   RAZINA MJERA

RAZINA MJERA

| (222) | Kako bi utvrdila razinu mjera, Komisija je ispitala bi li pristojba niža od dampinške marže bila dovoljna za uklanjanje štete prouzročene industriji Unije dampinškim uvozom. |
| --- | --- |

(222)

Kako bi utvrdila razinu mjera, Komisija je ispitala bi li pristojba niža od dampinške marže bila dovoljna za uklanjanje štete prouzročene industriji Unije dampinškim uvozom.

| (223) | Podnositelj pritužbe tvrdio je da postoje poremećaji povezani sa sirovinama u smislu članka 7. stavka 2.a osnovne uredbe. Stoga, kako bi procijenila odgovarajuću razinu mjera, Komisija je najprije utvrdila iznos pristojbe koja je potrebna kako bi se uklonila šteta koju je pretrpjela industrija Unije bez poremećaja na temelju članka 7. stavka 2.a osnovne uredbe. Zatim je ispitala bi li dampinška marža proizvođača izvoznika u uzorku, za čiju je glavnu sirovinu utvrđeno da je bila izložena poremećajima, bila viša od njegove marže sniženja cijena (vidjeti odjeljak 6.2. u nastavku). |
| --- | --- |

(223)

Podnositelj pritužbe tvrdio je da postoje poremećaji povezani sa sirovinama u smislu članka 7. stavka 2.a osnovne uredbe. Stoga, kako bi procijenila odgovarajuću razinu mjera, Komisija je najprije utvrdila iznos pristojbe koja je potrebna kako bi se uklonila šteta koju je pretrpjela industrija Unije bez poremećaja na temelju članka 7. stavka 2.a osnovne uredbe. Zatim je ispitala bi li dampinška marža proizvođača izvoznika u uzorku, za čiju je glavnu sirovinu utvrđeno da je bila izložena poremećajima, bila viša od njegove marže sniženja cijena (vidjeti odjeljak 6.2. u nastavku).

6.1.   Izračun marže sniženja ciljnih cijena

Izračun marže sniženja ciljnih cijena

| (224) | Komisija je najprije utvrdila iznos pristojbe koja je potrebna kako bi se uklonila šteta koju je pretrpjela industrija Unije bez poremećaja na temelju članka 7. stavka 2.a osnovne uredbe. U tom bi se slučaju šteta uklonila ako bi industrija Unije mogla pokriti svoje troškove proizvodnje, uključujući troškove koji proizlaze iz multilateralnih sporazuma o okolišu i njihovih protokola, kojih je Unija stranka, te konvencija ILO-a koje su navedene u Prilogu I.a i mogla ostvariti razumnu dobit („ciljna dobit”). |
| --- | --- |

(224)

Komisija je najprije utvrdila iznos pristojbe koja je potrebna kako bi se uklonila šteta koju je pretrpjela industrija Unije bez poremećaja na temelju članka 7. stavka 2.a osnovne uredbe. U tom bi se slučaju šteta uklonila ako bi industrija Unije mogla pokriti svoje troškove proizvodnje, uključujući troškove koji proizlaze iz multilateralnih sporazuma o okolišu i njihovih protokola, kojih je Unija stranka, te konvencija ILO-a koje su navedene u Prilogu I.a i mogla ostvariti razumnu dobit („ciljna dobit”).

| (225) | U skladu s člankom 7. stavkom 2.c osnovne uredbe, Komisija je za utvrđivanje ciljne dobiti uzela u obzir sljedeće faktore: razinu profitabilnosti prije povećanja uvoza iz zemalja koje su predmet ispitnog postupka i razinu profitabilnosti potrebnu za pokrivanje punih troškova i ulaganja, istraživanja i razvoja te inovacija. Takva profitna marža ne bi trebala biti niža od 6 %. |
| --- | --- |

(225)

U skladu s člankom 7. stavkom 2.c osnovne uredbe, Komisija je za utvrđivanje ciljne dobiti uzela u obzir sljedeće faktore: razinu profitabilnosti prije povećanja uvoza iz zemalja koje su predmet ispitnog postupka i razinu profitabilnosti potrebnu za pokrivanje punih troškova i ulaganja, istraživanja i razvoja te inovacija. Takva profitna marža ne bi trebala biti niža od 6 %.

| (226) | Komisija je najprije utvrdila osnovnu dobit koja pokriva pune troškove u uobičajenim uvjetima tržišnog natjecanja. U tom je pogledu Komisija uzela u obzir dobit koju je industrija Unije imala prije povećanja uvoza iz predmetnih zemalja, a koja je iznosila [1–3] %. Budući da je ta dobit bila manja od 6 %, Komisija je privremeno upotrijebila dobit od 6 % u skladu s člankom 7. stavkom 2.c osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(226)

Komisija je najprije utvrdila osnovnu dobit koja pokriva pune troškove u uobičajenim uvjetima tržišnog natjecanja. U tom je pogledu Komisija uzela u obzir dobit koju je industrija Unije imala prije povećanja uvoza iz predmetnih zemalja, a koja je iznosila [1–3] %. Budući da je ta dobit bila manja od 6 %, Komisija je privremeno upotrijebila dobit od 6 % u skladu s člankom 7. stavkom 2.c osnovne uredbe.

| (227) | Na temelju toga neštetna cijena iznosi [850–990] EUR/tona, a dobivena je primjenom prethodno navedene profitne marže od 6 % na trošak proizvodnje proizvođačâ iz Unije u uzorku tijekom razdoblja ispitnog postupka. |
| --- | --- |

(227)

Na temelju toga neštetna cijena iznosi [850–990] EUR/tona, a dobivena je primjenom prethodno navedene profitne marže od 6 % na trošak proizvodnje proizvođačâ iz Unije u uzorku tijekom razdoblja ispitnog postupka.

| (228) | Zatim je u skladu s člankom 7. stavkom 2.d osnovne uredbe Komisija procijenila buduće troškove koje će industrija Unije snositi tijekom razdoblja primjene mjera u skladu s člankom 11. stavkom 2., a koji proizlaze iz multilateralnih sporazuma o okolišu i njihovih protokola kojih je Unija stranka te konvencija ILO-a koje su navedene u Prilogu I.a osnovnoj uredbi. Na temelju dostupnih dokaza Komisija je privremeno utvrdila dodatni budući trošak od [10–20] EUR/tona. Taj je dodatni trošak dodan neštetnoj cijeni navedenoj u uvodnoj izjavi 227. |
| --- | --- |

(228)

Zatim je u skladu s člankom 7. stavkom 2.d osnovne uredbe Komisija procijenila buduće troškove koje će industrija Unije snositi tijekom razdoblja primjene mjera u skladu s člankom 11. stavkom 2., a koji proizlaze iz multilateralnih sporazuma o okolišu i njihovih protokola kojih je Unija stranka te konvencija ILO-a koje su navedene u Prilogu I.a osnovnoj uredbi. Na temelju dostupnih dokaza Komisija je privremeno utvrdila dodatni budući trošak od [10–20] EUR/tona. Taj je dodatni trošak dodan neštetnoj cijeni navedenoj u uvodnoj izjavi 227.

| (229) | Ti su se troškovi sastojali od sljedećih elemenata:






  (a) | dodatni budući troškovi za osiguravanje usklađenosti sa sustavom Unije za trgovanje emisijama („ETS”) i u pogledu troškova kupnje dozvola za emisije i neizravnih budućih troškova povezanih sa sustavom za trgovanje emisijama povezanim s kupnjom električne energije; |
| --- | --- | --- |

(229)

Ti su se troškovi sastojali od sljedećih elemenata:

(a)

dodatni budući troškovi za osiguravanje usklađenosti sa sustavom Unije za trgovanje emisijama („ETS”) i u pogledu troškova kupnje dozvola za emisije i neizravnih budućih troškova povezanih sa sustavom za trgovanje emisijama povezanim s kupnjom električne energije;

| (230) | Politika ETS-a temelj je politike Unije za ispunjavanje obveza iz Pariškog sporazuma u području okoliša (47) i ključni instrument za smanjenje emisija stakleničkih plinova. Dodatni troškovi povezani s kupnjom dozvola izračunani su na temelju prosječnih procijenjenih dodatnih emisijskih jedinica EU-a (EUA) koje će se morati kupiti tijekom trajanja mjera. Emisijske jedinice EU-a upotrijebljene u izračunu nisu uključivale besplatno dodijeljene emisijske jedinice te su, kao i svi troškovi proizvodnje, provjerene kako bi se osiguralo da su pravilno dodijeljene proizvodu iz ispitnog postupka. Troškovi emisijskih jedinica EU-a ekstrapolirani su kako bi se u obzir uzele očekivane promjene cijena tijekom trajanja mjera. Komisija je utvrdila predviđene cijene emisijskih jedinica u okviru ETS-a na temelju izvatka iz analize društva Bloomberg New Energy Finance od 10. veljače 2022. Prosječna predviđena cijena emisijskih jedinica EU-a u tom razdoblju iznosi 71,3 EUR/tona proizvedenog CO2. |
| --- | --- |

(230)

Politika ETS-a temelj je politike Unije za ispunjavanje obveza iz Pariškog sporazuma u području okoliša (47) i ključni instrument za smanjenje emisija stakleničkih plinova. Dodatni troškovi povezani s kupnjom dozvola izračunani su na temelju prosječnih procijenjenih dodatnih emisijskih jedinica EU-a (EUA) koje će se morati kupiti tijekom trajanja mjera. Emisijske jedinice EU-a upotrijebljene u izračunu nisu uključivale besplatno dodijeljene emisijske jedinice te su, kao i svi troškovi proizvodnje, provjerene kako bi se osiguralo da su pravilno dodijeljene proizvodu iz ispitnog postupka. Troškovi emisijskih jedinica EU-a ekstrapolirani su kako bi se u obzir uzele očekivane promjene cijena tijekom trajanja mjera. Komisija je utvrdila predviđene cijene emisijskih jedinica u okviru ETS-a na temelju izvatka iz analize društva Bloomberg New Energy Finance od 10. veljače 2022. Prosječna predviđena cijena emisijskih jedinica EU-a u tom razdoblju iznosi 71,3 EUR/tona proizvedenog CO2.

47

2

| (231) | Za buduće troškove povezane s kupnjom električne energije Komisija je uzela u obzir buduće kretanje troškova emisija CO2 povezanih s potrošnjom električne energije. Pri izračunu budućih troškova Komisija je propisno uzela u obzir sve naknade koje su primili proizvođači iz Unije. Kako bi utvrdila budući trošak CO2, Komisija je upotrijebila predviđene cijene u izvatku iz analize društva Bloomberg New Energy Finance navedenom u uvodnoj izjavi 231.






