# Uradni list L 152/2022

| | ISSN 1977-0804 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 152 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Letnik 653. junij 2022 |

ISSN 1977-0804

Uradni list

Evropske unije

L 152

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Letnik 653. junij 2022

---

| Vsebina | | I   Zakonodajni akti | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | * | Uredba (EU) 2022/868 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. maja 2022 o evropskem upravljanju podatkov in spremembi Uredbe (EU) 2018/1724 (Akt o upravljanju podatkov) (
  1
  ) | 1 |
| | * | Uredba (EU) 2022/869 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. maja 2022 o smernicah za vseevropsko energetsko infrastrukturo, spremembi uredb (ES) št. 715/2009, (EU) 2019/942 in (EU) 2019/943 ter direktiv 2009/73/ES in (EU) 2019/944 in razveljavitvi Uredbe (EU) št. 347/2013 | 45 |
| | * | Uredba (EU) 2022/870 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. maja 2022 o začasnih ukrepih za trgovinsko liberalizacijo, ki dopolnjujejo trgovinske koncesije, ki se uporabljajo za ukrajinske izdelke v okviru Sporazuma o pridružitvi med Evropsko unijo in Evropsko skupnostjo za atomsko energijo in njunimi državami članicami na eni strani ter Ukrajino na drugi strani | 103 |
| | | SKLEPI |
| | * | Sklep (EU) 2022/871 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. maja 2022 o spremembi Odločbe Sveta 2003/17/ES glede obdobja njene uporabe in glede enakovrednosti poljskih pregledov semenskih posevkov žit, oljnic in predivnic, ki se izvajajo v Boliviji, in enakovrednosti semena žit ter semena oljnic in predivnic, ki se pridelujejo v Boliviji (
  1
  ) | 109 |

Vsebina

I   Zakonodajni akti

Stran

UREDBE

*

Uredba (EU) 2022/868 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. maja 2022 o evropskem upravljanju podatkov in spremembi Uredbe (EU) 2018/1724 (Akt o upravljanju podatkov) (
  1
  )

1

1

*

Uredba (EU) 2022/869 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. maja 2022 o smernicah za vseevropsko energetsko infrastrukturo, spremembi uredb (ES) št. 715/2009, (EU) 2019/942 in (EU) 2019/943 ter direktiv 2009/73/ES in (EU) 2019/944 in razveljavitvi Uredbe (EU) št. 347/2013

45

*

Uredba (EU) 2022/870 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. maja 2022 o začasnih ukrepih za trgovinsko liberalizacijo, ki dopolnjujejo trgovinske koncesije, ki se uporabljajo za ukrajinske izdelke v okviru Sporazuma o pridružitvi med Evropsko unijo in Evropsko skupnostjo za atomsko energijo in njunimi državami članicami na eni strani ter Ukrajino na drugi strani

103

SKLEPI

*

Sklep (EU) 2022/871 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. maja 2022 o spremembi Odločbe Sveta 2003/17/ES glede obdobja njene uporabe in glede enakovrednosti poljskih pregledov semenskih posevkov žit, oljnic in predivnic, ki se izvajajo v Boliviji, in enakovrednosti semena žit ter semena oljnic in predivnic, ki se pridelujejo v Boliviji (
  1
  )

1

109

| | | II   Nezakonodajni akti |
| --- | --- | --- |
| | | MEDNARODNI SPORAZUMI |
| | * | Obvestilo o začetku veljavnosti Sporazuma med Evropsko unijo in Republiko Zelenortski otoki o spremembi Sporazuma med Evropsko unijo in Republiko Zelenortski otoki o poenostavitvi izdajanja vizumov za kratkoročno bivanje državljanom Republike Zelenortski otoki in Evropske unije | 112 |
| | | UREDBE |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2022/872 z dne 1. junija 2022 o spremembi Izvedbene uredbe (EU) št. 288/2014 v zvezi s spremembami vzorca za operativne programe v okviru cilja naložbe za rast in delovna mesta ter vzorca za programe sodelovanja v okviru cilja evropsko teritorialno sodelovanje v zvezi s kohezijskim ukrepom za begunce v Evropi (CARE) | 113 |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2022/873 z dne 2. junija 2022 o tristoenaintrideseti spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 881/2002 o posebnih omejevalnih ukrepih za nekatere osebe in subjekte, povezane z organizacijama ISIL (Daiš) in Al-Kaida | 184 |
| | | SKLEPI |
| | * | Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2022/874 z dne 1. junija 2022 o določilih in pogojih za izdajo dovoljenja za biocidni proizvod, ki vsebuje N-(triklorometiltio)ftalimid (folpet), na katere se sklicuje Nizozemska skladu s členom 36(1) Uredbe (EU) št. 528/2012 Evropskega parlamenta in Sveta
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2022) 3465)

   (
  1
  ) | 187 |
| | * | Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2022/875 z dne 1. junija 2022 o nekaterih začasnih nujnih ukrepih v zvezi z afriško prašičjo kugo v Italiji
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2022) 3727)

   (
  1
  ) | 190 |

II   Nezakonodajni akti

MEDNARODNI SPORAZUMI

*

Obvestilo o začetku veljavnosti Sporazuma med Evropsko unijo in Republiko Zelenortski otoki o spremembi Sporazuma med Evropsko unijo in Republiko Zelenortski otoki o poenostavitvi izdajanja vizumov za kratkoročno bivanje državljanom Republike Zelenortski otoki in Evropske unije

112

UREDBE

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2022/872 z dne 1. junija 2022 o spremembi Izvedbene uredbe (EU) št. 288/2014 v zvezi s spremembami vzorca za operativne programe v okviru cilja naložbe za rast in delovna mesta ter vzorca za programe sodelovanja v okviru cilja evropsko teritorialno sodelovanje v zvezi s kohezijskim ukrepom za begunce v Evropi (CARE)

113

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2022/873 z dne 2. junija 2022 o tristoenaintrideseti spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 881/2002 o posebnih omejevalnih ukrepih za nekatere osebe in subjekte, povezane z organizacijama ISIL (Daiš) in Al-Kaida

184

SKLEPI

*

Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2022/874 z dne 1. junija 2022 o določilih in pogojih za izdajo dovoljenja za biocidni proizvod, ki vsebuje N-(triklorometiltio)ftalimid (folpet), na katere se sklicuje Nizozemska skladu s členom 36(1) Uredbe (EU) št. 528/2012 Evropskega parlamenta in Sveta
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2022) 3465)

   (
  1
  )

(notificirano pod dokumentarno številko C(2022) 3465)

1

187

*

Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2022/875 z dne 1. junija 2022 o nekaterih začasnih nujnih ukrepih v zvezi z afriško prašičjo kugo v Italiji
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2022) 3727)

   (
  1
  )

(notificirano pod dokumentarno številko C(2022) 3727)

1

190

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP. |

---

(1)   Besedilo velja za EGP.

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

I Zakonodajni akti

UREDBE

| 3.6.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | L 152/1 |
| --- | --- | --- | --- |

3.6.2022

SL

Uradni list Evropske unije

L 152/1

---

UREDBA (EU) 2022/868 EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

z dne 30. maja 2022

o evropskem upravljanju podatkov in spremembi Uredbe (EU) 2018/1724 (Akt o upravljanju podatkov)

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 114 Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),

po posvetovanju z Odborom regij,

v skladu z rednim zakonodajnim postopkom (2),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Pogodba o delovanju Evropske unije (PDEU) določa vzpostavitev notranjega trga in sistema, ki zagotavlja, da na notranjem trgu ne prihaja do izkrivljanja konkurence. Skupna pravila in prakse v državah članicah glede oblikovanja okvira za upravljanje podatkov bi morali prispevati k uresničevanju teh ciljev ob hkratnem doslednem spoštovanju temeljnih pravic. Zagotoviti bi morali tudi krepitev odprte strateške avtonomije Unije ob hkratnem spodbujanju mednarodnega prostega pretoka podatkov. |
| --- | --- |

(1)

Pogodba o delovanju Evropske unije (PDEU) določa vzpostavitev notranjega trga in sistema, ki zagotavlja, da na notranjem trgu ne prihaja do izkrivljanja konkurence. Skupna pravila in prakse v državah članicah glede oblikovanja okvira za upravljanje podatkov bi morali prispevati k uresničevanju teh ciljev ob hkratnem doslednem spoštovanju temeljnih pravic. Zagotoviti bi morali tudi krepitev odprte strateške avtonomije Unije ob hkratnem spodbujanju mednarodnega prostega pretoka podatkov.

| (2) | V zadnjem desetletju so digitalne tehnologije preobrazile gospodarstvo in družbo ter vplivale na vse sektorje dejavnosti in naš vsakdan. V središču te preobrazbe so podatki: podatkovno vodena inovativnost bo ogromne koristi prinesla tako državljanom Unije kot tudi gospodarstvu, na primer z izboljšano in bolj personalizirano medicino, z zagotovitvijo nove mobilnosti ter prispevanjem k evropskemu zelenemu dogovoru iz sporočila Komisije z dne 11. decembra 2019. Da bi to podatkovno vodeno gospodarstvo postalo vključujoče za vse državljane Unije, je treba posebno pozornost nameniti zmanjšanju digitalnega razkoraka, povečanju udeležbe žensk v podatkovnem gospodarstvu in spodbujanju vrhunskega evropskega strokovnega znanja v tehnološkem sektorju. Podatkovno gospodarstvo mora biti zasnovano tako, da bodo podjetja, predvsem mikro, mala in srednja podjetja (MSP), kot so opredeljena v Prilogi k Priporočilu Komisije 2003/361/ES (3), ter zagonska podjetja, lahko uspešno delovala, in sicer z zagotavljanjem nevtralnosti pri dostopu do podatkov ter prenosljivosti in interoperabilnosti podatkov, pa tudi s preprečevanjem učinkov vezanosti. Komisija je v sporočilu z dne 19. februarja 2020 o evropski strategiji za podatke (v nadaljnjem besedilu: evropska strategija za podatke) predstavila vizijo skupnega evropskega podatkovnega prostora, to je notranjega trga podatkov, na katerem bi bilo v skladu z veljavnim pravom mogoče uporabljati podatke ne glede na to, kje v Uniji so fizično shranjeni, kar bi med drugim lahko bilo bistvenega pomena za hiter razvoj tehnologij umetne inteligence.
  Komisija je pozvala tudi k prosti in varni izmenjavi podatkov s tretjimi državami, ob upoštevanju izjem in omejitev iz razlogov javne varnosti, javnega reda in drugih legitimnih ciljev javne politike Unije ter mednarodnih obveznosti, tudi v zvezi s temeljnimi pravicami. Za uresničitev te vizije je Komisija predlagala vzpostavitev skupnih evropskih podatkovnih prostorov, ki bi bili konkretne ureditve za souporabo in združevanje podatkov po posameznih področjih. Kot je predlagano v evropski strategiji za podatke, bi lahko taki skupni evropski podatkovni prostori pokrivali področja, kot so zdravje, mobilnost, proizvodnja, finančne storitve, energija ali kmetijstvo, ali kombinacijo takih področij, na primer energija in podnebje, ter tematska področja, kot je evropski zeleni dogovor ali evropski podatkovni prostori za javno upravo ali znanja in spretnosti. Skupni evropski podatkovni prostori bi morali omogočati, da je podatke mogoče enostavno najti, da so podatki dostopni in interoperabilni ter da jih je mogoče ponovno uporabiti (podatkovna načela FAIR), ob tem pa zagotavljati visoko raven kibernetske varnosti. Kadar so v podatkovnem gospodarstvu enaki konkurenčni pogoji, podjetja tekmujejo glede na kakovost storitev in ne na količino podatkov, ki jih obvladujejo. Za zasnovo, vzpostavitev in ohranjanje enakih konkurenčnih pogojev v podatkovnem gospodarstvu je potrebno dobro upravljanje, v katerem morajo sodelovati in biti zastopani ustrezni deležniki skupnega evropskega podatkovnega prostora. |
| --- | --- |

(2)

V zadnjem desetletju so digitalne tehnologije preobrazile gospodarstvo in družbo ter vplivale na vse sektorje dejavnosti in naš vsakdan. V središču te preobrazbe so podatki: podatkovno vodena inovativnost bo ogromne koristi prinesla tako državljanom Unije kot tudi gospodarstvu, na primer z izboljšano in bolj personalizirano medicino, z zagotovitvijo nove mobilnosti ter prispevanjem k evropskemu zelenemu dogovoru iz sporočila Komisije z dne 11. decembra 2019. Da bi to podatkovno vodeno gospodarstvo postalo vključujoče za vse državljane Unije, je treba posebno pozornost nameniti zmanjšanju digitalnega razkoraka, povečanju udeležbe žensk v podatkovnem gospodarstvu in spodbujanju vrhunskega evropskega strokovnega znanja v tehnološkem sektorju. Podatkovno gospodarstvo mora biti zasnovano tako, da bodo podjetja, predvsem mikro, mala in srednja podjetja (MSP), kot so opredeljena v Prilogi k Priporočilu Komisije 2003/361/ES (3), ter zagonska podjetja, lahko uspešno delovala, in sicer z zagotavljanjem nevtralnosti pri dostopu do podatkov ter prenosljivosti in interoperabilnosti podatkov, pa tudi s preprečevanjem učinkov vezanosti. Komisija je v sporočilu z dne 19. februarja 2020 o evropski strategiji za podatke (v nadaljnjem besedilu: evropska strategija za podatke) predstavila vizijo skupnega evropskega podatkovnega prostora, to je notranjega trga podatkov, na katerem bi bilo v skladu z veljavnim pravom mogoče uporabljati podatke ne glede na to, kje v Uniji so fizično shranjeni, kar bi med drugim lahko bilo bistvenega pomena za hiter razvoj tehnologij umetne inteligence.

Komisija je pozvala tudi k prosti in varni izmenjavi podatkov s tretjimi državami, ob upoštevanju izjem in omejitev iz razlogov javne varnosti, javnega reda in drugih legitimnih ciljev javne politike Unije ter mednarodnih obveznosti, tudi v zvezi s temeljnimi pravicami. Za uresničitev te vizije je Komisija predlagala vzpostavitev skupnih evropskih podatkovnih prostorov, ki bi bili konkretne ureditve za souporabo in združevanje podatkov po posameznih področjih. Kot je predlagano v evropski strategiji za podatke, bi lahko taki skupni evropski podatkovni prostori pokrivali področja, kot so zdravje, mobilnost, proizvodnja, finančne storitve, energija ali kmetijstvo, ali kombinacijo takih področij, na primer energija in podnebje, ter tematska področja, kot je evropski zeleni dogovor ali evropski podatkovni prostori za javno upravo ali znanja in spretnosti. Skupni evropski podatkovni prostori bi morali omogočati, da je podatke mogoče enostavno najti, da so podatki dostopni in interoperabilni ter da jih je mogoče ponovno uporabiti (podatkovna načela FAIR), ob tem pa zagotavljati visoko raven kibernetske varnosti. Kadar so v podatkovnem gospodarstvu enaki konkurenčni pogoji, podjetja tekmujejo glede na kakovost storitev in ne na količino podatkov, ki jih obvladujejo. Za zasnovo, vzpostavitev in ohranjanje enakih konkurenčnih pogojev v podatkovnem gospodarstvu je potrebno dobro upravljanje, v katerem morajo sodelovati in biti zastopani ustrezni deležniki skupnega evropskega podatkovnega prostora.

| (3) | Treba je izboljšati pogoje za souporabo podatkov na notranjem trgu ter v ta namen vzpostaviti harmoniziran okvir za izmenjavo podatkov in določiti nekatere osnovne zahteve za upravljanje podatkov, pri čemer je treba posebno pozornost nameniti olajšanju sodelovanja med državami članicami. Namen te uredbe bi moral biti nadaljnji razvoj brezmejnega digitalnega notranjega trga ter zaupanja vredne in varne podatkovne družbe in gospodarstva, osredotočenih na človeka. V sektorskem pravu Unije se lahko glede na posebnosti sektorja pripravijo, prilagodijo in predlagajo novi in dopolnilni elementi, kot je predvideno pravo Unije o evropskem zdravstvenem podatkovnem prostoru in o dostopu do podatkov o vozilih. Poleg tega so nekateri gospodarski sektorji že regulirani s sektorskim pravom Unije, ki vključuje pravila o souporabi podatkov ali dostopu do njih čezmejno ali povsod po Uniji, kot so na primer Direktiva 2011/24/EU Evropskega parlamenta in Sveta (4) glede evropskega zdravstvenega podatkovnega prostora ter zadevni zakonodajni akti na področju prometa, med drugim uredbi (EU) 2019/1239 (5) in (EU) 2020/1056 (6) ter Direktiva 2010/40/EU (7) Evropskega parlamenta in Sveta glede skupnega evropskega podatkovnega prostora za mobilnost.
  Ta uredba zato ne bi smela posegati v uredbe (ES) št. 223/2009 (8), (EU) 2018/858 (9) in (EU) 2018/1807 (10) ter direktive 2000/31/ES (11), 2001/29/ES (12), 2004/48/ES (13), 2007/2/ES (14), 2010/40/EU, (EU) 2015/849 (15), (EU) 2016/943 (16), (EU) 2017/1132 (17), (EU) 2019/790 (18) in (EU) 2019/1024 (19) Evropskega parlamenta in Sveta ter katero koli drugo sektorsko pravo Unije, ki ureja dostop do podatkov in njihovo ponovno uporabo. Ta uredba ne bi smela posegati v pravo Unije in nacionalno pravo o dostopu do podatkov in njihovi uporabi za namen preprečevanja, preiskovanja, odkrivanja ali pregona kaznivih dejanj ali izvrševanja kazenskih sankcij ter v tozadevno mednarodno sodelovanje.
  Ta uredba ne bi smela posegati v pristojnosti držav članic glede njihovih dejavnosti v zvezi z javno varnostjo, obrambo in nacionalno varnostjo. Ta uredba ne bi smela zajemati ponovne uporabe podatkov, ki so zaščiteni iz takih razlogov in ki jih hranijo organi javnega sektorja, vključno s podatki iz postopkov javnega naročanja, ki spadajo v področje uporabe Direktive 2009/81/ES Evropskega parlamenta in Sveta (20). Vzpostaviti bi bilo treba horizontalno ureditev za ponovno uporabo nekaterih kategorij zaščitenih podatkov, ki jih hranijo organi javnega sektorja, opravljanje storitev posredovanja podatkov in storitev na podlagi podatkovnega altruizma v Uniji. Zaradi posebnosti različnih sektorjev bo morda treba zasnovati sektorske sisteme na podlagi podatkov, izhajajoč iz zahtev te uredbe. Ponudnikom storitev posredovanja podatkov, ki izpolnjujejo zahteve iz te uredbe, bi moralo biti omogočeno, da uporabljajo naziv „ponudnik storitev posredovanja podatkov, priznan v Uniji“. Pravne osebe, ki želijo z dajanjem na voljo ustreznih podatkov na podlagi podatkovnega altruizma v velikem obsegu podpirati cilje v splošnem interesu in izpolnjujejo zahteve, določene v tej uredbi, bi morali imeti možnost, da se registrirajo kot „organizacija za podatkovni altruizem, priznana v Uniji“, ter uporabljajo ta naziv. Kadar sektorsko pravo Unije ali nacionalno pravo organom javnega sektorja, takim ponudnikom storitev posredovanja podatkov ali takim pravnim osebam (v nadaljnjem besedilu: priznane organizacije za podatkovni altruizem) nalaga skladnost s posebnimi dodatnimi tehničnimi, upravnimi ali organizacijskimi zahtevami, tudi z ureditvijo izdaje dovoljenj ali certificiranja, bi se morale uporabljati tudi določbe navedenega sektorskega prava Unije ali nacionalnega prava. |
| --- | --- |

(3)

Treba je izboljšati pogoje za souporabo podatkov na notranjem trgu ter v ta namen vzpostaviti harmoniziran okvir za izmenjavo podatkov in določiti nekatere osnovne zahteve za upravljanje podatkov, pri čemer je treba posebno pozornost nameniti olajšanju sodelovanja med državami članicami. Namen te uredbe bi moral biti nadaljnji razvoj brezmejnega digitalnega notranjega trga ter zaupanja vredne in varne podatkovne družbe in gospodarstva, osredotočenih na človeka. V sektorskem pravu Unije se lahko glede na posebnosti sektorja pripravijo, prilagodijo in predlagajo novi in dopolnilni elementi, kot je predvideno pravo Unije o evropskem zdravstvenem podatkovnem prostoru in o dostopu do podatkov o vozilih. Poleg tega so nekateri gospodarski sektorji že regulirani s sektorskim pravom Unije, ki vključuje pravila o souporabi podatkov ali dostopu do njih čezmejno ali povsod po Uniji, kot so na primer Direktiva 2011/24/EU Evropskega parlamenta in Sveta (4) glede evropskega zdravstvenega podatkovnega prostora ter zadevni zakonodajni akti na področju prometa, med drugim uredbi (EU) 2019/1239 (5) in (EU) 2020/1056 (6) ter Direktiva 2010/40/EU (7) Evropskega parlamenta in Sveta glede skupnega evropskega podatkovnega prostora za mobilnost.

Ta uredba zato ne bi smela posegati v uredbe (ES) št. 223/2009 (8), (EU) 2018/858 (9) in (EU) 2018/1807 (10) ter direktive 2000/31/ES (11), 2001/29/ES (12), 2004/48/ES (13), 2007/2/ES (14), 2010/40/EU, (EU) 2015/849 (15), (EU) 2016/943 (16), (EU) 2017/1132 (17), (EU) 2019/790 (18) in (EU) 2019/1024 (19) Evropskega parlamenta in Sveta ter katero koli drugo sektorsko pravo Unije, ki ureja dostop do podatkov in njihovo ponovno uporabo. Ta uredba ne bi smela posegati v pravo Unije in nacionalno pravo o dostopu do podatkov in njihovi uporabi za namen preprečevanja, preiskovanja, odkrivanja ali pregona kaznivih dejanj ali izvrševanja kazenskih sankcij ter v tozadevno mednarodno sodelovanje.

Ta uredba ne bi smela posegati v pristojnosti držav članic glede njihovih dejavnosti v zvezi z javno varnostjo, obrambo in nacionalno varnostjo. Ta uredba ne bi smela zajemati ponovne uporabe podatkov, ki so zaščiteni iz takih razlogov in ki jih hranijo organi javnega sektorja, vključno s podatki iz postopkov javnega naročanja, ki spadajo v področje uporabe Direktive 2009/81/ES Evropskega parlamenta in Sveta (20). Vzpostaviti bi bilo treba horizontalno ureditev za ponovno uporabo nekaterih kategorij zaščitenih podatkov, ki jih hranijo organi javnega sektorja, opravljanje storitev posredovanja podatkov in storitev na podlagi podatkovnega altruizma v Uniji. Zaradi posebnosti različnih sektorjev bo morda treba zasnovati sektorske sisteme na podlagi podatkov, izhajajoč iz zahtev te uredbe. Ponudnikom storitev posredovanja podatkov, ki izpolnjujejo zahteve iz te uredbe, bi moralo biti omogočeno, da uporabljajo naziv „ponudnik storitev posredovanja podatkov, priznan v Uniji“. Pravne osebe, ki želijo z dajanjem na voljo ustreznih podatkov na podlagi podatkovnega altruizma v velikem obsegu podpirati cilje v splošnem interesu in izpolnjujejo zahteve, določene v tej uredbi, bi morali imeti možnost, da se registrirajo kot „organizacija za podatkovni altruizem, priznana v Uniji“, ter uporabljajo ta naziv. Kadar sektorsko pravo Unije ali nacionalno pravo organom javnega sektorja, takim ponudnikom storitev posredovanja podatkov ali takim pravnim osebam (v nadaljnjem besedilu: priznane organizacije za podatkovni altruizem) nalaga skladnost s posebnimi dodatnimi tehničnimi, upravnimi ali organizacijskimi zahtevami, tudi z ureditvijo izdaje dovoljenj ali certificiranja, bi se morale uporabljati tudi določbe navedenega sektorskega prava Unije ali nacionalnega prava.

| (4) | Ta uredba ne bi smela posegati v uredbi (EU) 2016/679 (21) in (EU) 2018/1725 (22) Evropskega parlamenta in Sveta ter direktivi 2002/58/ES (23) in (EU) 2016/680 (24) Evropskega parlamenta in Sveta ter ustrezne določbe nacionalnega prava, vključno kadar so osebni in neosebni podatki v nizu podatkov neločljivo povezani. Zlasti se ne bi smelo razumeti, da je s to uredbo bodisi ustvarjena nova pravna podlaga za obdelavo osebnih podatkov v okviru katere od reguliranih dejavnosti ali da se z njo spreminjajo zahteve glede informacij, določene v Uredbi (EU) 2016/679. Izvajanje te uredbe ne bi smelo preprečevati čezmejnih prenosov podatkov v skladu s poglavjem V Uredbe (EU) 2016/679. V primeru nasprotja med to uredbo in pravom Unije o varstvu osebnih podatkov ali nacionalnim pravom, sprejetim v skladu s takim pravom Unije, bi moralo prevladati ustrezno pravo Unije ali nacionalno pravo o varstvu osebnih podatkov. Organe za varstvo podatkov bi moralo biti na podlagi te uredbe mogoče šteti za pristojne organe. Kadar drugi organi delujejo kot pristojni organi na podlagi te uredbe, to ne sme posegati v nadzorna pooblastila in pristojnosti organov za varstvo podatkov v skladu z Uredbo (EU) 2016/679. |
| --- | --- |

(4)

Ta uredba ne bi smela posegati v uredbi (EU) 2016/679 (21) in (EU) 2018/1725 (22) Evropskega parlamenta in Sveta ter direktivi 2002/58/ES (23) in (EU) 2016/680 (24) Evropskega parlamenta in Sveta ter ustrezne določbe nacionalnega prava, vključno kadar so osebni in neosebni podatki v nizu podatkov neločljivo povezani. Zlasti se ne bi smelo razumeti, da je s to uredbo bodisi ustvarjena nova pravna podlaga za obdelavo osebnih podatkov v okviru katere od reguliranih dejavnosti ali da se z njo spreminjajo zahteve glede informacij, določene v Uredbi (EU) 2016/679. Izvajanje te uredbe ne bi smelo preprečevati čezmejnih prenosov podatkov v skladu s poglavjem V Uredbe (EU) 2016/679. V primeru nasprotja med to uredbo in pravom Unije o varstvu osebnih podatkov ali nacionalnim pravom, sprejetim v skladu s takim pravom Unije, bi moralo prevladati ustrezno pravo Unije ali nacionalno pravo o varstvu osebnih podatkov. Organe za varstvo podatkov bi moralo biti na podlagi te uredbe mogoče šteti za pristojne organe. Kadar drugi organi delujejo kot pristojni organi na podlagi te uredbe, to ne sme posegati v nadzorna pooblastila in pristojnosti organov za varstvo podatkov v skladu z Uredbo (EU) 2016/679.

| (5) | Potrebno je ukrepanje na ravni Unije, da bi z vzpostavitvijo ustreznih mehanizmov, ki posameznikom, na katere se nanašajo osebni podatki, in imetnikom podatkov omogočajo nadzor nad podatki, ki se nanašajo nanje, povečali zaupanje v souporabo podatkov ter da bi odpravili druge ovire za dobro delujoče in konkurenčno podatkovno vodeno gospodarstvo. To ukrepanje ne bi smelo posegati v obveznosti in zaveze iz mednarodnih trgovinskih sporazumov, ki jih sklene Unija. Okvir upravljanja, ki bi veljal za celotno Unijo, bi za cilj moral imeti vzpostavitev zaupanja med posamezniki in podjetji glede dostopa do podatkov, nadzora nad njimi, njihove souporabe, uporabe in ponovne uporabe, zlasti z vzpostavitvijo ustreznih mehanizmov za posameznike, na katere se nanašajo osebni podatki, ki bi jim omogočili poznavanje in smiselno uveljavljanje njihovih pravic, pa tudi glede ponovne uporabe nekaterih vrst podatkov, ki jih hranijo organi javnega sektorja, opravljanja storitev ponudnikov posredovanja podatkov za posameznike, imetnike podatkov in uporabnike podatkov, na katere se nanašajo osebni podatki, ter zbiranja in obdelave podatkov, ki jih fizične in pravne osebe dajo na razpolago v altruistične namene. K večjemu zaupanju lahko zlasti prispeva večja preglednost v zvezi z namenom uporabe podatkov in pogoji, pod katerimi podjetja shranjujejo podatke. |
| --- | --- |

(5)

