# Az Európai Unió L 123/2022

| | ISSN 1977-0731 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 123 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 65. évfolyam2022. április 26. |

ISSN 1977-0731

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 123

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

65. évfolyam2022. április 26.

---

| Tartalom | | II   Nem jogalkotási aktusok | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | | RENDELETEK |
| | * | A Bizottság (EU) 2022/676 felhatalmazáson alapuló rendelete (2021. december 3.) az 575/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek az említett rendelet 18. cikkének (3)–(6) bekezdésében és 18. cikkének (8) bekezdésében említett esetekben végrehajtandó konszolidálás feltételeit meghatározó szabályozástechnikai standardok tekintetében történő kiegészítéséről (
  1
  ) | 1 |

Tartalom

II   Nem jogalkotási aktusok

Oldal

RENDELETEK

*

A Bizottság (EU) 2022/676 felhatalmazáson alapuló rendelete (2021. december 3.) az 575/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek az említett rendelet 18. cikkének (3)–(6) bekezdésében és 18. cikkének (8) bekezdésében említett esetekben végrehajtandó konszolidálás feltételeit meghatározó szabályozástechnikai standardok tekintetében történő kiegészítéséről (
  1
  )

1

1

| | | Helyesbítések |
| --- | --- | --- |
| | * | Helyesbítés Ukrajna Donyeck és Luhanszk régiójának nem kormányzati ellenőrzés alatt álló területei elismerése, valamint az orosz fegyveres erők említett területekre történő vezénylésének elrendelése miatti korlátozó intézkedésekről szóló, 2022. február 23-i (KKBP) 2022/266 tanácsi határozathoz ( HL L 42 I., 2022.2.23. ) | 10 |

Helyesbítések

*

Helyesbítés Ukrajna Donyeck és Luhanszk régiójának nem kormányzati ellenőrzés alatt álló területei elismerése, valamint az orosz fegyveres erők említett területekre történő vezénylésének elrendelése miatti korlátozó intézkedésekről szóló, 2022. február 23-i (KKBP) 2022/266 tanácsi határozathoz ( HL L 42 I., 2022.2.23. )

( HL L 42 I., 2022.2.23. )

10

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg. |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg.

1

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

II Nem jogalkotási aktusok

RENDELETEK

| 2022.4.26. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 123/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.4.26.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 123/1

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2022/676 FELHATALMAZÁSON ALAPULÓ RENDELETE

(2021. december 3.)

az 575/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek az említett rendelet 18. cikkének (3)–(6) bekezdésében és 18. cikkének (8) bekezdésében említett esetekben végrehajtandó konszolidálás feltételeit meghatározó szabályozástechnikai standardok tekintetében történő kiegészítéséről

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a hitelintézetekre és befektetési vállalkozásokra vonatkozó prudenciális követelményekről és a 648/2012/EU rendelet módosításáról szóló, 2013. június 26-i 575/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1), és különösen annak 18. cikke (9) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az 575/2013/EU rendelet 18. cikkének (3) bekezdése az olyan vállalkozáscsoportok prudenciális konszolidációjának eseteire vonatkozik, amelyeket a 2013/34/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (2) 22. cikkének (7) bekezdése szerinti kapcsolat fűz egymáshoz, amennyiben az nem anya-leányvállalati kapcsolat. Ezekben az esetekben meg kell határozni azt a szervezetet, amelynek a szintjén az 575/2013/EU rendelet követelményeit összevont alapon alkalmazni kell. Továbbá ezekben az esetekben a prudenciális konszolidáció legmegfelelőbb módszere a 2013/34/EU irányelv 22. cikkének (8) és (9) bekezdése szerinti, az említett irányelvben meghatározott szabályoknak megfelelően alkalmazott módszer („összesítési módszer”). |
| --- | --- |

(1)

Az 575/2013/EU rendelet 18. cikkének (3) bekezdése az olyan vállalkozáscsoportok prudenciális konszolidációjának eseteire vonatkozik, amelyeket a 2013/34/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (2) 22. cikkének (7) bekezdése szerinti kapcsolat fűz egymáshoz, amennyiben az nem anya-leányvállalati kapcsolat. Ezekben az esetekben meg kell határozni azt a szervezetet, amelynek a szintjén az 575/2013/EU rendelet követelményeit összevont alapon alkalmazni kell. Továbbá ezekben az esetekben a prudenciális konszolidáció legmegfelelőbb módszere a 2013/34/EU irányelv 22. cikkének (8) és (9) bekezdése szerinti, az említett irányelvben meghatározott szabályoknak megfelelően alkalmazott módszer („összesítési módszer”).

| (2) | A konszolidálásba bevont vállalkozás és a konszolidálásba nem bevont egy vagy több vállalkozás által együttesen irányított intézményekben vagy pénzügyi vállalkozásokban birtokolt részesedések esetében, amennyiben az 575/2013/EU rendelet 18. cikke (4) bekezdésének megfelelően arányos konszolidációt kell előírni, az említett rendelkezésben meghatározott prudenciális konszolidációs módszer alkalmazásához az említett vállalkozásoknak az intézmény vagy pénzügyi vállalkozás lényeges tevékenységeire vonatkozó döntésekkel kapcsolatos egyhangú hozzájárulására van szükség, összhangban a közös megállapodásokra vonatkozóan az 1606/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (3) szerint alkalmazandó nemzetközi számviteli standardokban meghatározott fogalommal. |
| --- | --- |

(2)

A konszolidálásba bevont vállalkozás és a konszolidálásba nem bevont egy vagy több vállalkozás által együttesen irányított intézményekben vagy pénzügyi vállalkozásokban birtokolt részesedések esetében, amennyiben az 575/2013/EU rendelet 18. cikke (4) bekezdésének megfelelően arányos konszolidációt kell előírni, az említett rendelkezésben meghatározott prudenciális konszolidációs módszer alkalmazásához az említett vállalkozásoknak az intézmény vagy pénzügyi vállalkozás lényeges tevékenységeire vonatkozó döntésekkel kapcsolatos egyhangú hozzájárulására van szükség, összhangban a közös megállapodásokra vonatkozóan az 1606/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (3) szerint alkalmazandó nemzetközi számviteli standardokban meghatározott fogalommal.

| (3) | Az 575/2013/EU rendelet 18. cikke (6) bekezdésének a) és b) pontja az olyan esetekben végrehajtandó prudenciális konszolidációra vonatkozó felügyeleti követelményekre utal, ha egy vagy több intézmény vagy pénzügyi vállalkozás felett – részesedés vagy más tőkekapcsolat nélkül – gyakorolt jelentős befolyásról van szó, és az említett intézmények vagy pénzügyi vállalkozások egységes vezetés alá kerülnek, kivéve ha ez szerződés, alapszabályi rendelkezés, vagy a társasági szerződés alapján történik. Annak megállapításához, hogy az adott helyzetben fennáll-e jelentős befolyás, az illetékes hatóságoknak a jelentős befolyásra utaló számos mutatót kell figyelembe venniük. Ezen túlmenően csak akkor lehet megállapítani, hogy egységes vezetésről van szó, ha az illetékes hatóság konkrét bizonyítékokkal rendelkezik arra vonatkozóan, hogy megvalósul ezen intézmények vagy pénzügyi vállalkozások pénzügyi és működési politikáinak hatékony koordinációja. |
| --- | --- |

(3)