  (b) | budući troškovi koji proizlaze iz ulaganja u smanjenje emisija CO2 |
| --- | --- | --- |

(231)

Za buduće troškove povezane s kupnjom električne energije Komisija je uzela u obzir buduće kretanje troškova emisija CO2 povezanih s potrošnjom električne energije. Pri izračunu budućih troškova Komisija je propisno uzela u obzir sve naknade koje su primili proizvođači iz Unije. Kako bi utvrdila budući trošak CO2, Komisija je upotrijebila predviđene cijene u izvatku iz analize društva Bloomberg New Energy Finance navedenom u uvodnoj izjavi 231.

2

2

(b)

budući troškovi koji proizlaze iz ulaganja u smanjenje emisija CO2

2

| (232) | Politika Unije za smanjenje emisija CO2 u skladu je i s obvezama Unije u okviru Pariškog sporazuma. Kako bi izračunala buduće troškove, Komisija je uzela u obzir dodatne buduće troškove amortizacije takvih ulaganja. |
| --- | --- |

(232)

Politika Unije za smanjenje emisija CO2 u skladu je i s obvezama Unije u okviru Pariškog sporazuma. Kako bi izračunala buduće troškove, Komisija je uzela u obzir dodatne buduće troškove amortizacije takvih ulaganja.

2

| (233) | Na temelju toga Komisija je izračunala neštetnu cijenu sličnog proizvoda za industriju Unije primjenjujući spomenutu ciljnu maržu dobiti na trošak proizvodnje proizvođača iz Unije u uzorku tijekom razdoblja ispitnog postupka, a zatim dodavanjem prilagodbi prema članku 7. stavku 2.d za svaku vrstu proizvoda. Komisija i dalje analizira informacije u dokumentaciji koje se odnose na ulaganja koja bi mogla biti relevantna na temelju članka 7. stavka 2.c i/ili članka 7. stavka 2.d osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(233)

Na temelju toga Komisija je izračunala neštetnu cijenu sličnog proizvoda za industriju Unije primjenjujući spomenutu ciljnu maržu dobiti na trošak proizvodnje proizvođača iz Unije u uzorku tijekom razdoblja ispitnog postupka, a zatim dodavanjem prilagodbi prema članku 7. stavku 2.d za svaku vrstu proizvoda. Komisija i dalje analizira informacije u dokumentaciji koje se odnose na ulaganja koja bi mogla biti relevantna na temelju članka 7. stavka 2.c i/ili članka 7. stavka 2.d osnovne uredbe.

| (234) | Komisija je zatim utvrdila maržu sniženja cijena na temelju usporedbe ponderirane prosječne uvozne cijene proizvođača izvoznika u uzorku koji surađuju u predmetnim zemljama, kako je utvrđeno za izračune sniženja cijena, s ponderiranom prosječnom neštetnom cijenom istovjetnog proizvoda koji su tijekom razdoblja ispitnog postupka na tržištu Unije prodavali proizvođači iz Unije u uzorku. Sve razlike proizašle iz te usporedbe izražene su kao postotak ponderirane prosječne uvozne vrijednosti CIF. Za ostala društva koja surađuju, a nisu u uzorku kad je riječ o NRK-u, Komisija je upotrijebila ponderirane prosječne marže dvaju proizvođača izvoznika u uzorku.








  Zemlja | Društvo | Privremena dampinška marža | Privremena marža sniženja ciljnih cijena |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Narodna Republika Kina | Baoshan Iron & Steel Co., Ltd. | 43,3 % | 33,2 % |
| | Handan Jintai Packing Material Co., Ltd | 53,9 % | 23,7 % |
| | Ostala društva koja surađuju | 45,1 % | 31,6 % |
| Brazil | Companhia Siderúrgica Nacional | 66,8 % | 52,0 % |

(234)

Komisija je zatim utvrdila maržu sniženja cijena na temelju usporedbe ponderirane prosječne uvozne cijene proizvođača izvoznika u uzorku koji surađuju u predmetnim zemljama, kako je utvrđeno za izračune sniženja cijena, s ponderiranom prosječnom neštetnom cijenom istovjetnog proizvoda koji su tijekom razdoblja ispitnog postupka na tržištu Unije prodavali proizvođači iz Unije u uzorku. Sve razlike proizašle iz te usporedbe izražene su kao postotak ponderirane prosječne uvozne vrijednosti CIF. Za ostala društva koja surađuju, a nisu u uzorku kad je riječ o NRK-u, Komisija je upotrijebila ponderirane prosječne marže dvaju proizvođača izvoznika u uzorku.

Zemlja

Društvo

Privremena dampinška marža

Privremena marža sniženja ciljnih cijena

Narodna Republika Kina

Baoshan Iron & Steel Co., Ltd.

43,3 %

33,2 %

Handan Jintai Packing Material Co., Ltd

53,9 %

23,7 %

Ostala društva koja surađuju

45,1 %

31,6 %

Brazil

Companhia Siderúrgica Nacional

66,8 %

52,0 %

6.2.   Ispitivanje marže prikladne za uklanjanje štete nanesene industriji Unije u odnosu na NRK

Ispitivanje marže prikladne za uklanjanje štete nanesene industriji Unije u odnosu na NRK

| (235) | Na temelju prethodno navedenog Komisija je zaključila da je potrebno ocijeniti postoje li poremećaji kad je riječ o proizvodu iz ispitnog postupka u smislu članka 7. stavka 2.a osnovne uredbe, zbog čega bi pristojba niža od dampinške marže bila nedostatna za uklanjanje štete prouzročene dampinškim uvozom proizvoda iz ispitnog postupka. |
| --- | --- |

(235)

Na temelju prethodno navedenog Komisija je zaključila da je potrebno ocijeniti postoje li poremećaji kad je riječ o proizvodu iz ispitnog postupka u smislu članka 7. stavka 2.a osnovne uredbe, zbog čega bi pristojba niža od dampinške marže bila nedostatna za uklanjanje štete prouzročene dampinškim uvozom proizvoda iz ispitnog postupka.

| (236) | Kako je objašnjeno u Obavijesti o pokretanju postupka, podnositelj pritužbe dostavio je dostatne dokaze o mogućem postojanju poremećaja povezanih sa sirovinama u NRK-u u pogledu proizvoda iz ispitnog postupka. Stoga je u skladu s člankom 7. stavkom 2.a osnovne uredbe Komisija ocijenila je li za navodne poremećaje pristojba manja od dampinške marže dovoljna da se ukloni šteta. |
| --- | --- |

(236)

Kako je objašnjeno u Obavijesti o pokretanju postupka, podnositelj pritužbe dostavio je dostatne dokaze o mogućem postojanju poremećaja povezanih sa sirovinama u NRK-u u pogledu proizvoda iz ispitnog postupka. Stoga je u skladu s člankom 7. stavkom 2.a osnovne uredbe Komisija ocijenila je li za navodne poremećaje pristojba manja od dampinške marže dovoljna da se ukloni šteta.

| (237) | Prema dokazima u pritužbi toplovaljani plosnati čelik, koji čini znatan dio troška proizvodnje proizvoda iz ispitnog postupka, podlijegao je ukidanju povrata PDV-a u Kini. |
| --- | --- |

(237)

Prema dokazima u pritužbi toplovaljani plosnati čelik, koji čini znatan dio troška proizvodnje proizvoda iz ispitnog postupka, podlijegao je ukidanju povrata PDV-a u Kini.

| (238) | Stoga je, kako je najavljeno u Obavijesti o pokretanju postupka, u skladu s člankom 7. stavkom 2.a osnovne uredbe Komisija ispitala utjecaj poremećaja povezanih sa sirovinama na proizvodnju ECCS-a u Kini. |
| --- | --- |

(238)

Stoga je, kako je najavljeno u Obavijesti o pokretanju postupka, u skladu s člankom 7. stavkom 2.a osnovne uredbe Komisija ispitala utjecaj poremećaja povezanih sa sirovinama na proizvodnju ECCS-a u Kini.

| (239) | Komisija je napomenula da je jedan od kineskih proizvođača u uzorku, Jintai, kupovao toplovaljane kolute, dok ih drugi, Baosteel, nije kupovao. Komisijina procjena u privremenoj fazi bila je usmjerena na toplovaljane kolute u skladu s poremećajima povezanima sa sirovinama navedenima u pritužbi, ali će Komisija nastaviti ispitni postupak i u pogledu drugih mogućih poremećaja povezanih sa sirovinama na temelju članka 7. stavka 2.a osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(239)

Komisija je napomenula da je jedan od kineskih proizvođača u uzorku, Jintai, kupovao toplovaljane kolute, dok ih drugi, Baosteel, nije kupovao. Komisijina procjena u privremenoj fazi bila je usmjerena na toplovaljane kolute u skladu s poremećajima povezanima sa sirovinama navedenima u pritužbi, ali će Komisija nastaviti ispitni postupak i u pogledu drugih mogućih poremećaja povezanih sa sirovinama na temelju članka 7. stavka 2.a osnovne uredbe.

| (240) | Komisija je potvrdila da su toplovaljani koluti činili više od 17 % troška proizvodnje za Jintai. Za potrebe ovog izračuna u privremenoj fazi upotrijebljena je nenarušena cijena sirovine kako je utvrđena u Brazilu. |
| --- | --- |

(240)

Komisija je potvrdila da su toplovaljani koluti činili više od 17 % troška proizvodnje za Jintai. Za potrebe ovog izračuna u privremenoj fazi upotrijebljena je nenarušena cijena sirovine kako je utvrđena u Brazilu.

| (241) | Komisija je zatim ispitala je li cijena toplovaljanih koluta narušena jednom od mjera navedenih u članku 7. stavku 2.a osnovne uredbe. U tu se svrhu Komisija koristila bazama podataka o stopama PDV-a na izvoz i stopama povrata Narodne Republike Kine te povezanom najavom kineskog Ministarstva financija i Državne porezne uprave. Komisija je utvrdila da toplovaljani koluti podliježu ukidanju povrata PDV-a barem od 2019. |
| --- | --- |

(241)

Komisija je zatim ispitala je li cijena toplovaljanih koluta narušena jednom od mjera navedenih u članku 7. stavku 2.a osnovne uredbe. U tu se svrhu Komisija koristila bazama podataka o stopama PDV-a na izvoz i stopama povrata Narodne Republike Kine te povezanom najavom kineskog Ministarstva financija i Državne porezne uprave. Komisija je utvrdila da toplovaljani koluti podliježu ukidanju povrata PDV-a barem od 2019.

| (242) | Komisija je naknadno usporedila cijene toplovaljanih koluta u Kini s cijenama na reprezentativnim međunarodnim tržištima. U privremenoj fazi Komisija je usporedila cijene koje je platilo društvo Jintai s cijenama toplovaljanih koluta navedenima u Biltenu o metalima za različita tržišta, uključujući franko tvornice u Brazilu, jer se privremeno smatralo da su one u skladu s cijenama na reprezentativnim međunarodnim tržištima. Na temelju toga Komisija je utvrdila da su cijene na reprezentativnim međunarodnim tržištima bile [10–30]–[30–50] % više nego u predmetnoj zemlji, što se smatralo značajnim. |
| --- | --- |

(242)

Komisija je naknadno usporedila cijene toplovaljanih koluta u Kini s cijenama na reprezentativnim međunarodnim tržištima. U privremenoj fazi Komisija je usporedila cijene koje je platilo društvo Jintai s cijenama toplovaljanih koluta navedenima u Biltenu o metalima za različita tržišta, uključujući franko tvornice u Brazilu, jer se privremeno smatralo da su one u skladu s cijenama na reprezentativnim međunarodnim tržištima. Na temelju toga Komisija je utvrdila da su cijene na reprezentativnim međunarodnim tržištima bile [10–30]–[30–50] % više nego u predmetnoj zemlji, što se smatralo značajnim.

| (243) | Stoga je Komisija privremeno zaključila da su toplovaljani koluti bili izloženi značajnim poremećajima u smislu članka 7. stavka 2.a osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(243)

Stoga je Komisija privremeno zaključila da su toplovaljani koluti bili izloženi značajnim poremećajima u smislu članka 7. stavka 2.a osnovne uredbe.