Potrebno je ukrepanje na ravni Unije, da bi z vzpostavitvijo ustreznih mehanizmov, ki posameznikom, na katere se nanašajo osebni podatki, in imetnikom podatkov omogočajo nadzor nad podatki, ki se nanašajo nanje, povečali zaupanje v souporabo podatkov ter da bi odpravili druge ovire za dobro delujoče in konkurenčno podatkovno vodeno gospodarstvo. To ukrepanje ne bi smelo posegati v obveznosti in zaveze iz mednarodnih trgovinskih sporazumov, ki jih sklene Unija. Okvir upravljanja, ki bi veljal za celotno Unijo, bi za cilj moral imeti vzpostavitev zaupanja med posamezniki in podjetji glede dostopa do podatkov, nadzora nad njimi, njihove souporabe, uporabe in ponovne uporabe, zlasti z vzpostavitvijo ustreznih mehanizmov za posameznike, na katere se nanašajo osebni podatki, ki bi jim omogočili poznavanje in smiselno uveljavljanje njihovih pravic, pa tudi glede ponovne uporabe nekaterih vrst podatkov, ki jih hranijo organi javnega sektorja, opravljanja storitev ponudnikov posredovanja podatkov za posameznike, imetnike podatkov in uporabnike podatkov, na katere se nanašajo osebni podatki, ter zbiranja in obdelave podatkov, ki jih fizične in pravne osebe dajo na razpolago v altruistične namene. K večjemu zaupanju lahko zlasti prispeva večja preglednost v zvezi z namenom uporabe podatkov in pogoji, pod katerimi podjetja shranjujejo podatke.

| (6) | Načelo, da naj bi podatki, ki so jih ustvarili ali zbrali organi javnega sektorja ali drugi subjekti proračunskih sredstev, koristili družbi, je v politiki Unije že dolgo prisotno. Direktiva (EU) 2019/1024 in pravo Unije zagotavljata, da organi javnega sektorja večji del podatkov, ki jih ustvarijo, dajo na enostavno razpolago za uporabo in ponovno uporabo. Toda nekatere kategorije podatkov, kot so zaupni poslovni podatki, podatki, za katere velja statistična zaupnost, podatki, zaščitenimi s pravicami intelektualne lastnine tretjih oseb, vključno s poslovnimi skrivnostmi in osebnimi podatki v javnih bazah podatkov pogosto niso na razpolago niti za raziskovalne ali inovacijske dejavnosti v javnem interesu, čeprav je to mogoče v skladu z veljavnim pravom Unije, zlasti Uredbo (EU) 2016/679 ter direktivama 2002/58/ES in (EU) 2016/680. Ker so tovrstni podatki občutljivi, morajo biti, preden se dajo na razpolago, izpolnjene nekatere tehnične in zakonske postopkovne zahteve, tudi zato, da bi zagotovili spoštovanje pravic, ki jih imajo do takih podatkov druge osebe, ali omejili negativne učinke na temeljne pravice, načelo nediskriminacije in varstvo podatkov. Za izpolnitev takih zahtev je običajno potrebno veliko časa in znanja. Zato se taki podatki uporabljajo manj, kot bi se lahko. Nekatere države članice sicer vzpostavljajo strukture in procese za lažji potek te vrste ponovne uporabe ali v ta namen sprejemajo tudi zakonodajo, vendar to ni splošna praksa povsod v Uniji. Da bi zasebnim in javnim subjektom olajšali uporabo podatkov za evropske raziskave in inovacije, so potrebni jasni pogoji za dostop do takih podatkov in njihovo uporabo po vsej Uniji. |
| --- | --- |

(6)

Načelo, da naj bi podatki, ki so jih ustvarili ali zbrali organi javnega sektorja ali drugi subjekti proračunskih sredstev, koristili družbi, je v politiki Unije že dolgo prisotno. Direktiva (EU) 2019/1024 in pravo Unije zagotavljata, da organi javnega sektorja večji del podatkov, ki jih ustvarijo, dajo na enostavno razpolago za uporabo in ponovno uporabo. Toda nekatere kategorije podatkov, kot so zaupni poslovni podatki, podatki, za katere velja statistična zaupnost, podatki, zaščitenimi s pravicami intelektualne lastnine tretjih oseb, vključno s poslovnimi skrivnostmi in osebnimi podatki v javnih bazah podatkov pogosto niso na razpolago niti za raziskovalne ali inovacijske dejavnosti v javnem interesu, čeprav je to mogoče v skladu z veljavnim pravom Unije, zlasti Uredbo (EU) 2016/679 ter direktivama 2002/58/ES in (EU) 2016/680. Ker so tovrstni podatki občutljivi, morajo biti, preden se dajo na razpolago, izpolnjene nekatere tehnične in zakonske postopkovne zahteve, tudi zato, da bi zagotovili spoštovanje pravic, ki jih imajo do takih podatkov druge osebe, ali omejili negativne učinke na temeljne pravice, načelo nediskriminacije in varstvo podatkov. Za izpolnitev takih zahtev je običajno potrebno veliko časa in znanja. Zato se taki podatki uporabljajo manj, kot bi se lahko. Nekatere države članice sicer vzpostavljajo strukture in procese za lažji potek te vrste ponovne uporabe ali v ta namen sprejemajo tudi zakonodajo, vendar to ni splošna praksa povsod v Uniji. Da bi zasebnim in javnim subjektom olajšali uporabo podatkov za evropske raziskave in inovacije, so potrebni jasni pogoji za dostop do takih podatkov in njihovo uporabo po vsej Uniji.

| (7) | Obstajajo tehnike za analizo baz podatkov, ki vsebujejo osebne podatke, npr. anonimizacija, diferencialna zasebnost, posploševanje, odstranjevanje in naključna razporeditev, uporaba sintetičnih podatkov ali podobne metode in druge najsodobnejše metode varovanja zasebnosti, ki bi lahko prispevale k obdelavi podatkov, pri kateri bi bila zasebnost bolje varovana. Države članice bi morale organom javnega sektorja zagotoviti podporo, da bi se te tehnike čim bolje izkoristile, s čimer bi bilo na voljo kar največ podatkov za souporabo. Uporaba teh tehnik lahko skupaj s celovitimi ocenami učinka varstva podatkov in drugimi zaščitnimi ukrepi prispeva k bolj varni uporabi in ponovni uporabi osebnih podatkov in bi morala zagotoviti varno ponovno uporabo zaupnih poslovnih podatkov za namene raziskav, inovacij in statistike. Uporaba takih tehnik, ocen učinka in drugih zaščitnih ukrepov pogosto pomeni, da je uporaba in ponovna uporaba podatkov v tej zvezi možna samo v varnem okolju za obdelavo, ki ga da na razpolago ali nadzira organ javnega sektorja. Na ravni Unije obstajajo izkušnje s takimi okolji za varno obdelavo, ki se uporabljajo za raziskave statističnih mikropodatkov na podlagi Uredbe Komisije (EU) št. 557/2013 (25). Kar zadeva osebne podatke, bi morala obdelava osebnih podatkov temeljiti na eni ali več pravnih podlagah za obdelavo iz členov 6 in 9 Uredbe (EU) 2016/679. |
| --- | --- |

(7)

Obstajajo tehnike za analizo baz podatkov, ki vsebujejo osebne podatke, npr. anonimizacija, diferencialna zasebnost, posploševanje, odstranjevanje in naključna razporeditev, uporaba sintetičnih podatkov ali podobne metode in druge najsodobnejše metode varovanja zasebnosti, ki bi lahko prispevale k obdelavi podatkov, pri kateri bi bila zasebnost bolje varovana. Države članice bi morale organom javnega sektorja zagotoviti podporo, da bi se te tehnike čim bolje izkoristile, s čimer bi bilo na voljo kar največ podatkov za souporabo. Uporaba teh tehnik lahko skupaj s celovitimi ocenami učinka varstva podatkov in drugimi zaščitnimi ukrepi prispeva k bolj varni uporabi in ponovni uporabi osebnih podatkov in bi morala zagotoviti varno ponovno uporabo zaupnih poslovnih podatkov za namene raziskav, inovacij in statistike. Uporaba takih tehnik, ocen učinka in drugih zaščitnih ukrepov pogosto pomeni, da je uporaba in ponovna uporaba podatkov v tej zvezi možna samo v varnem okolju za obdelavo, ki ga da na razpolago ali nadzira organ javnega sektorja. Na ravni Unije obstajajo izkušnje s takimi okolji za varno obdelavo, ki se uporabljajo za raziskave statističnih mikropodatkov na podlagi Uredbe Komisije (EU) št. 557/2013 (25). Kar zadeva osebne podatke, bi morala obdelava osebnih podatkov temeljiti na eni ali več pravnih podlagah za obdelavo iz členov 6 in 9 Uredbe (EU) 2016/679.

| (8) | V skladu z Uredbo (EU) 2016/679 se načela varstva podatkov ne bi smela uporabljati za anonimizirane informacije, torej informacije, ki niso povezane z določeno ali določljivo fizično osebo, ali osebne podatke, ki so bili anonimizirani na tak način, da posameznik, na katerega se nanašajo osebni podatki, ni ali ni več določljiv. Ponovna identifikacija posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki, iz anonimiziranih naborov podatkov bi morala biti prepovedana. To ne bi smelo posegati v možnost izvajanja raziskav na tehnikah anonimizacije, zlasti za namen zagotavljanja informacijske varnosti, izboljšanja obstoječih tehnik anonimizacije in prispevanja k splošni zanesljivosti anonimizacije, ki se izvaja v skladu z Uredbo (EU) 2016/679. |
| --- | --- |

(8)

V skladu z Uredbo (EU) 2016/679 se načela varstva podatkov ne bi smela uporabljati za anonimizirane informacije, torej informacije, ki niso povezane z določeno ali določljivo fizično osebo, ali osebne podatke, ki so bili anonimizirani na tak način, da posameznik, na katerega se nanašajo osebni podatki, ni ali ni več določljiv. Ponovna identifikacija posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki, iz anonimiziranih naborov podatkov bi morala biti prepovedana. To ne bi smelo posegati v možnost izvajanja raziskav na tehnikah anonimizacije, zlasti za namen zagotavljanja informacijske varnosti, izboljšanja obstoječih tehnik anonimizacije in prispevanja k splošni zanesljivosti anonimizacije, ki se izvaja v skladu z Uredbo (EU) 2016/679.

| (9) | Da bi olajšali varstvo osebnih in zaupnih podatkov ter pospešili proces dajanja takih podatkov na voljo za ponovno uporabo v skladu s to uredbo, bi morale države članice spodbujati organe javnega sektorja k ustvarjanju in dajanju na razpolago podatkov v skladu z načelom „vgrajena in privzeta odprtost“ iz člena 5(2) Direktive (EU) 2019/1024 ter spodbujati ustvarjanje in pridobivanje podatkov v oblikah in strukturah, ki tozadevno omogočajo lažjo anonimizacijo. |
| --- | --- |

(9)

Da bi olajšali varstvo osebnih in zaupnih podatkov ter pospešili proces dajanja takih podatkov na voljo za ponovno uporabo v skladu s to uredbo, bi morale države članice spodbujati organe javnega sektorja k ustvarjanju in dajanju na razpolago podatkov v skladu z načelom „vgrajena in privzeta odprtost“ iz člena 5(2) Direktive (EU) 2019/1024 ter spodbujati ustvarjanje in pridobivanje podatkov v oblikah in strukturah, ki tozadevno omogočajo lažjo anonimizacijo.

| (10) | Kategorije podatkov, ki jih hranijo organi javnega sektorja in za katere bi morala biti možna ponovna uporaba na podlagi te uredbe, ne spadajo na področje uporabe Direktive (EU) 2019/1024, iz katere so izključeni podatki, ki niso dostopni zaradi poslovne ali statistične zaupnosti, in podatki, ki so vključeni v dela ali druge predmete, za katere imajo tretje osebe pravice intelektualne lastnine. Zaupni poslovni podatki vključujejo podatke, zaščitene s poslovnimi skrivnostmi, zaščiteno strokovno znanje ter vse druge informacije, katerih neupravičeno razkritje bi vplivalo na tržni položaj ali finančno zdravje podjetja. Ta uredba bi se morala uporabljati za osebne podatke, ki ne spadajo na področje uporabe Direktive (EU) 2019/1024, kolikor ureditev dostopa izključuje ali omejuje dostop do takih podatkov iz razlogov varstva podatkov ter posameznikove zasebnosti in integritete, zlasti v skladu s pravili o varstvu podatkov. Ponovna uporaba podatkov, ki bi lahko vsebovali poslovne skrivnosti, ne bi smela posegati v Direktivo (EU) 2016/943, ki določa okvir za zakonito pridobivanje, uporabo ali razkritje poslovnih skrivnosti. |
| --- | --- |

(10)

Kategorije podatkov, ki jih hranijo organi javnega sektorja in za katere bi morala biti možna ponovna uporaba na podlagi te uredbe, ne spadajo na področje uporabe Direktive (EU) 2019/1024, iz katere so izključeni podatki, ki niso dostopni zaradi poslovne ali statistične zaupnosti, in podatki, ki so vključeni v dela ali druge predmete, za katere imajo tretje osebe pravice intelektualne lastnine. Zaupni poslovni podatki vključujejo podatke, zaščitene s poslovnimi skrivnostmi, zaščiteno strokovno znanje ter vse druge informacije, katerih neupravičeno razkritje bi vplivalo na tržni položaj ali finančno zdravje podjetja. Ta uredba bi se morala uporabljati za osebne podatke, ki ne spadajo na področje uporabe Direktive (EU) 2019/1024, kolikor ureditev dostopa izključuje ali omejuje dostop do takih podatkov iz razlogov varstva podatkov ter posameznikove zasebnosti in integritete, zlasti v skladu s pravili o varstvu podatkov. Ponovna uporaba podatkov, ki bi lahko vsebovali poslovne skrivnosti, ne bi smela posegati v Direktivo (EU) 2016/943, ki določa okvir za zakonito pridobivanje, uporabo ali razkritje poslovnih skrivnosti.

| (11) | S to uredbo ne sme nastati obveznost, ki bo omogočala ponovno uporabo podatkov, ki jih hranijo organi javnega sektorja. Vsaka država članica bi zato morala imeti možnost, da se odloči, ali bodo podatki dostopni za ponovno uporabo, tudi v smislu namenov in obsega takega dostopa. Ta uredba bi morala dopolnjevati konkretnejše obveznosti organov javnega sektorja v zvezi z dovoljevanjem ponovne uporabe podatkov, določene v sektorskem pravu Unije ali nacionalnem pravu, vendar vanje ne bi smela posegati. Za dostop javnosti do uradnih dokumentov se lahko šteje, da je v javnem interesu. Ob upoštevanju vloge dostopa javnosti do uradnih dokumentov in preglednosti v demokratični družbi ta uredba prav tako ne bi smela posegati v pravo Unije ali nacionalno pravo o odobritvi dostopa do uradnih dokumentov in njihovem razkrivanju. Dostop do uradnih dokumentov se zlasti lahko odobri v skladu z nacionalnim pravom, bodisi brez nalaganja posebnih pogojev ali z nalaganjem posebnih pogojev, ki v tej uredbi niso določeni. |
| --- | --- |

(11)

S to uredbo ne sme nastati obveznost, ki bo omogočala ponovno uporabo podatkov, ki jih hranijo organi javnega sektorja. Vsaka država članica bi zato morala imeti možnost, da se odloči, ali bodo podatki dostopni za ponovno uporabo, tudi v smislu namenov in obsega takega dostopa. Ta uredba bi morala dopolnjevati konkretnejše obveznosti organov javnega sektorja v zvezi z dovoljevanjem ponovne uporabe podatkov, določene v sektorskem pravu Unije ali nacionalnem pravu, vendar vanje ne bi smela posegati. Za dostop javnosti do uradnih dokumentov se lahko šteje, da je v javnem interesu. Ob upoštevanju vloge dostopa javnosti do uradnih dokumentov in preglednosti v demokratični družbi ta uredba prav tako ne bi smela posegati v pravo Unije ali nacionalno pravo o odobritvi dostopa do uradnih dokumentov in njihovem razkrivanju. Dostop do uradnih dokumentov se zlasti lahko odobri v skladu z nacionalnim pravom, bodisi brez nalaganja posebnih pogojev ali z nalaganjem posebnih pogojev, ki v tej uredbi niso določeni.

| (12) | Ureditev ponovne uporabe, določena v tej uredbi, bi se morala uporabljati za podatke, ki jih zadevni organi javnega sektorja zagotavljajo kot del svojih javnih nalog, kakor so opredeljene s pravom ali drugimi zavezujočimi pravili v državah članicah. Če takih pravil ni, bi bilo treba te javne naloge opredeliti v skladu z običajno upravno prakso v državah članicah, pod pogojem, da je obseg teh javnih nalog pregleden in predmet pregledov. Javne naloge so lahko opredeljene na splošno ali za vsak primer posebej za posamezne organe javnega sektorja. Ker javna podjetja niso zajeta v opredelitvi organa javnega sektorja, podatki, ki jih hranijo javna podjetja, ne bi smeli biti zajeti v tej uredbi. Podatki, ki jih hranijo kulturne ustanove, kot so knjižnice, arhivi in muzeji, pa tudi orkestri, opere, baleti in gledališča, ter izobraževalne ustanove, ne bi smeli biti zajeti v tej uredbi, saj nad deli in drugimi dokumenti, ki jih hranijo, pravice intelektualne lastnine večinoma pripadajo tretjim osebam. Raziskovalne organizacije in organizacije, ki raziskave financirajo, bi lahko bile organizirane tudi kot organi javnega sektorja ali osebe javnega prava.
  Uporaba te uredbe bi za take hibridne organizacije morala biti omejena le na njihovo vlogo raziskovalnih organizacij. Če raziskovalna organizacija hrani podatke kot del posebnega javno-zasebnega združenja z organizacijami zasebnega sektorja ali drugimi organi javnega sektorja, osebami javnega prava ali hibridnimi raziskovalnimi organizacijami, to je takimi, ki so organizirane kot organi javnega sektorja ali javna podjetja, z glavnim namenom izvajanja raziskav, ta uredba prav tako ne bi smela zajemati teh podatkov. Kadar je to ustrezno, bi države članice morale imeti možnost, da to uredbo uporabljajo za javna ali zasebna podjetja, ki opravljajo naloge javnega sektorja ali opravljajo storitve splošnega pomena. Za izmenjavo podatkov izključno zaradi opravljanja javnih nalog med organi javnega sektorja v Uniji oziroma med organi javnega sektorja v Uniji in organi javnega sektorja v tretjih državah ali mednarodnimi organizacijami, kot tudi za izmenjavo podatkov med raziskovalci za neposlovne znanstvenoraziskovalne namene, ne bi smele veljati določbe te uredbe o ponovni uporabi nekaterih kategorij zaščitenih podatkov, ki jih hranijo organi javnega sektorja. |
| --- | --- |

(12)

Ureditev ponovne uporabe, določena v tej uredbi, bi se morala uporabljati za podatke, ki jih zadevni organi javnega sektorja zagotavljajo kot del svojih javnih nalog, kakor so opredeljene s pravom ali drugimi zavezujočimi pravili v državah članicah. Če takih pravil ni, bi bilo treba te javne naloge opredeliti v skladu z običajno upravno prakso v državah članicah, pod pogojem, da je obseg teh javnih nalog pregleden in predmet pregledov. Javne naloge so lahko opredeljene na splošno ali za vsak primer posebej za posamezne organe javnega sektorja. Ker javna podjetja niso zajeta v opredelitvi organa javnega sektorja, podatki, ki jih hranijo javna podjetja, ne bi smeli biti zajeti v tej uredbi. Podatki, ki jih hranijo kulturne ustanove, kot so knjižnice, arhivi in muzeji, pa tudi orkestri, opere, baleti in gledališča, ter izobraževalne ustanove, ne bi smeli biti zajeti v tej uredbi, saj nad deli in drugimi dokumenti, ki jih hranijo, pravice intelektualne lastnine večinoma pripadajo tretjim osebam. Raziskovalne organizacije in organizacije, ki raziskave financirajo, bi lahko bile organizirane tudi kot organi javnega sektorja ali osebe javnega prava.

Uporaba te uredbe bi za take hibridne organizacije morala biti omejena le na njihovo vlogo raziskovalnih organizacij. Če raziskovalna organizacija hrani podatke kot del posebnega javno-zasebnega združenja z organizacijami zasebnega sektorja ali drugimi organi javnega sektorja, osebami javnega prava ali hibridnimi raziskovalnimi organizacijami, to je takimi, ki so organizirane kot organi javnega sektorja ali javna podjetja, z glavnim namenom izvajanja raziskav, ta uredba prav tako ne bi smela zajemati teh podatkov. Kadar je to ustrezno, bi države članice morale imeti možnost, da to uredbo uporabljajo za javna ali zasebna podjetja, ki opravljajo naloge javnega sektorja ali opravljajo storitve splošnega pomena. Za izmenjavo podatkov izključno zaradi opravljanja javnih nalog med organi javnega sektorja v Uniji oziroma med organi javnega sektorja v Uniji in organi javnega sektorja v tretjih državah ali mednarodnimi organizacijami, kot tudi za izmenjavo podatkov med raziskovalci za neposlovne znanstvenoraziskovalne namene, ne bi smele veljati določbe te uredbe o ponovni uporabi nekaterih kategorij zaščitenih podatkov, ki jih hranijo organi javnega sektorja.

| (13) | Organi javnega sektorja bi morali pri določanju načel za ponovno uporabo podatkov, ki jih hranijo, biti skladni s konkurenčnim pravom in se izogibati sklepanju sporazumov, katerih cilj ali posledica bi lahko bil nastanek izključnih pravic do ponovne uporabe določenih podatkov. Taki sporazumi bi smeli biti možni samo, kadar so upravičeni in potrebni za zagotovitev storitve ali izdelka splošnega pomena. To bi lahko veljalo, kadar je izključna uporaba podatkov edini način za doseganje največje možne družbene koristi zadevnih podatkov, npr. če obstaja samo en subjekt (ki je specializiran za obdelavo določenega nabora podatkov), ki je sposoben zagotoviti storitev ali izdelek, ki organu javnega sektorja omogoča zagotavljanje storitve ali izdelka splošnega pomena. Vendar bi bilo take sporazume treba sklepati v skladu z veljavnim pravom Unije ali nacionalnim pravom in bi jih bilo treba redno pregledovati na podlagi tržne analize, da bi ugotovili, ali je taka izključnost še vedno potrebna. Poleg tega bi morale take ureditve biti skladne z ustreznimi pravili o državni pomoči in bi jih bilo treba sklepati za omejeno obdobje trajanja največ 12 mesecev. Za zagotovitev preglednosti bi bilo treba take izključne sporazume objaviti na spletu v obliki, ki je skladna z ustreznim pravom Unije o javnem naročanju. Kadar izključna pravica do ponovne uporabe podatkov ne izpolnjuje te uredbe, bi morala biti ta izključna pravica neveljavna. |
| --- | --- |

(13)

Organi javnega sektorja bi morali pri določanju načel za ponovno uporabo podatkov, ki jih hranijo, biti skladni s konkurenčnim pravom in se izogibati sklepanju sporazumov, katerih cilj ali posledica bi lahko bil nastanek izključnih pravic do ponovne uporabe določenih podatkov. Taki sporazumi bi smeli biti možni samo, kadar so upravičeni in potrebni za zagotovitev storitve ali izdelka splošnega pomena. To bi lahko veljalo, kadar je izključna uporaba podatkov edini način za doseganje največje možne družbene koristi zadevnih podatkov, npr. če obstaja samo en subjekt (ki je specializiran za obdelavo določenega nabora podatkov), ki je sposoben zagotoviti storitev ali izdelek, ki organu javnega sektorja omogoča zagotavljanje storitve ali izdelka splošnega pomena. Vendar bi bilo take sporazume treba sklepati v skladu z veljavnim pravom Unije ali nacionalnim pravom in bi jih bilo treba redno pregledovati na podlagi tržne analize, da bi ugotovili, ali je taka izključnost še vedno potrebna. Poleg tega bi morale take ureditve biti skladne z ustreznimi pravili o državni pomoči in bi jih bilo treba sklepati za omejeno obdobje trajanja največ 12 mesecev. Za zagotovitev preglednosti bi bilo treba take izključne sporazume objaviti na spletu v obliki, ki je skladna z ustreznim pravom Unije o javnem naročanju. Kadar izključna pravica do ponovne uporabe podatkov ne izpolnjuje te uredbe, bi morala biti ta izključna pravica neveljavna.

| (14) | Prepovedani izključni sporazumi in druge prakse ali ureditve, ki so bili sklenjeni ali veljavni pred datumom začetka veljavnosti te uredbe ter se nanašajo na ponovno uporabo podatkov, ki jih hranijo organi javnega sektorja, in ne podeljujejo izključnih pravic, a je mogoče razumno pričakovati, da bodo omejevali razpoložljivost podatkov za ponovno uporabo, se po poteku veljavnosti ne bi smeli podaljšati. Sporazume, sklenjene za nedoločeno ali daljše obdobje, bi bilo treba odpovedati v 30 mesecih od datuma začetka veljavnosti te uredbe. |
| --- | --- |

(14)

Prepovedani izključni sporazumi in druge prakse ali ureditve, ki so bili sklenjeni ali veljavni pred datumom začetka veljavnosti te uredbe ter se nanašajo na ponovno uporabo podatkov, ki jih hranijo organi javnega sektorja, in ne podeljujejo izključnih pravic, a je mogoče razumno pričakovati, da bodo omejevali razpoložljivost podatkov za ponovno uporabo, se po poteku veljavnosti ne bi smeli podaljšati. Sporazume, sklenjene za nedoločeno ali daljše obdobje, bi bilo treba odpovedati v 30 mesecih od datuma začetka veljavnosti te uredbe.

| (15) | Ta uredba bi morala določiti pogoje za ponovno uporabo zaščitenih podatkov, ki se uporabljajo za organe javnega sektorja, ki so po nacionalnem pravu imenovani kot pristojni za odobritev ali zavrnitev dostopa za ponovno uporabo, pri čemer ti pogoji ne posegajo v pravice in obveznosti glede dostopa do takih podatkov. Ti pogoji bi morali biti nediskriminatorni, pregledni, sorazmerni in objektivno utemeljeni ter ne bi smeli omejevati konkurence, še posebej pa bi morali spodbujati dostop MSP ter zagonskih podjetij do takih podatkov. Pogoji za ponovno uporabo bi morali biti zasnovani tako, da spodbujajo znanstvene raziskave, tako da bi na primer dajanje prednosti znanstvenim raziskavam moralo praviloma veljati za nediskriminatorno. Organi javnega sektorja, ki dovoljujejo ponovno uporabo, bi morali razpolagati s tehničnimi sredstvi, potrebnimi za zaščito pravic in interesov tretjih oseb, ter bi morali imeti pooblastila, da od ponovnega uporabnika zahtevajo potrebne informacije. Pogoji za ponovno uporabo podatkov bi morali biti omejeni na tisto, kar je potrebno za varovanje pravic in interesov tretjih oseb do podatkov ter celovitosti informacijske tehnologije in komunikacijskih sistemov organov javnega sektorja. Organi javnega sektorja bi morali uporabljati pogoje, ki najbolj koristijo interesom ponovnega uporabnika, ne da bi nesorazmerno obremenili organe javnega sektorja. Pogoji za ponovno uporabo podatkov bi morali biti zasnovani tako, da bodo zagotavljali učinkovite zaščitne ukrepe za varstvo osebnih podatkov. Osebne podatke bi bilo treba pred prenosom anonimizirati, tako da ni mogoče identificirati posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki, podatke, ki vsebujejo zaupne poslovne informacije, pa bi bilo treba spremeniti tako, da se ne razkrijejo nobene zaupne informacije. Kadar zagotavljanje anonimiziranih ali spremenjenih podatkov ne bi ustrezalo potrebam ponovnega uporabnika, ob izpolnjevanju vseh zahtev za izvedbo ocene učinka varstva podatkov in posvetovanje z nadzornim organom na podlagi členov 35 in 36 Uredbe (EU) 2016/679, ter kadar je bilo ugotovljeno, da so tveganja za pravice in interese posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki, minimalna, bi bilo mogoče dovoliti ponovno uporabo podatkov v prostorih organa ali na daljavo v varnem okolju za obdelavo.
  To bi lahko bila primerna ureditev za ponovno uporabo psevdonimiziranih podatkov. Analizo podatkov v takem varnem okolju za obdelavo bi moral nadzorovati organ javnega sektorja, da se zavarujejo pravice in interesi tretjih oseb. Zlasti osebni podatki bi se smeli prenašati tretji osebi za ponovno uporabo samo, kadar tak prenos dovoljuje pravna podlaga, izhajajoča iz prava o varstvu podatkov. Neosebni podatki bi se smeli prenašati le, kadar ni razloga za domnevo, da bi kombinacija naborov neosebnih podatkov privedla do identifikacije posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki. To bi moralo veljati tudi za psevdonimizirane podatke, ki ohranijo svoj status osebnih podatkov. V primeru ponovne identifikacije posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki, bi morala poleg obveznosti obveščanja nadzornega organa in posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki, o taki kršitvi varstva podatkov v skladu z Uredbo (EU) 2016/679 veljati tudi obveznost obveščanja organa javnega sektorja o taki kršitvi varstva podatkov. Organi javnega sektorja bi morali, kadar je to ustrezno, omogočati lažjo ponovno uporabo podatkov na podlagi privolitve posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki, ali dovoljenja imetnikov podatkov za ponovno uporabo podatkov, ki se nanašajo nanje, s pomočjo ustreznih tehničnih sredstev. V tem pogledu bi moral organ javnega sektorja po najboljših močeh pomagati morebitnim ponovnim uporabnikom pri pridobivanju take privolitve ali dovoljenja tako, da vzpostavi tehnične mehanizme, ki omogočajo prenos zahtevkov ponovnih uporabnikov za privolitev ali dovoljenje, če je to v praksi izvedljivo. Pri tem se ne bi smeli navajati kontaktni podatki, ki bi ponovnim uporabnikom omogočili, da vzpostavijo neposreden stik z imetniki podatkov. Kadar organ javnega sektorja prenese zahtevek za privolitev ali dovoljenje, bi moral zagotoviti, da je posameznik, na katerega se nanašajo osebni podatki, ali imetnik podatkov jasno obveščen o možnosti zavrnitve privolitve ali dovoljenja. |
| --- | --- |

(15)

Ta uredba bi morala določiti pogoje za ponovno uporabo zaščitenih podatkov, ki se uporabljajo za organe javnega sektorja, ki so po nacionalnem pravu imenovani kot pristojni za odobritev ali zavrnitev dostopa za ponovno uporabo, pri čemer ti pogoji ne posegajo v pravice in obveznosti glede dostopa do takih podatkov. Ti pogoji bi morali biti nediskriminatorni, pregledni, sorazmerni in objektivno utemeljeni ter ne bi smeli omejevati konkurence, še posebej pa bi morali spodbujati dostop MSP ter zagonskih podjetij do takih podatkov. Pogoji za ponovno uporabo bi morali biti zasnovani tako, da spodbujajo znanstvene raziskave, tako da bi na primer dajanje prednosti znanstvenim raziskavam moralo praviloma veljati za nediskriminatorno. Organi javnega sektorja, ki dovoljujejo ponovno uporabo, bi morali razpolagati s tehničnimi sredstvi, potrebnimi za zaščito pravic in interesov tretjih oseb, ter bi morali imeti pooblastila, da od ponovnega uporabnika zahtevajo potrebne informacije. Pogoji za ponovno uporabo podatkov bi morali biti omejeni na tisto, kar je potrebno za varovanje pravic in interesov tretjih oseb do podatkov ter celovitosti informacijske tehnologije in komunikacijskih sistemov organov javnega sektorja. Organi javnega sektorja bi morali uporabljati pogoje, ki najbolj koristijo interesom ponovnega uporabnika, ne da bi nesorazmerno obremenili organe javnega sektorja. Pogoji za ponovno uporabo podatkov bi morali biti zasnovani tako, da bodo zagotavljali učinkovite zaščitne ukrepe za varstvo osebnih podatkov. Osebne podatke bi bilo treba pred prenosom anonimizirati, tako da ni mogoče identificirati posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki, podatke, ki vsebujejo zaupne poslovne informacije, pa bi bilo treba spremeniti tako, da se ne razkrijejo nobene zaupne informacije. Kadar zagotavljanje anonimiziranih ali spremenjenih podatkov ne bi ustrezalo potrebam ponovnega uporabnika, ob izpolnjevanju vseh zahtev za izvedbo ocene učinka varstva podatkov in posvetovanje z nadzornim organom na podlagi členov 35 in 36 Uredbe (EU) 2016/679, ter kadar je bilo ugotovljeno, da so tveganja za pravice in interese posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki, minimalna, bi bilo mogoče dovoliti ponovno uporabo podatkov v prostorih organa ali na daljavo v varnem okolju za obdelavo.