Az 575/2013/EU rendelet 18. cikke (6) bekezdésének a) és b) pontja az olyan esetekben végrehajtandó prudenciális konszolidációra vonatkozó felügyeleti követelményekre utal, ha egy vagy több intézmény vagy pénzügyi vállalkozás felett – részesedés vagy más tőkekapcsolat nélkül – gyakorolt jelentős befolyásról van szó, és az említett intézmények vagy pénzügyi vállalkozások egységes vezetés alá kerülnek, kivéve ha ez szerződés, alapszabályi rendelkezés, vagy a társasági szerződés alapján történik. Annak megállapításához, hogy az adott helyzetben fennáll-e jelentős befolyás, az illetékes hatóságoknak a jelentős befolyásra utaló számos mutatót kell figyelembe venniük. Ezen túlmenően csak akkor lehet megállapítani, hogy egységes vezetésről van szó, ha az illetékes hatóság konkrét bizonyítékokkal rendelkezik arra vonatkozóan, hogy megvalósul ezen intézmények vagy pénzügyi vállalkozások pénzügyi és működési politikáinak hatékony koordinációja.

| (4) | A Bázeli Bankfelügyeleti Bizottság (BCBS) iránymutatást (4) tett közzé a belépési kockázatok azonosítására és kezelésére vonatkozóan, amely számos olyan mutatót tartalmaz, amelyeket az intézményeknek fel kell használniuk annak meghatározásához, hogy mely szervezetek eredményezhetnek belépési kockázatot. A Bázeli Bankfelügyeleti Bizottság iránymutatása szerint a „belépési kockázat” annak a kockázata, hogy valamely intézmény – pénzügyi támogatás nyújtására vonatkozó szerződés hiányában vagy a szerződéses kötelezettségén felül – egy pénzügyi stresszhelyzetbe került, nem konszolidált, vagyis teljes vagy arányos konszolidációba be nem vont szervezet számára nyújtandó pénzügyi támogatásról dönt. A Bázeli Bankfelügyeleti Bizottság iránymutatása szerint, ha egy intézmény azt állapítja meg, hogy jelentős belépési kockázat áll fenn, az előre jelzett belépési támogatás jellege és mértéke alapján minden egyes esetben meg kell határoznia a megfelelő intézkedéseket. Ezek az intézkedések többek között magukban foglalják az érintett vállalkozások prudenciális konszolidációba való bevonását. A Bázeli Bankfelügyeleti Bizottság iránymutatásával összhangban az intézményeknek és az illetékes hatóságoknak több mutatót is figyelembe kell venniük annak megállapítása érdekében, hogy egyes vállalkozásokat adott esetben teljeskörűen vagy arányosan kell-e konszolidálni az 575/2013/EU rendelet 18. cikkének (5) bekezdése, 18. cikke (6) bekezdésének a) pontja vagy 18. cikkének (8) bekezdése alapján, figyelembe véve az e vállalkozásokkal összefüggésben az intézménynél esetleg felmerülő belépési kockázatot. Az intézményeknek ugyanakkor alternatív intézkedéseket is fontolóra kell venniük a belépési kockázat kockázatkezelési eljárásaik és a belső tőkemegfelelés-értékelési eljárás (ICAAP) keretében történő kezelésére. Emellett az illetékes hatóságok mérlegelhetik más, a felügyeleti felülvizsgálati és értékelési eljáráshoz (SREP) tartozó intézkedések végrehajtását az említett vállalkozásokkal kapcsolatban felmerülő potenciális kockázatok kezelésére. A nagykockázat-vállalásokra vonatkozó keretrendszerrel összefüggésben az Európai Bankhatóság (EBH) iránymutatást (5) adott ki az árnyékbanki tevékenységet végző, banki tevékenységeiket szabályozott kereteken kívül folytató szervezetekkel szembeni kitettségek korlátozásáról is, amelyben részletezi azt a módszertant, amelyet az intézményeknek belső eljárásaik keretében alkalmazniuk kell az árnyékbanki szervezetekkel szembeni egyedi és összesített kitettségekre vonatkozó korlátozások meghatározására. |
| --- | --- |

(4)

A Bázeli Bankfelügyeleti Bizottság (BCBS) iránymutatást (4) tett közzé a belépési kockázatok azonosítására és kezelésére vonatkozóan, amely számos olyan mutatót tartalmaz, amelyeket az intézményeknek fel kell használniuk annak meghatározásához, hogy mely szervezetek eredményezhetnek belépési kockázatot. A Bázeli Bankfelügyeleti Bizottság iránymutatása szerint a „belépési kockázat” annak a kockázata, hogy valamely intézmény – pénzügyi támogatás nyújtására vonatkozó szerződés hiányában vagy a szerződéses kötelezettségén felül – egy pénzügyi stresszhelyzetbe került, nem konszolidált, vagyis teljes vagy arányos konszolidációba be nem vont szervezet számára nyújtandó pénzügyi támogatásról dönt. A Bázeli Bankfelügyeleti Bizottság iránymutatása szerint, ha egy intézmény azt állapítja meg, hogy jelentős belépési kockázat áll fenn, az előre jelzett belépési támogatás jellege és mértéke alapján minden egyes esetben meg kell határoznia a megfelelő intézkedéseket. Ezek az intézkedések többek között magukban foglalják az érintett vállalkozások prudenciális konszolidációba való bevonását. A Bázeli Bankfelügyeleti Bizottság iránymutatásával összhangban az intézményeknek és az illetékes hatóságoknak több mutatót is figyelembe kell venniük annak megállapítása érdekében, hogy egyes vállalkozásokat adott esetben teljeskörűen vagy arányosan kell-e konszolidálni az 575/2013/EU rendelet 18. cikkének (5) bekezdése, 18. cikke (6) bekezdésének a) pontja vagy 18. cikkének (8) bekezdése alapján, figyelembe véve az e vállalkozásokkal összefüggésben az intézménynél esetleg felmerülő belépési kockázatot. Az intézményeknek ugyanakkor alternatív intézkedéseket is fontolóra kell venniük a belépési kockázat kockázatkezelési eljárásaik és a belső tőkemegfelelés-értékelési eljárás (ICAAP) keretében történő kezelésére. Emellett az illetékes hatóságok mérlegelhetik más, a felügyeleti felülvizsgálati és értékelési eljáráshoz (SREP) tartozó intézkedések végrehajtását az említett vállalkozásokkal kapcsolatban felmerülő potenciális kockázatok kezelésére. A nagykockázat-vállalásokra vonatkozó keretrendszerrel összefüggésben az Európai Bankhatóság (EBH) iránymutatást (5) adott ki az árnyékbanki tevékenységet végző, banki tevékenységeiket szabályozott kereteken kívül folytató szervezetekkel szembeni kitettségek korlátozásáról is, amelyben részletezi azt a módszertant, amelyet az intézményeknek belső eljárásaik keretében alkalmazniuk kell az árnyékbanki szervezetekkel szembeni egyedi és összesített kitettségekre vonatkozó korlátozások meghatározására.

| (5) | Annak megállapítása érdekében, hogy az 575/2013/EU rendelet 18. cikkének (8) bekezdése szerinti teljes körű vagy arányos konszolidálásra van-e szükség az olyan leányvállalatok vagy vállalkozások esetében, amelyekben egy intézmény részesedéssel rendelkezik, amennyiben az adott leányvállalat vagy vállalkozás nem intézmény, pénzügyi vállalkozás vagy kiegészítő szolgáltatásokat nyújtó vállalkozás, és jelentős belépési kockázat áll fenn, és feltéve, hogy a vállalkozás nem biztosító vagy viszontbiztosító, illetőleg biztosítási holdingtársaság, elő kell írni, hogy az illetékes hatóságok végezzenek vizsgálatot legalább a vállalkozások bizonyos kategóriái, például az olyan különleges célú gazdasági egységek esetében, amelyek nem minősülnek az (EU) 2017/2402 európai parlamenti és tanácsi rendelet (6) 2. cikkének 2. pontjában meghatározott értékpapírosítási különleges célú gazdasági egységnek, amelyekre alkalmazandók az 575/2013/EU rendelet 244. cikkében a jelentős hitelkockázat átruházására vonatkozóan meghatározott feltételek, valamint az 575/2013/EU rendelet 89. cikke (1) bekezdésének b) pontja szerinti bármely tevékenységet végző vállalkozások esetében. |
| --- | --- |