7.   INTERES UNIJE

INTERES UNIJE

7.1.   Interes Unije u skladu s člankom 7. stavkom 2.b osnovne uredbe

Interes Unije u skladu s člankom 7. stavkom 2.b osnovne uredbe

| (244) | U skladu s člankom 7. stavkom 2.b osnovne uredbe Komisija je ispitala može li jasno zaključiti da je u interesu Unije da odredi iznos privremenih pristojbi u skladu s člankom 7. stavkom 2.a osnovne uredbe samo u pogledu društva Jintai. Utvrđivanje interesa Unije temeljilo se na ocjeni svih relevantnih informacija u ovom ispitnom postupku, uključujući rezervne kapacitete u zemlji izvoznici, tržišno natjecanje u pogledu sirovina i učinak na lance opskrbe za društva iz Unije. |
| --- | --- |

(244)

U skladu s člankom 7. stavkom 2.b osnovne uredbe Komisija je ispitala može li jasno zaključiti da je u interesu Unije da odredi iznos privremenih pristojbi u skladu s člankom 7. stavkom 2.a osnovne uredbe samo u pogledu društva Jintai. Utvrđivanje interesa Unije temeljilo se na ocjeni svih relevantnih informacija u ovom ispitnom postupku, uključujući rezervne kapacitete u zemlji izvoznici, tržišno natjecanje u pogledu sirovina i učinak na lance opskrbe za društva iz Unije.

7.1.1.   Rezervni kapaciteti u zemlji izvoznici

Rezervni kapaciteti u zemlji izvoznici

| (245) | Podnositelji pritužbe procijenili su da je kineski domaći kapacitet za ECCS 2018. iznosio oko 990 000 tona, a proizvodnja ECCS-a oko 650 000 tona (48). To znači da je procijenjena iskorištenost kapaciteta 66 %. Osim toga, za dva proizvođača izvoznika u uzorku iskorištenost kapaciteta u prosjeku je iznosila [70–90] %. To je više od procjene podnositeljâ pritužbe za cijelu zemlju. Čak i da se prosječni rezervni kapacitet dvaju društava u uzorku (koji je [10–30] %) ekstrapolira na predmetnu zemlju, rezervni kapacitet u Kini iznosio bi oko [100 000–300 000] tona, što predstavlja znatan udio potrošnje u Uniji tijekom razdoblja ispitnog postupka. |
| --- | --- |

(245)

Podnositelji pritužbe procijenili su da je kineski domaći kapacitet za ECCS 2018. iznosio oko 990 000 tona, a proizvodnja ECCS-a oko 650 000 tona (48). To znači da je procijenjena iskorištenost kapaciteta 66 %. Osim toga, za dva proizvođača izvoznika u uzorku iskorištenost kapaciteta u prosjeku je iznosila [70–90] %. To je više od procjene podnositeljâ pritužbe za cijelu zemlju. Čak i da se prosječni rezervni kapacitet dvaju društava u uzorku (koji je [10–30] %) ekstrapolira na predmetnu zemlju, rezervni kapacitet u Kini iznosio bi oko [100 000–300 000] tona, što predstavlja znatan udio potrošnje u Uniji tijekom razdoblja ispitnog postupka.

48

| (246) | Komisija je stoga zaključila da u Kini postoji znatan rezervni kapacitet i da bi, ako bi se upotrijebio, taj rezervni kapacitet mogao povećati globalnu opskrbu proizvodom iz ispitnog postupka, sniziti cijene i posljedično ugroziti učinkovitost mjere ako se ne utvrdi na razini dampinga. |
| --- | --- |

(246)

Komisija je stoga zaključila da u Kini postoji znatan rezervni kapacitet i da bi, ako bi se upotrijebio, taj rezervni kapacitet mogao povećati globalnu opskrbu proizvodom iz ispitnog postupka, sniziti cijene i posljedično ugroziti učinkovitost mjere ako se ne utvrdi na razini dampinga.

7.1.2.   Tržišno natjecanje u području sirovina

Tržišno natjecanje u području sirovina

| (247) | Općenito, globalni sektor čelika sektor je sa znatnim viškom kapaciteta, uglavnom zbog industrijske politike Kine. Proizvodi od čelika široko su dostupni na tržištu i u EU-u i u Kini. |
| --- | --- |

(247)

Općenito, globalni sektor čelika sektor je sa znatnim viškom kapaciteta, uglavnom zbog industrijske politike Kine. Proizvodi od čelika široko su dostupni na tržištu i u EU-u i u Kini.

| (248) | Komisija je utvrdila da je cijena toplovaljanih koluta u Kini bila znatno niža od cijene toplovaljanih koluta na reprezentativnim međunarodnim tržištima (vidjeti uvodnu izjavu 242.). Time se stvara nepovoljan položaj za industriju Unije u usporedbi s proizvođačima izvoznicima u Kini. Komisija je stoga zaključila da su toplovaljani koluti dostupni industriji Unije, ali po višoj cijeni nego njezinim konkurentima u Kini. Industrija Unije stoga je u nepovoljnijem položaju u odnosu na kineske proizvođače izvoznike. |
| --- | --- |

(248)

Komisija je utvrdila da je cijena toplovaljanih koluta u Kini bila znatno niža od cijene toplovaljanih koluta na reprezentativnim međunarodnim tržištima (vidjeti uvodnu izjavu 242.). Time se stvara nepovoljan položaj za industriju Unije u usporedbi s proizvođačima izvoznicima u Kini. Komisija je stoga zaključila da su toplovaljani koluti dostupni industriji Unije, ali po višoj cijeni nego njezinim konkurentima u Kini. Industrija Unije stoga je u nepovoljnijem položaju u odnosu na kineske proizvođače izvoznike.

7.1.3.   Učinak na lance opskrbe društava iz Unije

Učinak na lance opskrbe društava iz Unije

| (249) | Kako je objašnjeno u uvodnim izjavama 262. i 263. u nastavku, industrija Unije ima dovoljno kapaciteta za pokrivanje ukupne potražnje za proizvodom iz ispitnog postupka u Uniji. |
| --- | --- |

(249)

Kako je objašnjeno u uvodnim izjavama 262. i 263. u nastavku, industrija Unije ima dovoljno kapaciteta za pokrivanje ukupne potražnje za proizvodom iz ispitnog postupka u Uniji.

| (250) | Naposljetku, korisnici u Uniji mogli bi nabaviti proizvod iz ispitnog postupka iz ostalih trećih zemalja. Ukupni obujam uvoza iz ostalih trećih zemalja smanjio se za 23 % tijekom razmatranog razdoblja, dok se njegov tržišni udio smanjio za 21 %. Konkretno, prodaja iz Južne Koreje smanjila se s [11 600–13 600] tona u 2018. na [4 700–5 500] tona tijekom razdoblja ispitnog postupka, tj. za 60 %. Bez dampinškog uvoza iz predmetnih zemalja povećao bi se uvoz iz ostalih trećih zemalja jer bi prodajne cijene na tržištu Unije bile privlačnije. |
| --- | --- |

(250)

Naposljetku, korisnici u Uniji mogli bi nabaviti proizvod iz ispitnog postupka iz ostalih trećih zemalja. Ukupni obujam uvoza iz ostalih trećih zemalja smanjio se za 23 % tijekom razmatranog razdoblja, dok se njegov tržišni udio smanjio za 21 %. Konkretno, prodaja iz Južne Koreje smanjila se s [11 600–13 600] tona u 2018. na [4 700–5 500] tona tijekom razdoblja ispitnog postupka, tj. za 60 %. Bez dampinškog uvoza iz predmetnih zemalja povećao bi se uvoz iz ostalih trećih zemalja jer bi prodajne cijene na tržištu Unije bile privlačnije.

| (251) | Stoga bi korisnici imali dostatan pristup ECCS-u čak i u slučaju smanjenja uvoza iz Kine zbog više pristojbe. Prema tome, ne očekuju se poremećaji u lancima vrijednosti korisnika iz Unije. |
| --- | --- |

(251)

Stoga bi korisnici imali dostatan pristup ECCS-u čak i u slučaju smanjenja uvoza iz Kine zbog više pristojbe. Prema tome, ne očekuju se poremećaji u lancima vrijednosti korisnika iz Unije.

7.1.4.   Zaključak o interesu Unije u skladu s člankom 7. stavkom 2.b osnovne uredbe

Zaključak o interesu Unije u skladu s člankom 7. stavkom 2.b osnovne uredbe

| (252) | Nakon što je ocijenila sve relevantne informacije u ovom ispitnom postupku, Komisija je zaključila da je u interesu Unije utvrditi iznos privremenih pristojbi koje se odnose na društvo Handan Jintai Packing Material Co., Ltd. u skladu s člankom 7. stavkom 2.a osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(252)

Nakon što je ocijenila sve relevantne informacije u ovom ispitnom postupku, Komisija je zaključila da je u interesu Unije utvrditi iznos privremenih pristojbi koje se odnose na društvo Handan Jintai Packing Material Co., Ltd. u skladu s člankom 7. stavkom 2.a osnovne uredbe.

| (253) | S obzirom na prethodno navedenu analizu Komisija je zaključila, u skladu s člankom 7. stavkom 2.a osnovne uredbe, da je u interesu Unije da se razina privremenih pristojbi odredi na temelju razine dampinga, podložno daljnjim razmatranjima u kontekstu članka 21. iz odjeljka 7.2. u nastavku. |
| --- | --- |

(253)

S obzirom na prethodno navedenu analizu Komisija je zaključila, u skladu s člankom 7. stavkom 2.a osnovne uredbe, da je u interesu Unije da se razina privremenih pristojbi odredi na temelju razine dampinga, podložno daljnjim razmatranjima u kontekstu članka 21. iz odjeljka 7.2. u nastavku.