To bi lahko bila primerna ureditev za ponovno uporabo psevdonimiziranih podatkov. Analizo podatkov v takem varnem okolju za obdelavo bi moral nadzorovati organ javnega sektorja, da se zavarujejo pravice in interesi tretjih oseb. Zlasti osebni podatki bi se smeli prenašati tretji osebi za ponovno uporabo samo, kadar tak prenos dovoljuje pravna podlaga, izhajajoča iz prava o varstvu podatkov. Neosebni podatki bi se smeli prenašati le, kadar ni razloga za domnevo, da bi kombinacija naborov neosebnih podatkov privedla do identifikacije posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki. To bi moralo veljati tudi za psevdonimizirane podatke, ki ohranijo svoj status osebnih podatkov. V primeru ponovne identifikacije posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki, bi morala poleg obveznosti obveščanja nadzornega organa in posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki, o taki kršitvi varstva podatkov v skladu z Uredbo (EU) 2016/679 veljati tudi obveznost obveščanja organa javnega sektorja o taki kršitvi varstva podatkov. Organi javnega sektorja bi morali, kadar je to ustrezno, omogočati lažjo ponovno uporabo podatkov na podlagi privolitve posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki, ali dovoljenja imetnikov podatkov za ponovno uporabo podatkov, ki se nanašajo nanje, s pomočjo ustreznih tehničnih sredstev. V tem pogledu bi moral organ javnega sektorja po najboljših močeh pomagati morebitnim ponovnim uporabnikom pri pridobivanju take privolitve ali dovoljenja tako, da vzpostavi tehnične mehanizme, ki omogočajo prenos zahtevkov ponovnih uporabnikov za privolitev ali dovoljenje, če je to v praksi izvedljivo. Pri tem se ne bi smeli navajati kontaktni podatki, ki bi ponovnim uporabnikom omogočili, da vzpostavijo neposreden stik z imetniki podatkov. Kadar organ javnega sektorja prenese zahtevek za privolitev ali dovoljenje, bi moral zagotoviti, da je posameznik, na katerega se nanašajo osebni podatki, ali imetnik podatkov jasno obveščen o možnosti zavrnitve privolitve ali dovoljenja.

| (16) | Da bi olajšali in spodbudili uporabo podatkov, ki jih hranijo organi javnega sektorja za namene znanstvenih raziskav, se organe javnega sektorja spodbuja, naj razvijejo harmoniziran pristop in usklajene procese, da bi bili ti podatki zlahka dostopni za namene znanstvenih raziskav v javnem interesu. To bi lahko med drugim pomenilo vzpostavitev poenostavljenih upravnih postopkov, standardizirane oblike zapisa podatkov, informativnih metapodatkov o metodoloških izbirah in izbirah zbiranja podatkov ter standardiziranih podatkovnih polj, ki omogočajo enostavno združevanje naborov podatkov iz različnih virov podatkov javnega sektorja, kadar je to potrebno za namene analize. Cilj teh praks bi moral biti spodbujanje uporabe podatkov, financiranih in ustvarjenih s strani javnega sektorja, za namene znanstvenih raziskav v skladu z načelom „odprto, kolikor je mogoče, zaprto, kolikor je potrebno“. |
| --- | --- |

(16)

Da bi olajšali in spodbudili uporabo podatkov, ki jih hranijo organi javnega sektorja za namene znanstvenih raziskav, se organe javnega sektorja spodbuja, naj razvijejo harmoniziran pristop in usklajene procese, da bi bili ti podatki zlahka dostopni za namene znanstvenih raziskav v javnem interesu. To bi lahko med drugim pomenilo vzpostavitev poenostavljenih upravnih postopkov, standardizirane oblike zapisa podatkov, informativnih metapodatkov o metodoloških izbirah in izbirah zbiranja podatkov ter standardiziranih podatkovnih polj, ki omogočajo enostavno združevanje naborov podatkov iz različnih virov podatkov javnega sektorja, kadar je to potrebno za namene analize. Cilj teh praks bi moral biti spodbujanje uporabe podatkov, financiranih in ustvarjenih s strani javnega sektorja, za namene znanstvenih raziskav v skladu z načelom „odprto, kolikor je mogoče, zaprto, kolikor je potrebno“.

| (17) | Ta uredba ne bi smela vplivati na pravice intelektualne lastnine tretjih oseb. Ta uredba prav tako ne bi smela vplivati na obstoj ali lastništvo pravic intelektualne lastnine organov javnega sektorja in tudi ne omejevati uveljavljanja teh pravic na kakršen koli način. Obveznosti, uvedene v skladu s to uredbo, bi morale veljati le, kolikor so združljive z mednarodnimi sporazumi o varstvu pravic intelektualne lastnine, zlasti Bernsko konvencijo za varstvo književnih in umetniških del (v nadaljnjem besedilu: Bernska konvencija), Sporazumom o trgovinskih vidikih pravic intelektualne lastnine (v nadaljnjem besedilu: Sporazum TRIPS) in Pogodbo Svetovne organizacije za intelektualno lastnino o avtorski pravici (WCT) ter pravom Unije ali nacionalnim pravom o intelektualni lastnini. Vendar bi morali organi javnega sektorja uveljaviti svoje avtorske pravice na način, ki omogoča ponovno uporabo. |
| --- | --- |

(17)

Ta uredba ne bi smela vplivati na pravice intelektualne lastnine tretjih oseb. Ta uredba prav tako ne bi smela vplivati na obstoj ali lastništvo pravic intelektualne lastnine organov javnega sektorja in tudi ne omejevati uveljavljanja teh pravic na kakršen koli način. Obveznosti, uvedene v skladu s to uredbo, bi morale veljati le, kolikor so združljive z mednarodnimi sporazumi o varstvu pravic intelektualne lastnine, zlasti Bernsko konvencijo za varstvo književnih in umetniških del (v nadaljnjem besedilu: Bernska konvencija), Sporazumom o trgovinskih vidikih pravic intelektualne lastnine (v nadaljnjem besedilu: Sporazum TRIPS) in Pogodbo Svetovne organizacije za intelektualno lastnino o avtorski pravici (WCT) ter pravom Unije ali nacionalnim pravom o intelektualni lastnini. Vendar bi morali organi javnega sektorja uveljaviti svoje avtorske pravice na način, ki omogoča ponovno uporabo.

| (18) | Podatki, za katere veljajo pravice intelektualne lastnine, in poslovne skrivnosti bi se smeli prenašati tretjim osebam le, kadar je tak prenos zakonit po pravu Unije ali nacionalnem pravu ali na podlagi sporazuma z imetnikom pravice. Kadar so organi javnega sektorja imetniki pravice izdelovalca baze podatkov iz člena 7(1) Direktive 96/9/ES Evropskega parlamenta in Sveta (26), te pravice ne bi smeli izvajati, da se prepreči ponovna uporaba podatkov ali jo omeji bolj, kot je določeno v tej uredbi. |
| --- | --- |

(18)

Podatki, za katere veljajo pravice intelektualne lastnine, in poslovne skrivnosti bi se smeli prenašati tretjim osebam le, kadar je tak prenos zakonit po pravu Unije ali nacionalnem pravu ali na podlagi sporazuma z imetnikom pravice. Kadar so organi javnega sektorja imetniki pravice izdelovalca baze podatkov iz člena 7(1) Direktive 96/9/ES Evropskega parlamenta in Sveta (26), te pravice ne bi smeli izvajati, da se prepreči ponovna uporaba podatkov ali jo omeji bolj, kot je določeno v tej uredbi.

| (19) | Podjetjem in posameznikom, na katere se nanašajo osebni podatki, bi moralo biti omogočeno, da se zanesejo na to, da se bodo ob ponovni uporabi nekaterih kategorij zaščitenih podatkov, ki jih hranijo organi javnega sektorja, spoštovale njihove pravice in interesi. Zato bi bilo treba sprejeti dodatne zaščitne ukrepe za primere, v katerih ponovna uporaba takih podatkov javnega sektorja poteka na podlagi obdelave podatkov zunaj javnega sektorja, kot je zahteva, da morajo organi javnega sektorja zagotoviti, da so pravice in interesi fizičnih in pravnih oseb vedno v celoti zaščitene, zlasti glede varstva osebnih podatkov, poslovno občutljivih podatkov in pravic intelektualne lastnine, tudi kadar se taki podatki prenesejo v tretje države. Organi javnega sektorja zavarovalnicam ali drugim ponudnikom storitev ne bi smeli dovoliti ponovne uporabe informacij, shranjenih v aplikacijah e-zdravja, za diskriminatorno določanje cen, saj bi bilo to v nasprotju s temeljno pravico dostopa do zdravja. |
| --- | --- |

(19)

Podjetjem in posameznikom, na katere se nanašajo osebni podatki, bi moralo biti omogočeno, da se zanesejo na to, da se bodo ob ponovni uporabi nekaterih kategorij zaščitenih podatkov, ki jih hranijo organi javnega sektorja, spoštovale njihove pravice in interesi. Zato bi bilo treba sprejeti dodatne zaščitne ukrepe za primere, v katerih ponovna uporaba takih podatkov javnega sektorja poteka na podlagi obdelave podatkov zunaj javnega sektorja, kot je zahteva, da morajo organi javnega sektorja zagotoviti, da so pravice in interesi fizičnih in pravnih oseb vedno v celoti zaščitene, zlasti glede varstva osebnih podatkov, poslovno občutljivih podatkov in pravic intelektualne lastnine, tudi kadar se taki podatki prenesejo v tretje države. Organi javnega sektorja zavarovalnicam ali drugim ponudnikom storitev ne bi smeli dovoliti ponovne uporabe informacij, shranjenih v aplikacijah e-zdravja, za diskriminatorno določanje cen, saj bi bilo to v nasprotju s temeljno pravico dostopa do zdravja.

| (20) | Poleg tega je za zaščito poštene konkurence in odprtega tržnega gospodarstva nadvse pomembno varovanje zaščitenih podatkov neosebne narave, zlasti poslovnih skrivnosti, ter neosebnih podatkov, ki predstavljajo vsebino, zaščiteno s pravicami intelektualne lastnine pred nezakonitim dostopom, ki bi lahko imel za posledico krajo intelektualne lastnine ali industrijsko vohunjenje. Za zagotovitev varstva pravic ali interesov imetnikov podatkov bi moralo biti mogoče, da se neosebni podatki, ki bi morali biti v skladu s pravom Unije ali nacionalnim pravom zaščiteni pred nezakonitim ali nepooblaščenim dostopom in ki jih hranijo organi javnega sektorja, lahko prenašajo v tretje države le, kadar so zagotovljeni ustrezni zaščitni ukrepi za uporabo podatkov. Takšni ustrezni zaščitni ukrepi bi morali vključevati zahtevo, da organ javnega sektorja zaščitene podatke ponovnemu uporabniku prenese le, če se ta ponovni uporabnik pogodbeno zaveže v interesu varstva podatkov. Ponovni uporabnik, ki namerava zaščitene podatke prenesti v tretjo državo, bi moral izpolnjevati obveznosti iz te uredbe tudi potem, ko bodo podatki preneseni v tretjo državo. Za zagotovitev pravilnega izvrševanja takih obveznosti bi moral ponovni uporabnik tudi sprejeti pristojnost države članice organa javnega sektorja, ki je dovolil ponovno uporabo, za sodno reševanje sporov. |
| --- | --- |

(20)

Poleg tega je za zaščito poštene konkurence in odprtega tržnega gospodarstva nadvse pomembno varovanje zaščitenih podatkov neosebne narave, zlasti poslovnih skrivnosti, ter neosebnih podatkov, ki predstavljajo vsebino, zaščiteno s pravicami intelektualne lastnine pred nezakonitim dostopom, ki bi lahko imel za posledico krajo intelektualne lastnine ali industrijsko vohunjenje. Za zagotovitev varstva pravic ali interesov imetnikov podatkov bi moralo biti mogoče, da se neosebni podatki, ki bi morali biti v skladu s pravom Unije ali nacionalnim pravom zaščiteni pred nezakonitim ali nepooblaščenim dostopom in ki jih hranijo organi javnega sektorja, lahko prenašajo v tretje države le, kadar so zagotovljeni ustrezni zaščitni ukrepi za uporabo podatkov. Takšni ustrezni zaščitni ukrepi bi morali vključevati zahtevo, da organ javnega sektorja zaščitene podatke ponovnemu uporabniku prenese le, če se ta ponovni uporabnik pogodbeno zaveže v interesu varstva podatkov. Ponovni uporabnik, ki namerava zaščitene podatke prenesti v tretjo državo, bi moral izpolnjevati obveznosti iz te uredbe tudi potem, ko bodo podatki preneseni v tretjo državo. Za zagotovitev pravilnega izvrševanja takih obveznosti bi moral ponovni uporabnik tudi sprejeti pristojnost države članice organa javnega sektorja, ki je dovolil ponovno uporabo, za sodno reševanje sporov.

| (21) | Šteti bi se moralo, da se zaščitni ukrepi izvajajo, kadar so v tretji državi, v katero se neosebni podatki prenašajo, vzpostavljeni enakovredni ukrepi, ki zagotavljajo, da je varstvo podatkov na podobni ravni, kot jo zagotavlja pravo Unije, zlasti glede varstva poslovnih skrivnosti in pravic intelektualne lastnine. V ta namen lahko Komisija, kadar je to utemeljeno zaradi znatnega števila zahtevkov po vsej Uniji v zvezi s ponovno uporabo neosebnih podatkov v določenih tretjih državah, z izvedbenimi akti določi, da tretja država zagotavlja raven varstva, ki je v bistvu enakovredna tisti, ki jo zagotavlja pravo Unije. Komisija bi morala oceniti potrebo po takšnih izvedbenih aktih na podlagi informacij, ki jih države članice zagotovijo prek Evropskega odbora za podatkovne inovacije. Takšni izvedbeni akti bi organom javnega sektorja zagotovili, da ponovna uporaba podatkov, ki jih hranijo organi javnega sektorja, v zadevni tretji državi ne bo ogrozila zaščitene narave teh podatkov. V oceni ravni varstva, zagotovljene v zadevni tretji državi, bi bilo treba upoštevati zlasti ustrezno splošno in sektorsko pravo, tudi o javni varnosti, obrambi, nacionalni varnosti in kazenskem pravu v zvezi z dostopom do neosebnih podatkov in njihovim varstvom, dostop organov javnega sektorja te tretje države do prenesenih podatkov, obstoj in učinkovito delovanje enega ali več neodvisnih nadzornih organov v tretji državi, odgovornih za zagotavljanje in izvrševanje skladnosti s pravno ureditvijo, ki zagotavlja dostop do takih podatkov, mednarodne pravne zaveze tretje države glede varstva podatkov, ali druge obveznosti na podlagi pravno zavezujočih konvencij ali instrumentov ter njenega sodelovanja v večstranskih ali regionalnih sistemih.
  V zvezi s prenosom neosebnih podatkov v zadevno tretjo državo je zlasti pomemben obstoj učinkovitih pravnih sredstev za imetnike podatkov, organe javnega sektorja ali ponudnike storitev posredovanja podatkov v zadevni tretji državi. Zato bi morala biti med takimi zaščitnimi ukrepi tudi razpoložljivost izvršljivih pravic in učinkovitih pravnih sredstev. Takšni izvedbeni akti ne bi smeli posegati v pravne obveznosti ali pogodbene dogovore, ki jih je ponovni uporabnik že sprejel zaradi varstva neosebnih podatkov, zlasti industrijskih podatkov, in v pravico organov javnega sektorja, da ponovnim uporabnikom naložijo obveznost izpolnjevanja pogojev za ponovno uporabo v skladu s to uredbo. |
| --- | --- |

(21)

Šteti bi se moralo, da se zaščitni ukrepi izvajajo, kadar so v tretji državi, v katero se neosebni podatki prenašajo, vzpostavljeni enakovredni ukrepi, ki zagotavljajo, da je varstvo podatkov na podobni ravni, kot jo zagotavlja pravo Unije, zlasti glede varstva poslovnih skrivnosti in pravic intelektualne lastnine. V ta namen lahko Komisija, kadar je to utemeljeno zaradi znatnega števila zahtevkov po vsej Uniji v zvezi s ponovno uporabo neosebnih podatkov v določenih tretjih državah, z izvedbenimi akti določi, da tretja država zagotavlja raven varstva, ki je v bistvu enakovredna tisti, ki jo zagotavlja pravo Unije. Komisija bi morala oceniti potrebo po takšnih izvedbenih aktih na podlagi informacij, ki jih države članice zagotovijo prek Evropskega odbora za podatkovne inovacije. Takšni izvedbeni akti bi organom javnega sektorja zagotovili, da ponovna uporaba podatkov, ki jih hranijo organi javnega sektorja, v zadevni tretji državi ne bo ogrozila zaščitene narave teh podatkov. V oceni ravni varstva, zagotovljene v zadevni tretji državi, bi bilo treba upoštevati zlasti ustrezno splošno in sektorsko pravo, tudi o javni varnosti, obrambi, nacionalni varnosti in kazenskem pravu v zvezi z dostopom do neosebnih podatkov in njihovim varstvom, dostop organov javnega sektorja te tretje države do prenesenih podatkov, obstoj in učinkovito delovanje enega ali več neodvisnih nadzornih organov v tretji državi, odgovornih za zagotavljanje in izvrševanje skladnosti s pravno ureditvijo, ki zagotavlja dostop do takih podatkov, mednarodne pravne zaveze tretje države glede varstva podatkov, ali druge obveznosti na podlagi pravno zavezujočih konvencij ali instrumentov ter njenega sodelovanja v večstranskih ali regionalnih sistemih.

V zvezi s prenosom neosebnih podatkov v zadevno tretjo državo je zlasti pomemben obstoj učinkovitih pravnih sredstev za imetnike podatkov, organe javnega sektorja ali ponudnike storitev posredovanja podatkov v zadevni tretji državi. Zato bi morala biti med takimi zaščitnimi ukrepi tudi razpoložljivost izvršljivih pravic in učinkovitih pravnih sredstev. Takšni izvedbeni akti ne bi smeli posegati v pravne obveznosti ali pogodbene dogovore, ki jih je ponovni uporabnik že sprejel zaradi varstva neosebnih podatkov, zlasti industrijskih podatkov, in v pravico organov javnega sektorja, da ponovnim uporabnikom naložijo obveznost izpolnjevanja pogojev za ponovno uporabo v skladu s to uredbo.

| (22) | Nekatere tretje države sprejemajo zakone, predpise in druge pravne akte, namenjene neposrednemu prenašanju neosebnih podatkov v Uniji ali zagotavljanju vladnega dostopa do takih podatkov, ki so pod nadzorom fizičnih in pravnih oseb v pristojnosti držav članic. Odločbe in sodbe sodišč tretjih držav ali odločbe upravnih organov tretjih držav, ki zaprosijo za tak prenos neosebnih podatkov ali dostop do njih, bi morale biti izvršljive, kadar temeljijo na mednarodnem sporazumu, kot je pogodba o medsebojni pravni pomoči, sklenjenem med tretjo državo prosilko in Unijo ali državo članico. V nekaterih primerih se lahko zgodi, da obveznost prenosa neosebnih podatkov ali zagotavljanja dostopa do njih, ki izhaja iz prava tretje države, v nasprotju s hkratno obveznostjo varstva takih podatkov na podlagi prava Unije ali nacionalnega prava, zlasti glede varstva temeljnih pravic posameznika ali temeljnih interesov države članice v zvezi nacionalno varnostjo ali obrambo, pa tudi varstva poslovno občutljivih podatkov in pravic intelektualne lastnine, vključno s pogodbenimi obveznostmi glede zaupnosti v skladu s takim pravom. Če mednarodni sporazumi, ki bi urejali take zadeve, ne obstajajo, bi smel biti prenos ali dostop do neosebnih podatkov dovoljen le, če je bilo preverjeno zlasti, da pravni sistem tretje države zahteva določitev razlogov in sorazmernosti odločbe ali sodbe, da je odločba ali sodba po naravi konkretna ter da naslovnikov utemeljeni ugovor pregleda pristojno sodišče tretje države, ki je pooblaščeno za ustrezno upoštevanje zadevnih pravnih interesov ponudnika takih podatkov.
  Poleg tega bi morali organi javnega sektorja, fizične ali pravne osebe, ki so dobile pravico do ponovne uporabe podatkov, ponudniki storitev posredovanja podatkov in priznane organizacije za podatkovni altruizem pri podpisu pogodbenih sporazumov z drugimi zasebnimi stranmi zagotoviti, da se do neosebnih podatkov, hranjenih v Uniji, v tretjih državah dostopa ali da se ti podatki v tretje države prenesejo le v skladu s pravom Unije ali nacionalnim pravom zadevne države članice. |
| --- | --- |

(22)

Nekatere tretje države sprejemajo zakone, predpise in druge pravne akte, namenjene neposrednemu prenašanju neosebnih podatkov v Uniji ali zagotavljanju vladnega dostopa do takih podatkov, ki so pod nadzorom fizičnih in pravnih oseb v pristojnosti držav članic. Odločbe in sodbe sodišč tretjih držav ali odločbe upravnih organov tretjih držav, ki zaprosijo za tak prenos neosebnih podatkov ali dostop do njih, bi morale biti izvršljive, kadar temeljijo na mednarodnem sporazumu, kot je pogodba o medsebojni pravni pomoči, sklenjenem med tretjo državo prosilko in Unijo ali državo članico. V nekaterih primerih se lahko zgodi, da obveznost prenosa neosebnih podatkov ali zagotavljanja dostopa do njih, ki izhaja iz prava tretje države, v nasprotju s hkratno obveznostjo varstva takih podatkov na podlagi prava Unije ali nacionalnega prava, zlasti glede varstva temeljnih pravic posameznika ali temeljnih interesov države članice v zvezi nacionalno varnostjo ali obrambo, pa tudi varstva poslovno občutljivih podatkov in pravic intelektualne lastnine, vključno s pogodbenimi obveznostmi glede zaupnosti v skladu s takim pravom. Če mednarodni sporazumi, ki bi urejali take zadeve, ne obstajajo, bi smel biti prenos ali dostop do neosebnih podatkov dovoljen le, če je bilo preverjeno zlasti, da pravni sistem tretje države zahteva določitev razlogov in sorazmernosti odločbe ali sodbe, da je odločba ali sodba po naravi konkretna ter da naslovnikov utemeljeni ugovor pregleda pristojno sodišče tretje države, ki je pooblaščeno za ustrezno upoštevanje zadevnih pravnih interesov ponudnika takih podatkov.