(5)

Annak megállapítása érdekében, hogy az 575/2013/EU rendelet 18. cikkének (8) bekezdése szerinti teljes körű vagy arányos konszolidálásra van-e szükség az olyan leányvállalatok vagy vállalkozások esetében, amelyekben egy intézmény részesedéssel rendelkezik, amennyiben az adott leányvállalat vagy vállalkozás nem intézmény, pénzügyi vállalkozás vagy kiegészítő szolgáltatásokat nyújtó vállalkozás, és jelentős belépési kockázat áll fenn, és feltéve, hogy a vállalkozás nem biztosító vagy viszontbiztosító, illetőleg biztosítási holdingtársaság, elő kell írni, hogy az illetékes hatóságok végezzenek vizsgálatot legalább a vállalkozások bizonyos kategóriái, például az olyan különleges célú gazdasági egységek esetében, amelyek nem minősülnek az (EU) 2017/2402 európai parlamenti és tanácsi rendelet (6) 2. cikkének 2. pontjában meghatározott értékpapírosítási különleges célú gazdasági egységnek, amelyekre alkalmazandók az 575/2013/EU rendelet 244. cikkében a jelentős hitelkockázat átruházására vonatkozóan meghatározott feltételek, valamint az 575/2013/EU rendelet 89. cikke (1) bekezdésének b) pontja szerinti bármely tevékenységet végző vállalkozások esetében.

| (6) | A szavatolótőkére vonatkozóan az 575/2013/EU rendeletben meghatározott keretelvekkel való összhang biztosítása és az indokolatlan tőkeelőnyök elismerésének elkerülése érdekében azokban az esetekben, amikor az 575/2013/EU rendelet 18. cikkének (3)–(6) bekezdése vagy 18. cikkének (8) bekezdése szerinti konszolidációra van szükség, a prudenciális konszolidáció körébe tartozó vállalkozások által kibocsátott és a szóban forgó vállalkozásoktól eltérő személyek tulajdonában levő elsődleges alapvető tőkeelemek, kiegészítő alapvető tőkeinstrumentumok és járulékos tőkeinstrumentumok összegei, továbbá a kapcsolódó névértéken felüli befizetések (ázsió) összegei konszolidált szavatolótőkébe való bevonásának szintén az említett rendelet 81–88. cikkén kell alapulnia. |
| --- | --- |

(6)

A szavatolótőkére vonatkozóan az 575/2013/EU rendeletben meghatározott keretelvekkel való összhang biztosítása és az indokolatlan tőkeelőnyök elismerésének elkerülése érdekében azokban az esetekben, amikor az 575/2013/EU rendelet 18. cikkének (3)–(6) bekezdése vagy 18. cikkének (8) bekezdése szerinti konszolidációra van szükség, a prudenciális konszolidáció körébe tartozó vállalkozások által kibocsátott és a szóban forgó vállalkozásoktól eltérő személyek tulajdonában levő elsődleges alapvető tőkeelemek, kiegészítő alapvető tőkeinstrumentumok és járulékos tőkeinstrumentumok összegei, továbbá a kapcsolódó névértéken felüli befizetések (ázsió) összegei konszolidált szavatolótőkébe való bevonásának szintén az említett rendelet 81–88. cikkén kell alapulnia.

| (7) | E rendelet alapját az EBH által a Bizottságnak benyújtott szabályozástechnikai standardtervezetek képezik. |
| --- | --- |

(7)

E rendelet alapját az EBH által a Bizottságnak benyújtott szabályozástechnikai standardtervezetek képezik.

| (8) | Az EBH nyilvános konzultációkat folytatott az e rendelet alapját képező szabályozástechnikai standardtervezetekről, elemezte az azokkal összefüggésben felmerülő lehetséges költségeket és hasznot, továbbá kikérte az 1093/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (7) 37. cikkével összhangban létrehozott banki érdekképviseleti csoport tanácsát, |
| --- | --- |

(8)

Az EBH nyilvános konzultációkat folytatott az e rendelet alapját képező szabályozástechnikai standardtervezetekről, elemezte az azokkal összefüggésben felmerülő lehetséges költségeket és hasznot, továbbá kikérte az 1093/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (7) 37. cikkével összhangban létrehozott banki érdekképviseleti csoport tanácsát,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Fogalommeghatározások

E rendelet alkalmazásában:

| 1. | „lényeges tevékenységek”: az 1254/2012/EK bizottsági rendelet (8) mellékletének A. függelékében meghatározott lényeges tevékenységek (az IFRS 10-re vonatkozó melléklet); |
| --- | --- |

1.

„lényeges tevékenységek”: az 1254/2012/EK bizottsági rendelet (8) mellékletének A. függelékében meghatározott lényeges tevékenységek (az IFRS 10-re vonatkozó melléklet);

8

| 2. | „kockázatcsökkentő tényezők”: minden olyan alkalmazandó törvény, rendelet, szabály vagy szerződéses megállapodás, amely korlátozza az intézmény azon képességét, hogy pénzügyi támogatást nyújtson egy stresszhelyzetben lévő vállalkozásnak; |
| --- | --- |

2.

„kockázatcsökkentő tényezők”: minden olyan alkalmazandó törvény, rendelet, szabály vagy szerződéses megállapodás, amely korlátozza az intézmény azon képességét, hogy pénzügyi támogatást nyújtson egy stresszhelyzetben lévő vállalkozásnak;

| 3. | „részesedő vállalkozások”: azok a vállalkozások, amelyek közösen ellenőrzik a következők bármelyikét:






  a) | az e rendelet 3. cikkének (1) bekezdésében említett intézmény vagy pénzügyi vállalkozás; vagy |
| --- | --- | --- |

3.

„részesedő vállalkozások”: azok a vállalkozások, amelyek közösen ellenőrzik a következők bármelyikét:

a)

az e rendelet 3. cikkének (1) bekezdésében említett intézmény vagy pénzügyi vállalkozás; vagy

| b) | olyan vállalkozás, amely nem az e rendelet 7. cikke (3) bekezdésének a) pontjában említett intézmény, pénzügyi vállalkozás vagy kiegészítő szolgáltatásokat nyújtó vállalkozás; |
| --- | --- |

b)

olyan vállalkozás, amely nem az e rendelet 7. cikke (3) bekezdésének a) pontjában említett intézmény, pénzügyi vállalkozás vagy kiegészítő szolgáltatásokat nyújtó vállalkozás;

| 4. | „tőkekapcsolatok”: egy vállalkozás tőkéjének közvetlen vagy közvetett tulajdonlása, beleértve az 575/2013/EU rendelet 4. cikke (1) bekezdésének 35. pontjában meghatározott részesedést is; |
| --- | --- |

4.

„tőkekapcsolatok”: egy vállalkozás tőkéjének közvetlen vagy közvetett tulajdonlása, beleértve az 575/2013/EU rendelet 4. cikke (1) bekezdésének 35. pontjában meghatározott részesedést is;

| 5. | „jelentős befolyás”: a vállalkozás pénzügyi és működési politikájával kapcsolatos döntésekben való részvétel képessége, amennyiben az adott vállalkozás nem minősül az 575/2013/EU rendelet 4. cikke (1) bekezdésének 16. pontjában meghatározott leányvállalatnak, és nem áll az e rendelet 3. cikkének (1) bekezdésében vagy 7. cikke (3) bekezdésének a) pontjában említett közös ellenőrzés alatt. |
| --- | --- |

5.

„jelentős befolyás”: a vállalkozás pénzügyi és működési politikájával kapcsolatos döntésekben való részvétel képessége, amennyiben az adott vállalkozás nem minősül az 575/2013/EU rendelet 4. cikke (1) bekezdésének 16. pontjában meghatározott leányvállalatnak, és nem áll az e rendelet 3. cikkének (1) bekezdésében vagy 7. cikke (3) bekezdésének a) pontjában említett közös ellenőrzés alatt.