7.2.   Interes Unije u skladu s člankom 21. osnovne uredbe

Interes Unije u skladu s člankom 21. osnovne uredbe

| (254) | Nakon što je ocijenila interes unije u skladu s člankom 7. stavkom 2b. osnovne uredbe, Komisija je zatim ispitala može li jasno zaključiti da u ovom slučaju donošenje mjera nije u interesu Unije iako je utvrđen štetni damping u skladu s člankom 21. osnovne uredbe. Utvrđivanje interesa Unije temeljilo se na procjeni svih različitih uključenih interesa, uključujući interes industrije Unije, uvoznika i korisnika. |
| --- | --- |

(254)

Nakon što je ocijenila interes unije u skladu s člankom 7. stavkom 2b. osnovne uredbe, Komisija je zatim ispitala može li jasno zaključiti da u ovom slučaju donošenje mjera nije u interesu Unije iako je utvrđen štetni damping u skladu s člankom 21. osnovne uredbe. Utvrđivanje interesa Unije temeljilo se na procjeni svih različitih uključenih interesa, uključujući interes industrije Unije, uvoznika i korisnika.

7.2.1.   Interes industrije Unije

Interes industrije Unije

| (255) | Učinak antidampinških mjera bit će pozitivan za proizvođače iz Unije jer će mjere omogućiti industriji Unije da prilagodi svoje prodajne cijene kako bi pokrila povećane troškove proizvodnje. Stoga bi se industrija Unije vratila u održivo stanje, što bi joj omogućilo da ostvari buduća ulaganja, posebno kako bi ispunila okolišne i socijalne zahtjeve. |
| --- | --- |

(255)

Učinak antidampinških mjera bit će pozitivan za proizvođače iz Unije jer će mjere omogućiti industriji Unije da prilagodi svoje prodajne cijene kako bi pokrila povećane troškove proizvodnje. Stoga bi se industrija Unije vratila u održivo stanje, što bi joj omogućilo da ostvari buduća ulaganja, posebno kako bi ispunila okolišne i socijalne zahtjeve.

| (256) | U nedostatku mjera industrija Unije i dalje će trpjeti materijalnu štetu, a očekuje se da će se njezina financijska situacija, posebno u smislu profitabilnosti, povrata ulaganja i novčanog toka, dodatno pogoršati te tako ugroziti njezinu održivost. |
| --- | --- |

(256)

U nedostatku mjera industrija Unije i dalje će trpjeti materijalnu štetu, a očekuje se da će se njezina financijska situacija, posebno u smislu profitabilnosti, povrata ulaganja i novčanog toka, dodatno pogoršati te tako ugroziti njezinu održivost.

7.2.2.   Interes korisnika i nepovezanih uvoznika i trgovaca

Interes korisnika i nepovezanih uvoznika i trgovaca

| (257) | ECCS se uglavnom upotrebljava u proizvodnji prehrambene ambalaže kao što su limenke za hranu. |
| --- | --- |

(257)

ECCS se uglavnom upotrebljava u proizvodnji prehrambene ambalaže kao što su limenke za hranu.

| (258) | Samo je jedan korisnik, društvo Eviosys, dostavio odgovor na upitnik. Najveći je proizvođač prehrambene ambalaže u Uniji i stoga je najvažniji korisnik proizvoda iz ispitnog postupka. |
| --- | --- |

(258)

Samo je jedan korisnik, društvo Eviosys, dostavio odgovor na upitnik. Najveći je proizvođač prehrambene ambalaže u Uniji i stoga je najvažniji korisnik proizvoda iz ispitnog postupka.

| (259) | Osim toga, konzorcij od šest trgovaca i korisnika te druga dva korisnika nisu dostavili odgovore na upitnik, nego su dostavili podneske o šteti i interesu Unije u kojima se protive donošenju antidampinških mjera. |
| --- | --- |

(259)

Osim toga, konzorcij od šest trgovaca i korisnika te druga dva korisnika nisu dostavili odgovore na upitnik, nego su dostavili podneske o šteti i interesu Unije u kojima se protive donošenju antidampinških mjera.

| (260) | Korisnici i trgovci istaknuli su sljedeće argumente. |
| --- | --- |

(260)

Korisnici i trgovci istaknuli su sljedeće argumente.

| (261) | Prvo, tvrdili su da proizvođači iz Unije imaju poteškoća pri osiguravanju dostatnih količina ECCS-a, posebno nakon Brexita, zbog kojeg je društvo Tata Steel isključeno iz industrije Unije. Nadalje su tvrdili da industrija Unije većinu svoje proizvodnje (oko 50 %) izvozi u treće zemlje tvrdeći da je izvozna prodaja profitabilnija od prodaje u Uniji. Stoga bi uvođenje mjera protiv uvoza iz predmetnih zemalja, koji čini polovinu ukupnog uvoza, poremetilo lanac opskrbe korisnika iz Unije, a novi izvori opskrbe možda ne bi bili pouzdani. |
| --- | --- |

(261)

Prvo, tvrdili su da proizvođači iz Unije imaju poteškoća pri osiguravanju dostatnih količina ECCS-a, posebno nakon Brexita, zbog kojeg je društvo Tata Steel isključeno iz industrije Unije. Nadalje su tvrdili da industrija Unije većinu svoje proizvodnje (oko 50 %) izvozi u treće zemlje tvrdeći da je izvozna prodaja profitabilnija od prodaje u Uniji. Stoga bi uvođenje mjera protiv uvoza iz predmetnih zemalja, koji čini polovinu ukupnog uvoza, poremetilo lanac opskrbe korisnika iz Unije, a novi izvori opskrbe možda ne bi bili pouzdani.

| (262) | Tijekom razdoblja ispitnog postupka ukupna potrošnja ECCS-a u Uniji iznosila je [505 000–591 000] tona. Ukupni kapacitet industrije Unije iznosio je [581 000–680 000] tona. Ukupna proizvodnja industrije Unije iznosila je [439 000–513 000] tona, a izvozna prodaja industrije Unije tijekom razdoblja ispitnog postupka iznosila je [98 000–115 000] tona, dok je obujam uvoza iz predmetnih zemalja iznosio [78 000–91 000] tona. Te brojke pokazuju da industrija Unije ima dovoljan proizvodni kapacitet za pokrivanje ukupne potražnje za ECCS-om u Uniji. |
| --- | --- |

(262)

Tijekom razdoblja ispitnog postupka ukupna potrošnja ECCS-a u Uniji iznosila je [505 000–591 000] tona. Ukupni kapacitet industrije Unije iznosio je [581 000–680 000] tona. Ukupna proizvodnja industrije Unije iznosila je [439 000–513 000] tona, a izvozna prodaja industrije Unije tijekom razdoblja ispitnog postupka iznosila je [98 000–115 000] tona, dok je obujam uvoza iz predmetnih zemalja iznosio [78 000–91 000] tona. Te brojke pokazuju da industrija Unije ima dovoljan proizvodni kapacitet za pokrivanje ukupne potražnje za ECCS-om u Uniji.

| (263) | Slijedom toga, tvrdnje korisnika iz Unije o manjku ECCS-a na tržištu Unije zbog nedovoljnog kapaciteta industrije Unije ili tvrdnje da je polovina proizvodnje Unije bila izvezena nisu se činile utemeljenima. |
| --- | --- |

(263)

Slijedom toga, tvrdnje korisnika iz Unije o manjku ECCS-a na tržištu Unije zbog nedovoljnog kapaciteta industrije Unije ili tvrdnje da je polovina proizvodnje Unije bila izvezena nisu se činile utemeljenima.

| (264) | Drugo, neki su korisnici tvrdili da bi se uvođenjem pristojbi znatno povećao njihov trošak proizvodnje i da takva povećanja cijena ne mogu prenijeti na svoje kupce. Tvrdili su da je cijena presudan faktor na silaznom tržištu pa bi stoga mjere jako naštetile njihovoj konkurentnosti. Tržišno natjecanje s korisnicima iz trećih zemalja koji bi mogli nabavljati jeftiniji ECCS koji ne podliježe antidampinškim pristojbama dodatno bi utjecalo na korisnike iz Unije. Osim toga, prema mišljenju društva Eviosys, povećanje cijena prehrambene ambalaže izazvalo bi daljnje povećanje cijena hrane, koje bi posebno pogodilo kućanstva s nižim prihodima koja se više oslanjaju na konzerviranu hranu. |
| --- | --- |

(264)

Drugo, neki su korisnici tvrdili da bi se uvođenjem pristojbi znatno povećao njihov trošak proizvodnje i da takva povećanja cijena ne mogu prenijeti na svoje kupce. Tvrdili su da je cijena presudan faktor na silaznom tržištu pa bi stoga mjere jako naštetile njihovoj konkurentnosti. Tržišno natjecanje s korisnicima iz trećih zemalja koji bi mogli nabavljati jeftiniji ECCS koji ne podliježe antidampinškim pristojbama dodatno bi utjecalo na korisnike iz Unije. Osim toga, prema mišljenju društva Eviosys, povećanje cijena prehrambene ambalaže izazvalo bi daljnje povećanje cijena hrane, koje bi posebno pogodilo kućanstva s nižim prihodima koja se više oslanjaju na konzerviranu hranu.

| (265) | Korisnici i trgovci iz Unije već nabavljaju otprilike 70 % potrebnog ECCS-a od industrije Unije. Uvoz iz predmetnih zemalja imao je [14–16] % tržišnog udjela na tržištu Unije tijekom razdoblja ispitnog postupka, a uvoz iz ostalih trećih zemalja ima vrlo sličnu cijenu kao prodajna cijena industrije Unije. Na temelju podataka društva Eviosys, jedinog korisnika koji je dostavio odgovor na upitnik, činilo se da bi moglo apsorbirati moguće povećanje troškova s obzirom na trenutačnu profitabilnost od prodaje proizvoda za koje se upotrebljava ECCS i udio uvoza iz predmetnih zemalja u portfelju nabave. Stoga je ta tvrdnja odbačena. |
| --- | --- |

(265)

Korisnici i trgovci iz Unije već nabavljaju otprilike 70 % potrebnog ECCS-a od industrije Unije. Uvoz iz predmetnih zemalja imao je [14–16] % tržišnog udjela na tržištu Unije tijekom razdoblja ispitnog postupka, a uvoz iz ostalih trećih zemalja ima vrlo sličnu cijenu kao prodajna cijena industrije Unije. Na temelju podataka društva Eviosys, jedinog korisnika koji je dostavio odgovor na upitnik, činilo se da bi moglo apsorbirati moguće povećanje troškova s obzirom na trenutačnu profitabilnost od prodaje proizvoda za koje se upotrebljava ECCS i udio uvoza iz predmetnih zemalja u portfelju nabave. Stoga je ta tvrdnja odbačena.