Poleg tega bi morali organi javnega sektorja, fizične ali pravne osebe, ki so dobile pravico do ponovne uporabe podatkov, ponudniki storitev posredovanja podatkov in priznane organizacije za podatkovni altruizem pri podpisu pogodbenih sporazumov z drugimi zasebnimi stranmi zagotoviti, da se do neosebnih podatkov, hranjenih v Uniji, v tretjih državah dostopa ali da se ti podatki v tretje države prenesejo le v skladu s pravom Unije ali nacionalnim pravom zadevne države članice.

| (23) | Da bi še bolj spodbudili zaupanje v podatkovno gospodarstvo Unije, je bistveno izvajanje zaščitnih ukrepov, ki se nanašajo na državljane Unije, javni sektor in podjetja in ki zagotavljajo izvajanje nadzora nad njihovimi strateškimi in občutljivimi podatki, ter spoštovanje prava, vrednot in standardov Unije, med drugim z vidika varnosti, varstva podatkov in varstva potrošnikov. Za preprečitev nezakonitega dostopa do neosebnih podatkov bi morali organi javnega sektorja, fizične ali pravne osebe, ki so dobile pravico do ponovne uporabe podatkov, ponudniki storitev posredovanja podatkov in priznane organizacije za podatkovni altruizem sprejeti vse razumne ukrepe za preprečitev dostopa do sistemov, v katerih so shranjeni neosebni podatki, vključno s šifriranjem podatkov ali internimi politikami. V ta namen bi bilo treba zagotoviti, da organi javnega sektorja, fizične ali pravne osebe, ki so dobile pravico do ponovne uporabe podatkov, ponudniki storitev posredovanja podatkov in priznane organizacije za podatkovni altruizem spoštujejo vse ustrezne tehnične standarde, kodekse ravnanja in certificiranje na ravni Unije. |
| --- | --- |

(23)

Da bi še bolj spodbudili zaupanje v podatkovno gospodarstvo Unije, je bistveno izvajanje zaščitnih ukrepov, ki se nanašajo na državljane Unije, javni sektor in podjetja in ki zagotavljajo izvajanje nadzora nad njihovimi strateškimi in občutljivimi podatki, ter spoštovanje prava, vrednot in standardov Unije, med drugim z vidika varnosti, varstva podatkov in varstva potrošnikov. Za preprečitev nezakonitega dostopa do neosebnih podatkov bi morali organi javnega sektorja, fizične ali pravne osebe, ki so dobile pravico do ponovne uporabe podatkov, ponudniki storitev posredovanja podatkov in priznane organizacije za podatkovni altruizem sprejeti vse razumne ukrepe za preprečitev dostopa do sistemov, v katerih so shranjeni neosebni podatki, vključno s šifriranjem podatkov ali internimi politikami. V ta namen bi bilo treba zagotoviti, da organi javnega sektorja, fizične ali pravne osebe, ki so dobile pravico do ponovne uporabe podatkov, ponudniki storitev posredovanja podatkov in priznane organizacije za podatkovni altruizem spoštujejo vse ustrezne tehnične standarde, kodekse ravnanja in certificiranje na ravni Unije.

| (24) | Za ustvarjanje zaupanja v mehanizme ponovne uporabe bodo za nekatere vrste neosebnih podatkov, za katere bi bilo v prihodnjih specifičnih zakonodajnih aktih Unije ugotovljeno, da so zelo občutljivi, morda potrebni strožji pogoji za prenos v tretje države, če bi tak prenos lahko ogrozil cilje javne politike Unije, v skladu z mednarodnimi zavezami. Na primer na zdravstvenem področju bi bilo mogoče nekatere nabore podatkov, ki jih hranijo akterji v sistemu javnega zdravstva, kot so javne bolnišnice, označiti kot zelo občutljive zdravstvene podatke. Drugi pomembni sektorji vključujejo promet, energetiko, okolje in finance. Za zagotovitev harmoniziranih praks v Uniji bi bilo treba take vrste zelo občutljivih neosebnih javnih podatkov opredeliti v pravu Unije, npr. v kontekstu evropskega zdravstvenega podatkovnega prostora ali drugega sektorskega prava. Te pogoje za prenos takih podatkov v tretje države bi bilo treba določiti v delegiranih aktih. Pogoji bi morali biti sorazmerni, nediskriminatorni in potrebni za zaščito ugotovljenih legitimnih ciljev javne politike Unije, kot so varstvo javnega zdravja, varnost, okolje, javna morala, varstvo potrošnikov ter varstvo zasebnosti in osebnih podatkov. Pogoji bi morali ustrezati tveganjem, ugotovljenim v zvezi z občutljivostjo takih podatkov, tudi v smislu tveganja ponovne identifikacije posameznikov. Med takimi pogoji bi lahko bili pogoji za prenos ali tehnične ureditve, kot so zahteve za uporabo varnega okolja za obdelavo, omejitve glede ponovne uporabe podatkov v tretjih državah ali kategorij oseb, ki imajo pravico do prenosa takih podatkov v tretje države ali ki lahko dostopajo do teh podatkov v tretji državi. Izjemoma bi lahko bile med takimi pogoji tudi omejitve prenosa podatkov v tretje države zaradi varstva javnega interesa. |
| --- | --- |

(24)

Za ustvarjanje zaupanja v mehanizme ponovne uporabe bodo za nekatere vrste neosebnih podatkov, za katere bi bilo v prihodnjih specifičnih zakonodajnih aktih Unije ugotovljeno, da so zelo občutljivi, morda potrebni strožji pogoji za prenos v tretje države, če bi tak prenos lahko ogrozil cilje javne politike Unije, v skladu z mednarodnimi zavezami. Na primer na zdravstvenem področju bi bilo mogoče nekatere nabore podatkov, ki jih hranijo akterji v sistemu javnega zdravstva, kot so javne bolnišnice, označiti kot zelo občutljive zdravstvene podatke. Drugi pomembni sektorji vključujejo promet, energetiko, okolje in finance. Za zagotovitev harmoniziranih praks v Uniji bi bilo treba take vrste zelo občutljivih neosebnih javnih podatkov opredeliti v pravu Unije, npr. v kontekstu evropskega zdravstvenega podatkovnega prostora ali drugega sektorskega prava. Te pogoje za prenos takih podatkov v tretje države bi bilo treba določiti v delegiranih aktih. Pogoji bi morali biti sorazmerni, nediskriminatorni in potrebni za zaščito ugotovljenih legitimnih ciljev javne politike Unije, kot so varstvo javnega zdravja, varnost, okolje, javna morala, varstvo potrošnikov ter varstvo zasebnosti in osebnih podatkov. Pogoji bi morali ustrezati tveganjem, ugotovljenim v zvezi z občutljivostjo takih podatkov, tudi v smislu tveganja ponovne identifikacije posameznikov. Med takimi pogoji bi lahko bili pogoji za prenos ali tehnične ureditve, kot so zahteve za uporabo varnega okolja za obdelavo, omejitve glede ponovne uporabe podatkov v tretjih državah ali kategorij oseb, ki imajo pravico do prenosa takih podatkov v tretje države ali ki lahko dostopajo do teh podatkov v tretji državi. Izjemoma bi lahko bile med takimi pogoji tudi omejitve prenosa podatkov v tretje države zaradi varstva javnega interesa.

| (25) | Organom javnega sektorja bi moralo biti omogočeno, da za ponovno uporabo podatkov zaračunavajo pristojbine, a tudi, da se odločijo, da v skladu s pravili o državni pomoči dovolijo ponovno uporabo po znižani pristojbini ali brezplačno, npr. pri nekaterih kategorijah ponovne uporabe, kot je neposlovna ponovna uporaba ali znanstvenoraziskovalni nameni ali ponovna uporaba s strani MSP in zagonskih podjetij, civilne družbe in izobraževanih ustanov, da bi spodbudili tovrstno ponovno uporabo za spodbujanje raziskav in inovacij ter podpirali podjetja, ki so pomemben vir inovacij in sama navadno teže zbirajo ustrezne podatke. V tem posebnem okviru bi bilo treba znanstvenoraziskovalne namene razumeti tako, da vključujejo vse vrste namenov, povezane z raziskavami, ne glede na organizacijsko ali finančno strukturo zadevne raziskovalne ustanove, razen raziskav, ki jih izvaja podjetje in so namenjene razvoju, izboljšanju ali optimizaciji proizvodov ali storitev. Te pristojbine bi morale biti pregledne, nediskriminatorne in omejene na nastale stroške ter ne bi smele omejevati konkurence. Seznam kategorij ponovnih uporabnikov, za katere velja znižana pristojbina ali brezplačnost, skupaj z merili, ki se uporabljajo za pripravo tega seznama, bi bilo treba objaviti. |
| --- | --- |

(25)

Organom javnega sektorja bi moralo biti omogočeno, da za ponovno uporabo podatkov zaračunavajo pristojbine, a tudi, da se odločijo, da v skladu s pravili o državni pomoči dovolijo ponovno uporabo po znižani pristojbini ali brezplačno, npr. pri nekaterih kategorijah ponovne uporabe, kot je neposlovna ponovna uporaba ali znanstvenoraziskovalni nameni ali ponovna uporaba s strani MSP in zagonskih podjetij, civilne družbe in izobraževanih ustanov, da bi spodbudili tovrstno ponovno uporabo za spodbujanje raziskav in inovacij ter podpirali podjetja, ki so pomemben vir inovacij in sama navadno teže zbirajo ustrezne podatke. V tem posebnem okviru bi bilo treba znanstvenoraziskovalne namene razumeti tako, da vključujejo vse vrste namenov, povezane z raziskavami, ne glede na organizacijsko ali finančno strukturo zadevne raziskovalne ustanove, razen raziskav, ki jih izvaja podjetje in so namenjene razvoju, izboljšanju ali optimizaciji proizvodov ali storitev. Te pristojbine bi morale biti pregledne, nediskriminatorne in omejene na nastale stroške ter ne bi smele omejevati konkurence. Seznam kategorij ponovnih uporabnikov, za katere velja znižana pristojbina ali brezplačnost, skupaj z merili, ki se uporabljajo za pripravo tega seznama, bi bilo treba objaviti.

| (26) | Države članice bi morale za spodbuditev ponovne uporabe posebnih kategorij podatkov, ki jih hranijo organi javnega sektorja, vzpostaviti enotno informacijsko točko, ki bi bila stičišče za ponovne uporabnike, ki želijo ponovno uporabiti te podatke. Zasnovana bi morala biti medsektorsko in bi morala po potrebi dopolnjevati ureditve na sektorski ravni. Enotna informacijska točka bi morala imeti možnost, da se pri posredovanju poizvedb ali zahtevkov za ponovno uporabo zanaša na avtomatizirana sredstva. V procesu prenosa bi bilo treba zagotoviti zadosten človeški nadzor. V ta namen bi se lahko uporabile obstoječe praktične ureditve, kot so portali odprtih podatkov. Enotna informacijska točka bi morala imeti seznam sredstev, ki vsebuje pregled nad vsemi razpoložljivimi viri podatkov, po potrebi vključno s tistimi viri podatkov, ki so na voljo v sektorskih, regionalnih ali lokalnih informacijskih točkah, z ustreznimi informacijami, ki opisujejo razpoložljive podatke. Poleg tega bi morale države članice imenovati ali ustanoviti pristojne organe za podporo dejavnostim organov javnega sektorja pri dovoljevanju ponovne uporabe nekaterih kategorij zaščitenih podatkov oziroma omogočiti lažjo ustanovitev takih organov. Med njihovimi nalogami bi lahko bilo odobritev dostopa do podatkov, kjer to nalaga sektorsko pravo Unije ali sektorsko nacionalno pravo. Ti pristojni organi bi morali organom javnega sektorja zagotavljati pomoč z najsodobnejšimi tehnikami, vključno s tem, kako najbolje strukturirati in hraniti podatke, da bi bili podatki zlahka dostopni, zlasti prek vmesnikov za aplikacijsko programiranje, interoperabilni in prenosljivi ter da bi jih bilo mogoče iskati, ob upoštevanju najboljših praks za obdelavo podatkov ter vseh obstoječih regulativnih in tehničnih standardov ter varnih okolij za obdelavo podatkov, ki omogočajo analizo podatkov na način, ki ohranja zasebnost informacij.
  Pristojni organi bi morali delovati v skladu z navodili organa javnega sektorja. Taka podporna struktura bi lahko posameznikom, na katere se nanašajo osebni podatki, in imetnikom podatkov pomagala pri upravljanju privolitve ali dovoljenja za ponovno uporabo, vključno s privolitvijo ali dovoljenjem za določena področja znanstvenega raziskovanja, kadar bodo upoštevani priznani etični standardi znanstvenega raziskovanja. Pristojni organi ne bi smeli imeti nadzorne funkcije, saj je ta na podlagi Uredbe (EU) 2016/679 namenjena nadzornim organom. Za izvedbo obdelave bi moral biti brez poseganja v nadzorna pooblastila organov za varstvo podatkov odgovoren organ javnega sektorja, ki je pristojen za register s podatki in ki je še naprej upravljavec podatkov, kot je opredeljeno v Uredbi (EU) 2016/679, kolikor gre za osebne podatke. Države članice lahko imajo enega ali več pristojnih organov, ki bi lahko delovali v različnih sektorjih. Kot pristojni organi bi lahko delovale tudi notranje službe organov javnega sektorja. Pristojni organ je lahko organ javnega sektorja, ki pomaga drugim organom javnega sektorja pri dovoljevanju ponovne uporabe podatkov, kadar je to ustrezno, ali organ javnega sektorja, ki sam dovoli ponovno uporabo. V okviru pomoči drugim organom javnega sektorja bi jih bilo treba na zahtevo obveščati o najboljših praksah pri izpolnjevanju zahtev iz te uredbe, kot so tehnična sredstva za omogočanje varnega okolja za obdelavo ali tehnična sredstva za zagotavljanje zasebnosti in zaupnosti pri zagotavljanju dostopa do ponovne uporabe podatkov, ki spadajo na področje uporabe te uredbe. |
| --- | --- |

(26)

Države članice bi morale za spodbuditev ponovne uporabe posebnih kategorij podatkov, ki jih hranijo organi javnega sektorja, vzpostaviti enotno informacijsko točko, ki bi bila stičišče za ponovne uporabnike, ki želijo ponovno uporabiti te podatke. Zasnovana bi morala biti medsektorsko in bi morala po potrebi dopolnjevati ureditve na sektorski ravni. Enotna informacijska točka bi morala imeti možnost, da se pri posredovanju poizvedb ali zahtevkov za ponovno uporabo zanaša na avtomatizirana sredstva. V procesu prenosa bi bilo treba zagotoviti zadosten človeški nadzor. V ta namen bi se lahko uporabile obstoječe praktične ureditve, kot so portali odprtih podatkov. Enotna informacijska točka bi morala imeti seznam sredstev, ki vsebuje pregled nad vsemi razpoložljivimi viri podatkov, po potrebi vključno s tistimi viri podatkov, ki so na voljo v sektorskih, regionalnih ali lokalnih informacijskih točkah, z ustreznimi informacijami, ki opisujejo razpoložljive podatke. Poleg tega bi morale države članice imenovati ali ustanoviti pristojne organe za podporo dejavnostim organov javnega sektorja pri dovoljevanju ponovne uporabe nekaterih kategorij zaščitenih podatkov oziroma omogočiti lažjo ustanovitev takih organov. Med njihovimi nalogami bi lahko bilo odobritev dostopa do podatkov, kjer to nalaga sektorsko pravo Unije ali sektorsko nacionalno pravo. Ti pristojni organi bi morali organom javnega sektorja zagotavljati pomoč z najsodobnejšimi tehnikami, vključno s tem, kako najbolje strukturirati in hraniti podatke, da bi bili podatki zlahka dostopni, zlasti prek vmesnikov za aplikacijsko programiranje, interoperabilni in prenosljivi ter da bi jih bilo mogoče iskati, ob upoštevanju najboljših praks za obdelavo podatkov ter vseh obstoječih regulativnih in tehničnih standardov ter varnih okolij za obdelavo podatkov, ki omogočajo analizo podatkov na način, ki ohranja zasebnost informacij.

Pristojni organi bi morali delovati v skladu z navodili organa javnega sektorja. Taka podporna struktura bi lahko posameznikom, na katere se nanašajo osebni podatki, in imetnikom podatkov pomagala pri upravljanju privolitve ali dovoljenja za ponovno uporabo, vključno s privolitvijo ali dovoljenjem za določena področja znanstvenega raziskovanja, kadar bodo upoštevani priznani etični standardi znanstvenega raziskovanja. Pristojni organi ne bi smeli imeti nadzorne funkcije, saj je ta na podlagi Uredbe (EU) 2016/679 namenjena nadzornim organom. Za izvedbo obdelave bi moral biti brez poseganja v nadzorna pooblastila organov za varstvo podatkov odgovoren organ javnega sektorja, ki je pristojen za register s podatki in ki je še naprej upravljavec podatkov, kot je opredeljeno v Uredbi (EU) 2016/679, kolikor gre za osebne podatke. Države članice lahko imajo enega ali več pristojnih organov, ki bi lahko delovali v različnih sektorjih. Kot pristojni organi bi lahko delovale tudi notranje službe organov javnega sektorja. Pristojni organ je lahko organ javnega sektorja, ki pomaga drugim organom javnega sektorja pri dovoljevanju ponovne uporabe podatkov, kadar je to ustrezno, ali organ javnega sektorja, ki sam dovoli ponovno uporabo. V okviru pomoči drugim organom javnega sektorja bi jih bilo treba na zahtevo obveščati o najboljših praksah pri izpolnjevanju zahtev iz te uredbe, kot so tehnična sredstva za omogočanje varnega okolja za obdelavo ali tehnična sredstva za zagotavljanje zasebnosti in zaupnosti pri zagotavljanju dostopa do ponovne uporabe podatkov, ki spadajo na področje uporabe te uredbe.

| (27) | Od storitev posredovanja podatkov se pričakuje, da imajo v podatkovnem gospodarstvu ključno vlogo, zlasti pri podpiranju in spodbujanju prostovoljnih praks souporabe podatkov med podjetji ali pri olajševanju souporabe podatkov v okviru obveznosti, določenih v pravu Unije ali nacionalnem pravu. Zaradi njih bi se lahko olajšala izmenjava velikih količin ustreznih podatkov. Ponudniki storitev posredovanja podatkov, ki lahko zajemajo tudi organe javnega sektorja in ki ponujajo storitve za povezovanje različnih akterjev, bi lahko prispevali k učinkovitemu združevanju podatkov ter lažji dvostranski souporabi podatkov. Specializirane storitve posredovanja podatkov, ki so neodvisne od posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki, ter od imetnikov in uporabnikov podatkov, bi lahko prispevale k lažjemu nastanku novih ekosistemov na podlagi podatkov, ki bi bili neodvisni od katerega koli udeleženca z veliko tržno močjo, obenem pa omogočale nediskriminatoren dostop do podatkovnega gospodarstva za akterje vseh velikosti, zlasti za MSP in zagonska podjetja z omejenimi finančnimi, pravnimi ali upravnimi sredstvi. To bo pomembno zlasti pri oblikovanju skupnih evropskih podatkovnih prostorov, in sicer interoperabilnih okvirov – bodisi namenskih ali sektorskih oziroma medsektorskih – skupnih standardov in praks za souporabo ali skupno obdelavo podatkov, med drugim zaradi razvoja novih proizvodov in storitev, znanstvenih raziskav ali civilnodružbenih pobud. Storitve posredovanja podatkov bi lahko vključevale dvo- ali večstransko souporabo podatkov ali vzpostavitev platform ali baz podatkov, ki omogočajo souporabo ali skupno uporabo podatkov, ter vzpostavitev posebne infrastrukture za medsebojno povezovanje posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki, in imetnikov podatkov z uporabniki podatkov. |
| --- | --- |

(27)

Od storitev posredovanja podatkov se pričakuje, da imajo v podatkovnem gospodarstvu ključno vlogo, zlasti pri podpiranju in spodbujanju prostovoljnih praks souporabe podatkov med podjetji ali pri olajševanju souporabe podatkov v okviru obveznosti, določenih v pravu Unije ali nacionalnem pravu. Zaradi njih bi se lahko olajšala izmenjava velikih količin ustreznih podatkov. Ponudniki storitev posredovanja podatkov, ki lahko zajemajo tudi organe javnega sektorja in ki ponujajo storitve za povezovanje različnih akterjev, bi lahko prispevali k učinkovitemu združevanju podatkov ter lažji dvostranski souporabi podatkov. Specializirane storitve posredovanja podatkov, ki so neodvisne od posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki, ter od imetnikov in uporabnikov podatkov, bi lahko prispevale k lažjemu nastanku novih ekosistemov na podlagi podatkov, ki bi bili neodvisni od katerega koli udeleženca z veliko tržno močjo, obenem pa omogočale nediskriminatoren dostop do podatkovnega gospodarstva za akterje vseh velikosti, zlasti za MSP in zagonska podjetja z omejenimi finančnimi, pravnimi ali upravnimi sredstvi. To bo pomembno zlasti pri oblikovanju skupnih evropskih podatkovnih prostorov, in sicer interoperabilnih okvirov – bodisi namenskih ali sektorskih oziroma medsektorskih – skupnih standardov in praks za souporabo ali skupno obdelavo podatkov, med drugim zaradi razvoja novih proizvodov in storitev, znanstvenih raziskav ali civilnodružbenih pobud. Storitve posredovanja podatkov bi lahko vključevale dvo- ali večstransko souporabo podatkov ali vzpostavitev platform ali baz podatkov, ki omogočajo souporabo ali skupno uporabo podatkov, ter vzpostavitev posebne infrastrukture za medsebojno povezovanje posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki, in imetnikov podatkov z uporabniki podatkov.

| (28) | Ta uredba bi morala zajemati storitve, katerih namen je s tehničnimi, pravnimi ali drugimi sredstvi vzpostaviti poslovne odnose za namene souporabe podatkov med nedoločenim številom posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki, in imetnikov podatkov na eni strani ter uporabnikov podatkov na drugi strani, vključno z namenom uveljavljanja pravic posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki, v povezavi z osebnimi podatki. Kadar podjetja ali drugi subjekti ponujajo več podatkovnih storitev, bi morale biti s to uredbo zajete le dejavnosti, ki neposredno zadevajo opravljanje storitev posredovanja podatkov. Zagotavljanje shranjevanja v oblaku, analitike, programske opreme za souporabo podatkov, spletnih brskalnikov, vtičnikov za brskalnike ali storitev elektronske pošte se ne bi smeli šteti za storitve posredovanja podatkov v smislu te uredbe, če so te storitve za posameznike, na katere se nanašajo osebni podatki, ali imetnike podatkov samo tehnična orodja za souporabo podatkov z drugimi, vendar se z zagotavljanjem takih orodij ne namerava vzpostaviti poslovnih odnosov med imetniki podatkov in uporabniki podatkov niti ne omogoča ponudniku storitev posredovanja podatkov pridobitve informacij o vzpostavitvi poslovnih odnosov za namene souporabe podatkov. Primeri storitev posredovanja podatkov vključujejo podatkovne tržnice, na katerih bi podjetja lahko dajala podatke na voljo drugim, koordinatorje ekosistemov za souporabo podatkov, odprtih za vse zainteresirane strani, na primer v okviru skupnih evropskih podatkovnih prostorov, pa tudi zbirališča podatkov, ki jih skupaj ustanovi več pravnih ali fizičnih oseb z namenom podeljevanja licenc za uporabe takega zbirališča podatkov vsem zainteresiranim stranem na tak način, da so vsi udeleženci, ki prispevajo v zbirališče podatkov, nagrajeni za svoj prispevek.
  To ne bi vključevalo storitev, ki dobivajo podatke od imetnikov podatkov, ter podatke združujejo, bogatijo ali pretvarjajo, da bi se jim dodala znatna vrednost, ter za uporabo nastalih podatkov uporabnikom podatkov podeljujejo licence, ne da bi vzpostavili poslovni odnos med imetniki podatkov in uporabniki podatkov. To prav tako ne bi vključevalo storitev, ki jih uporablja izključno en imetnik podatkov, da bi omogočil uporabo podatkov, ki jih hrani ta imetnik podatkov, ali ki jih uporablja več pravnih oseb v zaprti skupini, vključno z odnosi z dobavitelji ali strankami ali sodelovanji, vzpostavljenimi s pogodbo, zlasti tistimi, katerih glavni cilj je zagotavljanje funkcionalnosti predmetov in naprav, povezanih z internetom stvari. |
| --- | --- |

(28)

Ta uredba bi morala zajemati storitve, katerih namen je s tehničnimi, pravnimi ali drugimi sredstvi vzpostaviti poslovne odnose za namene souporabe podatkov med nedoločenim številom posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki, in imetnikov podatkov na eni strani ter uporabnikov podatkov na drugi strani, vključno z namenom uveljavljanja pravic posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki, v povezavi z osebnimi podatki. Kadar podjetja ali drugi subjekti ponujajo več podatkovnih storitev, bi morale biti s to uredbo zajete le dejavnosti, ki neposredno zadevajo opravljanje storitev posredovanja podatkov. Zagotavljanje shranjevanja v oblaku, analitike, programske opreme za souporabo podatkov, spletnih brskalnikov, vtičnikov za brskalnike ali storitev elektronske pošte se ne bi smeli šteti za storitve posredovanja podatkov v smislu te uredbe, če so te storitve za posameznike, na katere se nanašajo osebni podatki, ali imetnike podatkov samo tehnična orodja za souporabo podatkov z drugimi, vendar se z zagotavljanjem takih orodij ne namerava vzpostaviti poslovnih odnosov med imetniki podatkov in uporabniki podatkov niti ne omogoča ponudniku storitev posredovanja podatkov pridobitve informacij o vzpostavitvi poslovnih odnosov za namene souporabe podatkov. Primeri storitev posredovanja podatkov vključujejo podatkovne tržnice, na katerih bi podjetja lahko dajala podatke na voljo drugim, koordinatorje ekosistemov za souporabo podatkov, odprtih za vse zainteresirane strani, na primer v okviru skupnih evropskih podatkovnih prostorov, pa tudi zbirališča podatkov, ki jih skupaj ustanovi več pravnih ali fizičnih oseb z namenom podeljevanja licenc za uporabe takega zbirališča podatkov vsem zainteresiranim stranem na tak način, da so vsi udeleženci, ki prispevajo v zbirališče podatkov, nagrajeni za svoj prispevek.

To ne bi vključevalo storitev, ki dobivajo podatke od imetnikov podatkov, ter podatke združujejo, bogatijo ali pretvarjajo, da bi se jim dodala znatna vrednost, ter za uporabo nastalih podatkov uporabnikom podatkov podeljujejo licence, ne da bi vzpostavili poslovni odnos med imetniki podatkov in uporabniki podatkov. To prav tako ne bi vključevalo storitev, ki jih uporablja izključno en imetnik podatkov, da bi omogočil uporabo podatkov, ki jih hrani ta imetnik podatkov, ali ki jih uporablja več pravnih oseb v zaprti skupini, vključno z odnosi z dobavitelji ali strankami ali sodelovanji, vzpostavljenimi s pogodbo, zlasti tistimi, katerih glavni cilj je zagotavljanje funkcionalnosti predmetov in naprav, povezanih z internetom stvari.

| (29) | Ta uredba tudi ne bi smela zajemati storitev, pri katerih gre predvsem za posredovanje avtorsko zaščitenih vsebin, kot so ponudniki storitev deljenja vsebin na spletu, opredeljeni v členu 2, točka 6, Direktive (EU) 2019/790. Ponudniki stalnih informacij, kot so opredeljeni v členu 2(1), točka 35, Uredbe (EU) št. 600/2014 Evropskega parlamenta in Sveta (27)in ponudniki storitev zagotavljanja informacij o računih, kot so opredeljeni v členu 4, točka 19, Direktive (EU) 2015/2366 Evropskega parlamenta in Sveta (28), ne bi smeli šteti za ponudnike storitev posredovanja podatkov za namene te uredbe. Ta uredba se ne bi smela uporabljati za storitve, ki jih ponujajo organi javnega sektorja za namene omogočanja ponovne uporabe bodisi zaščitenih podatkov, ki jih hranijo organi javnega sektorja v skladu s to uredbo, ali uporabe katerih koli drugih podatkov, kolikor te storitve ne nameravajo vzpostaviti poslovnih odnosov. Za organizacije za podatkovni altruizem, ki jih ureja ta uredba, se ne bi smelo šteti, da ponujajo storitve posredovanja podatkov, če te storitve ne vzpostavijo poslovnega odnosa med morebitnimi uporabniki podatkov na eni strani ter posamezniki, na katere se nanašajo osebni podatki, in imetniki podatkov, ki dajo podatke na voljo iz altruističnih namenov, na drugi strani. Druge storitve, katerih namen ni vzpostavitev poslovnih odnosov, kot so repozitoriji, namenjeni ponovni uporabi znanstvenoraziskovalnih podatkov v skladu z načeli odprtega dostopa, se ne bi smele šteti za storitve posredovanja podatkov v smislu te uredbe. |
| --- | --- |

(29)

Ta uredba tudi ne bi smela zajemati storitev, pri katerih gre predvsem za posredovanje avtorsko zaščitenih vsebin, kot so ponudniki storitev deljenja vsebin na spletu, opredeljeni v členu 2, točka 6, Direktive (EU) 2019/790. Ponudniki stalnih informacij, kot so opredeljeni v členu 2(1), točka 35, Uredbe (EU) št. 600/2014 Evropskega parlamenta in Sveta (27)in ponudniki storitev zagotavljanja informacij o računih, kot so opredeljeni v členu 4, točka 19, Direktive (EU) 2015/2366 Evropskega parlamenta in Sveta (28), ne bi smeli šteti za ponudnike storitev posredovanja podatkov za namene te uredbe. Ta uredba se ne bi smela uporabljati za storitve, ki jih ponujajo organi javnega sektorja za namene omogočanja ponovne uporabe bodisi zaščitenih podatkov, ki jih hranijo organi javnega sektorja v skladu s to uredbo, ali uporabe katerih koli drugih podatkov, kolikor te storitve ne nameravajo vzpostaviti poslovnih odnosov. Za organizacije za podatkovni altruizem, ki jih ureja ta uredba, se ne bi smelo šteti, da ponujajo storitve posredovanja podatkov, če te storitve ne vzpostavijo poslovnega odnosa med morebitnimi uporabniki podatkov na eni strani ter posamezniki, na katere se nanašajo osebni podatki, in imetniki podatkov, ki dajo podatke na voljo iz altruističnih namenov, na drugi strani. Druge storitve, katerih namen ni vzpostavitev poslovnih odnosov, kot so repozitoriji, namenjeni ponovni uporabi znanstvenoraziskovalnih podatkov v skladu z načeli odprtega dostopa, se ne bi smele šteti za storitve posredovanja podatkov v smislu te uredbe.