2. cikk

A konszolidálás feltételei a 2013/34/EU irányelv 22. cikkének (7) bekezdése szerinti kapcsolatban álló vállalkozások csoportjai esetében

(1)   Amennyiben az 575/2013/EU rendelet 18. cikkének (3) bekezdése értelmében konszolidációra van szükség, a következő szervezet felel az 575/2013/EU rendelet első része II. címe 2. fejezetének 1. szakaszában meghatározott követelményeknek való megfelelés biztosításáért, a csoporthoz tartozó összes vállalkozás összevont helyzete alapján:

| a) | az intézmény, amennyiben a csoportban csak egyetlen intézmény van; |
| --- | --- |

a)

az intézmény, amennyiben a csoportban csak egyetlen intézmény van;

| b) | a legnagyobb mérlegfőösszeggel rendelkező hitelintézet, amennyiben a csoportban több hitelintézet van; |
| --- | --- |

b)

a legnagyobb mérlegfőösszeggel rendelkező hitelintézet, amennyiben a csoportban több hitelintézet van;

| c) | az 575/2013/EU rendelet hatálya alá tartozó, a legnagyobb mérlegfőösszeggel rendelkező befektetési vállalkozás, amennyiben a csoportban nincs hitelintézet. |
| --- | --- |

c)

az 575/2013/EU rendelet hatálya alá tartozó, a legnagyobb mérlegfőösszeggel rendelkező befektetési vállalkozás, amennyiben a csoportban nincs hitelintézet.

(2)   Az (1) bekezdés alkalmazásában a mérlegfőösszeget a legutolsó auditált összevont pénzügyi kimutatások alapján, vagy ha az alkalmazandó számviteli szabályozásnak megfelelően nem kell összevont éves beszámolót készíteni, akkor az intézmény legutolsó auditált egyedi pénzügyi kimutatása alapján kell kiszámítani.

(3)   Amennyiben az e cikk (1) bekezdésében említett kritériumok nem alkalmazhatók, a 2013/36/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (9) 111. cikkének (4), (5) és (6) bekezdése értelmében az összevont alapú felügyelet gyakorlásáért felelős illetékes hatóságok eltekinthetnek e kritériumoktól, és az 575/2013/EU rendelet hatálya alá tartozó másik szervezetet jelölhetnek ki a csoporton belül olyan szervezetként, amely felelős a szóban forgó rendelet első része II. címe 2. fejezetének 1. szakaszában említett követelményeknek való megfelelés biztosításáért a csoport összes vállalkozásának összevont helyzete alapján.

Annak értékelésekor, hogy az e cikk (1) bekezdésében említett kritériumok alkalmazása megfelelő-e, az említett illetékes hatóságoknak figyelembe kell venniük a 2013/36/EU irányelv 111. cikkének (6) bekezdésével összhangban hozott döntéseket, vagy ilyen döntés hiányában az érintett intézményeket és az érintett tagállamokban folytatott tevékenységeik relatív súlyát, vagy azt, hogy a 2013/34/EU irányelv 22. cikkének (7) bekezdésében említett esetekben kötelesek-e a csoportra vonatkozó összevont pénzügyi kimutatást készíteni. Ilyen esetekben a legnagyobb mérlegfőösszeggel rendelkező intézmény számára jogot kell biztosítani álláspontja kifejtésére, mielőtt az illetékes hatóságok döntenének.

(4)   Az e cikkben említett esetekben a 2013/36/EU irányelv 111. cikkének (4), (5) és (6) bekezdése értelmében az összevont alapú felügyelet gyakorlásáért felelős illetékes hatóságok engedélyezik vagy előírják a 2013/34/EU irányelv 22. cikkének (8) és (9) bekezdésében meghatározott konszolidációs módszer alkalmazását.

(5)   Azt a vállalkozást, amely a 2013/34/EU irányelv 22. cikkének (7) bekezdésében meghatározott kapcsolatban áll egy vagy több vállalkozással, nem kell bevonni az e cikk szerinti konszolidálásba az 575/2013/EU rendelet 19. cikkében meghatározott esetekben és összhangban az abban foglalt kritériumokkal.

3. cikk

A konszolidálás feltételei a konszolidálásba bevont vállalkozás és a konszolidálásba nem bevont egy vagy több vállalkozás által együttesen irányított intézmények vagy pénzügyi vállalkozások esetében

(1)   A konszolidálásba bevont vállalkozás és a konszolidálásba nem bevont egy vagy több vállalkozás által együttesen irányított intézményekben vagy pénzügyi vállalkozásokban birtokolt részesedések esetében az összevont felügyeletet ellátó hatóság az 575/2013/EU rendelet 18. cikkének (4) bekezdése szerinti arányos konszolidálást ír elő, amennyiben az alábbi feltételek mindegyike teljesül:

| a) | a részesedő vállalkozások együttesen a részvényesek vagy tagok szavazati jogainak többségét ellenőrzik az érintett intézményben vagy pénzügyi vállalkozásban, vagy képesek arra, hogy közösen irányítsák a szóban forgó intézmény vagy pénzügyi vállalkozás lényeges tevékenységeit a közöttük létrejött, jogilag érvényesíthető szerződéses megállapodás vagy az intézmény vagy pénzügyi vállalkozás alapszabályának rendelkezése, vagy társasági szerződése alapján; |
| --- | --- |

a)

a részesedő vállalkozások együttesen a részvényesek vagy tagok szavazati jogainak többségét ellenőrzik az érintett intézményben vagy pénzügyi vállalkozásban, vagy képesek arra, hogy közösen irányítsák a szóban forgó intézmény vagy pénzügyi vállalkozás lényeges tevékenységeit a közöttük létrejött, jogilag érvényesíthető szerződéses megállapodás vagy az intézmény vagy pénzügyi vállalkozás alapszabályának rendelkezése, vagy társasági szerződése alapján;

| b) | az intézmény vagy pénzügyi vállalkozás lényeges tevékenységeivel kapcsolatos döntésekhez valamennyi részesedő vállalkozás egyhangú hozzájárulása szükséges; |
| --- | --- |

b)

az intézmény vagy pénzügyi vállalkozás lényeges tevékenységeivel kapcsolatos döntésekhez valamennyi részesedő vállalkozás egyhangú hozzájárulása szükséges;

| c) | az a) pontban említett szerződéses megállapodás, illetőleg az intézmény vagy pénzügyi vállalkozás alapszabályának vagy társasági szerződésének rendelkezései előírják, hogy a részesedő vállalkozások felelőssége az érintett intézményben vagy pénzügyi vállalkozásban birtokolt tőkerészesedésre korlátozódik. |
| --- | --- |

c)

az a) pontban említett szerződéses megállapodás, illetőleg az intézmény vagy pénzügyi vállalkozás alapszabályának vagy társasági szerződésének rendelkezései előírják, hogy a részesedő vállalkozások felelőssége az érintett intézményben vagy pénzügyi vállalkozásban birtokolt tőkerészesedésre korlátozódik.

(2)   Az e cikkben említett esetekben az arányos konszolidálást az érintett intézményben vagy pénzügyi vállalkozásban birtokolt tőkerészesedés alapján és a 2013/34/EU irányelv 26. cikkének (2) bekezdésével összhangban kell elvégezni.