| (266) | Što se tiče mogućeg učinka na cijene hrane, Eviosys nije potkrijepio svoju tvrdnju da bi povećanje cijena ECCS-a dovelo do povećanja cijena prehrambene ambalaže i, u konačnici, do povećanja cijena prehrambenih proizvoda ili da bi takvo potencijalno povećanje bilo u istom omjeru kao i povećanje cijena ECCS-a. Nadalje, ECCS se upotrebljava samo za gornje i donje dijelove limenki, dok se pokositreni (bijeli) lim, koji je skuplji, upotrebljava za tijelo limenki. Naposljetku, kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 265., korisnik će zahvaljujući mjerama moći apsorbirati moguće povećanje troškova. Stoga nije vjerojatno da će ikakvo potencijalno povećanje cijena ECCS-a samo po sebi utjecati na cijene prehrambene ambalaže, a ako bi i utjecalo, to bi bilo samo u vrlo maloj mjeri. Stoga je Komisija privremeno odbila taj argument. |
| --- | --- |

(266)

Što se tiče mogućeg učinka na cijene hrane, Eviosys nije potkrijepio svoju tvrdnju da bi povećanje cijena ECCS-a dovelo do povećanja cijena prehrambene ambalaže i, u konačnici, do povećanja cijena prehrambenih proizvoda ili da bi takvo potencijalno povećanje bilo u istom omjeru kao i povećanje cijena ECCS-a. Nadalje, ECCS se upotrebljava samo za gornje i donje dijelove limenki, dok se pokositreni (bijeli) lim, koji je skuplji, upotrebljava za tijelo limenki. Naposljetku, kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 265., korisnik će zahvaljujući mjerama moći apsorbirati moguće povećanje troškova. Stoga nije vjerojatno da će ikakvo potencijalno povećanje cijena ECCS-a samo po sebi utjecati na cijene prehrambene ambalaže, a ako bi i utjecalo, to bi bilo samo u vrlo maloj mjeri. Stoga je Komisija privremeno odbila taj argument.

| (267) | Treće, društvo Eviosys i CISA tvrdili su da tržište ECCS-a Unije karakterizira duopol, u kojem bi izbor proizvoda i pregovaračka moć korisnika na silaznom tržištu bili ugroženi uvođenjem antidampinških mjera, te su uputili na odluku Komisije o koncentraciji navedenu u uvodnoj izjavi 195. |
| --- | --- |

(267)

Treće, društvo Eviosys i CISA tvrdili su da tržište ECCS-a Unije karakterizira duopol, u kojem bi izbor proizvoda i pregovaračka moć korisnika na silaznom tržištu bili ugroženi uvođenjem antidampinških mjera, te su uputili na odluku Komisije o koncentraciji navedenu u uvodnoj izjavi 195.

| (268) | U tom pogledu, kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 196., Komisijina procjena u predmetima o koncentracijama ima drugačije ciljeve. U svakom slučaju, navedena odluka imala je mnogo širi opseg proizvoda od ECCS-a i obuhvaćala je niz drugih proizvoda od čelika, kao što je pokositreni (bijeli) lim, a analiza uvoza provedena u okviru te odluke odnosila se na razdoblje prije razmatranog razdoblja. Stoga je ta tvrdnja odbačena. |
| --- | --- |

(268)

U tom pogledu, kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 196., Komisijina procjena u predmetima o koncentracijama ima drugačije ciljeve. U svakom slučaju, navedena odluka imala je mnogo širi opseg proizvoda od ECCS-a i obuhvaćala je niz drugih proizvoda od čelika, kao što je pokositreni (bijeli) lim, a analiza uvoza provedena u okviru te odluke odnosila se na razdoblje prije razmatranog razdoblja. Stoga je ta tvrdnja odbačena.

| (269) | Naposljetku, druga dva korisnika i CISA ukazali su na to da postojeće zaštitne mjere za uvoz proizvoda od čelika, uključujući ECCS, već dovoljno štite industriju Unije i da kvote za uvoz iz Kine nisu iskorištene u najvećoj mogućoj mjeri. Nadalje su tvrdili da su 2020. i 2021. cijene kineskog uvoza bile vrlo slične cijenama proizvođača iz Unije nakon povećanja zbog viših troškova prijevoza i ukidanja rabata na PDV od 13 % na izvoz ECCS-a u Kini. |
| --- | --- |

(269)

Naposljetku, druga dva korisnika i CISA ukazali su na to da postojeće zaštitne mjere za uvoz proizvoda od čelika, uključujući ECCS, već dovoljno štite industriju Unije i da kvote za uvoz iz Kine nisu iskorištene u najvećoj mogućoj mjeri. Nadalje su tvrdili da su 2020. i 2021. cijene kineskog uvoza bile vrlo slične cijenama proizvođača iz Unije nakon povećanja zbog viših troškova prijevoza i ukidanja rabata na PDV od 13 % na izvoz ECCS-a u Kini.

| (270) | U tom pogledu svrha zaštitnih mjera nije ispunjena, a ne štite ni od dampinškog uvoza. Iako su se uvozne cijene iz Kine povećale za 2,8 % tijekom razdoblja ispitnog postupka u usporedbi s 2020., i dalje su bile niže za [7,5–20,7] % u usporedbi s prodajnim cijenama Unije na tržištu Unije tijekom razdoblja ispitnog postupka. Stoga se čini da se povećanjem troškova prijevoza i ukidanjem rabata na PDV od 13 % na izvoz ECCS-a u Kini, kako su tvrdili korisnici, nije uklonio damping. Stoga su te tvrdnje privremeno odbijene. |
| --- | --- |

(270)

U tom pogledu svrha zaštitnih mjera nije ispunjena, a ne štite ni od dampinškog uvoza. Iako su se uvozne cijene iz Kine povećale za 2,8 % tijekom razdoblja ispitnog postupka u usporedbi s 2020., i dalje su bile niže za [7,5–20,7] % u usporedbi s prodajnim cijenama Unije na tržištu Unije tijekom razdoblja ispitnog postupka. Stoga se čini da se povećanjem troškova prijevoza i ukidanjem rabata na PDV od 13 % na izvoz ECCS-a u Kini, kako su tvrdili korisnici, nije uklonio damping. Stoga su te tvrdnje privremeno odbijene.

| (271) | CISA je zatražila od Komisije i da razmotri razvoj događaja nakon razdoblja ispitnog postupka. U tom je pogledu CISA 31. ožujka 2022. dostavila primjedbe o razvoju događaja nakon razdoblja ispitnog postupka i o posljedicama mogućih mjera za silazne industrije EU-a. |
| --- | --- |

(271)

CISA je zatražila od Komisije i da razmotri razvoj događaja nakon razdoblja ispitnog postupka. U tom je pogledu CISA 31. ožujka 2022. dostavila primjedbe o razvoju događaja nakon razdoblja ispitnog postupka i o posljedicama mogućih mjera za silazne industrije EU-a.

| (272) | Primjedbe su zaprimljene nakon roka za podnošenje primjedbi utvrđenog u Obavijesti o pokretanju postupka i obradit će se u konačnoj fazi. |
| --- | --- |

(272)

Primjedbe su zaprimljene nakon roka za podnošenje primjedbi utvrđenog u Obavijesti o pokretanju postupka i obradit će se u konačnoj fazi.

7.2.3.   Zaključak o interesu Unije

Zaključak o interesu Unije

| (273) | Učinci mjera na proizvođače iz Unije bili bi pozitivni. Rizici od mogućeg negativnog učinka na korisnike i nepovezane uvoznike/trgovce, posebno u pogledu opskrbe, ublažili bi se slobodnim raspoloživim kapacitetom industrije Unije i uvozom iz ostalih zemalja. Ponovna uspostava poštenog tržišnog natjecanja i jednakih uvjeta za sve, bez dampinškog uvoza, pogodovala bi zdravom razvoju cjelokupnog tržišta i omogućila industriji Unije da pokrije troškove koji proizlaze iz obveza Unije i država članica na temelju međunarodnih sporazuma. |
| --- | --- |

(273)

Učinci mjera na proizvođače iz Unije bili bi pozitivni. Rizici od mogućeg negativnog učinka na korisnike i nepovezane uvoznike/trgovce, posebno u pogledu opskrbe, ublažili bi se slobodnim raspoloživim kapacitetom industrije Unije i uvozom iz ostalih zemalja. Ponovna uspostava poštenog tržišnog natjecanja i jednakih uvjeta za sve, bez dampinškog uvoza, pogodovala bi zdravom razvoju cjelokupnog tržišta i omogućila industriji Unije da pokrije troškove koji proizlaze iz obveza Unije i država članica na temelju međunarodnih sporazuma.

| (274) | Na temelju navedenog Komisija je privremeno zaključila da ne postoje uvjerljivi razlozi na temelju kojih bi se zaključilo da uvođenje mjera na uvoz ECCS-a podrijetlom iz predmetnih zemalja u ovoj fazi ispitnog postupka nije u interesu Unije. |
| --- | --- |

(274)

Na temelju navedenog Komisija je privremeno zaključila da ne postoje uvjerljivi razlozi na temelju kojih bi se zaključilo da uvođenje mjera na uvoz ECCS-a podrijetlom iz predmetnih zemalja u ovoj fazi ispitnog postupka nije u interesu Unije.