| (30) | V posebno kategorijo storitev posredovanja podatkov spadajo ponudniki storitev, ki ponujajo storitve posameznikom, na katere se nanašajo osebni podatki. Taki ponudniki storitev posredovanja podatkov želijo izboljšati zmožnost delovanja posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki, ter zlasti njihov nadzor nad podatki, ki se nanašajo nanje. Taki ponudniki bi posameznikom pomagali pri uveljavljanju njihovih pravic na podlagi Uredbe (EU) 2016/679, zlasti pri pridobitvi in umiku njihove privolitve v obdelavo podatkov, pravice dostopa do lastnih podatkov, pravice do popravka netočnih osebnih podatkov, pravice do izbrisa ali „pravice do pozabe“, pravice do omejevanja obdelave in pravice do prenosljivosti podatkov, ki posameznikom, na katere se nanašajo osebni podatki, omogoča, da svoje osebne podatke prenesejo z enega upravljavca podatkov na drugega. V tej zvezi je pomembno, da poslovni model takih ponudnikov zagotavlja, da ne obstajajo neskladne spodbude, zaradi katerih bi posamezniki take storitve uporabljali za dajanje na razpolago za obdelavo več podatkov, ki se nanašajo nanje, kot je v njihovem interesu. Sem bi lahko spadalo svetovanje posameznikom o mogočih vrstah uporabe njihovih podatkov in skrbni pregled uporabnikov podatkov, preden se jim dovoli stik s posamezniki, na katere se nanašajo osebni podatki, za preprečevanje goljufivih praks. V nekaterih primerih bi lahko bilo zaželeno zbiranje dejanskih podatkov v osebnem podatkovnem prostoru, tako da bi bila možna obdelava v tem prostoru, ne da bi se osebni podatki prenašali k tretjim osebam, in da bi dosegli najboljšo možno zaščito osebnih podatkov in zasebnosti. Taki osebni podatkovni prostori bi lahko vsebovali statične osebne podatke, kot so ime, naslov ali datum rojstva, pa tudi dinamične podatke, ki jih posameznik ustvari npr. z uporabo spletne storitve ali predmeta, povezanega z internetom stvari. Uporabljali bi se lahko tudi za shranjevanje preverjenih informacij o identiteti, kot so številka potnega lista ali informacije o socialni varnosti, in osebnih elementov, kot so informacije o vozniških dovoljenjih, diplomah ali bančnih računih. |
| --- | --- |

(30)

V posebno kategorijo storitev posredovanja podatkov spadajo ponudniki storitev, ki ponujajo storitve posameznikom, na katere se nanašajo osebni podatki. Taki ponudniki storitev posredovanja podatkov želijo izboljšati zmožnost delovanja posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki, ter zlasti njihov nadzor nad podatki, ki se nanašajo nanje. Taki ponudniki bi posameznikom pomagali pri uveljavljanju njihovih pravic na podlagi Uredbe (EU) 2016/679, zlasti pri pridobitvi in umiku njihove privolitve v obdelavo podatkov, pravice dostopa do lastnih podatkov, pravice do popravka netočnih osebnih podatkov, pravice do izbrisa ali „pravice do pozabe“, pravice do omejevanja obdelave in pravice do prenosljivosti podatkov, ki posameznikom, na katere se nanašajo osebni podatki, omogoča, da svoje osebne podatke prenesejo z enega upravljavca podatkov na drugega. V tej zvezi je pomembno, da poslovni model takih ponudnikov zagotavlja, da ne obstajajo neskladne spodbude, zaradi katerih bi posamezniki take storitve uporabljali za dajanje na razpolago za obdelavo več podatkov, ki se nanašajo nanje, kot je v njihovem interesu. Sem bi lahko spadalo svetovanje posameznikom o mogočih vrstah uporabe njihovih podatkov in skrbni pregled uporabnikov podatkov, preden se jim dovoli stik s posamezniki, na katere se nanašajo osebni podatki, za preprečevanje goljufivih praks. V nekaterih primerih bi lahko bilo zaželeno zbiranje dejanskih podatkov v osebnem podatkovnem prostoru, tako da bi bila možna obdelava v tem prostoru, ne da bi se osebni podatki prenašali k tretjim osebam, in da bi dosegli najboljšo možno zaščito osebnih podatkov in zasebnosti. Taki osebni podatkovni prostori bi lahko vsebovali statične osebne podatke, kot so ime, naslov ali datum rojstva, pa tudi dinamične podatke, ki jih posameznik ustvari npr. z uporabo spletne storitve ali predmeta, povezanega z internetom stvari. Uporabljali bi se lahko tudi za shranjevanje preverjenih informacij o identiteti, kot so številka potnega lista ali informacije o socialni varnosti, in osebnih elementov, kot so informacije o vozniških dovoljenjih, diplomah ali bančnih računih.

| (31) | Podatkovne zadruge si prizadevajo doseči več ciljev, zlasti okrepiti položaj posameznikov pri sprejemanju informiranih odločitev, preden privolijo v uporabo podatkov, in sicer tako, da vplivajo na pogoje organizacij uporabnikov podatkov v zvezi z uporabo podatkov na način, ki posameznim članom skupine omogoča boljše izbire, ali tako, da poiščejo morebitne rešitve glede nasprotujočih si stališč posameznih članov skupine glede uporabe podatkov, kadar taki podatki zadevajo več posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki, v tej skupini. V tej zvezi je pomembno priznati, da so pravice na podlagi Uredbe (EU) 2016/679 osebne pravice posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki, in da se posamezniki, na katere se nanašajo osebni podatki, ne morejo odpovedati takim pravicam. Podatkovne zadruge so lahko koristen pripomoček tudi za enoosebna podjetja in MSP, ki so, kar zadeva poznavanje souporabe podatkov, pogosto primerljivi s posamezniki. |
| --- | --- |

(31)

Podatkovne zadruge si prizadevajo doseči več ciljev, zlasti okrepiti položaj posameznikov pri sprejemanju informiranih odločitev, preden privolijo v uporabo podatkov, in sicer tako, da vplivajo na pogoje organizacij uporabnikov podatkov v zvezi z uporabo podatkov na način, ki posameznim članom skupine omogoča boljše izbire, ali tako, da poiščejo morebitne rešitve glede nasprotujočih si stališč posameznih članov skupine glede uporabe podatkov, kadar taki podatki zadevajo več posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki, v tej skupini. V tej zvezi je pomembno priznati, da so pravice na podlagi Uredbe (EU) 2016/679 osebne pravice posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki, in da se posamezniki, na katere se nanašajo osebni podatki, ne morejo odpovedati takim pravicam. Podatkovne zadruge so lahko koristen pripomoček tudi za enoosebna podjetja in MSP, ki so, kar zadeva poznavanje souporabe podatkov, pogosto primerljivi s posamezniki.

| (32) | Za več zaupanja v take storitve posredovanja podatkov, zlasti v zvezi z uporabo podatkov in skladnostjo s pogoji, ki jih postavljajo posamezniki, na katere se nanašajo osebni podatki, in imetniki podatkov, je treba ustvariti regulativni okvir na ravni Unije, v katerem bodo vzpostavljene močno harmonizirane zahteve v zvezi z zaupanja vrednim opravljanjem takih storitev posredovanja podatkov in ki ga bodo izvajali pristojni organi. S pomočjo tega okvira bo zagotovljeno, da bodo imeli posamezniki, na katere se nanašajo osebni podatki, in imetniki podatkov, pa tudi uporabniki podatkov, več nadzora nad dostopom do svojih podatkov in njihovo uporabo v skladu s pravom Unije. Komisija bi lahko tudi spodbujala in olajšala pripravo kodeksov ravnanja na ravni Unije ob udeležbi ustreznih deležnikov, zlasti glede interoperabilnosti. Ponudniki storitev posredovanja podatkov bi morali tako v primerih souporabe podatkov v medpodjetniškem poslovanju kot tudi v primeru take souporabe v poslovanju med podjetji in potrošniki ponuditi nov, „evropski“ način upravljanja podatkov, in sicer tako, da bi pri gospodarjenju s podatki omogočili ločeno zagotavljanje, posredovanje in uporabo podatkov. Ponudniki storitev posredovanja podatkov bi lahko dali na voljo tudi posebno tehnično infrastrukturo za medsebojno povezavo med posamezniki, na katere se nanašajo osebni podatki, in imetniki podatkov z uporabniki podatkov. V zvezi s tem je zlasti pomembno, da se ta infrastruktura oblikuje tako, da se MSP in zagonska podjetja pri sodelovanju v podatkovnem gospodarstvu ne srečujejo s tehničnimi ali drugimi ovirami.
  Ponudnikom storitev posredovanja podatkov bi bilo treba dovoliti, da imetnikom podatkov ali posameznikom, na katere se nanašajo osebni podatki, ponudijo dodatna posebna orodja in storitve s posebnim namenom lažje izmenjave podatkov, kot so začasno shranjevanje, urejanje, pretvorba, anonimizacija in psevdonimizacija. Ta orodja in storitve naj bi se uporabila le na izrecno zahtevo ali po odobritvi imetnika podatkov ali posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki, orodja tretjih strani, ki se za to ponujajo, pa podatkov ne bi smela uporabljati za druge namene. Hkrati bi moralo biti ponudnikom storitev posredovanja podatkov omogočeno prilagajanje podatkov, ki se izmenjujejo, da bi za uporabnika podatkov na njegovo željo izboljšali uporabnost podatkov ali izboljšali interoperabilnost, npr. s pretvorbo podatkov v določene formate. |
| --- | --- |

(32)

Za več zaupanja v take storitve posredovanja podatkov, zlasti v zvezi z uporabo podatkov in skladnostjo s pogoji, ki jih postavljajo posamezniki, na katere se nanašajo osebni podatki, in imetniki podatkov, je treba ustvariti regulativni okvir na ravni Unije, v katerem bodo vzpostavljene močno harmonizirane zahteve v zvezi z zaupanja vrednim opravljanjem takih storitev posredovanja podatkov in ki ga bodo izvajali pristojni organi. S pomočjo tega okvira bo zagotovljeno, da bodo imeli posamezniki, na katere se nanašajo osebni podatki, in imetniki podatkov, pa tudi uporabniki podatkov, več nadzora nad dostopom do svojih podatkov in njihovo uporabo v skladu s pravom Unije. Komisija bi lahko tudi spodbujala in olajšala pripravo kodeksov ravnanja na ravni Unije ob udeležbi ustreznih deležnikov, zlasti glede interoperabilnosti. Ponudniki storitev posredovanja podatkov bi morali tako v primerih souporabe podatkov v medpodjetniškem poslovanju kot tudi v primeru take souporabe v poslovanju med podjetji in potrošniki ponuditi nov, „evropski“ način upravljanja podatkov, in sicer tako, da bi pri gospodarjenju s podatki omogočili ločeno zagotavljanje, posredovanje in uporabo podatkov. Ponudniki storitev posredovanja podatkov bi lahko dali na voljo tudi posebno tehnično infrastrukturo za medsebojno povezavo med posamezniki, na katere se nanašajo osebni podatki, in imetniki podatkov z uporabniki podatkov. V zvezi s tem je zlasti pomembno, da se ta infrastruktura oblikuje tako, da se MSP in zagonska podjetja pri sodelovanju v podatkovnem gospodarstvu ne srečujejo s tehničnimi ali drugimi ovirami.

Ponudnikom storitev posredovanja podatkov bi bilo treba dovoliti, da imetnikom podatkov ali posameznikom, na katere se nanašajo osebni podatki, ponudijo dodatna posebna orodja in storitve s posebnim namenom lažje izmenjave podatkov, kot so začasno shranjevanje, urejanje, pretvorba, anonimizacija in psevdonimizacija. Ta orodja in storitve naj bi se uporabila le na izrecno zahtevo ali po odobritvi imetnika podatkov ali posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki, orodja tretjih strani, ki se za to ponujajo, pa podatkov ne bi smela uporabljati za druge namene. Hkrati bi moralo biti ponudnikom storitev posredovanja podatkov omogočeno prilagajanje podatkov, ki se izmenjujejo, da bi za uporabnika podatkov na njegovo željo izboljšali uporabnost podatkov ali izboljšali interoperabilnost, npr. s pretvorbo podatkov v določene formate.

| (33) | Pomembno je, da se omogoči konkurenčno okolje za souporabo podatkov. Ključni element za povečanje zaupanja in nadzora za imetnike podatkov, posameznike, na katere se nanašajo osebni podatki, in uporabnike podatkov pri storitvah posredovanja podatkov je nevtralnost ponudnikov storitev posredovanja podatkov glede podatkov, ki se izmenjujejo med imetniki podatkov ali posamezniki, na katere se nanašajo osebni podatki, in uporabniki podatkov. Zato bi morali ponudniki storitev posredovanja podatkov delovati samo kot posredniki pri transakcijah in podatkov, ki se izmenjujejo, ne bi smeli uporabljati v noben drug namen. Poslovni pogoji, vključno z oblikovanjem cen, za opravljanje storitev posredovanja podatkov ne bi smeli biti odvisni od tega, ali morebitni imetnik ali uporabnik podatkov uporablja druge storitve, tudi shranjevanje, analitiko, umetno inteligenco ali druge aplikacije, temelječe na podatkih, ki jih zagotavlja isti ponudnik storitev posredovanja podatkov ali povezan subjekt, ali v kolikšni meri imetnik ali uporabnik podatkov take druge storitve uporablja. Za to bo potrebna tudi strukturna ločitev med storitvijo posredovanja podatkov in drugimi opravljenimi storitvami, da ne bi prihajalo do nasprotja interesov. To pomeni, da bi bilo treba storitev posredovanja podatkov opravljati prek pravne osebe, ki je ločena od drugih dejavnosti tega ponudnika storitev posredovanja podatkov. Vendar pa bi morali imeti ponudniki storitev posredovanja podatkov možnost, da podatke, ki jih zagotovi imetnik podatkov, uporabijo za izboljšanje svojih storitev posredovanja podatkov.
  Ponudniki storitev posredovanja podatkov bi morali imeti možnost imetnikom podatkov, posameznikom, na katere se nanašajo osebni podatki, ali uporabnikom podatkov ponuditi svoja orodja ali orodja tretjih strani za lajšanje izmenjave podatkov, na primer orodja za pretvorbo ali urejanje podatkov, le na izrecno zahtevo ali po odobritvi posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki, ali imetnika podatkov. Z orodji tretje strani, ki so za to na voljo, bi se morali podatki uporabljati izključno za namene, povezane s storitvami posredovanja podatkov. Ponudniki storitev posredovanja podatkov, ki posredujejo pri izmenjavi podatkov med posamezniki, na katere se nanašajo osebni podatki, in pravnimi osebami kot uporabniki podatkov, bi morali imeti do posameznikov dolžnost skrbnika, da bi zagotovili, da bodo ravnali v najboljšem interesu posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki. Vprašanja glede odgovornosti za premoženjsko in nepremoženjsko škodo ter škodo, ki je posledica kakršnega koli ravnanja ponudnika storitev posredovanja podatkov, bi se lahko obravnavala v ustrezni pogodbi na podlagi nacionalnih ureditev odgovornosti. |
| --- | --- |

(33)

Pomembno je, da se omogoči konkurenčno okolje za souporabo podatkov. Ključni element za povečanje zaupanja in nadzora za imetnike podatkov, posameznike, na katere se nanašajo osebni podatki, in uporabnike podatkov pri storitvah posredovanja podatkov je nevtralnost ponudnikov storitev posredovanja podatkov glede podatkov, ki se izmenjujejo med imetniki podatkov ali posamezniki, na katere se nanašajo osebni podatki, in uporabniki podatkov. Zato bi morali ponudniki storitev posredovanja podatkov delovati samo kot posredniki pri transakcijah in podatkov, ki se izmenjujejo, ne bi smeli uporabljati v noben drug namen. Poslovni pogoji, vključno z oblikovanjem cen, za opravljanje storitev posredovanja podatkov ne bi smeli biti odvisni od tega, ali morebitni imetnik ali uporabnik podatkov uporablja druge storitve, tudi shranjevanje, analitiko, umetno inteligenco ali druge aplikacije, temelječe na podatkih, ki jih zagotavlja isti ponudnik storitev posredovanja podatkov ali povezan subjekt, ali v kolikšni meri imetnik ali uporabnik podatkov take druge storitve uporablja. Za to bo potrebna tudi strukturna ločitev med storitvijo posredovanja podatkov in drugimi opravljenimi storitvami, da ne bi prihajalo do nasprotja interesov. To pomeni, da bi bilo treba storitev posredovanja podatkov opravljati prek pravne osebe, ki je ločena od drugih dejavnosti tega ponudnika storitev posredovanja podatkov. Vendar pa bi morali imeti ponudniki storitev posredovanja podatkov možnost, da podatke, ki jih zagotovi imetnik podatkov, uporabijo za izboljšanje svojih storitev posredovanja podatkov.

Ponudniki storitev posredovanja podatkov bi morali imeti možnost imetnikom podatkov, posameznikom, na katere se nanašajo osebni podatki, ali uporabnikom podatkov ponuditi svoja orodja ali orodja tretjih strani za lajšanje izmenjave podatkov, na primer orodja za pretvorbo ali urejanje podatkov, le na izrecno zahtevo ali po odobritvi posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki, ali imetnika podatkov. Z orodji tretje strani, ki so za to na voljo, bi se morali podatki uporabljati izključno za namene, povezane s storitvami posredovanja podatkov. Ponudniki storitev posredovanja podatkov, ki posredujejo pri izmenjavi podatkov med posamezniki, na katere se nanašajo osebni podatki, in pravnimi osebami kot uporabniki podatkov, bi morali imeti do posameznikov dolžnost skrbnika, da bi zagotovili, da bodo ravnali v najboljšem interesu posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki. Vprašanja glede odgovornosti za premoženjsko in nepremoženjsko škodo ter škodo, ki je posledica kakršnega koli ravnanja ponudnika storitev posredovanja podatkov, bi se lahko obravnavala v ustrezni pogodbi na podlagi nacionalnih ureditev odgovornosti.

| (34) | Ponudniki storitev posredovanja podatkov bi morali sprejeti razumne ukrepe, da bi zagotovili interoperabilnosti znotraj sektorja in med različnimi sektorji ter s tem pravilno delovanje notranjega trga. Razumni ukrepi bi lahko vključevali upoštevanje obstoječih standardov, ki se splošno uporabljajo v sektorju, v katerem deluje ponudnik storitev posredovanja podatkov. Evropski odbor za podatkovne inovacije bi moral omogočiti uvedbo dodatnih industrijskih standardov, če bi bilo to potrebno. Ponudniki storitev posredovanja podatkov bi morali pravočasno izvesti ukrepe za interoperabilnost med storitvami posredovanja podatkov, ki jih sprejme Evropski odbor za podatkovne inovacije. |
| --- | --- |

(34)

Ponudniki storitev posredovanja podatkov bi morali sprejeti razumne ukrepe, da bi zagotovili interoperabilnosti znotraj sektorja in med različnimi sektorji ter s tem pravilno delovanje notranjega trga. Razumni ukrepi bi lahko vključevali upoštevanje obstoječih standardov, ki se splošno uporabljajo v sektorju, v katerem deluje ponudnik storitev posredovanja podatkov. Evropski odbor za podatkovne inovacije bi moral omogočiti uvedbo dodatnih industrijskih standardov, če bi bilo to potrebno. Ponudniki storitev posredovanja podatkov bi morali pravočasno izvesti ukrepe za interoperabilnost med storitvami posredovanja podatkov, ki jih sprejme Evropski odbor za podatkovne inovacije.

| (35) | Ta uredba ne bi smela posegati v obveznost ponudnikov storitev posredovanja podatkov, da delujejo skladno z Uredbo (EU) 2016/679, in pristojnost nadzornih organov za zagotavljanje skladnosti z navedeno uredbo. Kadar storitve posredovanja podatkov obdelujejo osebne podatke, ta uredba ne bi smela vplivati na varstvo teh osebnih podatkov. Kadar so ponudniki storitev posredovanja podatkov upravljavci ali obdelovalci podatkov, kot so opredeljeni v Uredbi (EU) 2016/679, jih obvezujejo pravila iz navedene uredbe. |
| --- | --- |

(35)

Ta uredba ne bi smela posegati v obveznost ponudnikov storitev posredovanja podatkov, da delujejo skladno z Uredbo (EU) 2016/679, in pristojnost nadzornih organov za zagotavljanje skladnosti z navedeno uredbo. Kadar storitve posredovanja podatkov obdelujejo osebne podatke, ta uredba ne bi smela vplivati na varstvo teh osebnih podatkov. Kadar so ponudniki storitev posredovanja podatkov upravljavci ali obdelovalci podatkov, kot so opredeljeni v Uredbi (EU) 2016/679, jih obvezujejo pravila iz navedene uredbe.

| (36) | Od ponudnikov storitev posredovanja podatkov se pričakuje, da imajo vzpostavljene postopke in ukrepe, da naložijo kazni za goljufive prakse ali zlorabe v zvezi z osebami, ki želijo dobiti dostop prek storitev posredovanja podatkov, tudi z ukrepi, kot je izključitev uporabnikov podatkov, ki kršijo pogoje storitve ali veljavno pravo. |
| --- | --- |

(36)

Od ponudnikov storitev posredovanja podatkov se pričakuje, da imajo vzpostavljene postopke in ukrepe, da naložijo kazni za goljufive prakse ali zlorabe v zvezi z osebami, ki želijo dobiti dostop prek storitev posredovanja podatkov, tudi z ukrepi, kot je izključitev uporabnikov podatkov, ki kršijo pogoje storitve ali veljavno pravo.

| (37) | Ponudniki storitev posredovanja podatkov bi morali tudi sprejeti ukrepe za zagotovitev skladnosti s konkurenčnim pravom in imeti vzpostavljene postopke v ta namen. To velja predvsem v primerih, ko souporaba podatkov omogoča podjetjem, da izvedo za tržne strategije svojih dejanskih ali potencialnih konkurentov. Med konkurenčno občutljive informacije navadno spadajo informacije o potrošniških podatkih, prihodnjih cenah, proizvodnih stroških, količinah, prihodkih, prodaji ali zmogljivostih. |
| --- | --- |

(37)

Ponudniki storitev posredovanja podatkov bi morali tudi sprejeti ukrepe za zagotovitev skladnosti s konkurenčnim pravom in imeti vzpostavljene postopke v ta namen. To velja predvsem v primerih, ko souporaba podatkov omogoča podjetjem, da izvedo za tržne strategije svojih dejanskih ali potencialnih konkurentov. Med konkurenčno občutljive informacije navadno spadajo informacije o potrošniških podatkih, prihodnjih cenah, proizvodnih stroških, količinah, prihodkih, prodaji ali zmogljivostih.

| (38) | Da bi zagotovili upravljanje podatkov v Uniji na podlagi zaupanja vredne izmenjave podatkov, bi bilo treba vzpostaviti priglasitveni postopek za storitve posredovanja podatkov. Koristi zaupanja vrednega okolja bi najlaže dosegli tako, da bi uvedli vrsto zahtev za opravljanje storitev posredovanja podatkov, vendar za opravljanje takih storitev ne bi zahtevali izrecne odločitve ali upravnega akta pristojnega organa za storitve posredovanja podatkov. Priglasitveni postopek ne bi smel pomeniti nepotrebnih ovir za MSP, zagonska podjetja in organizacije civilne družbe in bi moral biti skladen z načelom nediskriminacije. |
| --- | --- |

(38)

Da bi zagotovili upravljanje podatkov v Uniji na podlagi zaupanja vredne izmenjave podatkov, bi bilo treba vzpostaviti priglasitveni postopek za storitve posredovanja podatkov. Koristi zaupanja vrednega okolja bi najlaže dosegli tako, da bi uvedli vrsto zahtev za opravljanje storitev posredovanja podatkov, vendar za opravljanje takih storitev ne bi zahtevali izrecne odločitve ali upravnega akta pristojnega organa za storitve posredovanja podatkov. Priglasitveni postopek ne bi smel pomeniti nepotrebnih ovir za MSP, zagonska podjetja in organizacije civilne družbe in bi moral biti skladen z načelom nediskriminacije.

| (39) | Za podporo učinkovitemu čezmejnemu opravljanju storitev bi moral ponudnik storitev posredovanja podatkov uradno obvestiti samo pristojni organ za storitve posredovanja podatkov države članice, v kateri se nahaja njegov glavni sedež ali njegov zakoniti zastopnik. Za tako uradno obvestilo ne bi smelo biti potrebno več kot izjava o namenu opravljanja takih storitev in bi se moralo izpolniti samo s podatki, določenimi v tej uredbi. Po oddaji ustreznega uradnega obvestila bi moral ponudnik storitev posredovanja podatkov imeti možnost, da začne opravljati dejavnost tudi v kateri koli državi članici, ne da bi imel dodatne obveznosti glede obveščanja. |
| --- | --- |

(39)

Za podporo učinkovitemu čezmejnemu opravljanju storitev bi moral ponudnik storitev posredovanja podatkov uradno obvestiti samo pristojni organ za storitve posredovanja podatkov države članice, v kateri se nahaja njegov glavni sedež ali njegov zakoniti zastopnik. Za tako uradno obvestilo ne bi smelo biti potrebno več kot izjava o namenu opravljanja takih storitev in bi se moralo izpolniti samo s podatki, določenimi v tej uredbi. Po oddaji ustreznega uradnega obvestila bi moral ponudnik storitev posredovanja podatkov imeti možnost, da začne opravljati dejavnost tudi v kateri koli državi članici, ne da bi imel dodatne obveznosti glede obveščanja.

| (40) | Priglasitveni postopek iz te uredbe ne bi smel posegati v posebna dodatna pravila za opravljanje storitev posredovanja podatkov, ki se uporabljajo glede na sektorsko pravo. |
| --- | --- |

(40)

Priglasitveni postopek iz te uredbe ne bi smel posegati v posebna dodatna pravila za opravljanje storitev posredovanja podatkov, ki se uporabljajo glede na sektorsko pravo.

| (41) | Glavni sedež ponudnika storitev posredovanja podatkov v Uniji bi morala biti lokacija njegove osrednje uprave v Uniji. Glavni sedež ponudnika storitev posredovanja podatkov v Uniji bi bilo treba določiti v skladu z objektivnimi merili in bi moral pomeniti dejansko in resnično opravljanje upravljalskih dejavnosti. Dejavnosti ponudnika storitev posredovanja podatkov bi morale biti tudi skladne z nacionalnim pravom države članice, v kateri ima glavni sedež. |
| --- | --- |

(41)

Glavni sedež ponudnika storitev posredovanja podatkov v Uniji bi morala biti lokacija njegove osrednje uprave v Uniji. Glavni sedež ponudnika storitev posredovanja podatkov v Uniji bi bilo treba določiti v skladu z objektivnimi merili in bi moral pomeniti dejansko in resnično opravljanje upravljalskih dejavnosti. Dejavnosti ponudnika storitev posredovanja podatkov bi morale biti tudi skladne z nacionalnim pravom države članice, v kateri ima glavni sedež.

| (42) | Za zagotovitev skladnosti ponudnikov storitev posredovanja podatkov s to uredbo bi morali ponudniki takšnih storitev imeti glavni sedež v Uniji. Kadar ponudnik storitev posredovanja podatkov, ki ponuja storitve v Uniji, nima sedeža v Uniji, bi moral imenovati zakonitega zastopnika. Imenovanje zakonitega zastopnika je v takšnih primerih potrebno, ker taki ponudniki storitev posredovanja podatkov ravnajo z osebnimi podatki in zaupnimi poslovnimi podatki, zaradi česar je treba pozorno spremljati skladnost ponudnikov storitev posredovanja podatkov te uredbe. Da bi ugotovili, ali tak ponudnik storitev posredovanja podatkov te storitve ponuja v Uniji, bi bilo treba preveriti, ali je jasno, da namerava ponudnik storitev posredovanja podatkov ponujati storitve posameznikom v eni ali več državah članicah. Zgolj dostopnost spletnega mesta ali elektronskega naslova in drugih kontaktnih podatkov ponudnika storitev posredovanja podatkov v Uniji ali uporaba jezika, ki se običajno uporablja v tretji državi, v kateri ima ponudnik storitev posredovanja podatkov sedež, bi bilo treba šteti za nezadostna elementa za ugotovitev takega namena. Vendar se z dejavniki, kot je uporaba jezika ali valute, ki se običajno uporablja v eni ali več državah članicah, z možnostjo naročanja storitev v tem jeziku, ali navedba uporabnikov, ki so v Uniji, lahko jasno pokaže, da namerava ponudnik storitev posredovanja podatkov ponujati storitve v Uniji.
  Imenovani zakoniti zastopnik bi moral delovati v imenu ponudnika storitev posredovanja podatkov, pristojni organi za storitev posredovanja podatkov pa bi morali imeti možnost, da se obrnejo na zakonitega zastopnika poleg ponudnika storitev posredovanja podatkov ali namesto njega, tudi v primerih kršitve, z namenom začetka izvršilnega postopka proti ponudniku storitev posredovanja podatkov, ki ne izpolnjuje svojih obveznosti in nima sedeža v Uniji. Zakoniti zastopnik bi moral biti imenovan s pisnim pooblastilom ponudnika storitev posredovanja podatkov, da lahko deluje v njegovem imenu v zvezi z njegovimi obveznostmi v skladu s to uredbo. |
| --- | --- |

(42)

Za zagotovitev skladnosti ponudnikov storitev posredovanja podatkov s to uredbo bi morali ponudniki takšnih storitev imeti glavni sedež v Uniji. Kadar ponudnik storitev posredovanja podatkov, ki ponuja storitve v Uniji, nima sedeža v Uniji, bi moral imenovati zakonitega zastopnika. Imenovanje zakonitega zastopnika je v takšnih primerih potrebno, ker taki ponudniki storitev posredovanja podatkov ravnajo z osebnimi podatki in zaupnimi poslovnimi podatki, zaradi česar je treba pozorno spremljati skladnost ponudnikov storitev posredovanja podatkov te uredbe. Da bi ugotovili, ali tak ponudnik storitev posredovanja podatkov te storitve ponuja v Uniji, bi bilo treba preveriti, ali je jasno, da namerava ponudnik storitev posredovanja podatkov ponujati storitve posameznikom v eni ali več državah članicah. Zgolj dostopnost spletnega mesta ali elektronskega naslova in drugih kontaktnih podatkov ponudnika storitev posredovanja podatkov v Uniji ali uporaba jezika, ki se običajno uporablja v tretji državi, v kateri ima ponudnik storitev posredovanja podatkov sedež, bi bilo treba šteti za nezadostna elementa za ugotovitev takega namena. Vendar se z dejavniki, kot je uporaba jezika ali valute, ki se običajno uporablja v eni ali več državah članicah, z možnostjo naročanja storitev v tem jeziku, ali navedba uporabnikov, ki so v Uniji, lahko jasno pokaže, da namerava ponudnik storitev posredovanja podatkov ponujati storitve v Uniji.