4. cikk

A konszolidálás feltételei az intézményekben vagy pénzügyi vállalkozásokban fennálló, az 575/2013/EU rendelet 18. cikkének (1) és (4) bekezdésében nem említett részesedések vagy tőkekapcsolatok esetében

(1)   Amennyiben az 575/2013/EU rendelet 18. cikke (5) bekezdésének megfelelően az illetékes hatóságok határozzák meg, hogy szükséges a konszolidálás, az említett cikk értelmében megengedhetik vagy előírhatják a tőkemódszer alkalmazását, kivéve, ha – az e cikk (2)–(5) bekezdésében meghatározott feltételekkel összhangban – úgy döntenek, hogy az érintett intézmény vagy pénzügyi vállalkozás arányos vagy teljes konszolidálására van szükség.

(2)   Az illetékes hatóság az (1) bekezdésben említett döntést az érintett intézmény vagy pénzügyi vállalkozás által az intézményre jelentett kockázatok értékelése alapján hozza meg, figyelembe véve az esetleges kockázatcsökkentő tényezők mértékét és hatékonyságát, valamint a teljes vagy arányos konszolidáció alkalmazásából esetleg eredő, az intézmény összevont alapú prudenciális követelményeire gyakorolt hatást.

(3)   A (2) bekezdésben említett értékelés céljából az intézmény kérésre az illetékes hatóság rendelkezésére bocsát minden szükséges információt, különösen a következő elemekre vonatkozóan:

| a) | az érintett intézmény vagy pénzügyi vállalkozás általános tulajdonosi szerkezete, különös tekintettel arra, hogy a részvények vagy az azokkal egyenértékű tulajdoni jogok és szavazati jogok – beleértve az 5. cikk (5) bekezdésében említett potenciális szavazati jogokat – nagyszámú részvényes, tulajdonos vagy tag között oszlanak-e meg, vagy az intézmény a szóban forgó intézmény vagy pénzügyi vállalkozás fő részvényese, tulajdonosa vagy tagja-e; |
| --- | --- |

a)

az érintett intézmény vagy pénzügyi vállalkozás általános tulajdonosi szerkezete, különös tekintettel arra, hogy a részvények vagy az azokkal egyenértékű tulajdoni jogok és szavazati jogok – beleértve az 5. cikk (5) bekezdésében említett potenciális szavazati jogokat – nagyszámú részvényes, tulajdonos vagy tag között oszlanak-e meg, vagy az intézmény a szóban forgó intézmény vagy pénzügyi vállalkozás fő részvényese, tulajdonosa vagy tagja-e;

| b) | az intézmény szponzorként jár-e el azáltal, hogy az érintett intézmény vagy pénzügyi vállalkozás az irányítása alá tartozik, vagy annak tanácsadást nyújt, az intézmény vagy pénzügyi vállalkozás értékpapírjait forgalmazza, illetőleg likviditást és/vagy hitelminőség-javítást biztosít az intézmény vagy pénzügyi vállalkozás számára, vagy hogy az intézmény fontos befektető-e annak hitel- vagy tulajdonviszonyt megtestesítő eszközeiben, vagy fennáll-e más szerződéses vagy nem szerződéses kapcsolat, amely révén az intézmény az érintett intézmény vagy pénzügyi vállalkozás eszközeivel vagy annak teljesítményével összefüggésben kockázatoknak van kitéve vagy részvényjellegű hozamhoz jut; |
| --- | --- |

b)

az intézmény szponzorként jár-e el azáltal, hogy az érintett intézmény vagy pénzügyi vállalkozás az irányítása alá tartozik, vagy annak tanácsadást nyújt, az intézmény vagy pénzügyi vállalkozás értékpapírjait forgalmazza, illetőleg likviditást és/vagy hitelminőség-javítást biztosít az intézmény vagy pénzügyi vállalkozás számára, vagy hogy az intézmény fontos befektető-e annak hitel- vagy tulajdonviszonyt megtestesítő eszközeiben, vagy fennáll-e más szerződéses vagy nem szerződéses kapcsolat, amely révén az intézmény az érintett intézmény vagy pénzügyi vállalkozás eszközeivel vagy annak teljesítményével összefüggésben kockázatoknak van kitéve vagy részvényjellegű hozamhoz jut;

| c) | az intézmény ténylegesen részt vesz-e az érintett intézmény vagy pénzügyi vállalkozás döntéshozatali folyamatában, milyen mértékű az intézmény által gyakorolt befolyás, vagy hogy az intézmény vagy pénzügyi vállalkozás az alkalmazandó számviteli szabályozással összhangban ellenőrzöttnek minősül-e; |
| --- | --- |

c)

az intézmény ténylegesen részt vesz-e az érintett intézmény vagy pénzügyi vállalkozás döntéshozatali folyamatában, milyen mértékű az intézmény által gyakorolt befolyás, vagy hogy az intézmény vagy pénzügyi vállalkozás az alkalmazandó számviteli szabályozással összhangban ellenőrzöttnek minősül-e;

| d) | az érintett intézmény vagy pénzügyi vállalkozás olyan kulcsfontosságú működési szolgáltatásokat nyújt-e az intézmény számára, amelyek túlzott költségek nélkül nem helyettesíthetők megfelelő időben; |
| --- | --- |

d)

az érintett intézmény vagy pénzügyi vállalkozás olyan kulcsfontosságú működési szolgáltatásokat nyújt-e az intézmény számára, amelyek túlzott költségek nélkül nem helyettesíthetők megfelelő időben;

| e) | az érintett intézmény vagy pénzügyi vállalkozás hitelminősítése az intézmény saját minősítésén alapul-e; |
| --- | --- |

e)

az érintett intézmény vagy pénzügyi vállalkozás hitelminősítése az intézmény saját minősítésén alapul-e;

| f) | az érintett intézmény vagy pénzügyi vállalkozás befektetői összetételének vannak-e sajátos jellemzői, különös tekintettel arra, hogy az intézmény vagy pénzügyi vállalkozás más befektetői szoros kereskedelmi kapcsolatban állnak-e az intézménnyel, milyen a veszteségviselési képességük, illetőleg milyen mértékben tudják elidegeníteni pénzügyi eszközeiket; |
| --- | --- |

f)

az érintett intézmény vagy pénzügyi vállalkozás befektetői összetételének vannak-e sajátos jellemzői, különös tekintettel arra, hogy az intézmény vagy pénzügyi vállalkozás más befektetői szoros kereskedelmi kapcsolatban állnak-e az intézménnyel, milyen a veszteségviselési képességük, illetőleg milyen mértékben tudják elidegeníteni pénzügyi eszközeiket;

| g) | az érintett intézmény vagy pénzügyi vállalkozás és az intézmény közös ügyfélkörrel rendelkezik-e, vagy részt vesznek-e egymás termékeinek forgalmazásában; |
| --- | --- |

g)

az érintett intézmény vagy pénzügyi vállalkozás és az intézmény közös ügyfélkörrel rendelkezik-e, vagy részt vesznek-e egymás termékeinek forgalmazásában;

| h) | az intézmény és az érintett intézmény vagy pénzügyi vállalkozás termékei azonos márkához tartoznak-e; |
| --- | --- |

h)

az intézmény és az érintett intézmény vagy pénzügyi vállalkozás termékei azonos márkához tartoznak-e;

| i) | az intézmény pénzügyi nehézségek esetén nyújtott-e már pénzügyi támogatást az érintett intézménynek vagy pénzügyi vállalkozásnak. |
| --- | --- |

i)

az intézmény pénzügyi nehézségek esetén nyújtott-e már pénzügyi támogatást az érintett intézménynek vagy pénzügyi vállalkozásnak.

(4)   Az illetékes hatóságok mindenekelőtt akkor írhatják elő az érintett intézménynek vagy pénzügyi vállalkozásnak az abban birtokolt tőkerészesedés alapján történő arányos konszolidálását, ha az intézmény és az érintett intézmény vagy pénzügyi vállalkozás egy vagy több részvényese, tulajdonosa vagy tagja között szerződéses megállapodás áll fenn arra vonatkozóan, hogy közösen nyújtanak pénzügyi támogatást az intézménynek vagy pénzügyi vállalkozásnak, vagy egyértelmű bizonyíték van arra, hogy pénzügyileg támogatnák az intézményt vagy pénzügyi vállalkozást az abban birtokolt tőkerészesedésnek megfelelően.