8.   PRIVREMENE ANTIDAMPINŠKE MJERE

PRIVREMENE ANTIDAMPINŠKE MJERE

| (275) | Na temelju zaključaka koje je Komisija donijela u pogledu dampinga, štete, uzročnosti, razine mjera i interesa Unije potrebno je uvesti privremene mjere kako bi se spriječila daljnja šteta koja se industriji Unije nanosi dampinškim uvozom. |
| --- | --- |

(275)

Na temelju zaključaka koje je Komisija donijela u pogledu dampinga, štete, uzročnosti, razine mjera i interesa Unije potrebno je uvesti privremene mjere kako bi se spriječila daljnja šteta koja se industriji Unije nanosi dampinškim uvozom.

| (276) | U skladu s prethodnom procjenom privremene antidampinške pristojbe utvrđene su na razini marže štete za Baoshan Iron & Steel Co., Ltd. i Companhia Siderúrgica Nacional u skladu s člankom 7. stavkom 2. osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(276)

U skladu s prethodnom procjenom privremene antidampinške pristojbe utvrđene su na razini marže štete za Baoshan Iron & Steel Co., Ltd. i Companhia Siderúrgica Nacional u skladu s člankom 7. stavkom 2. osnovne uredbe.

| (277) | U pogledu društva Handan Jintai Packing Material Co., Ltd. Komisija je ispitala bi li pristojba niža od dampinške marže bila dovoljna za uklanjanje štete. Budući da je utvrdila poremećaje povezane sa sirovinama za predmetni proizvod u smislu članka 7. stavka 2.a osnovne uredbe, konkretno ukidanje povrata PDV-a za toplovaljane kolute, Komisija je zaključila da bi, u skladu s člankom 7. stavkom 2.b osnovne uredbe, bilo u interesu Unije da se iznos pristojbi odredi na razini dampinških marži jer pristojba niža od dampinške marže ne bi bila dovoljna za uklanjanje štete koju je pretrpjela industrija Unije. |
| --- | --- |

(277)

U pogledu društva Handan Jintai Packing Material Co., Ltd. Komisija je ispitala bi li pristojba niža od dampinške marže bila dovoljna za uklanjanje štete. Budući da je utvrdila poremećaje povezane sa sirovinama za predmetni proizvod u smislu članka 7. stavka 2.a osnovne uredbe, konkretno ukidanje povrata PDV-a za toplovaljane kolute, Komisija je zaključila da bi, u skladu s člankom 7. stavkom 2.b osnovne uredbe, bilo u interesu Unije da se iznos pristojbi odredi na razini dampinških marži jer pristojba niža od dampinške marže ne bi bila dovoljna za uklanjanje štete koju je pretrpjela industrija Unije.

| (278) | Privremena pristojba za ostala društva iz NRK-a koja surađuju, a nisu uključena u uzorak temelji se na ponderiranoj prosječnoj marži štete kako je prethodno utvrđeno za dva društva u uzorku iz NRK-ua, koja je niža od ponderiranih prosječnih dampinških marži za dva društva u uzorku iz NRK-a. |
| --- | --- |

(278)

Privremena pristojba za ostala društva iz NRK-a koja surađuju, a nisu uključena u uzorak temelji se na ponderiranoj prosječnoj marži štete kako je prethodno utvrđeno za dva društva u uzorku iz NRK-ua, koja je niža od ponderiranih prosječnih dampinških marži za dva društva u uzorku iz NRK-a.

| (279) | S obzirom na nisku razinu suradnje proizvođača iz NRK-a i činjenicu da se razina pristojbe za društvo Jintai temeljila na dampinškoj marži utvrđenoj u skladu s člankom 7. stavkom 2.a osnovne uredbe, razina pristojbe na razini cijele zemlje temeljila se na najvišim dampinškim maržama utvrđenima po vrstama proizvoda koji je društvo Jintai prodavalo u reprezentativnim količinama. Komisija nije trebala izračunati marže sniženja ciljnih cijena ili marže štete za društva koja ne surađuju zbog nalaza o znatnim poremećajima u skladu s člankom 7. stavkom 2.a. |
| --- | --- |

(279)

S obzirom na nisku razinu suradnje proizvođača iz NRK-a i činjenicu da se razina pristojbe za društvo Jintai temeljila na dampinškoj marži utvrđenoj u skladu s člankom 7. stavkom 2.a osnovne uredbe, razina pristojbe na razini cijele zemlje temeljila se na najvišim dampinškim maržama utvrđenima po vrstama proizvoda koji je društvo Jintai prodavalo u reprezentativnim količinama. Komisija nije trebala izračunati marže sniženja ciljnih cijena ili marže štete za društva koja ne surađuju zbog nalaza o znatnim poremećajima u skladu s člankom 7. stavkom 2.a.

| (280) | Suradnja u Brazilu bila je visoka te je zbog toga preostala pristojba utvrđena na istoj razini kao ona koja se primjenjuje na društvo Companhia Siderúrgica Nacional. |
| --- | --- |

(280)

Suradnja u Brazilu bila je visoka te je zbog toga preostala pristojba utvrđena na istoj razini kao ona koja se primjenjuje na društvo Companhia Siderúrgica Nacional.

| (281) | Pojedinosti su navedene u tablici u nastavku. Na temelju prethodno navedenog stope privremene antidampinške pristojbe (navedene u posljednjem stupcu), izražene na osnovi cijene CIF granica Unije, neocarinjeno, trebale bi iznositi:









  Zemlja | Društvo | Privremena dampinška marža | Privremena marža štete | Privremena antidampinška pristojba |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Narodna Republika Kina | Baoshan Iron & Steel Co., Ltd. | 43,3  % | 33,2  % | 33,2  % |
| | Handan Jintai Packing Material Co., Ltd | 53,9  % | 53,9  % | 53,9  % |
| | Ostala društva koja surađuju | 45,1  % | 36,7  % | 36,7  % |
| | Sva ostala društva | 77,9  % | 77,9  % | 77,9  % |
| Brazil | Companhia Siderúrgica Nacional | 66,8 % | 52,0  % | 52,0  % |
| | Sva ostala društva | 66,8 % | 52,0  % | 52,0  % |

(281)

Pojedinosti su navedene u tablici u nastavku. Na temelju prethodno navedenog stope privremene antidampinške pristojbe (navedene u posljednjem stupcu), izražene na osnovi cijene CIF granica Unije, neocarinjeno, trebale bi iznositi:

Zemlja

Društvo

Privremena dampinška marža

Privremena marža štete

Privremena antidampinška pristojba

Narodna Republika Kina

Baoshan Iron & Steel Co., Ltd.

43,3  %

33,2  %

33,2  %

Handan Jintai Packing Material Co., Ltd

53,9  %

53,9  %

53,9  %

Ostala društva koja surađuju

45,1  %

36,7  %

36,7  %

Sva ostala društva

77,9  %

77,9  %

77,9  %

Brazil

Companhia Siderúrgica Nacional

66,8 %

52,0  %

52,0  %

Sva ostala društva

66,8 %

52,0  %

52,0  %

| (282) | Stope pojedinačne antidampinške pristojbe za svako društvo određene u ovoj Uredbi utvrđene su na temelju nalaza ovog ispitnog postupka. One stoga odražavaju stanje utvrđeno tijekom ovog ispitnog postupka u odnosu na ta društva. Te stope pristojbi primjenjuju se isključivo na uvoz predmetnog proizvoda koji proizvode navedeni pravni subjekti. Na uvoz predmetnog proizvoda koji proizvodi bilo koje drugo društvo koje nije izričito navedeno u izvršnom dijelu ove Uredbe, uključujući subjekte koji su povezani s izričito navedenim subjektima, trebalo bi primjenjivati stopu pristojbe koja se primjenjuje na „sva ostala društva”. Taj uvoz ne bi trebao podlijegati nikakvoj drugoj pojedinačnoj stopi antidampinške pristojbe. |
| --- | --- |

(282)

Stope pojedinačne antidampinške pristojbe za svako društvo određene u ovoj Uredbi utvrđene su na temelju nalaza ovog ispitnog postupka. One stoga odražavaju stanje utvrđeno tijekom ovog ispitnog postupka u odnosu na ta društva. Te stope pristojbi primjenjuju se isključivo na uvoz predmetnog proizvoda koji proizvode navedeni pravni subjekti. Na uvoz predmetnog proizvoda koji proizvodi bilo koje drugo društvo koje nije izričito navedeno u izvršnom dijelu ove Uredbe, uključujući subjekte koji su povezani s izričito navedenim subjektima, trebalo bi primjenjivati stopu pristojbe koja se primjenjuje na „sva ostala društva”. Taj uvoz ne bi trebao podlijegati nikakvoj drugoj pojedinačnoj stopi antidampinške pristojbe.

| (283) | Kako bi se osigurala ispravna primjena antidampinških pristojbi, antidampinšku pristojbu za sva ostala društva trebalo bi primjenjivati ne samo na proizvođače izvoznike koji nisu surađivali u ovom ispitnom postupku, već i na proizvođače koji nisu izvozili u Uniju tijekom razdoblja ispitnog postupka. |
| --- | --- |

(283)

Kako bi se osigurala ispravna primjena antidampinških pristojbi, antidampinšku pristojbu za sva ostala društva trebalo bi primjenjivati ne samo na proizvođače izvoznike koji nisu surađivali u ovom ispitnom postupku, već i na proizvođače koji nisu izvozili u Uniju tijekom razdoblja ispitnog postupka.

| (284) | Kako bi se rizik od izbjegavanja mjera zbog razlike u stopama pristojbe sveo na najmanju moguću razinu, potrebne su posebne mjere kako bi se osigurala primjena pojedinačnih antidampinških pristojbi. Društva koja imaju pojedinačne antidampinške pristojbe moraju carinskim tijelima država članica dostaviti valjani trgovački račun. Račun mora biti u skladu sa zahtjevima iz članka 1. stavka 3. ove Uredbe. Na uvoz uz koji nije priložen takav račun trebalo bi primjenjivati antidampinšku pristojbu koja se primjenjuje na „sva ostala društva”. |
| --- | --- |

(284)

Kako bi se rizik od izbjegavanja mjera zbog razlike u stopama pristojbe sveo na najmanju moguću razinu, potrebne su posebne mjere kako bi se osigurala primjena pojedinačnih antidampinških pristojbi. Društva koja imaju pojedinačne antidampinške pristojbe moraju carinskim tijelima država članica dostaviti valjani trgovački račun. Račun mora biti u skladu sa zahtjevima iz članka 1. stavka 3. ove Uredbe. Na uvoz uz koji nije priložen takav račun trebalo bi primjenjivati antidampinšku pristojbu koja se primjenjuje na „sva ostala društva”.

| (285) | Iako je predočenje tog računa potrebno carinskim tijelima država članica za primjenu pojedinačnih stopa antidampinške pristojbe na uvoz, to nije jedini element o kojem carinska tijela trebaju voditi računa. Naime, čak i ako im se predoči račun koji ispunjava sve zahtjeve iz članka 1. stavka 3. ove Uredbe, carinska tijela država članica moraju provesti uobičajene provjere i mogu, kao u svim drugim slučajevima, zatražiti dodatne dokumente (otpremne dokumente itd.) radi provjere točnosti pojedinosti navedenih u izjavi te kako bi se osiguralo da je daljnja primjena niže stope pristojbe opravdana, u skladu s carinskim propisima. |
| --- | --- |

(285)

Iako je predočenje tog računa potrebno carinskim tijelima država članica za primjenu pojedinačnih stopa antidampinške pristojbe na uvoz, to nije jedini element o kojem carinska tijela trebaju voditi računa. Naime, čak i ako im se predoči račun koji ispunjava sve zahtjeve iz članka 1. stavka 3. ove Uredbe, carinska tijela država članica moraju provesti uobičajene provjere i mogu, kao u svim drugim slučajevima, zatražiti dodatne dokumente (otpremne dokumente itd.) radi provjere točnosti pojedinosti navedenih u izjavi te kako bi se osiguralo da je daljnja primjena niže stope pristojbe opravdana, u skladu s carinskim propisima.

| (286) | Ako se obujam izvoza jednog od društava na koja se primjenjuju niže pojedinačne stope pristojbe nakon uvođenja predmetnih mjera znatno poveća, takvo povećanje obujma moglo bi se samo po sebi smatrati promjenom strukture trgovine zbog uvođenja mjera u smislu članka 13. stavka 1. osnovne uredbe. U tim okolnostima i ako su ispunjeni uvjeti, moguće je pokrenuti ispitni postupak za sprječavanje izbjegavanja mjera. U tom se ispitnom postupku može, među ostalim, ispitati potreba za ukidanjem pojedinačnih stopa pristojbe i posljedično uvođenje pristojbe za cijelu zemlju. |
| --- | --- |

(286)

Ako se obujam izvoza jednog od društava na koja se primjenjuju niže pojedinačne stope pristojbe nakon uvođenja predmetnih mjera znatno poveća, takvo povećanje obujma moglo bi se samo po sebi smatrati promjenom strukture trgovine zbog uvođenja mjera u smislu članka 13. stavka 1. osnovne uredbe. U tim okolnostima i ako su ispunjeni uvjeti, moguće je pokrenuti ispitni postupak za sprječavanje izbjegavanja mjera. U tom se ispitnom postupku može, među ostalim, ispitati potreba za ukidanjem pojedinačnih stopa pristojbe i posljedično uvođenje pristojbe za cijelu zemlju.