Imenovani zakoniti zastopnik bi moral delovati v imenu ponudnika storitev posredovanja podatkov, pristojni organi za storitev posredovanja podatkov pa bi morali imeti možnost, da se obrnejo na zakonitega zastopnika poleg ponudnika storitev posredovanja podatkov ali namesto njega, tudi v primerih kršitve, z namenom začetka izvršilnega postopka proti ponudniku storitev posredovanja podatkov, ki ne izpolnjuje svojih obveznosti in nima sedeža v Uniji. Zakoniti zastopnik bi moral biti imenovan s pisnim pooblastilom ponudnika storitev posredovanja podatkov, da lahko deluje v njegovem imenu v zvezi z njegovimi obveznostmi v skladu s to uredbo.

| (43) | Da bi posameznikom, na katere se nanašajo osebni podatki, in imetnikom podatkov pomagali pri enostavni identifikaciji ponudnikov storitev posredovanja podatkov, priznanih v Uniji, ter s tem povečali zaupanje vanje, bi morali določiti skupni logotip, ki bo prepoznan v vsej Uniji, poleg naziva „ponudnik storitev posredovanja podatkov, priznan v Uniji“. |
| --- | --- |

(43)

Da bi posameznikom, na katere se nanašajo osebni podatki, in imetnikom podatkov pomagali pri enostavni identifikaciji ponudnikov storitev posredovanja podatkov, priznanih v Uniji, ter s tem povečali zaupanje vanje, bi morali določiti skupni logotip, ki bo prepoznan v vsej Uniji, poleg naziva „ponudnik storitev posredovanja podatkov, priznan v Uniji“.

| (44) | Pristojne organe za storitve posredovanja podatkov, imenovane za nadzor skladnosti ponudnikov storitev posredovanja podatkov z zahtevami iz te uredbe, bi bilo treba izbrati na podlagi njihove sposobnosti in strokovnega znanja v zvezi s horizontalno in sektorsko souporabo podatkov. Morali bi biti neodvisni od vseh ponudnikov storitev posredovanja podatkov ter pregledni in nepristranski pri opravljanju svojih nalog. Države članice bi morale uradno obvestiti Komisijo o identiteti teh pristojnih organov za storitve posredovanja podatkov. Pooblastila in pristojnosti pristojnih organov za storitve posredovanja podatkov ne bi smeli posegati v pristojnosti organov za varstvo podatkov. Zlasti glede vprašanj, pri katerih je potrebna ocena skladnosti z Uredbo (EU) 2016/679, bi moral pristojni organ za storitve posredovanja podatkov, kadar je to ustrezno, za mnenje ali odločitev zaprositi pristojni nadzorni organ, ustanovljen na podlagi navedene uredbe. |
| --- | --- |

(44)

Pristojne organe za storitve posredovanja podatkov, imenovane za nadzor skladnosti ponudnikov storitev posredovanja podatkov z zahtevami iz te uredbe, bi bilo treba izbrati na podlagi njihove sposobnosti in strokovnega znanja v zvezi s horizontalno in sektorsko souporabo podatkov. Morali bi biti neodvisni od vseh ponudnikov storitev posredovanja podatkov ter pregledni in nepristranski pri opravljanju svojih nalog. Države članice bi morale uradno obvestiti Komisijo o identiteti teh pristojnih organov za storitve posredovanja podatkov. Pooblastila in pristojnosti pristojnih organov za storitve posredovanja podatkov ne bi smeli posegati v pristojnosti organov za varstvo podatkov. Zlasti glede vprašanj, pri katerih je potrebna ocena skladnosti z Uredbo (EU) 2016/679, bi moral pristojni organ za storitve posredovanja podatkov, kadar je to ustrezno, za mnenje ali odločitev zaprositi pristojni nadzorni organ, ustanovljen na podlagi navedene uredbe.

| (45) | Uporaba podatkov, ki jih dajo prostovoljno na podlagi svoje zavestne privolitve na voljo posamezniki, na katere se nanašajo osebni podatki, oziroma neosebnih podatkov, ki jih dajo na voljo imetniki podatkov, za cilje v splošnem interesu ima velik potencial. Med takimi cilji so zdravstvo, boj proti podnebnim spremembam, izboljšanje mobilnosti, omogočanje razvoja, priprave in izkazovanja uradne statistike, izboljšanje opravljanja javnih storitev ali oblikovanje javnih politik. Kot cilj v splošnem interesu bi bilo treba šteti tudi podpiranje znanstvenega raziskovanja. Cilj te uredbe bi moral biti prispevati k nastanku dovolj velikih zbirališč podatkov, ki bi bila dana na voljo na podlagi podatkovnega altruizma in bi omogočala podatkovne analize in strojno učenje, tudi v vsej Uniji. Da bi dosegli ta cilj, bi države članice morale imeti možnost, da vzpostavijo organizacijske ali tehnične ureditve, ali oboje, za omogočanje podatkovnega altruizma. Take ureditve bi lahko vključevale razpoložljivost za uporabo enostavnih orodij, s katerimi bi posamezniki, na katere se nanašajo osebni podatki, ali imetniki podatkov dali privolitev ali dovoljenje za altruistično uporabo svojih podatkov, organizacijo kampanj ozaveščanja ali strukturirano izmenjavo med pristojnimi organi o koristih podatkovnega altruizma za javne politike, kot na primer izboljšave v prometu, javnem zdravju, boju proti podnebnim spremembam. Države članice bi morale v ta namen imeti možnost, da določijo nacionalne politike za podatkovni altruizem. Posamezniki, na katere se nanašajo osebni podatki, bi morali imeti možnost, da prejmejo nadomestilo zgolj v povezavi z nastalimi stroški dajanja svojih podatkov na voljo za cilje v splošnem interesu. |
| --- | --- |

(45)

Uporaba podatkov, ki jih dajo prostovoljno na podlagi svoje zavestne privolitve na voljo posamezniki, na katere se nanašajo osebni podatki, oziroma neosebnih podatkov, ki jih dajo na voljo imetniki podatkov, za cilje v splošnem interesu ima velik potencial. Med takimi cilji so zdravstvo, boj proti podnebnim spremembam, izboljšanje mobilnosti, omogočanje razvoja, priprave in izkazovanja uradne statistike, izboljšanje opravljanja javnih storitev ali oblikovanje javnih politik. Kot cilj v splošnem interesu bi bilo treba šteti tudi podpiranje znanstvenega raziskovanja. Cilj te uredbe bi moral biti prispevati k nastanku dovolj velikih zbirališč podatkov, ki bi bila dana na voljo na podlagi podatkovnega altruizma in bi omogočala podatkovne analize in strojno učenje, tudi v vsej Uniji. Da bi dosegli ta cilj, bi države članice morale imeti možnost, da vzpostavijo organizacijske ali tehnične ureditve, ali oboje, za omogočanje podatkovnega altruizma. Take ureditve bi lahko vključevale razpoložljivost za uporabo enostavnih orodij, s katerimi bi posamezniki, na katere se nanašajo osebni podatki, ali imetniki podatkov dali privolitev ali dovoljenje za altruistično uporabo svojih podatkov, organizacijo kampanj ozaveščanja ali strukturirano izmenjavo med pristojnimi organi o koristih podatkovnega altruizma za javne politike, kot na primer izboljšave v prometu, javnem zdravju, boju proti podnebnim spremembam. Države članice bi morale v ta namen imeti možnost, da določijo nacionalne politike za podatkovni altruizem. Posamezniki, na katere se nanašajo osebni podatki, bi morali imeti možnost, da prejmejo nadomestilo zgolj v povezavi z nastalimi stroški dajanja svojih podatkov na voljo za cilje v splošnem interesu.

| (46) | Pričakuje se, da bi registracija priznanih organizacij za podatkovni altruizem in uporaba naziva „organizacija za podatkovni altruizem, priznana v Uniji“, vodili do nastanka odložišča podatkov. Registracija v državi članici bi veljala v vsej Uniji, pričakuje se pa, da naj bi to omogočilo lažjo čezmejno uporabo podatkov znotraj Unije in nastanek zbirališč podatkov, ki bi zajemala več držav članic. Imetniki podatkov bi lahko dovolili obdelavo svojih neosebnih podatkov za vrsto namenov, ki v trenutku privolitve niso vzpostavljeni. Izpolnjevanje sklopa zahtev, določenih v tej uredbi, s strani takih priznanih organizacij za podatkovni altruizem bi moralo prinesti zaupanje v to, da se podatki, ki so bili dani na voljo za altruistične namene, uporabljajo za cilj v splošnem interesu. Tako zaupanje naj bi se vzpostavilo zlasti s sedežem ali zakonitim zastopnikom v Uniji, pa tudi z zahtevo, da so priznane organizacije za podatkovni altruizem nepridobitne organizacije, z zahtevami za preglednost ter s posebnimi zaščitnimi ukrepi, sprejetimi za zaščito pravic in interesov posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki, in podjetij.
  Med zaščitnimi ukrepi bi morali biti tudi omogočanje obdelave ustreznih podatkov v varnem okolju za obdelavo, ki ga upravlja priznana organizacija za podatkovni altruizem, nadzorni mehanizmi, kot so sveti in odbori za etična vprašanja, vključno s predstavniki civilne družbe, ki bi zagotavljali, da upravljavec podatkov ohranja visoke standarde znanstvene etike in varstva temeljnih pravic, učinkovita in jasno posredovana tehnična sredstva za umik ali spremembo privolitve v katerem koli trenutku na podlagi obveznosti upravljavcev podatkov glede informiranja na podlagi Uredbe (EU) 2016/679 ter sredstva, s pomočjo katerih posamezniki, na katere se nanašajo osebni podatki, ostajajo obveščeni o uporabi podatkov, ki so jih dali na voljo. Izvajanje dejavnosti podatkovnega altruizma ne bi smelo biti pogojeno s tem, da se je najprej treba registrirati kot priznana organizacija za podatkovni altruizem. Komisija bi morala z delegiranimi akti pripraviti pravila v tesnem sodelovanju z organizacijami za podatkovni altruizem in ustreznimi deležniki. Skladnost s temi pravili bi morala biti pogoj za registracijo kot priznane organizacije za podatkovni altruizem. |
| --- | --- |

(46)

Pričakuje se, da bi registracija priznanih organizacij za podatkovni altruizem in uporaba naziva „organizacija za podatkovni altruizem, priznana v Uniji“, vodili do nastanka odložišča podatkov. Registracija v državi članici bi veljala v vsej Uniji, pričakuje se pa, da naj bi to omogočilo lažjo čezmejno uporabo podatkov znotraj Unije in nastanek zbirališč podatkov, ki bi zajemala več držav članic. Imetniki podatkov bi lahko dovolili obdelavo svojih neosebnih podatkov za vrsto namenov, ki v trenutku privolitve niso vzpostavljeni. Izpolnjevanje sklopa zahtev, določenih v tej uredbi, s strani takih priznanih organizacij za podatkovni altruizem bi moralo prinesti zaupanje v to, da se podatki, ki so bili dani na voljo za altruistične namene, uporabljajo za cilj v splošnem interesu. Tako zaupanje naj bi se vzpostavilo zlasti s sedežem ali zakonitim zastopnikom v Uniji, pa tudi z zahtevo, da so priznane organizacije za podatkovni altruizem nepridobitne organizacije, z zahtevami za preglednost ter s posebnimi zaščitnimi ukrepi, sprejetimi za zaščito pravic in interesov posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki, in podjetij.

Med zaščitnimi ukrepi bi morali biti tudi omogočanje obdelave ustreznih podatkov v varnem okolju za obdelavo, ki ga upravlja priznana organizacija za podatkovni altruizem, nadzorni mehanizmi, kot so sveti in odbori za etična vprašanja, vključno s predstavniki civilne družbe, ki bi zagotavljali, da upravljavec podatkov ohranja visoke standarde znanstvene etike in varstva temeljnih pravic, učinkovita in jasno posredovana tehnična sredstva za umik ali spremembo privolitve v katerem koli trenutku na podlagi obveznosti upravljavcev podatkov glede informiranja na podlagi Uredbe (EU) 2016/679 ter sredstva, s pomočjo katerih posamezniki, na katere se nanašajo osebni podatki, ostajajo obveščeni o uporabi podatkov, ki so jih dali na voljo. Izvajanje dejavnosti podatkovnega altruizma ne bi smelo biti pogojeno s tem, da se je najprej treba registrirati kot priznana organizacija za podatkovni altruizem. Komisija bi morala z delegiranimi akti pripraviti pravila v tesnem sodelovanju z organizacijami za podatkovni altruizem in ustreznimi deležniki. Skladnost s temi pravili bi morala biti pogoj za registracijo kot priznane organizacije za podatkovni altruizem.

| (47) | Da bi posameznikom, na katere se nanašajo osebni podatki, in imetnikom podatkov pomagali pri enostavni identifikaciji priznanih organizacij za podatkovni altruizem ter s tem povečali zaupanje vanje, bi morali določiti skupni logotip, prepoznaven v vsej Uniji. Ob skupnem logotipu bi morala biti prikazana koda QR s povezavo na javni register Unije priznanih organizacij za podatkovni altruizem. |
| --- | --- |

(47)

Da bi posameznikom, na katere se nanašajo osebni podatki, in imetnikom podatkov pomagali pri enostavni identifikaciji priznanih organizacij za podatkovni altruizem ter s tem povečali zaupanje vanje, bi morali določiti skupni logotip, prepoznaven v vsej Uniji. Ob skupnem logotipu bi morala biti prikazana koda QR s povezavo na javni register Unije priznanih organizacij za podatkovni altruizem.

| (48) | Ta uredba ne bi smela posegati v ustanavljanje, organizacijo in delovanje subjektov, ki se želijo vključiti v podatkovni altruizem na podlagi nacionalnega prava, ter bi morala graditi na zahtevah nacionalnega prava za zakonito poslovanje v državi članici kot nepridobitna organizacija. |
| --- | --- |

(48)

Ta uredba ne bi smela posegati v ustanavljanje, organizacijo in delovanje subjektov, ki se želijo vključiti v podatkovni altruizem na podlagi nacionalnega prava, ter bi morala graditi na zahtevah nacionalnega prava za zakonito poslovanje v državi članici kot nepridobitna organizacija.

| (49) | Ta uredba ne bi smela posegati v ustanavljanje, organizacijo in delovanje subjektov, ki niso organi javnega sektorja in delujejo na področju souporabe podatkov in vsebine na podlagi odprtih licenc, s čimer prispevajo k ustvarjanju skupnih virov, ki so na voljo vsem. Sem bi morale spadati odprte sodelovalne platforme za izmenjavo znanja, znanstveni in akademski repozitoriji z odprtim dostopom, platforme za razvoj odprtokodne programske opreme in platforme za združevanje vsebine z odprtim dostopom. |
| --- | --- |

(49)

Ta uredba ne bi smela posegati v ustanavljanje, organizacijo in delovanje subjektov, ki niso organi javnega sektorja in delujejo na področju souporabe podatkov in vsebine na podlagi odprtih licenc, s čimer prispevajo k ustvarjanju skupnih virov, ki so na voljo vsem. Sem bi morale spadati odprte sodelovalne platforme za izmenjavo znanja, znanstveni in akademski repozitoriji z odprtim dostopom, platforme za razvoj odprtokodne programske opreme in platforme za združevanje vsebine z odprtim dostopom.

| (50) | Priznanim organizacijam za podatkovni altruizem bi moralo biti omogočeno, da zbirajo ustrezne podatke neposredno pri fizičnih in pravnih osebah ali da obdelujejo podatke, ki so jih zbrali drugi. Organizacije za podatkovni altruizem bi lahko zbrane podatke obdelale za namene, ki jih same vzpostavijo, ali bi po potrebi obdelavo za te namene dovolile tretjim osebam. Kadar so priznane organizacije za podatkovni altruizem obdelovalci ali upravljavci podatkov, kot je opredeljeno v Uredbi (EU) 2016/679, bi morali izpolnjevati navedeno uredbo. Podatkovni altruizem naj bi bil običajno odvisen od privolitve posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki, v smislu člena 6(1), točka (a), in člena 9(2), točka (a), Uredbe (EU) 2016/679, ki bi morala biti v skladu z zahtevami za zakonito privolitev v skladu s členoma 7 in 8 navedene uredbe. V skladu z Uredbo (EU) 2016/679 bi bilo mogoče znanstvenoraziskovalne namene podpirati s privolitvijo za nekatera področja znanstvenega raziskovanja, kadar so v skladu s priznanimi etičnimi standardi znanstvenega raziskovanja, ali samo za nekatera raziskovalna področja ali dele raziskovalnih projektov. Člen 5(1), točka (b), Uredbe (EU) 2016/679 določa, da nadaljnja obdelava v znanstveno- ali zgodovinskoraziskovalne namene ali statistične namene v skladu s členom 89(1) Uredbe (EU) 2016/679 ne velja za nezdružljivo s prvotnimi nameni. Za neosebne podatke bi morale biti omejitve uporabe navedene v dovoljenju imetnika podatkov. |
| --- | --- |

(50)

Priznanim organizacijam za podatkovni altruizem bi moralo biti omogočeno, da zbirajo ustrezne podatke neposredno pri fizičnih in pravnih osebah ali da obdelujejo podatke, ki so jih zbrali drugi. Organizacije za podatkovni altruizem bi lahko zbrane podatke obdelale za namene, ki jih same vzpostavijo, ali bi po potrebi obdelavo za te namene dovolile tretjim osebam. Kadar so priznane organizacije za podatkovni altruizem obdelovalci ali upravljavci podatkov, kot je opredeljeno v Uredbi (EU) 2016/679, bi morali izpolnjevati navedeno uredbo. Podatkovni altruizem naj bi bil običajno odvisen od privolitve posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki, v smislu člena 6(1), točka (a), in člena 9(2), točka (a), Uredbe (EU) 2016/679, ki bi morala biti v skladu z zahtevami za zakonito privolitev v skladu s členoma 7 in 8 navedene uredbe. V skladu z Uredbo (EU) 2016/679 bi bilo mogoče znanstvenoraziskovalne namene podpirati s privolitvijo za nekatera področja znanstvenega raziskovanja, kadar so v skladu s priznanimi etičnimi standardi znanstvenega raziskovanja, ali samo za nekatera raziskovalna področja ali dele raziskovalnih projektov. Člen 5(1), točka (b), Uredbe (EU) 2016/679 določa, da nadaljnja obdelava v znanstveno- ali zgodovinskoraziskovalne namene ali statistične namene v skladu s členom 89(1) Uredbe (EU) 2016/679 ne velja za nezdružljivo s prvotnimi nameni. Za neosebne podatke bi morale biti omejitve uporabe navedene v dovoljenju imetnika podatkov.

| (51) | Pristojne organe za priznane organizacije za podatkovni altruizem, imenovane za nadzor skladnosti priznanih organizacij za podatkovni altruizem z zahtevami iz te uredbe, bi bilo treba izbrati na podlagi njihove sposobnosti in strokovnega znanja. Morali bi biti neodvisni od vseh organizacij za podatkovni altruizem ter pregledni in nepristranski pri opravljanju svojih nalog. Države članice bi morale Komisijo uradno obvestiti o identiteti teh pristojnih organov za priznane organizacije za podatkovni altruizem. Pooblastila in pristojnosti pristojnih organov za priznane organizacije za podatkovni altruizem ne bi smeli posegati v pristojnosti organov za varstvo podatkov. Zlasti glede vprašanj, pri katerih je potrebna ocena skladnosti z Uredbo (EU) 2016/679, bi moral pristojni organ za priznane organizacije za podatkovni altruizem, kadar je to ustrezno, za mnenje ali odločitev zaprositi pristojni nadzorni organ, ustanovljen na podlagi navedene uredbe. |
| --- | --- |

(51)

Pristojne organe za priznane organizacije za podatkovni altruizem, imenovane za nadzor skladnosti priznanih organizacij za podatkovni altruizem z zahtevami iz te uredbe, bi bilo treba izbrati na podlagi njihove sposobnosti in strokovnega znanja. Morali bi biti neodvisni od vseh organizacij za podatkovni altruizem ter pregledni in nepristranski pri opravljanju svojih nalog. Države članice bi morale Komisijo uradno obvestiti o identiteti teh pristojnih organov za priznane organizacije za podatkovni altruizem. Pooblastila in pristojnosti pristojnih organov za priznane organizacije za podatkovni altruizem ne bi smeli posegati v pristojnosti organov za varstvo podatkov. Zlasti glede vprašanj, pri katerih je potrebna ocena skladnosti z Uredbo (EU) 2016/679, bi moral pristojni organ za priznane organizacije za podatkovni altruizem, kadar je to ustrezno, za mnenje ali odločitev zaprositi pristojni nadzorni organ, ustanovljen na podlagi navedene uredbe.

| (52) | Za vzpostavljanje zaupanja ter dodatno pravno varnost in prijaznost do uporabnika pri postopku dajanja ali umika privolitve, zlasti v okviru znanstvenega raziskovanja in statistične uporabe podatkov, ki so bili dani na voljo na altruistični podlagi, bi bilo treba pripraviti evropski privolitveni obrazec za podatkovni altruizem in ga uporabljati v okviru altruistične souporabe podatkov. Tak obrazec bi moral prispevati k dodatni preglednosti za posameznike, na katere se nanašajo osebni podatki, glede tega, da bosta dostop do njihovih podatkov in uporaba teh podatkov potekala v skladu z njihovo privolitvijo in ob polnem spoštovanju pravil o varstvu podatkov. Prav tako bi moral zagotavljati lažjo privolitev ali umik privolitve, z njegovo pomočjo pa bi bilo mogoče tudi racionalizirati podatkovni altruizem podjetij in dati na razpolago mehanizem, s katerim bi taka podjetja lahko umaknila svojo dovoljenje za uporabo podatkov. Za upoštevanje posebnosti posameznih sektorjev, tudi z vidika varstva podatkov, bi moral evropski privolitveni obrazec za podatkovni altruizem uporabiti modularni pristop, ki omogoča prilagoditev za konkretne sektorje in za različne namene. |
| --- | --- |

(52)

Za vzpostavljanje zaupanja ter dodatno pravno varnost in prijaznost do uporabnika pri postopku dajanja ali umika privolitve, zlasti v okviru znanstvenega raziskovanja in statistične uporabe podatkov, ki so bili dani na voljo na altruistični podlagi, bi bilo treba pripraviti evropski privolitveni obrazec za podatkovni altruizem in ga uporabljati v okviru altruistične souporabe podatkov. Tak obrazec bi moral prispevati k dodatni preglednosti za posameznike, na katere se nanašajo osebni podatki, glede tega, da bosta dostop do njihovih podatkov in uporaba teh podatkov potekala v skladu z njihovo privolitvijo in ob polnem spoštovanju pravil o varstvu podatkov. Prav tako bi moral zagotavljati lažjo privolitev ali umik privolitve, z njegovo pomočjo pa bi bilo mogoče tudi racionalizirati podatkovni altruizem podjetij in dati na razpolago mehanizem, s katerim bi taka podjetja lahko umaknila svojo dovoljenje za uporabo podatkov. Za upoštevanje posebnosti posameznih sektorjev, tudi z vidika varstva podatkov, bi moral evropski privolitveni obrazec za podatkovni altruizem uporabiti modularni pristop, ki omogoča prilagoditev za konkretne sektorje in za različne namene.

| (53) | Za uspešno izvedbo okvira za upravljanje podatkov bi bilo treba ustanoviti Evropski odbor za podatkovne inovacije v obliki strokovne skupine. Evropski odbor za podatkovne inovacije bi moral biti sestavljen iz predstavnikov pristojnih organov za storitve posredovanja podatkov in pristojnih organov za registracijo organizacij za podatkovni altruizem vseh držav članic, Evropskega odbora za varstvo podatkov, Evropskega nadzornika za varstvo podatkov, Agencije Evropske unije za kibernetsko varnost (ENISA), Komisije, odposlanca EU za MSP ali predstavnika, ki ga imenuje mreža odposlancev za MSP, in drugih predstavnikov zadevnih organov v določenih sektorjih, pa tudi organov s posebnim strokovnim znanjem. Evropski odbor za podatkovne inovacije je sestavljen iz različnih podskupin, vključno s podskupino za vključevanje deležnikov, v kateri so ustrezni predstavniki industrije, kot so zdravje, okolje, kmetijstvo, promet, energija, industrijska proizvodnja, mediji, kulturni in ustvarjalni sektorji ter statistika, kot tudi raziskovalnega področja, akademskih krogov, civilne družbe, organizacij za standardizacijo, zadevnih skupnih evropskih podatkovnih prostorov ter drugih ustreznih deležnikov in tretjih oseb, med drugim organov s posebnim strokovnim znanjem, kot so nacionalni statistični uradi. |
| --- | --- |

(53)

Za uspešno izvedbo okvira za upravljanje podatkov bi bilo treba ustanoviti Evropski odbor za podatkovne inovacije v obliki strokovne skupine. Evropski odbor za podatkovne inovacije bi moral biti sestavljen iz predstavnikov pristojnih organov za storitve posredovanja podatkov in pristojnih organov za registracijo organizacij za podatkovni altruizem vseh držav članic, Evropskega odbora za varstvo podatkov, Evropskega nadzornika za varstvo podatkov, Agencije Evropske unije za kibernetsko varnost (ENISA), Komisije, odposlanca EU za MSP ali predstavnika, ki ga imenuje mreža odposlancev za MSP, in drugih predstavnikov zadevnih organov v določenih sektorjih, pa tudi organov s posebnim strokovnim znanjem. Evropski odbor za podatkovne inovacije je sestavljen iz različnih podskupin, vključno s podskupino za vključevanje deležnikov, v kateri so ustrezni predstavniki industrije, kot so zdravje, okolje, kmetijstvo, promet, energija, industrijska proizvodnja, mediji, kulturni in ustvarjalni sektorji ter statistika, kot tudi raziskovalnega področja, akademskih krogov, civilne družbe, organizacij za standardizacijo, zadevnih skupnih evropskih podatkovnih prostorov ter drugih ustreznih deležnikov in tretjih oseb, med drugim organov s posebnim strokovnim znanjem, kot so nacionalni statistični uradi.