(5)   Az illetékes hatóságok mindenekelőtt akkor írhatják elő az érintett intézmény vagy pénzügyi vállalkozás teljes körű konszolidálását, ha az intézmény és az érintett intézmény vagy pénzügyi vállalkozás közötti szervezeti és pénzügyi kapcsolatok következtében az említett intézmény vagy pénzügyi vállalkozás lényeges tevékenységeiből eredő kockázatok vagy előnyök többsége érinti az intézményt.

5. cikk

A konszolidálás feltételei, amennyiben egy intézmény jelentős befolyást gyakorol egy vagy több intézmény vagy pénzügyi vállalkozás felett anélkül, hogy részesedéssel vagy egyéb tőkekapcsolatokkal rendelkezne ezekben az intézményekben

(1)   Amennyiben egy intézmény jelentős befolyást gyakorol egy vagy több intézmény vagy pénzügyi vállalkozás felett anélkül, hogy részesedéssel vagy egyéb tőkekapcsolatokkal rendelkezne ezekben az intézményekben, az illetékes hatóságok az 575/2013/EU rendelet 18. cikke (6) bekezdésének a) pontja szerint és az említett intézmények vagy pénzügyi vállalkozások által a jelentős befolyást gyakorló intézményre jelentett kockázatok értékelése alapján elrendelhetik az érintett intézmények vagy pénzügyi vállalkozások teljes körű konszolidálását, figyelembe véve a kockázatcsökkentő tényezők mértékét és hatékonyságát, valamint az adott intézmény összevont alapú prudenciális követelményeire gyakorolt, a teljes körű konszolidáció alkalmazásából eredő esetleges hatást.

(2)   Az (1) bekezdésben említett értékelés céljából az intézmény kérésre az illetékes hatóság rendelkezésére bocsát minden szükséges információt, különösen a 4. cikk (3) bekezdésének a)–i) pontjában említett elemekre vonatkozóan.

(3)   Az illetékes hatóságok mindenekelőtt akkor írhatják elő az (1) bekezdésben említett intézmények vagy pénzügyi vállalkozások teljes körű konszolidálását, ha a jelentős befolyást gyakorló intézmény és az érintett intézmények vagy pénzügyi vállalkozások közötti szervezeti és pénzügyi kapcsolatok következtében az említett intézmények vagy pénzügyi vállalkozások lényeges tevékenységeiből eredő kockázatok vagy előnyök többsége érinti az intézményt.

(4)   E cikk alkalmazásában a következők tekintendők jelentős befolyásra utaló tényezőnek:

| a) | az intézmény nevezte ki, vagy jogosult arra, hogy kinevezze az érintett intézmény vagy pénzügyi vállalkozás ügyviteli, ügyvezető vagy felügyelő testületének valamely tagját; |
| --- | --- |

a)

az intézmény nevezte ki, vagy jogosult arra, hogy kinevezze az érintett intézmény vagy pénzügyi vállalkozás ügyviteli, ügyvezető vagy felügyelő testületének valamely tagját;

| b) | az intézmény ténylegesen részt vesz az érintett intézmény vagy pénzügyi vállalkozás döntéshozatali folyamatában, beleértve az osztalékokra vagy egyéb kifizetésekre vonatkozó döntéseket; |
| --- | --- |

b)

az intézmény ténylegesen részt vesz az érintett intézmény vagy pénzügyi vállalkozás döntéshozatali folyamatában, beleértve az osztalékokra vagy egyéb kifizetésekre vonatkozó döntéseket;

| c) | az intézmény jelentős tranzakciókat bonyolít le az érintett intézménnyel vagy pénzügyi vállalkozással; |
| --- | --- |

c)

az intézmény jelentős tranzakciókat bonyolít le az érintett intézménnyel vagy pénzügyi vállalkozással;

| d) | sor került vezető beosztású személyzet cseréjére az intézmény, valamint az érintett intézmény vagy pénzügyi vállalkozás között; |
| --- | --- |

d)

sor került vezető beosztású személyzet cseréjére az intézmény, valamint az érintett intézmény vagy pénzügyi vállalkozás között;

| e) | az intézmény lényeges technikai információkat vagy kulcsfontosságú szolgáltatásokat nyújt az érintett intézménynek vagy pénzügyi vállalkozásnak; |
| --- | --- |

e)

az intézmény lényeges technikai információkat vagy kulcsfontosságú szolgáltatásokat nyújt az érintett intézménynek vagy pénzügyi vállalkozásnak;

| f) | az intézmény szerződésben, alapszabályi rendelkezésben vagy társasági szerződésben meghatározott olyan további jogokkal rendelkezik az érintett intézményben vagy pénzügyi vállalkozásban, amelyek hatással lehetnek az adott intézmény vagy pénzügyi vállalkozás vezetésére vagy döntéshozatali folyamatára. |
| --- | --- |

f)

az intézmény szerződésben, alapszabályi rendelkezésben vagy társasági szerződésben meghatározott olyan további jogokkal rendelkezik az érintett intézményben vagy pénzügyi vállalkozásban, amelyek hatással lehetnek az adott intézmény vagy pénzügyi vállalkozás vezetésére vagy döntéshozatali folyamatára.

(5)   A jelentős befolyás értékelése során figyelembe kell venni az olyan opciós utalványok, részvényvételi opciók, törzsrészvényekre átváltható adósságinstrumentumok vagy más hasonló instrumentumok meglétét is, amelyek aktuálisan felhasználhatók vagy átválthatók, és – felhasználásuk vagy átváltásuk esetén – szavazati jogot biztosíthatnak az intézménynek, illetőleg korlátozhatják valamely más félnek az érintett intézmény vagy pénzügyi vállalkozás pénzügyi és működési politikájával kapcsolatos szavazati jogát.

6. cikk

A konszolidálás feltételei, amennyiben két vagy több intézmény vagy pénzügyi vállalkozás nem szerződés, alapszabályi rendelkezés, vagy társasági szerződés alapján egységes vezetés alá kerül

(1)   Az 575/2013/EU rendelet 18. cikke (6) bekezdése b) pontjának alkalmazásában az illetékes hatóság határozza meg a konszolidálást két vagy több olyan intézmény vagy pénzügyi vállalkozás esetében, amelyek nem szerződés, alapszabályi rendelkezés, vagy társasági szerződés alapján kerültek egységes vezetés alá, amennyiben teljesülnek a következő feltételek:

| a) | az illetékes hatóság értékelés keretében ellenőrizte, hogy az intézmények vagy pénzügyi vállalkozások pénzügyi és működési politikái hatékonyan összehangoltak; valamint |
| --- | --- |

a)

az illetékes hatóság értékelés keretében ellenőrizte, hogy az intézmények vagy pénzügyi vállalkozások pénzügyi és működési politikái hatékonyan összehangoltak; valamint

| b) | az érintett intézmények vagy pénzügyi vállalkozások nem állnak az (EU) 2013/34 irányelv 22. cikkének (1) és (2) bekezdése, valamint 22. cikke (7) bekezdésének b) pontja szerinti kapcsolatban. |
| --- | --- |

b)

az érintett intézmények vagy pénzügyi vállalkozások nem állnak az (EU) 2013/34 irányelv 22. cikkének (1) és (2) bekezdése, valamint 22. cikke (7) bekezdésének b) pontja szerinti kapcsolatban.