9.   INFORMACIJE U PRIVREMENOJ FAZI

INFORMACIJE U PRIVREMENOJ FAZI

| (287) | U skladu s člankom 19.a osnovne uredbe Komisija je 25. travnja 2022. obavijestila zainteresirane strane o planiranom uvođenju privremenih pristojbi. Te su informacije objavljene i na internetskim stranicama Glavne uprave za trgovinu (GU TRADE). Zainteresirane strane dobile su tri radna dana za dostavljanje primjedbi o točnosti izračuna koji su im posebno objavljeni. Nakon zaprimljenih primjedbi Komisija je izvršila ispravke izračuna ako je to bilo opravdano. |
| --- | --- |

(287)

U skladu s člankom 19.a osnovne uredbe Komisija je 25. travnja 2022. obavijestila zainteresirane strane o planiranom uvođenju privremenih pristojbi. Te su informacije objavljene i na internetskim stranicama Glavne uprave za trgovinu (GU TRADE). Zainteresirane strane dobile su tri radna dana za dostavljanje primjedbi o točnosti izračuna koji su im posebno objavljeni. Nakon zaprimljenih primjedbi Komisija je izvršila ispravke izračuna ako je to bilo opravdano.

10.   ZAVRŠNE ODREDBE

ZAVRŠNE ODREDBE

| (288) | U interesu dobrog upravljanja Komisija će pozvati zainteresirane strane da u određenom roku dostave pisane primjedbe i/ili podnesu zahtjev za saslušanje pred Komisijom. Zainteresirane strane mogu zatražiti i saslušanje pred službenikom za saslušanje u trgovinskim postupcima. |
| --- | --- |

(288)

U interesu dobrog upravljanja Komisija će pozvati zainteresirane strane da u određenom roku dostave pisane primjedbe i/ili podnesu zahtjev za saslušanje pred Komisijom. Zainteresirane strane mogu zatražiti i saslušanje pred službenikom za saslušanje u trgovinskim postupcima.

| (289) | Nalazi koji se odnose na uvođenje privremenih pristojbi privremeni su i mogu se izmijeniti u konačnoj fazi ispitnog postupka, |
| --- | --- |

(289)

Nalazi koji se odnose na uvođenje privremenih pristojbi privremeni su i mogu se izmijeniti u konačnoj fazi ispitnog postupka,

DONIJELA JE OVU UREDBU:

Članak 1.

1.   Uvodi se privremena antidampinška pristojba na uvoz plosnatih valjanih proizvoda od željeza ili nelegiranog čelika, prevučenog oksidima kroma ili kromom i oksidima kroma, koji su označeni i kao proizvodi od čelika elektrolitički prevučeni kromom, trenutačno razvrstani u oznake KN 7210 50 00 i 7212 50 20 i podrijetlom iz Narodne Republike Kine i Brazila.

2.   Stope privremene antidampinške pristojbe koje se primjenjuju na neto cijenu franko granica Unije, neocarinjeno, za proizvod opisan u stavku 1. koji proizvode društva navedena u nastavku, jesu sljedeće:

| Zemlja | Društvo | Privremena antidampinška pristojba | Dodatna oznaka TARIC |
| --- | --- | --- | --- |
| Narodna Republika Kina | Baoshan Iron & Steel Co., Ltd. | 33,2  % | C039 |
| | Handan Jintai Packing Material Co., Ltd | 53,9  % | C862 |
| | Ostala društva koja surađuju:
  GDH Zhongyue (Zhongshan) Tinplate Industry Co., Ltd.
  Shougang Jingtang United Chemical and Steel Co., Ltd. | 36,7  % | C137 |
| | Sva ostala društva | 77,9  % | C999 |
| Brazil | Companhia Siderúrgica Nacional | 52,0  % | C212 |
| | Sva ostala društva | 52,0  % | C999 |

Zemlja

Društvo

Privremena antidampinška pristojba

Dodatna oznaka TARIC

Narodna Republika Kina

Baoshan Iron & Steel Co., Ltd.

33,2  %

C039

Handan Jintai Packing Material Co., Ltd

53,9  %

C862

Ostala društva koja surađuju:

GDH Zhongyue (Zhongshan) Tinplate Industry Co., Ltd.

Shougang Jingtang United Chemical and Steel Co., Ltd.

36,7  %

C137

Sva ostala društva

77,9  %

C999

Brazil

Companhia Siderúrgica Nacional

52,0  %

C212

Sva ostala društva

52,0  %

C999

3.   Uvjet za primjenu pojedinačnih stopa pristojbe utvrđenih za društva navedena u stavku 2. podnošenje je carinskim tijelima država članica valjanog trgovačkog računa na kojem se nalazi datirana izjava koju je potpisao službenik subjekta koji izdaje račun, uz navođenje njegova imena i funkcije, koja glasi: „Ja, niže potpisani, potvrđujem da je (obujam) (predmetnog proizvoda) iz ovog računa koji se prodaje za izvoz u Europsku uniju proizvelo društvo (naziv društva i adresa) (dodatna oznaka TARIC) u [predmetna zemlja]. Izjavljujem da su podaci na ovom računu potpuni i točni.” Ako se takav račun ne predoči, primjenjuje se pristojba koja se primjenjuje na sva ostala društva.

4.   Puštanje proizvoda iz stavka 1. u slobodni promet u Uniji podliježe polaganju osiguranja u iznosu koji je jednak iznosu privremene pristojbe.

5.   Ako nije drukčije navedeno, primjenjuju se važeće odredbe o carinama.

Članak 2.

1.   Zainteresirane strane Komisiji dostavljaju svoje pisane primjedbe o ovoj Uredbi u roku od 15 kalendarskih dana od datuma stupanja na snagu ove Uredbe.

2.   Zainteresirane strane koje žele zatražiti saslušanje pred Komisijom to čine u roku od pet kalendarskih dana od datuma stupanja na snagu ove Uredbe.

3.   Zainteresirane strane koje žele zatražiti saslušanje pred službenikom za saslušanje u trgovinskim postupcima pozivaju se da to učine u roku od pet kalendarskih dana od datuma stupanja na snagu ove Uredbe. Zahtjeve podnesene izvan tog roka može razmotriti službenik za saslušanje i, ako je primjereno, može odlučiti hoće li ih prihvatiti.

Članak 3.

Ova Uredba stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Članak 1. primjenjuje se na razdoblje od šest mjeseci.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 20. svibnja 2022.

Za Komisiju

Predsjednica

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  SL L 176, 30.6.2016., str. 21.

1

(2)  Obavijest o pokretanju antidampinškog postupka u vezi s uvozom proizvoda od čelika elektrolitički prevučenih kromom (ECCS) podrijetlom iz Narodne Republike Kine i Brazila (SL C 387, 24.9.2021., str. 2.).

2

(3)  Dostupno na https://trade.ec.europa.eu/tdi/case_details.cfm?id=2549.

3

(4)  
  SL C 86, 16.3.2020., str. 6.

4

(5)  Provedbena uredba Komisije (EU) 2022/191 оd 16. veljače 2022. o uvođenju konačne antidampinške pristojbe na uvoz određenih željeznih ili čeličnih elemenata za pričvršćivanje podrijetlom iz Narodne Republike Kine; Provedbena uredba Komisije (EU) 2021/2239 оd 15. prosinca 2021. o uvođenju konačne antidampinške pristojbe na uvoz određenih velikih čeličnih stupova vjetroturbina podrijetlom iz Narodne Republike Kine; Provedbena uredba Komisije (EU) 2021/635 оd 16. travnja 2021. o uvođenju konačne antidampinške pristojbe na uvoz određenih zavarenih cijevi od željeza ili nelegiranog čelika podrijetlom iz Bjelarusa, Narodne Republike Kine i Rusije nakon revizije zbog predstojećeg isteka mjera u skladu s člankom 11. stavkom 2. Uredbe (EU) 2016/1036 Europskog parlamenta i Vijeća i Provedbena uredba Komisije (EU) 2020/508 оd 7. travnja 2020. o uvođenju privremene antidampinške pristojbe na uvoz određenih toplovaljanih limova i koluta od nehrđajućeg čelika podrijetlom iz Indonezije, Narodne Republike Kine i Tajvana.

5

(6)  Vidjeti Provedbenu uredbu Komisije (EU) 2022/191, uvodne izjave 206.–208., Provedbenu uredbu Komisije (EU) 2021/2239, uvodnu izjavu 135., i Provedbenu uredbu Komisije (EU) 2021/635, uvodne izjave 149. i 150., Provedbenu uredbu Komisije (EU) 2020/508, uvodne izjave 158. i 159.

6

(7)  Vidjeti Provedbenu uredbu Komisije (EU) 2022/191, uvodnu izjavu 192., Provedbenu uredbu Komisije (EU) 2021/2239, uvodne izjave 58.–61., Provedbenu uredbu Komisije (EU) 2021/635, uvodne izjave 115.–118., i Provedbenu uredbu Komisije (EU) 2020/508, uvodne izjave 122.–127.