| (54) | Evropski odbor za podatkovne inovacije bi moral pomagati Komisiji pri usklajevanju nacionalnih praks in politik o tematiki, ki jo pokriva ta uredba, in pri podpiranju medsektorske uporabe podatkov ob upoštevanju načel evropskega okvira interoperabilnosti ter z uporabo evropskih in mednarodnih standardov in specifikacij, vključno z večdeležniško platformo EU za standardizacijo informacijsko-komunikacijske tehnologije, osnovnimi besednjaki in temelji Instrumenta za povezovanje Evrope, ter bi moral upoštevati standardizacijo, ki poteka v posebnih sektorjih ali na posebnih področjih. V delo na področju tehnične standardizacije bi lahko spadalo med drugim ugotavljanje prednostnih nalog za razvoj standardov ter vzpostavitev in vzdrževanje nabora tehničnih in zakonskih standardov za prenos podatkov med okoljema za obdelavo, ki omogoča, da se podatkovni prostori organizirajo, zlasti s pojasnjevanjem, kateri standardi in prakse so medsektorski in kateri sektorski, ter razlikovanjem med njimi. Evropski odbor za podatkovne inovacije bi moral sodelovati s sektorskimi organi, mrežami, strokovnimi skupinami ali drugimi medsektorskimi organizacijami, ki se ukvarjajo s ponovno uporabo podatkov. V zvezi s podatkovnim altruizmom bi moral Evropski odbor za podatkovne inovacije Komisiji pomagati pri pripravi privolitvenega obrazca za podatkovni altruizem po posvetovanju z Evropskim odborom za varstvo podatkov. Evropski odbor za podatkovne inovacije bi moral s predlaganjem smernic o skupnih evropskih podatkovnih prostorih podpirati razvoj evropskega podatkovnega gospodarstva, delujočega na podlagi teh podatkovnih prostorov, kot je določeno v evropski strategiji za podatke. |
| --- | --- |

(54)

Evropski odbor za podatkovne inovacije bi moral pomagati Komisiji pri usklajevanju nacionalnih praks in politik o tematiki, ki jo pokriva ta uredba, in pri podpiranju medsektorske uporabe podatkov ob upoštevanju načel evropskega okvira interoperabilnosti ter z uporabo evropskih in mednarodnih standardov in specifikacij, vključno z večdeležniško platformo EU za standardizacijo informacijsko-komunikacijske tehnologije, osnovnimi besednjaki in temelji Instrumenta za povezovanje Evrope, ter bi moral upoštevati standardizacijo, ki poteka v posebnih sektorjih ali na posebnih področjih. V delo na področju tehnične standardizacije bi lahko spadalo med drugim ugotavljanje prednostnih nalog za razvoj standardov ter vzpostavitev in vzdrževanje nabora tehničnih in zakonskih standardov za prenos podatkov med okoljema za obdelavo, ki omogoča, da se podatkovni prostori organizirajo, zlasti s pojasnjevanjem, kateri standardi in prakse so medsektorski in kateri sektorski, ter razlikovanjem med njimi. Evropski odbor za podatkovne inovacije bi moral sodelovati s sektorskimi organi, mrežami, strokovnimi skupinami ali drugimi medsektorskimi organizacijami, ki se ukvarjajo s ponovno uporabo podatkov. V zvezi s podatkovnim altruizmom bi moral Evropski odbor za podatkovne inovacije Komisiji pomagati pri pripravi privolitvenega obrazca za podatkovni altruizem po posvetovanju z Evropskim odborom za varstvo podatkov. Evropski odbor za podatkovne inovacije bi moral s predlaganjem smernic o skupnih evropskih podatkovnih prostorih podpirati razvoj evropskega podatkovnega gospodarstva, delujočega na podlagi teh podatkovnih prostorov, kot je določeno v evropski strategiji za podatke.

| (55) | Države članice bi morale določiti pravila o kaznih, ki se uporabljajo za kršitve te uredbe, in bi morale sprejeti vse potrebne ukrepe za zagotovitev, da se te kazni izvajajo. Te kazni bi morale biti učinkovite, sorazmerne in odvračilne. Velika odstopanja med pravili o kaznih bi lahko povzročila izkrivljanje konkurence na digitalnem enotnem trgu. V tem smislu bi lahko bila koristna harmonizacija takih pravil. |
| --- | --- |

(55)

Države članice bi morale določiti pravila o kaznih, ki se uporabljajo za kršitve te uredbe, in bi morale sprejeti vse potrebne ukrepe za zagotovitev, da se te kazni izvajajo. Te kazni bi morale biti učinkovite, sorazmerne in odvračilne. Velika odstopanja med pravili o kaznih bi lahko povzročila izkrivljanje konkurence na digitalnem enotnem trgu. V tem smislu bi lahko bila koristna harmonizacija takih pravil.

| (56) | Da se zagotovi učinkovito izvrševanje te uredbe ter ponudnikom storitev posredovanja podatkov in subjektom, ki se želijo registrirati kot priznane organizacije za podatkovni altruizem, omogoči, da lahko dostopajo do postopkov za priglasitev in registracijo ter ju v celoti opravijo na spletu in čezmejno, bi bilo treba take postopke ponuditi prek enotnega digitalnega vstopnega mesta, vzpostavljenega na podlagi Uredbe (EU) 2018/1724 Evropskega parlamenta in Sveta (29). Te postopke bi bilo treba dodati na seznam postopkov iz Priloge II k Uredbi (EU) 2018/1724. |
| --- | --- |

(56)

Da se zagotovi učinkovito izvrševanje te uredbe ter ponudnikom storitev posredovanja podatkov in subjektom, ki se želijo registrirati kot priznane organizacije za podatkovni altruizem, omogoči, da lahko dostopajo do postopkov za priglasitev in registracijo ter ju v celoti opravijo na spletu in čezmejno, bi bilo treba take postopke ponuditi prek enotnega digitalnega vstopnega mesta, vzpostavljenega na podlagi Uredbe (EU) 2018/1724 Evropskega parlamenta in Sveta (29). Te postopke bi bilo treba dodati na seznam postopkov iz Priloge II k Uredbi (EU) 2018/1724.

| (57) | Uredbo (EU) 2018/1724 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(57)

Uredbo (EU) 2018/1724 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti.

| (58) | Za zagotovitev učinkovitosti te uredbe bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo, da v skladu s členom 290 PDEU sprejme akte, s katerimi dopolni to uredbo tako, da določi posebne pogoje za prenos nekaterih kategorij neosebnih podatkov, ki se v specifičnih zakonodajnih aktih Unije štejejo za zelo občutljive, v tretje države, ter tako, da za priznane organizacije za podatkovni altruizem oblikuje pravila, ki jih morajo te organizacije izpolnjevati, in ki vsebuje informacije, tehnične in varnostne zahteve ter komunikacijske načrte in standarde interoperabilnosti. Zlasti je pomembno, da se Komisija pri svojem pripravljalnem delu ustrezno posvetuje, vključno na ravni strokovnjakov, in da se ta posvetovanja izvedejo v skladu z načeli, določenimi v Medinstitucionalnem sporazumu z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje (30). Za zagotovitev enakopravnega sodelovanja pri pripravi delegiranih aktov Evropski parlament in Svet zlasti prejmeta vse dokumente sočasno s strokovnjaki iz držav članic, njuni strokovnjaki pa se sistematično lahko udeležujejo sestankov strokovnih skupin Komisije, ki zadevajo pripravo delegiranih aktov. |
| --- | --- |

(58)

Za zagotovitev učinkovitosti te uredbe bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo, da v skladu s členom 290 PDEU sprejme akte, s katerimi dopolni to uredbo tako, da določi posebne pogoje za prenos nekaterih kategorij neosebnih podatkov, ki se v specifičnih zakonodajnih aktih Unije štejejo za zelo občutljive, v tretje države, ter tako, da za priznane organizacije za podatkovni altruizem oblikuje pravila, ki jih morajo te organizacije izpolnjevati, in ki vsebuje informacije, tehnične in varnostne zahteve ter komunikacijske načrte in standarde interoperabilnosti. Zlasti je pomembno, da se Komisija pri svojem pripravljalnem delu ustrezno posvetuje, vključno na ravni strokovnjakov, in da se ta posvetovanja izvedejo v skladu z načeli, določenimi v Medinstitucionalnem sporazumu z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje (30). Za zagotovitev enakopravnega sodelovanja pri pripravi delegiranih aktov Evropski parlament in Svet zlasti prejmeta vse dokumente sočasno s strokovnjaki iz držav članic, njuni strokovnjaki pa se sistematično lahko udeležujejo sestankov strokovnih skupin Komisije, ki zadevajo pripravo delegiranih aktov.

| (59) | Da se zagotovijo enotni pogoji za izvajanje te uredbe, bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila za pomoč organom javnega sektorja in ponovnim uporabnikom pri izpolnjevanju pogojev za ponovno uporabo iz te uredbe z določitvijo vzorčnih pogodbenih klavzul, na podlagi katerih lahko ponovni uporabniki prenesejo neosebne podatke v tretjo državo, za določitev, da so pravne, nadzorne in izvršilne ureditve tretje države enakovredne varstvu, zagotovljenem na podlagi prava Unije, za pripravo podobe skupnega logotipa za ponudnike storitev posredovanja podatkov in skupnega logotipa za priznane organizacije za podatkovni altruizem ter za vzpostavitev in pripravo evropskega privolitvenega obrazca za podatkovni altruizem. Ta pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (31). |
| --- | --- |

(59)

Da se zagotovijo enotni pogoji za izvajanje te uredbe, bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila za pomoč organom javnega sektorja in ponovnim uporabnikom pri izpolnjevanju pogojev za ponovno uporabo iz te uredbe z določitvijo vzorčnih pogodbenih klavzul, na podlagi katerih lahko ponovni uporabniki prenesejo neosebne podatke v tretjo državo, za določitev, da so pravne, nadzorne in izvršilne ureditve tretje države enakovredne varstvu, zagotovljenem na podlagi prava Unije, za pripravo podobe skupnega logotipa za ponudnike storitev posredovanja podatkov in skupnega logotipa za priznane organizacije za podatkovni altruizem ter za vzpostavitev in pripravo evropskega privolitvenega obrazca za podatkovni altruizem. Ta pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (31).

| (60) | Ta uredba ne bi smela vplivati na uporabo pravil o konkurenci, zlasti členov 101 in 102 PDEU. Ukrepi iz te uredbe se ne bi smeli uporabljati za omejevanje konkurence na način, ki je v nasprotju s PDEU. To zadeva zlasti pravila o izmenjavi konkurenčno občutljivih informacij med dejanskimi ali potencialnimi konkurenti prek storitev posredovanja podatkov. |
| --- | --- |

(60)

Ta uredba ne bi smela vplivati na uporabo pravil o konkurenci, zlasti členov 101 in 102 PDEU. Ukrepi iz te uredbe se ne bi smeli uporabljati za omejevanje konkurence na način, ki je v nasprotju s PDEU. To zadeva zlasti pravila o izmenjavi konkurenčno občutljivih informacij med dejanskimi ali potencialnimi konkurenti prek storitev posredovanja podatkov.

| (61) | V skladu s členom 42(1) Uredbe (EU) 2018/1725 je bilo opravljeno posvetovanje z Evropskim nadzornikom za varstvo podatkov in Evropskim odborom za varstvo podatkov, ki sta mnenje podala 10. marca 2021. |
| --- | --- |

(61)

V skladu s členom 42(1) Uredbe (EU) 2018/1725 je bilo opravljeno posvetovanje z Evropskim nadzornikom za varstvo podatkov in Evropskim odborom za varstvo podatkov, ki sta mnenje podala 10. marca 2021.

| (62) | Vodilno načelo te uredbe je spoštovanje temeljnih pravic in načel, ki jih priznava zlasti Listina Evropske unije o temeljnih pravicah, vključno s pravico do zasebnosti, varstvom osebnih podatkov, svobodo gospodarske pobude, lastninsko pravico in vključenostjo invalidov. V povezavi s slednjo bi morali biti organi in storitve javnega sektorja na podlagi te uredbe po potrebi skladni z direktivama (EU) 2016/2102 (32) in (EU) 2019/882 (33) Evropskega parlamenta in Sveta. Poleg tega bi bilo treba upoštevati oblikovanje za vse v kontekstu informacijske in komunikacijske tehnologije, pri čemer gre za zavestno in sistematično prizadevanje za proaktivno uporabo načel, metod in orodij za spodbujanje univerzalnega oblikovanja v računalniških tehnologijah, vključno z internetnimi tehnologijami, tako da ne bi bile potrebne naknadne prilagoditve ali posebno oblikovanje. |
| --- | --- |

(62)

Vodilno načelo te uredbe je spoštovanje temeljnih pravic in načel, ki jih priznava zlasti Listina Evropske unije o temeljnih pravicah, vključno s pravico do zasebnosti, varstvom osebnih podatkov, svobodo gospodarske pobude, lastninsko pravico in vključenostjo invalidov. V povezavi s slednjo bi morali biti organi in storitve javnega sektorja na podlagi te uredbe po potrebi skladni z direktivama (EU) 2016/2102 (32) in (EU) 2019/882 (33) Evropskega parlamenta in Sveta. Poleg tega bi bilo treba upoštevati oblikovanje za vse v kontekstu informacijske in komunikacijske tehnologije, pri čemer gre za zavestno in sistematično prizadevanje za proaktivno uporabo načel, metod in orodij za spodbujanje univerzalnega oblikovanja v računalniških tehnologijah, vključno z internetnimi tehnologijami, tako da ne bi bile potrebne naknadne prilagoditve ali posebno oblikovanje.

| (63) | Ker ciljev te uredbe, in sicer ponovne uporabe nekaterih kategorij podatkov, ki jih hranijo organi javnega sektorja, znotraj Unije ter oblikovanja priglasitvenega in nadzornega okvira za opravljanje storitev posredovanja podatkov, okvira za prostovoljno registracijo subjektov, ki dajejo podatke na voljo v altruistične namene ter okvira za vzpostavitev Evropskega odbora za podatkovne inovacije, države članice ne morejo zadovoljivo doseči, temveč se zaradi obsega ali učinkov ukrepa lažje dosežejo na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenih ciljev – |
| --- | --- |

(63)

Ker ciljev te uredbe, in sicer ponovne uporabe nekaterih kategorij podatkov, ki jih hranijo organi javnega sektorja, znotraj Unije ter oblikovanja priglasitvenega in nadzornega okvira za opravljanje storitev posredovanja podatkov, okvira za prostovoljno registracijo subjektov, ki dajejo podatke na voljo v altruistične namene ter okvira za vzpostavitev Evropskega odbora za podatkovne inovacije, države članice ne morejo zadovoljivo doseči, temveč se zaradi obsega ali učinkov ukrepa lažje dosežejo na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenih ciljev –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

POGLAVJE I

Splošne določbe

Člen 1

Predmet urejanja in področje uporabe

1.   Ta uredba določa:

| (a) | pogoje za ponovno uporabo nekaterih kategorij podatkov, ki jih hranijo organi javnega sektorja, znotraj Unije; |
| --- | --- |

(a)

pogoje za ponovno uporabo nekaterih kategorij podatkov, ki jih hranijo organi javnega sektorja, znotraj Unije;

| (b) | priglasitveni in nadzorni okvir za opravljanje storitev posredovanja podatkov; |
| --- | --- |

(b)

priglasitveni in nadzorni okvir za opravljanje storitev posredovanja podatkov;

| (c) | okvir za prostovoljno registracijo subjektov, ki zbirajo in obdelujejo podatke, dane na voljo v altruistične namene; in |
| --- | --- |

(c)

okvir za prostovoljno registracijo subjektov, ki zbirajo in obdelujejo podatke, dane na voljo v altruistične namene; in

| (d) | okvir za vzpostavitev Evropskega odbora za podatkovne inovacije. |
| --- | --- |

(d)

okvir za vzpostavitev Evropskega odbora za podatkovne inovacije.

2.   Ta uredba organov javnega sektorja ne obvezuje, da dovolijo ponovno uporabo podatkov, niti jih ne odvezuje od obveznosti v zvezi z zaupnostjo, ki zanje veljajo po pravu Unije ali nacionalnem pravu.

Ta uredba ne posega v:

| (a) | posebne določbe prava Unije ali nacionalnega prava glede dostopa do nekaterih kategorij podatkov ali njihove ponovne uporabe, zlasti v zvezi z odobritvijo dostopa do uradnih dokumentov in njihovim razkrivanjem; in |
| --- | --- |

(a)

posebne določbe prava Unije ali nacionalnega prava glede dostopa do nekaterih kategorij podatkov ali njihove ponovne uporabe, zlasti v zvezi z odobritvijo dostopa do uradnih dokumentov in njihovim razkrivanjem; in

| (b) | obveznosti organov javnega sektorja glede omogočanja ponovne uporabe podatkov na podlagi prava Unije ali nacionalnega prava ali v zahteve v zvezi z obdelavo neosebnih podatkov. |
| --- | --- |

(b)

obveznosti organov javnega sektorja glede omogočanja ponovne uporabe podatkov na podlagi prava Unije ali nacionalnega prava ali v zahteve v zvezi z obdelavo neosebnih podatkov.

Kadar sektorsko pravo Unije ali sektorsko nacionalno pravo organom javnega sektorja, ponudnikom storitev posredovanja podatkov ali priznanim organizacijam za podatkovni altruizem nalaga skladnost s posebnimi dodatnimi tehničnimi, upravnimi ali organizacijskimi zahtevami, vključno z ureditvijo izdaje dovoljenj ali certificiranja, se uporabljajo tudi določbe tega sektorskega prava Unije ali sektorskega nacionalnega prava. Vse takšne posebne dodatne zahteve morajo biti nediskriminatorne, sorazmerne in objektivno utemeljene.

3.   Za vse osebne podatke, ki se obdelujejo v zvezi s to uredbo, se uporablja pravo Unije in nacionalno pravo o varstvu osebnih podatkov. Ta uredba zlasti ne posega v uredbi (EU) 2016/679 in (EU) 2018/1725 ter direktivi 2002/58/ES in (EU) 2016/680, vključno glede pooblastil in pristojnosti nadzornih organov. V primeru nasprotja med to uredbo in pravom Unije o varstvu osebnih podatkov ali nacionalnim pravom, sprejetim v skladu s takim pravom Unije, prevlada ustrezno pravo Unije ali nacionalno pravo o varstvu osebnih podatkov. Ta uredba ne vzpostavlja pravne podlage za obdelavo osebnih podatkov ter ne vpliva na pravice in obveznost iz uredb (EU) 2016/679 ali (EU) 2018/1725 ali direktiv 2002/58/ES ali (EU) 2016/680.

4.   Ta uredba ne posega v uporabo konkurenčnega prava.

5.   Ta uredba ne posega v pristojnosti držav članic glede njihovih dejavnosti v zvezi z javno varnostjo, obrambo in nacionalno varnostjo.

Člen 2

Opredelitev pojmov

V tej uredbi se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

| (1) | „podatki“ pomeni vsak digitalni prikaz dejanj, dejstev ali informacij in vsako zbiranje takih dejanj, dejstev ali informacij, tudi v obliki zvočnega, vizualnega ali avdiovizualnega posnetka; |
| --- | --- |

(1)

„podatki“ pomeni vsak digitalni prikaz dejanj, dejstev ali informacij in vsako zbiranje takih dejanj, dejstev ali informacij, tudi v obliki zvočnega, vizualnega ali avdiovizualnega posnetka;

| (2) | „ponovna uporaba“ pomeni uporabo podatkov, s strani fizičnih ali pravnih oseb, ki jih hranijo organi javnega sektorja, za poslovne ali neposlovne namene, ki so različni od prvotnega namena v okviru javne naloge, zaradi katerega so bili podatki ustvarjeni, razen izmenjave podatkov med organi javnega sektorja zgolj zaradi opravljanja njihovih javnih nalog; |
| --- | --- |

(2)

„ponovna uporaba“ pomeni uporabo podatkov, s strani fizičnih ali pravnih oseb, ki jih hranijo organi javnega sektorja, za poslovne ali neposlovne namene, ki so različni od prvotnega namena v okviru javne naloge, zaradi katerega so bili podatki ustvarjeni, razen izmenjave podatkov med organi javnega sektorja zgolj zaradi opravljanja njihovih javnih nalog;

| (3) | „osebni podatki“ pomeni osebne podatke, kakor so opredeljeni v členu 4, točka 1, Uredbe (EU) 2016/679; |
| --- | --- |

(3)

„osebni podatki“ pomeni osebne podatke, kakor so opredeljeni v členu 4, točka 1, Uredbe (EU) 2016/679;

| (4) | „neosebni podatki“ pomeni podatke, ki niso osebni podatki; |
| --- | --- |

(4)

„neosebni podatki“ pomeni podatke, ki niso osebni podatki;

| (5) | „privolitev“ pomeni privolitev, kakor je opredeljena v členu 4, točka 11, Uredbe (EU) 2016/679; |
| --- | --- |

(5)

„privolitev“ pomeni privolitev, kakor je opredeljena v členu 4, točka 11, Uredbe (EU) 2016/679;

| (6) | „dovoljenje“ pomeni, da se uporabnikom podatkov dodeli pravica do obdelave neosebnih podatkov; |
| --- | --- |

(6)

„dovoljenje“ pomeni, da se uporabnikom podatkov dodeli pravica do obdelave neosebnih podatkov;

| (7) | „posameznik, na katerega se nanašajo osebni podatki“ pomeni posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki, iz člena 4, točka 1, Uredbe (EU) 2016/679; |
| --- | --- |

(7)

„posameznik, na katerega se nanašajo osebni podatki“ pomeni posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki, iz člena 4, točka 1, Uredbe (EU) 2016/679;

| (8) | „imetnik podatkov“ pomeni pravno osebo, vključno z organi javnega sektorja in mednarodnimi organizacijami, ali fizično osebo, ki v zvezi z zadevnimi specifičnimi podatki ni posameznik, na katerega se nanašajo osebni podatki, in ima v skladu z veljavnim pravom Unije ali nacionalnim pravom pravico odobriti dostop do nekaterih osebnih ali neosebnih podatkov ali jih dati v souporabo; |
| --- | --- |

(8)

„imetnik podatkov“ pomeni pravno osebo, vključno z organi javnega sektorja in mednarodnimi organizacijami, ali fizično osebo, ki v zvezi z zadevnimi specifičnimi podatki ni posameznik, na katerega se nanašajo osebni podatki, in ima v skladu z veljavnim pravom Unije ali nacionalnim pravom pravico odobriti dostop do nekaterih osebnih ali neosebnih podatkov ali jih dati v souporabo;

| (9) | „uporabnik podatkov“ pomeni fizično ali pravno osebo, ki ima zakonit dostop do nekaterih osebnih ali neosebnih podatkov in ima pravico, v primeru osebnih podatkov tudi na podlagi Uredbe (EU) 2016/679, uporabljati te podatke v poslovne ali neposlovne namene; |
| --- | --- |

(9)

„uporabnik podatkov“ pomeni fizično ali pravno osebo, ki ima zakonit dostop do nekaterih osebnih ali neosebnih podatkov in ima pravico, v primeru osebnih podatkov tudi na podlagi Uredbe (EU) 2016/679, uporabljati te podatke v poslovne ali neposlovne namene;

| (10) | „souporaba podatkov“ pomeni dajanje podatkov na voljo uporabniku podatkov s strani posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki, ali imetnika podatkov za namen skupne ali posamične uporabe teh podatkov na podlagi prostovoljnih sporazumov oziroma prava Unije ali nacionalnega prava, neposredno ali prek posrednika, na primer prek odprtih ali poslovnih licenc, proti plačilu pristojbine ali brezplačno; |
| --- | --- |

(10)

„souporaba podatkov“ pomeni dajanje podatkov na voljo uporabniku podatkov s strani posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki, ali imetnika podatkov za namen skupne ali posamične uporabe teh podatkov na podlagi prostovoljnih sporazumov oziroma prava Unije ali nacionalnega prava, neposredno ali prek posrednika, na primer prek odprtih ali poslovnih licenc, proti plačilu pristojbine ali brezplačno;

| (11) | „storitev posredovanja podatkov“ pomeni storitev, katere namen je s tehničnimi, pravnimi ali drugimi sredstvi vzpostaviti poslovne odnose za namene souporabe podatkov med nedoločenim številom posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki, in imetnikov podatkov na eni strani ter uporabnikov podatkov na drugi strani, vključno z namenom uveljavljanja pravic posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki, v povezavi z osebnimi podatki, kamor se pa med drugim ne štejejo:






  (a) | storitve, ki dobivajo podatke od imetnikov podatkov, in podatke združujejo, bogatijo ali pretvarjajo, da bi se jim dodala znatna vrednost, ter za uporabo nastalih podatkov uporabnikom podatkov podeljujejo licence, ne da bi vzpostavili poslovni odnos med imetniki podatkov in uporabniki podatkov; |
| --- | --- | --- |

(11)

„storitev posredovanja podatkov“ pomeni storitev, katere namen je s tehničnimi, pravnimi ali drugimi sredstvi vzpostaviti poslovne odnose za namene souporabe podatkov med nedoločenim številom posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki, in imetnikov podatkov na eni strani ter uporabnikov podatkov na drugi strani, vključno z namenom uveljavljanja pravic posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki, v povezavi z osebnimi podatki, kamor se pa med drugim ne štejejo:

(a)

storitve, ki dobivajo podatke od imetnikov podatkov, in podatke združujejo, bogatijo ali pretvarjajo, da bi se jim dodala znatna vrednost, ter za uporabo nastalih podatkov uporabnikom podatkov podeljujejo licence, ne da bi vzpostavili poslovni odnos med imetniki podatkov in uporabniki podatkov;

| (b) | storitve, pri katerih gre predvsem za posredovanje avtorsko zaščitenih vsebin; |
| --- | --- |

(b)

storitve, pri katerih gre predvsem za posredovanje avtorsko zaščitenih vsebin;

| (c) | storitve, ki jih uporablja izključno en imetnik podatkov, da bi omogočil uporabo podatkov, ki jih hrani ta imetnik podatkov, ali jih uporablja več pravnih oseb v zaprti skupini, vključno z odnosi z dobavitelji ali strankami ali sodelovanji, vzpostavljenimi s pogodbo, zlasti tistimi, katerih glavni cilj je zagotavljanje funkcionalnosti predmetov in naprav, povezanih z internetom stvari; |
| --- | --- |

(c)

storitve, ki jih uporablja izključno en imetnik podatkov, da bi omogočil uporabo podatkov, ki jih hrani ta imetnik podatkov, ali jih uporablja več pravnih oseb v zaprti skupini, vključno z odnosi z dobavitelji ali strankami ali sodelovanji, vzpostavljenimi s pogodbo, zlasti tistimi, katerih glavni cilj je zagotavljanje funkcionalnosti predmetov in naprav, povezanih z internetom stvari;

| (d) | storitve souporabe podatkov, ki jih ponujajo organi javnega sektorja, in katerih namen ni vzpostavitev poslovnih odnosov; |
| --- | --- |

(d)

storitve souporabe podatkov, ki jih ponujajo organi javnega sektorja, in katerih namen ni vzpostavitev poslovnih odnosov;

| (12) | „obdelava“ pomeni obdelavo, kot je opredeljena v členu 4, točka (2), Uredbe (EU) 2016/679 v zvezi z osebnimi podatki, ali v členu 3, točka (2), Uredbe (EU) 2018/1807 v zvezi z neosebnimi podatki; |
| --- | --- |

(12)

„obdelava“ pomeni obdelavo, kot je opredeljena v členu 4, točka (2), Uredbe (EU) 2016/679 v zvezi z osebnimi podatki, ali v členu 3, točka (2), Uredbe (EU) 2018/1807 v zvezi z neosebnimi podatki;

| (13) | „dostop“ pomeni uporabo podatkov v skladu s posebnimi tehničnimi, pravnimi ali organizacijskimi zahtevami, ne da bi to nujno pomenilo prenos ali nalaganje podatkov; |
| --- | --- |

(13)

„dostop“ pomeni uporabo podatkov v skladu s posebnimi tehničnimi, pravnimi ali organizacijskimi zahtevami, ne da bi to nujno pomenilo prenos ali nalaganje podatkov;

| (14) | „glavni sedež“ pravne osebe pomeni lokacijo njene osrednje uprave v Uniji; |
| --- | --- |

(14)

„glavni sedež“ pravne osebe pomeni lokacijo njene osrednje uprave v Uniji;

| (15) | „storitve podatkovnih zadrug“ pomeni storitve posredovanja podatkov, ki jih ponuja organizacijska struktura, sestavljena iz posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki, enoosebnih podjetij ali MSP, ki so člani te strukture, katere glavni cilji so podpirati svoje člane pri uveljavljanju njihovih pravic v zvezi z nekaterimi podatki, vključno v zvezi s sprejemanjem informiranih odločitev, preden privolijo v obdelavo podatkov, izmenjava mnenj o namenih obdelave podatkov in o pogojih, ki bi najbolje predstavljali interese svojih članov v zvezi z njihovimi podatki, ali pogajanja o pogojih za obdelavo podatkov v imenu svojih članov, preden dovolijo obdelavo neosebnih podatkov ali preden privolijo v obdelavo osebnih podatkov; |
| --- | --- |