(2)   Az (1) bekezdés a) pontjának alkalmazásában az illetékes hatóságok mindenekelőtt a következő tényezőket vehetik figyelembe annak megállapításakor, hogy az említett pont szerinti helyzet fennáll-e:

| a) | az érintett intézmények vagy pénzügyi vállalkozások közvetlenül vagy közvetve ugyanazon természetes személy vagy személyek, illetve ugyanazon szervezet vagy szervezetek ellenőrzése alatt állnak; |
| --- | --- |

a)

az érintett intézmények vagy pénzügyi vállalkozások közvetlenül vagy közvetve ugyanazon természetes személy vagy személyek, illetve ugyanazon szervezet vagy szervezetek ellenőrzése alatt állnak;

| b) | az intézmények vagy pénzügyi vállalkozások ügyviteli, ügyvezető vagy felügyelő testületének tagjait többségében ugyanazon természetes személy vagy személyek, illetve ugyanazon szervezet vagy szervezetek nevezték ki, ideértve azt is, ha ezek a tagok nem ugyanazok a személyek. |
| --- | --- |

b)

az intézmények vagy pénzügyi vállalkozások ügyviteli, ügyvezető vagy felügyelő testületének tagjait többségében ugyanazon természetes személy vagy személyek, illetve ugyanazon szervezet vagy szervezetek nevezték ki, ideértve azt is, ha ezek a tagok nem ugyanazok a személyek.

(3)   Az e cikkben említett esetekben az illetékes hatóságok a 2013/34/EU irányelv 22. cikkének (8) és (9) bekezdésében előírt konszolidációs módszer alkalmazását engedélyezik vagy írják elő.

(4)   Azt a szervezetet, amelynek az e cikk (1) bekezdésében említett valamennyi intézmény és pénzügyi vállalkozás összevont helyzete alapján biztosítania kell az 575/2013/EU rendelet első része II. címe 2. fejezete 1. szakaszában említett követelményeknek való megfelelést, e rendelet 2. cikkének (1), (2) és (3) bekezdése szerint kell meghatározni.

7. cikk

A konszolidálás feltételei, amennyiben egy leányvállalat vagy egy olyan vállalkozás, amelyben egy intézmény részesedéssel rendelkezik, nem intézmény, pénzügyi vállalkozás vagy kiegészítő szolgáltatást nyújtó vállalkozás

(1)   Az 575/2013/EU rendelet 18. cikke (8) bekezdésének megfelelően az illetékes hatóság előírhatja az olyan leányvállalat vagy vállalkozás teljes körű vagy arányos konszolidációba történő bevonását, amelyben egy intézmény részesedéssel rendelkezik, amennyiben a leányvállalat vagy vállalkozás nem intézmény, pénzügyi vállalkozás vagy kiegészítő szolgáltatást nyújtó vállalkozás, feltéve, hogy értékelés keretében ellenőrzi, hogy az 575/2013/EU rendelet 18. cikke (8) bekezdésének b) pontjában meghatározott feltételek teljesülnek. E célból e rendelet 4. cikkének (2) és (3) bekezdése alkalmazandó.

(2)   Az illetékes hatóságok mindenekelőtt akkor írhatják elő az (1) bekezdésben említett intézmények vagy pénzügyi vállalkozások teljes körű konszolidálását, ha az intézmény és az érintett intézmény vagy pénzügyi vállalkozás közötti szervezeti és pénzügyi kapcsolatok következtében az említett intézmény vagy pénzügyi vállalkozás lényeges tevékenységeiből eredő kockázatok vagy előnyök többsége érinti az intézményt.

(3)   Az illetékes hatóságok mindenekelőtt akkor írhatják elő az (1) bekezdésben említett vállalkozás – az abban birtokolt tőkerészesedés alapján történő – arányos konszolidálását, ha az alábbi feltételek valamelyike teljesül:

| a) | a vállalkozást az intézmény egy vagy több olyan vállalkozással közösen ellenőrzi a közöttük létrejött, jogilag érvényesíthető szerződéses megállapodás, vagy a vállalkozás alapszabályának rendelkezései vagy társasági szerződése alapján, amelyeket nem vontak be a konszolidálásba, és a vállalkozás lényeges tevékenységeire vonatkozó döntésekhez valamennyi részesedő vállalkozás egyhangú hozzájárulása szükséges; |
| --- | --- |

a)

a vállalkozást az intézmény egy vagy több olyan vállalkozással közösen ellenőrzi a közöttük létrejött, jogilag érvényesíthető szerződéses megállapodás, vagy a vállalkozás alapszabályának rendelkezései vagy társasági szerződése alapján, amelyeket nem vontak be a konszolidálásba, és a vállalkozás lényeges tevékenységeire vonatkozó döntésekhez valamennyi részesedő vállalkozás egyhangú hozzájárulása szükséges;

| b) | az intézmény és a vállalkozás egy vagy több részvényese, tulajdonosa vagy tagja között szerződéses megállapodás áll fenn arra vonatkozóan, hogy közösen pénzügyi támogatást nyújtanak az adott vállalkozásnak, vagy egyértelmű bizonyíték van arra, hogy pénzügyileg támogatnák a vállalkozást az abban birtokolt tőkerészesedésük alapján. |
| --- | --- |

b)

az intézmény és a vállalkozás egy vagy több részvényese, tulajdonosa vagy tagja között szerződéses megállapodás áll fenn arra vonatkozóan, hogy közösen pénzügyi támogatást nyújtanak az adott vállalkozásnak, vagy egyértelmű bizonyíték van arra, hogy pénzügyileg támogatnák a vállalkozást az abban birtokolt tőkerészesedésük alapján.

8. cikk

A prudenciális konszolidáció körébe bevont vállalkozásoktól eltérő személyek tulajdonában álló instrumentumok konszolidált elsődleges alapvető tőkébe, kiegészítő alapvető tőkébe és járulékos tőkébe történő bevonásának feltételei

(1)   Azokban az esetekben, amikor a 2013/34/EU irányelv 22. cikkének (8) és (9) bekezdésében előírt konszolidációs módszert alkalmazzák az 575/2013/EU rendelet 18. cikkének (3) bekezdése vagy (6) bekezdésének b) pontja szerint, az intézmény figyelembe veheti a prudenciális konszolidáció hatálya alá tartozó vállalkozásoknak az említett vállalkozásoktól eltérő személyek által birtokolt elsődleges alapvető tőkeelemeit, kiegészítő alapvető tőkeinstrumentumait és járulékos tőkeinstrumentumait, valamint a kapcsolódó ázsiót a konszolidált elsődleges alapvető tőkében, kiegészítő alapvető tőkében és járulékos tőkében, feltéve, hogy az említett tőkeelemek a konszolidálásba bevont valamennyi vállalkozás veszteségének fedezésére felhasználhatók.

Amennyiben az első albekezdésben említett elsődleges alapvető tőkeelemek, kiegészítő alapvető tőkeinstrumentumok és járulékos tőkeinstrumentumok, valamint a kapcsolódó ázsió nem használhatók fel a prudenciális konszolidáció körébe tartozó összes vállalkozás veszteségeinek fedezésére, az intézménynek meg kell határoznia az elsődleges alapvető tőkeelemek, kiegészítő alapvető tőkeinstrumentumok és járulékos tőkeinstrumentumok, valamint a kapcsolódó ázsió azon összegét, amelyet az 575/2013/EU rendelet 81–88. cikkével összhangban be kell számítani a konszolidált elsődleges alapvető tőkébe, kiegészítő alapvető tőkébe és járulékos tőkébe.

(2)   Az (1) bekezdés alkalmazásában az (1) bekezdés első albekezdésében említett azon elsődleges alapvető tőkeelemeket, kiegészítő alapvető tőkeinstrumentumokat és járulékos tőkeinstrumentumokat, valamint a kapcsolódó ázsiókat, amelyek az 575/2013/EU rendelet 18. cikkének (3) bekezdése szerint a vállalkozásokat egységes alapon irányító vagy az említett rendelet 18. cikke (6) bekezdésének b) pontja értelmében a vállalkozások egységes vezetését ellátó személy vagy személyek, illetőleg szervezet vagy szervezetek tulajdonában vannak, úgy kell tekinteni, hogy azok felhasználhatók a prudenciális konszolidáció körébe tartozó valamennyi vállalkozás veszteségeinek fedezésére.