7

(8)  Vidjeti Provedbenu uredbu Komisije (EU) 2022/191, uvodne izjave 193. i 194., Provedbenu uredbu Komisije (EU) 2021/2239, uvodne izjave 62.–66., Provedbenu uredbu Komisije (EU) 2021/635, uvodne izjave 119.–122., i Provedbenu uredbu Komisije (EU) 2020/508, uvodne izjave 128.–132. Iako se može smatrati da pravo relevantnih državnih tijela na imenovanje i razrješenje ključnog rukovodstva u poduzećima u državnom vlasništvu, kako je predviđeno kineskim zakonodavstvom, odražava pripadajuća prava vlasništva, ćelije KPK-a u poduzećima u državnom i privatnom vlasništvu još su jedan važan način na koji država može utjecati na donošenje poslovnih odluka. U skladu s pravom trgovačkih društava NRK-a u svakom društvu mora se uspostaviti organizacija KPK-a (s najmanje tri člana KPK-a kako je određeno u Statutu KPK-a), a društvo je dužno osigurati potrebne uvjete za aktivnosti partijske organizacije. Čini se da se u prošlosti taj zahtjev nije uvijek poštovao ili strogo provodio. Međutim, barem od 2016. KPK je ojačao svoja prava na kontrolu poslovnih odluka poduzeća u državnom vlasništvu kao pitanje političkog načela. Zabilježeno je i da KPK vrši pritisak na privatna društva da na prvo mjesto stave „patriotizam” i da se pridržavaju partijske stege. U 2017. zabilježeno je da su partijske ćelije postojale u 70 % od približno 1,86 milijuna društava u privatnom vlasništvu i da je pritisak da organizacije KPK-a imaju konačnu riječ u poslovnim odlukama u društvima u kojima djeluju sve veći. Ta se pravila primjenjuju općenito na cijelo kinesko gospodarstvo u svim sektorima, uključujući proizvođače žičanih šipki i dobavljače njihovih ulaznih elemenata.

8

(9)  Vidjeti Provedbenu uredbu Komisije (EU) 2022/191, uvodne izjave 195.–201., Provedbenu uredbu Komisije (EU) 2021/2239, uvodne izjave 67.–74., Provedbenu uredbu Komisije (EU) 2021/635, uvodne izjave 123.–129., i Provedbenu uredbu Komisije (EU) 2020/508, uvodne izjave 133.–138.

9

(10)  Vidjeti Provedbenu uredbu Komisije (EU) 2022/191, uvodnu izjavu 202., Provedbenu uredbu Komisije (EU) 2021/2239, uvodnu izjavu 75., Provedbenu uredbu Komisije (EU) 2021/635, uvodne izjave 130.–133., i Provedbenu uredbu Komisije (EU) 2020/508, uvodne izjave 139.–142.

10

(11)  Vidjeti Provedbenu uredbu Komisije (EU) 2022/191, uvodnu izjavu 203., Provedbenu uredbu Komisije (EU) 2021/2239, uvodnu izjavu 76., Provedbenu uredbu Komisije (EU) 2021/635, uvodne izjave 134. i 135., i Provedbenu uredbu Komisije (EU) 2020/508, uvodne izjave 143. i 144.

11

(12)  Vidjeti Provedbenu uredbu Komisije (EU) 2022/191, uvodnu izjavu 203., Provedbenu uredbu Komisije (EU) 2021/2239, uvodnu izjavu 76., Provedbenu uredbu Komisije (EU) 2021/635, uvodne izjave 136.–145., i Provedbenu uredbu Komisije (EU) 2020/508, uvodne izjave 145.–154.

12

(13)  Provedbena uredba Komisije (EU) 2017/969 оd 8. lipnja 2017. o uvođenju konačnih kompenzacijskih pristojbi na uvoz određenih toplovaljanih plosnatih proizvoda od željeza, nelegiranog čelika ili drugoga legiranog čelika podrijetlom iz Narodne Republike Kine i izmjeni Provedbene uredbe Komisije (EU) 2017/649 o uvođenju konačne antidampinške pristojbe na uvoz određenih toplovaljanih plosnatih proizvoda od željeza, nelegiranog čelika ili drugoga legiranog čelika podrijetlom iz Narodne Republike Kine, Službeni list EU-a L 146 od 9. lipnja 2017, str. 17..

13

(14)  Baowu, „Profil poduzeća”, http://www.baowugroup.com/en/contents/5273/102759.html (posljednji pristup 6. svibnja 2021.).

14

(15)  Vidjeti 202041312652.pdf (sohu.com), posljednji pristup 7. travnja 2022.

15

(16)  Izvješće – poglavlje 14., str. 358.: 51 % u privatnom vlasništvu i 49 % u državnom vlasništvu u pogledu proizvodnje, odnosno 44 % u državnom vlasništvu i 56 % u privatnom vlasništvu u pogledu kapaciteta.

16

(17)  Dostupno na:

17

www.gov.cn/zhengce/content/2016-02/04/content_5039353.htm (posljednji pristup 6. svibnja 2021.);

https://policycn.com/policy_ticker/higher-expectations-for-large-scale-steel-enterprise/?iframe=1&secret=c8uthafuthefra4e (posljednji pristup 6. svibnja 2021.), i

www.xinhuanet.com/english/2019-04/23/c_138001574.htm (posljednji pristup 6. svibnja 2021.).

(18)  Dostupno na http://www.xinhuanet.com/english/2019-04/23/c_138001574.htm (posljednji pristup 6. svibnja 2021.) i http://www.jjckb.cn/2019-04/23/c_137999653.htm (posljednji pristup 6. svibnja 2021.).

18

(19)  To se 2009. dogodilo spajanjem privatnog društva Rizhao i poduzeća u državnom vlasništvu Shandong Iron and Steel. Vidjeti pekinško izvješće o čeliku, str. 58., a za stečeni većinski udio grupe China Baowu Steel u društvu Magang Steel u lipnju 2019., vidjeti https://www.ft.com/content/a7c93fae-85bc-11e9-a028-86cea8523dc2 (posljednji pristup 6. svibnja 2021.).

19

(20)  TISCO, „Profil poduzeća”, http://en.tisco.com.cn/CompanyProfile/20151027095855836705.html (posljednji pristup 2. ožujka 2020.).

20

(21)  Vidjeti internetske stranice grupe dostupne na: http://www.baowugroup.com/about/board_of_directors (pristupljeno 28. ožujka 2022.).

21

(22)  Vidjeti internetske stranice društva dostupne na: https://www.baosteel.com/about/manager (pristupljeno 28. ožujka 2022.).

22

(23)  http://www.baowugroup.com/party_building/overview

23

(24)  
  Ibid.

24

Ibid

(25)  Vidjeti Statut društva Baosteel, članak 133.4.:

25

http://static.sse.com.cn//disclosure/listedinfo/announcement/c/2021-01-08/600019_20210108_8.pdf (posljednji pristup 6. svibnja 2021.).

(26)  Izvješće, dio III., poglavlje 14., str. 346. i dalje.

26

(27)  Uvod u Plan za prilagodbu i modernizaciju industrije čelika.

27

(28)  Izvješće – poglavlje 14., str. 347.

28

(29)  13. petogodišnji plan za gospodarski i socijalni razvoj Narodne Republike Kine (2016.–2020.), dostupan na

29

https://en.ndrc.gov.cn/newsrelease_8232/201612/P020191101481868235378.pdf (posljednji pristup 2. ožujka 2020.).

(30)  Izvješće – poglavlje 14., str. 349.

30

(31)  Izvješće – poglavlje 14., str. 352.

31

(32)  
  „Katalog smjernica za restrukturiranje industrije (verzija iz 2019.)” odobren Dekretom br. 29 Nacionalnog povjerenstva za razvoj i reforme Narodne Republike Kine od 27. kolovoza 2019., http://www.gov.cn/xinwen/2019-11/06/5449193/files/26c9d25f713f4ed5b8dc51ae40ef37af.pdf, posljednji pristup 11. travnja 2022.

32

(33)  Izvješće – poglavlje 14., str. 375.–376.

33

(34)  Vidjeti Provedbenu uredbu (EU) 2021/635, uvodne izjave 134.–135. i Provedbenu uredbu (EU) 2020/508, uvodne izjave 143.–144.

34

(35)  Potpuni popis dostupan je na sljedećoj poveznici:

35

https://view.officeapps.live.com/op/view.aspx?src=https%3A%2F%2Fkjt.hebei.gov.cn%2Fwww%2Fxwzx15%2Ftzgg35%2Fsttz15%2F227382%2F2020102009523655218.doc&wdOrigin=BROWSELINK

(36)  Otvoreni podaci Svjetske banke – viši srednji dohodak, https://data.worldbank.org/income-level/upper-middle-income.

36

(37)  https://ilostat.ilo.org/

37

(38)  http://www.edp.com.br/distribuicao-es/saiba-mais/informativos/tarifas-aplicadas-a-clientes-atendidos-em-alta-e-media-tensao-(grupo-a)

38

(39)  https://www.comgas.com.br/tarifas/historico-de-tarifas/

39

(40)  http://site.sabesp.com.br/site/interna/Default.aspx?secaoId=183

40

(41)  Uredba (EU) 2015/755 Europskog parlamenta i Vijeća od 29. travnja 2015. o zajedničkim pravilima za uvoz iz određenih trećih zemalja (SL L 123, 19.5.2015., str. 33.). Prema članku 2. stavku 7. osnovne uredbe domaće cijene u tim zemljama ne mogu se upotrebljavati za utvrđivanje uobičajene vrijednosti te su, u svakom slučaju, takvi podaci o uvozu bili zanemarivi.

41

(42)  Provedbena uredba Komisije (EU) 2022/58 оd 14. siječnja 2022. o uvođenju konačne antidampinške pristojbe na uvoz određenih plosnato valjanih proizvoda od silicijskog elektročelika s orijentiranim kristalima podrijetlom iz Narodne Republike Kine, Japana, Republike Koreje, Ruske Federacije i Sjedinjenih Američkih Država nakon revizije zbog predstojećeg isteka mjera u skladu s člankom 11. stavkom 2. Uredbe (EU) 2016/1036 Europskog parlamenta i Vijeća (SL L 10, 17.1.2022., str. 17.).

42

(43)  https://ilostat.ilo.org/

43

(44)  Dostupno na https://establishbrazil.com/articles/whats-real-cost-employee (posljednji pristup 8. travnja 2022.).

44

(45)  https://www.csn.com.br/wp-content/uploads/sites/452/2021/07/Relato-Integrado-2020-EN.pdf

45

(46)  Odluka Komisije u predmetu M.8713 – Tata steel/ThyssenKrupp/JV, 11. lipnja 2019., uvodne izjave 384., 388. i 390.

46

(47)  Pariški sporazum jest sporazum u sklopu Okvirne konvencije Ujedinjenih naroda o klimatskim promjenama.

47

(48)  Antidampinška pritužba od 12. kolovoza 2021., t. 32.

48

---