(3)   Azokban az esetekben, amikor az 575/2013/EU rendelet 18. cikkének (5) bekezdése, 18. cikke (6) bekezdésének a) pontja vagy 18. cikkének (8) bekezdése alapján teljes konszolidációt ír elő az illetékes hatóság, az intézménynek kell meghatároznia az említett vállalkozásoktól eltérő személyek tulajdonában álló, a prudenciális konszolidáció körébe tartozó vállalkozások elsődleges alapvető tőkeelemeinek, kiegészítő alapvető tőkeinstrumentumainak és járulékos tőkeinstrumentumainak, valamint a kapcsolódó ázsiónak azon összegét, amelyet az 575/2013/EU rendelet 81–88. cikkével összhangban be kell számítani a konszolidált elsődleges alapvető tőkébe, a kiegészítő alapvető tőkébe és a járulékos tőkébe. E célból azokat a vállalkozásokat, amelyek esetében teljes körű konszolidációra van szükség, leányvállalatoknak kell tekinteni.

(4)   Azokban az esetekben, amikor az 575/2013/EU rendelet 18. cikkének (4), (5) vagy (8) bekezdése alapján arányos konszolidációt ír elő az illetékes hatóság, az intézményeknek kell meghatározniuk a prudenciális konszolidáció körébe arányosan bevont vállalkozások által kibocsátott, az említett vállalkozásoktól eltérő személyek tulajdonában levő kiegészítő alapvető tőkeinstrumentumok és járulékos tőkeinstrumentumok, valamint a kapcsolódó ázsió azon összegét, amelyet az 575/2013/EU rendelet 82., 83. és 85–88. cikkével összhangban be kell számítani a konszolidált kiegészítő alapvető tőkébe és járulékos tőkébe.

(5)   A (4) bekezdés alkalmazásában:

| a) | azokat a vállalkozásokat, amelyek esetében arányos konszolidálás szükséges, leányvállalatoknak kell tekinteni; |
| --- | --- |

a)

azokat a vállalkozásokat, amelyek esetében arányos konszolidálás szükséges, leányvállalatoknak kell tekinteni;

| b) | az 575/2013/EU rendelet első része II. címének 2. fejezete szerinti konszolidációba történő teljes bevonásra utaló hivatkozásokat az említett rendelet 18. cikkének (4), (5) vagy (8) bekezdése szerinti konszolidációba történő arányos bevonásra való hivatkozásként kell értelmezni; valamint |
| --- | --- |

b)

az 575/2013/EU rendelet első része II. címének 2. fejezete szerinti konszolidációba történő teljes bevonásra utaló hivatkozásokat az említett rendelet 18. cikkének (4), (5) vagy (8) bekezdése szerinti konszolidációba történő arányos bevonásra való hivatkozásként kell értelmezni; valamint

| c) | az 575/2013/EU rendelet 82., 83. és 85–88. cikkében említett összegeket az intézmény által az említett vállalkozásokban birtokolt tőkerészesedés figyelembevételével kell meghatározni. |
| --- | --- |

c)

az 575/2013/EU rendelet 82., 83. és 85–88. cikkében említett összegeket az intézmény által az említett vállalkozásokban birtokolt tőkerészesedés figyelembevételével kell meghatározni.

9. cikk

Hatálybalépés

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2021. december 3-án.

a Bizottság részéről

az elnök

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  HL L 176., 2013.6.27., 1. o.

1

(2)  Az Európai Parlament és a Tanács 2013/34/EU irányelve (2013. június 26.) a meghatározott típusú vállalkozások éves pénzügyi kimutatásairól, összevont (konszolidált) éves pénzügyi kimutatásairól és a kapcsolódó beszámolókról, a 2006/43/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv módosításáról, valamint a 78/660/EGK és a 83/349/EGK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 182., 2013.6.29., 19. o.).

2

(3)  Az Európai Parlament és a Tanács 1606/2002/EK rendelete (2002. július 19.) a nemzetközi számviteli standardok alkalmazásáról (HL L 243., 2002.9.11., 1. o.).

3

(4)  A Bázeli Bankfelügyeleti Bizottság iránymutatása a belépési kockázatok azonosításáról és kezeléséről, Bázel, 2017. október.

4

(5)  Az EBH iránymutatása: Az árnyékbanki tevékenységet végző, banki tevékenységeiket szabályozott kereteken kívül folytató szervezetekkel szembeni kitettségek korlátozása az 575/2013/EU rendelet 395. cikkének (2) bekezdése szerint, 2016. június 3., EBH/GL/2015/20.

5

(6)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2017/2402 rendelete (2017. december 12.) az értékpapírosítás általános keretrendszerének meghatározásáról, az egyszerű, átlátható és egységesített értékpapírosítás egyedi keretrendszerének létrehozásáról, valamint a 2009/65/EK, a 2009/138/EK és a 2011/61/EU irányelv és az 1060/2009/EK és a 648/2012/EU rendelet módosításáról (HL L 347., 2017.12.28., 35. o.).

6

(7)  Az Európai Parlament és a Tanács 1093/2010/EU rendelete (2010. november 24.) az európai felügyeleti hatóság (Európai Bankhatóság) létrehozásáról, a 716/2009/EK határozat módosításáról és a 2009/78/EK bizottsági határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 331., 2010.12.15., 12. o.).

7

(8)  A Bizottság 1254/2012/EU rendelete (2012. december 11.) az 1606/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel összhangban egyes nemzetközi számviteli standardok elfogadásáról szóló 1126/2008/EK rendeletnek az IFRS 10, az IFRS 11, az IFRS 12 nemzetközi pénzügyi beszámolási standard, az IAS 27 nemzetközi számviteli standard (2011) és az IAS 28 nemzetközi számviteli standard (2011) tekintetében történő módosításáról (HL L 360., 2012.12.29., 1. o.).

8

(9)  Az Európai Parlament és a Tanács 2013/36/EU irányelve (2013. június 26.) a hitelintézetek tevékenységéhez való hozzáférésről és a hitelintézetek és befektetési vállalkozások prudenciális felügyeletéről, a 2002/87/EK irányelv módosításáról, a 2006/48/EK és a 2006/49/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 176., 2013.6.27., 338. o.).

9

---

Helyesbítések

| 2022.4.26. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 123/10 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.4.26.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 123/10

---

Helyesbítés Ukrajna Donyeck és Luhanszk régiójának nem kormányzati ellenőrzés alatt álló területei elismerése, valamint az orosz fegyveres erők említett területekre történő vezénylésének elrendelése miatti korlátozó intézkedésekről szóló, 2022. február 23-i (KKBP) 2022/266 tanácsi határozathoz

(
  Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 42. I, 2022. február 23.
  )

A 2. oldalon, a 3. cikkben:

a következő szövegrész:

„Az 1. cikkben meghatározott tilalmak nem sértik a 2022. május 24. előtt megkötött szerződéseknek a 2022. február 23.-ig történő teljesítését vagy az ilyen szerződések teljesítéséhez szükséges, még megkötendő és legkésőbb a 2022. május 24.-ig teljesítendő kiegészítő szerződéseknek a teljesítését.”

helyesen:

„Az 1. cikkben meghatározott tilalmak nem sértik a 2022. február 23. előtt megkötött szerződéseknek a 2022. május 24-ig történő teljesítését vagy az ilyen szerződések teljesítéséhez szükséges, még megkötendő és legkésőbb a 2022. május 24-ig teljesítendő kiegészítő szerződéseknek a teljesítését.”

---