(15)

„storitve podatkovnih zadrug“ pomeni storitve posredovanja podatkov, ki jih ponuja organizacijska struktura, sestavljena iz posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki, enoosebnih podjetij ali MSP, ki so člani te strukture, katere glavni cilji so podpirati svoje člane pri uveljavljanju njihovih pravic v zvezi z nekaterimi podatki, vključno v zvezi s sprejemanjem informiranih odločitev, preden privolijo v obdelavo podatkov, izmenjava mnenj o namenih obdelave podatkov in o pogojih, ki bi najbolje predstavljali interese svojih članov v zvezi z njihovimi podatki, ali pogajanja o pogojih za obdelavo podatkov v imenu svojih članov, preden dovolijo obdelavo neosebnih podatkov ali preden privolijo v obdelavo osebnih podatkov;

| (16) | „podatkovni altruizem“ pomeni prostovoljno deljenje podatkov na podlagi privolitve posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki, v obdelavo osebnih podatkov, ki se nanašajo nanje, ali na podlagi dovoljenj imetnikov podatkov za omogočanje uporabe njihovih neosebnih podatkov, ne da bi zahtevali ali prejeli nadomestilo, ki presega nadomestilo v povezavi z nastalimi stroški dajanja svojih podatkov na voljo, kjer je primerno za cilje v splošnem interesu, kot je določeno v nacionalnem pravu, kot so zdravstvo, boj proti podnebnim spremembam, izboljšanje mobilnosti, omogočanje razvoja, priprave in izkazovanja uradne statistike, izboljšanje opravljanja javnih storitev, oblikovanje javnih politik ali znanstveno raziskovanje v splošnem interesu; |
| --- | --- |

(16)

„podatkovni altruizem“ pomeni prostovoljno deljenje podatkov na podlagi privolitve posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki, v obdelavo osebnih podatkov, ki se nanašajo nanje, ali na podlagi dovoljenj imetnikov podatkov za omogočanje uporabe njihovih neosebnih podatkov, ne da bi zahtevali ali prejeli nadomestilo, ki presega nadomestilo v povezavi z nastalimi stroški dajanja svojih podatkov na voljo, kjer je primerno za cilje v splošnem interesu, kot je določeno v nacionalnem pravu, kot so zdravstvo, boj proti podnebnim spremembam, izboljšanje mobilnosti, omogočanje razvoja, priprave in izkazovanja uradne statistike, izboljšanje opravljanja javnih storitev, oblikovanje javnih politik ali znanstveno raziskovanje v splošnem interesu;

| (17) | „organ javnega sektorja“ pomeni državne, regionalne ali lokalne organe, osebe javnega prava ali združenja, ki jih je ustanovil eden ali več takih organov ali ena ali več takih oseb javnega prava; |
| --- | --- |

(17)

„organ javnega sektorja“ pomeni državne, regionalne ali lokalne organe, osebe javnega prava ali združenja, ki jih je ustanovil eden ali več takih organov ali ena ali več takih oseb javnega prava;

| (18) | „osebe javnega prava“ pomeni osebe, ki imajo vse naslednje značilnosti:






  (a) | so ustanovljene s posebnim namenom zadovoljevanja potreb v splošnem interesu in niso industrijske ali poslovne narave; |
| --- | --- | --- |

(18)

„osebe javnega prava“ pomeni osebe, ki imajo vse naslednje značilnosti:

(a)

so ustanovljene s posebnim namenom zadovoljevanja potreb v splošnem interesu in niso industrijske ali poslovne narave;

| (b) | so pravne osebe; |
| --- | --- |

(b)

so pravne osebe;

| (c) | jih večinoma financirajo državni, regionalni ali lokalni organi ali druge osebe javnega prava; so pod upraviteljskim nadzorom navedenih organov; ali imajo upravni, upraviteljski ali nadzorni odbor, v katerega več kot polovico članov imenujejo državni, regionalni ali lokalni organi ali druge osebe javnega prava; |
| --- | --- |

(c)

jih večinoma financirajo državni, regionalni ali lokalni organi ali druge osebe javnega prava; so pod upraviteljskim nadzorom navedenih organov; ali imajo upravni, upraviteljski ali nadzorni odbor, v katerega več kot polovico članov imenujejo državni, regionalni ali lokalni organi ali druge osebe javnega prava;

| (19) | „javno podjetje“ pomeni vsako podjetje, nad katerim lahko organi javnega sektorja neposredno ali posredno izvajajo prevladujoč vpliv zaradi svojega lastništva, svojega finančnega sodelovanja v njih ali pravil, ki jih urejajo; za namene te opredelitve pojma se domneva, da imajo organi javnega sektorja prevladujoč vpliv v katerem koli od naslednjih primerov, v katerih ti organi neposredno ali posredno:






  (a) | imajo v lasti večino vpisanega kapitala podjetja; |
| --- | --- | --- |

(19)

„javno podjetje“ pomeni vsako podjetje, nad katerim lahko organi javnega sektorja neposredno ali posredno izvajajo prevladujoč vpliv zaradi svojega lastništva, svojega finančnega sodelovanja v njih ali pravil, ki jih urejajo; za namene te opredelitve pojma se domneva, da imajo organi javnega sektorja prevladujoč vpliv v katerem koli od naslednjih primerov, v katerih ti organi neposredno ali posredno:

(a)

imajo v lasti večino vpisanega kapitala podjetja;

| (b) | nadzirajo večino glasov, povezanih z delnicami, ki jih izda podjetje; |
| --- | --- |

(b)

nadzirajo večino glasov, povezanih z delnicami, ki jih izda podjetje;

| (c) | lahko imenujejo več kakor polovico članov upravnega, vodstvenega ali nadzornega organa podjetja; |
| --- | --- |

(c)

lahko imenujejo več kakor polovico članov upravnega, vodstvenega ali nadzornega organa podjetja;

| (20) | „varno okolje za obdelavo“ pomeni fizično ali virtualno okolje in organizacijska sredstva, da se zagotovi skladnost tako s pravom Unije, kot je Uredba (EU) 2016/679, zlasti v zvezami s pravicami posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki, pravicami intelektualne lastnine, poslovno in statistično zaupnostjo ter celovitostjo in dostopnostjo, kot tudi z veljavnim nacionalnim pravom ter da se subjektu, ki zagotavlja varno okolje za obdelavo, omogoča, da določa in nadzoruje vse dejavnosti obdelave podatkov, tudi prikaz, shranjevanje, nalaganje s strežnika ter izvoz podatkov in obdelavo izpeljanih podatkov z računalniškimi algoritmi; |
| --- | --- |

(20)

„varno okolje za obdelavo“ pomeni fizično ali virtualno okolje in organizacijska sredstva, da se zagotovi skladnost tako s pravom Unije, kot je Uredba (EU) 2016/679, zlasti v zvezami s pravicami posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki, pravicami intelektualne lastnine, poslovno in statistično zaupnostjo ter celovitostjo in dostopnostjo, kot tudi z veljavnim nacionalnim pravom ter da se subjektu, ki zagotavlja varno okolje za obdelavo, omogoča, da določa in nadzoruje vse dejavnosti obdelave podatkov, tudi prikaz, shranjevanje, nalaganje s strežnika ter izvoz podatkov in obdelavo izpeljanih podatkov z računalniškimi algoritmi;

| (21) | „zakoniti zastopnik“ pomeni fizično ali pravno osebo s sedežem v Uniji, ki je izrecno imenovana za to, da deluje v imenu ponudnika storitev posredovanja podatkov ali subjekta, ki za cilje v splošnem interesu zbira podatke, ki jih na podlagi podatkovnega altruizma dajo na voljo fizične ali pravne osebe brez sedeža v Uniji, in na katero se lahko – namesto na ponudnika storitve posredovanja podatkov ali na subjekt oziroma poleg njiju – obrnejo pristojni organi za storitve posredovanja podatkov in pristojni organi za priznane organizacije za podatkovni altruizem v zvezi z obveznostmi na podlagi te uredbe, med drugim tudi v zvezi z začetkom izvršilnega postopka proti ponudniku storitev posredovanja podatkov ali subjektu, ki ne izpolnjuje svojih obveznosti in nima sedeža v Uniji. |
| --- | --- |

(21)

„zakoniti zastopnik“ pomeni fizično ali pravno osebo s sedežem v Uniji, ki je izrecno imenovana za to, da deluje v imenu ponudnika storitev posredovanja podatkov ali subjekta, ki za cilje v splošnem interesu zbira podatke, ki jih na podlagi podatkovnega altruizma dajo na voljo fizične ali pravne osebe brez sedeža v Uniji, in na katero se lahko – namesto na ponudnika storitve posredovanja podatkov ali na subjekt oziroma poleg njiju – obrnejo pristojni organi za storitve posredovanja podatkov in pristojni organi za priznane organizacije za podatkovni altruizem v zvezi z obveznostmi na podlagi te uredbe, med drugim tudi v zvezi z začetkom izvršilnega postopka proti ponudniku storitev posredovanja podatkov ali subjektu, ki ne izpolnjuje svojih obveznosti in nima sedeža v Uniji.

POGLAVJE II

Ponovna uporaba nekaterih kategorij zaščitenih podatkov, ki jih hranijo organi javnega sektorja

Člen 3

Kategorije podatkov

1.   To poglavje se uporablja za podatke, ki jih hranijo organi javnega sektorja in ki so zaščiteni iz razlogov:

| (a) | poslovne zaupnosti, vključno s poslovnimi in poklicnimi skrivnostmi ter skrivnostmi podjetja; |
| --- | --- |

(a)

poslovne zaupnosti, vključno s poslovnimi in poklicnimi skrivnostmi ter skrivnostmi podjetja;

| (b) | statistične zaupnosti; |
| --- | --- |

(b)

statistične zaupnosti;

| (c) | varstva pravic intelektualne lastnine tretjih oseb ali |
| --- | --- |

(c)

varstva pravic intelektualne lastnine tretjih oseb ali

| (d) | varstva osebnih podatkov, če taki podatki ne spadajo na področje uporabe Direktive (EU) 2019/1024. |
| --- | --- |

(d)

varstva osebnih podatkov, če taki podatki ne spadajo na področje uporabe Direktive (EU) 2019/1024.

2.   To poglavje se ne uporablja za:

| (a) | podatke, ki jih hranijo javna podjetja; |
| --- | --- |

(a)

podatke, ki jih hranijo javna podjetja;

| (b) | podatke, ki jih hranijo javne radiotelevizije in njihove podružnice ter drugi organi ali njihove podružnice za opravljanje javne službe radiotelevizije; |
| --- | --- |

(b)

podatke, ki jih hranijo javne radiotelevizije in njihove podružnice ter drugi organi ali njihove podružnice za opravljanje javne službe radiotelevizije;

| (c) | podatke, ki jih hranijo kulturne in izobraževalne ustanove; |
| --- | --- |

(c)

podatke, ki jih hranijo kulturne in izobraževalne ustanove;

| (d) | podatke, ki jih hranijo organi javnega sektorja in so zaščiteni iz razlogov javne varnosti, obrambe ali nacionalne varnosti, ali |
| --- | --- |

(d)

podatke, ki jih hranijo organi javnega sektorja in so zaščiteni iz razlogov javne varnosti, obrambe ali nacionalne varnosti, ali

| (e) | podatke, katerih zagotavljanje je dejavnost, ki ni del izvajanja javne naloge zadevnih organov javnega sektorja, kakor je opredeljena z zakoni ali drugimi zavezujočimi pravili v zadevni državi članici ali, če takih pravil ni, kakor je opredeljena v skladu z običajno upravno prakso v zadevni državi članici, pod pogojem, da je obseg javnih nalog pregleden in se pregleduje. |
| --- | --- |

(e)

podatke, katerih zagotavljanje je dejavnost, ki ni del izvajanja javne naloge zadevnih organov javnega sektorja, kakor je opredeljena z zakoni ali drugimi zavezujočimi pravili v zadevni državi članici ali, če takih pravil ni, kakor je opredeljena v skladu z običajno upravno prakso v zadevni državi članici, pod pogojem, da je obseg javnih nalog pregleden in se pregleduje.

3.   To poglavje tudi ne posega v:

| (a) | pravo Unije in nacionalno pravo ter mednarodne sporazume, ki zadevajo varstvo kategorij podatkov iz odstavka 1 in katerih pogodbenice so Unija ali države članice; ter |
| --- | --- |

(a)

pravo Unije in nacionalno pravo ter mednarodne sporazume, ki zadevajo varstvo kategorij podatkov iz odstavka 1 in katerih pogodbenice so Unija ali države članice; ter

| (b) | pravo Unije in nacionalno pravo o dostopu do dokumentov. |
| --- | --- |

(b)

pravo Unije in nacionalno pravo o dostopu do dokumentov.

Člen 4

Prepoved izključnih dogovorov

1.   Prepovedani so sporazumi ali druge prakse v zvezi s ponovno uporabo podatkov, ki jih hranijo organi javnega sektorja in ki vsebujejo kategorije podatkov iz člena 3(1), če se s temi sporazumi ali drugimi praksami podeljujejo izključne pravice ali je njihov cilj ali posledica podelitev takih izključnih pravic ali omejitev razpoložljivosti podatkov za ponovno uporabo s strani subjektov, ki ne sodelujejo pri takih sporazumih ali praksah.

2.   Z odstopanjem od odstavka 1 se lahko podeli izključna pravica do ponovne uporabe podatkov iz navedenega odstavka, kolikor je to potrebno zaradi zagotovitve storitve ali izdelka v splošnem interesu, ki sicer ne bi bila možna.

3.   Izključna pravica iz odstavka 2 se podeli z upravnim aktom ali pogodbenim dogovorom v skladu z veljavnim pravom Unije in nacionalnim pravom ter ob upoštevanju načel preglednosti, enake obravnave in nediskriminacije.

4.   Obdobje trajanja izključne pravice do ponovne uporabe podatkov ne sme biti daljše od 12 mesecev. Kadar se sklene pogodba, je obdobje trajanje pogodbe enako kot obdobje trajanja izključne pravice.

5.   Podelitev izključne pravice na podlagi odstavkov 2, 3 in 4, vključno z razlogi, zakaj je treba podeliti tako pravico, mora biti pregledna in javno dostopna na spletu ter v obliki, ki je skladna z ustreznim pravom Unije o javnem naročanju.

6.   Sporazumi ali druge prakse, ki spadajo na področje uporabe prepovedi iz odstavka 1 in ki ne izpolnjujejo pogojev, določenih v odstavkih 2 in 3, ter so bili sklenjeni pred 23. junijem 2022, se prekinejo ob izteku veljavne pogodbe, v vsakem primeru pa do 24. decembra 2024.

Člen 5

Pogoji za ponovno uporabo

1.   Organi javnega sektorja, ki so po nacionalnem pravu pristojni za odobritev ali zavrnitev dostopa za ponovno uporabo ene ali več kategorij podatkov iz člena 3(1), prek enotne informacijske točke iz člena 8 javno objavijo pogoje za dovolitev take ponovne uporabe in postopek za vložitev zahtevka za ponovno uporabo. Pri odobritvi ali zavrnitvi dostopa za ponovno uporabo jim lahko pomagajo pristojni organi iz člena 7(1).

Države članice zagotovijo, da organi javnega sektorja razpolagajo z vsemi potrebnimi viri za izpolnjevanje tega člena.

2.   Pogoji za ponovno uporabo morajo biti v zvezi s kategorijami podatkov, nameni ponovne uporabe in naravo podatkov, katerih ponovna uporaba je dovoljena, nediskriminatorni, pregledni, sorazmerni in objektivno utemeljeni. Ti pogoji se ne smejo uporabljati za omejevanje konkurence.

3.   Organi javnega sektorja v skladu s pravom Unije in nacionalnim pravom zagotovijo, da se ohrani zaščitena narava podatkov. Določijo lahko naslednje zahteve:

| (a) | odobritev dostopa za ponovno uporabo podatkov je mogoča le, kadar je organ javnega sektorja ali pristojni organ na podlagi zahtevka za ponovno uporabo zagotovil, da so bili podatki:






  (i) | anonimizirani, kar zadeva osebne podatke; in |
| --- | --- | --- |

(a)

odobritev dostopa za ponovno uporabo podatkov je mogoča le, kadar je organ javnega sektorja ali pristojni organ na podlagi zahtevka za ponovno uporabo zagotovil, da so bili podatki:

(i)

anonimizirani, kar zadeva osebne podatke; in

| (ii) | spremenjeni, združeni ali kako drugače obdelani z metodo nadzora razkritja, kar zadeva zaupne poslovne informacije, vključno s poslovnimi skrivnostmi ali vsebinami, zaščitenimi s pravicami intelektualne lastnine; |
| --- | --- |

(ii)

spremenjeni, združeni ali kako drugače obdelani z metodo nadzora razkritja, kar zadeva zaupne poslovne informacije, vključno s poslovnimi skrivnostmi ali vsebinami, zaščitenimi s pravicami intelektualne lastnine;

| (b) | dostop do podatkov in njihova ponovna uporaba na daljavo se izvedeta v varnem okolju za obdelavo, ki ga da na razpolago ali nadzira organ javnega sektorja; |
| --- | --- |

(b)

dostop do podatkov in njihova ponovna uporaba na daljavo se izvedeta v varnem okolju za obdelavo, ki ga da na razpolago ali nadzira organ javnega sektorja;

| (c) | dostop do podatkov in njihova ponovna uporaba se v skladu z visokimi varnostnimi standardi izvedeta v fizičnih prostorih, v katerih se nahaja varno okolje za obdelavo, če dostopa na daljavo ni mogoče dovoliti, ne da bi ogrozili pravice in interese tretjih oseb. |
| --- | --- |

(c)

dostop do podatkov in njihova ponovna uporaba se v skladu z visokimi varnostnimi standardi izvedeta v fizičnih prostorih, v katerih se nahaja varno okolje za obdelavo, če dostopa na daljavo ni mogoče dovoliti, ne da bi ogrozili pravice in interese tretjih oseb.

4.   V primeru ponovne uporabe, dovoljene v skladu z odstavkom 3, točki (b) in (c), organi javnega sektorja predpišejo pogoje, s katerimi se ohrani nemoteno delovanje tehničnih sistemov uporabljenega varnega okolja za obdelavo. Organ javnega sektorja si zato, da bi ohranil celovitost varstva podatkov, pridržuje pravico do preverbe procesa, načinov in rezultatov obdelave podatkov, ki jo je opravil ponovni uporabnik, in pravico do prepovedi uporabe rezultatov, ki vsebujejo informacije, ki ogrožajo pravice in interese tretjih oseb. Odločitev o prepovedi uporabe rezultatov mora biti za ponovnega uporabnika razumljiva in pregledna.

5.   Razen če nacionalno pravo določa posebne zaščitne ukrepe za veljavne obveznosti glede zaupnosti v zvezi s ponovno uporabo podatkov iz člena 3(1), organ javnega sektorja ponovno uporabo podatkov, zagotovljenih v skladu z odstavkom 3 tega člena, pogojuje s tem, da ponovni uporabnik spoštuje obveznost glede zaupnosti, v skladu s katero ne sme razkriti informacij, ki ogrožajo pravice in interese tretjih oseb in ki jih je morda pridobil kljub uvedenim zaščitnim ukrepom. Ponovni uporabniki ne smejo ponovno identificirati zadevnih posameznikov, na katere se podatki navezujejo, obenem pa sprejmejo tehnične in operativne ukrepe za preprečitev ponovne identifikacije in za to, da je organ javnega sektorja obveščen o vsaki kršitvi varstva podatkov, zaradi katere so zadevni posamezniki, na katere se nanašajo osebni podatki, ponovno identificirani. V primeru nedovoljene ponovne uporabe neosebnih podatkov ponovni uporabnik brez odlašanja, po potrebi ob pomoči organa javnega sektorja, obvesti pravne osebe, katerih pravice in interesi bi lahko bili prizadeti.

6.   Kadar ponovne uporabe podatkov ni mogoče dovoliti v skladu z obveznostmi iz odstavkov 3 in 4 tega člena ter ni pravne podlage za prenos podatkov na podlagi Uredbe (EU) 2016/679, organ javnega sektorja po najboljših močeh in v skladu s pravom Unije in nacionalnim pravom pomaga morebitnim ponovnim uporabnikom pri pridobivanju privolitve posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki, ali dovoljenja imetnikov podatkov, na katerih pravice in interese bi lahko vplivala taka ponovna uporaba, kadar to organu javnega sektorja ne nalaga nesorazmerno velikega bremena. Pri zagotavljanju take pomoči lahko organu javnega sektorja pomagajo pristojni organi iz člena 7(1).

7.   Ponovna uporaba podatkov je dovoljena samo ob spoštovanju pravic intelektualne lastnine. Organi javnega sektorja ne smejo uveljavljati pravice izdelovalca baze podatkov iz člena 7(1) Direktive 96/9/ES, da bi preprečili ponovno uporabo podatkov ali ponovno uporabo omejili bolj, kot je določeno v tej uredbi.

8.   Kadar se zahtevani podatki štejejo za zaupne v skladu s pravom Unije ali nacionalnim pravom o poslovni ali statistični zaupnosti, organi javnega sektorja poskrbijo za to, da dovoljenje ponovne uporabe, razen če je dovoljena v skladu z odstavkom 6, ne povzroči razkritja zaupnih podatkov.

9.   Kadar ponovni uporabnik namerava prenesti neosebne podatke, zaščitene na podlagi člena 3(1), v tretjo državo, o svoji nameri za prenos takih podatkov in namenu takega prenosa obvesti organ javnega sektorja, in sicer ob vložitvi zahtevka za ponovno uporabo takih podatkov. V primeru ponovne uporabe v skladu z odstavkom 6 tega člena ponovni uporabnik, po potrebi ob pomoči organa javnega sektorja, pravno osebo, katere pravice in interesi bi lahko bili prizadeti, obvesti o tej nameri, namenu in ustreznih zaščitnih ukrepih. Organ javnega sektorja ne dovoli ponovne uporabe, če pravna oseba ne dovoli prenosa.

10.   Organi javnega sektorja neosebne zaupne podatke ali podatke, ki so zaščiteni s pravicami intelektualne lastnine, ponovnemu uporabniku, ki namerava te podatke prenesti v tretjo državo, ki ni država, določena v skladu z odstavkom 12, pošljejo le, če se ponovni uporabnik pogodbeno zaveže:

| (a) | da bo tudi po prenosu podatkov v tretjo državo izpolnjeval obveznosti, naložene v skladu z odstavkoma 7 in 8, ter |
| --- | --- |

(a)

da bo tudi po prenosu podatkov v tretjo državo izpolnjeval obveznosti, naložene v skladu z odstavkoma 7 in 8, ter

| (b) | da bo za reševanje kakršnega koli spora v zvezi z izpolnjevanjem obveznosti iz odstavkov 7 in 8 priznal pristojnost sodišč države članice organa javnega sektorja, ki je podatke posredoval. |
| --- | --- |

(b)

da bo za reševanje kakršnega koli spora v zvezi z izpolnjevanjem obveznosti iz odstavkov 7 in 8 priznal pristojnost sodišč države članice organa javnega sektorja, ki je podatke posredoval.

11.   Organi javnega sektorja po potrebi in po svojih zmožnostih ponovnim uporabnikom zagotovijo smernice in pomoč pri izpolnjevanju zahtev iz odstavka 10 tega člena.

Komisija lahko v pomoč organom javnega sektorja in ponovnim uporabnikom sprejme izvedbene akte, ki določajo vzorčne pogodbene klavzule za izpolnjevanje obveznosti iz odstavka 10 tega člena. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 33(3).

12.   Kadar je to upravičeno zaradi znatnega števila zahtevkov po vsej Uniji v zvezi s ponovno uporabo neosebnih podatkov v določenih tretjih državah, lahko Komisija sprejme izvedbene akte, v katerih določi, da pravna, nadzorna in izvršilna ureditev tretje države:

| (a) | zagotavlja varstvo intelektualne lastnine in poslovnih skrivnosti na način, ki je v bistvu enakovreden varstvu, zagotovljenem na podlagi prava Unije; |
| --- | --- |

(a)

zagotavlja varstvo intelektualne lastnine in poslovnih skrivnosti na način, ki je v bistvu enakovreden varstvu, zagotovljenem na podlagi prava Unije;

| (b) | se učinkovito uporablja in izvršuje ter |
| --- | --- |

(b)

se učinkovito uporablja in izvršuje ter

| (c) | zagotavlja učinkovita pravna sredstva. |
| --- | --- |

(c)

zagotavlja učinkovita pravna sredstva.

Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 32(3).

13.   V specifičnih zakonodajnih aktih Unije se lahko nekatere kategorije neosebnih podatkov, ki jih hranijo organi javnega sektorja, za namene tega člena štejejo za zelo občutljive, kadar lahko njihov prenos v tretje države ogrozi cilja javne politike Unije, kot sta varnost in javno zdravje, ali sproži ponovno identifikacijo neosebnih, anonimiziranih podatkov. Kadar je tak akt sprejet, Komisija v skladu s členom 32 sprejme delegirane akte, s katerimi za dopolnitev te uredbe določi posebne pogoje za prenos takih podatkov v tretje države.

Ti posebni pogoji izhajajo iz narave kategorij neosebnih podatkov, določenih v specifičnem zakonodajnem aktu Unije, in iz razlogov, zaradi katerih se te kategorije štejejo za zelo občutljive, ob upoštevanju tveganja ponovne identifikacije neosebnih anonimiziranih podatkov. Ti posebni pogoji so nediskriminatorni in omejeni na tisto, kar je potrebno za dosego ciljev javne politike Unije, opredeljenih v navedenem aktu, v skladu z mednarodnimi obveznostmi Unije.

Če je tako določeno v specifičnih zakonodajnih aktih Unije iz prvega pododstavka, bi lahko bili med temi posebnimi pogoji tudi pogoji za prenos ali tehnične ureditve v zvezi s prenosom, omejitve glede ponovne uporabe podatkov v tretjih državah ali kategorij oseb, ki imajo pravico do prenosa takih podatkov v tretje države, ali izjemoma omejitve glede prenosa v tretje države.

14.   Fizična ali pravna oseba, ki ji je bila podeljena pravica do ponovne uporabe neosebnih podatkov, lahko podatke prenese samo v tiste tretje države, za katere so izpolnjene zahteve iz odstavkov 10, 12 in 13.

Člen 6

Pristojbine

1.   Organi javnega sektorja, ki dovoljujejo ponovno uporabo kategorij podatkov iz člena 3(1), lahko za dovolitev ponovne uporabe takih podatkov zaračunavajo pristojbine.

2.   Pristojbine, zaračunane na podlagi odstavka 1, morajo biti pregledne, nediskriminatorne, sorazmerne in objektivno utemeljene ter ne smejo omejevati konkurence.

3.   Organi javnega sektorja poskrbijo, da je možno tudi spletno plačilo pristojbin prek široko dostopnih čezmejnih plačilnih storitev, in sicer brez diskriminacije na podlagi sedeža ponudnika plačilnih storitev, kraja izdaje plačilnega instrumenta ali kraja plačilnega računa v Uniji.

4.   Kadar organi javnega sektorja zaračunajo pristojbine, sprejmejo ukrepe, s katerimi v skladu s pravili o državni pomoči spodbujajo ponovno uporabo kategorij podatkov iz člena 3(1) v neposlovne namene, na primer za znanstvene raziskave, ter s strani MSP in zagonskih podjetij. V zvezi s tem lahko organi javnega sektorja podatke dajo na voljo tudi po znižani pristojbini ali brezplačno, zlasti MSP-jem, civilni družbi in izobraževalnim ustanovam. Organi javnega sektorja lahko v ta namen pripravijo seznam kategorij ponovnih uporabnikov, ki so jim podatki za ponovno uporabo na voljo po znižani pristojbini ali brezplačno. Seznam se objavi skupaj z merili, na podlagi katerih je bil pripravljen.

5.   Pristojbine izhajajo iz stroškov v zvezi z izvedbo postopka za zahtevke za ponovno uporabo kategorij podatkov iz člena 3(1) in so omejene na stroške, potrebne za:

| (a) | reprodukcijo, zagotavljanje in razširjanje podatkov; |
| --- | --- |

(a)

reprodukcijo, zagotavljanje in razširjanje podatkov;

| (b) | odobritev pravic; |
| --- | --- |

(b)

odobritev pravic;

| (c) | anonimizacijo ali druge oblike priprave osebnih podatkov in zaupnih poslovnih podatkov, kot je določeno v členu 5(3); |
| --- | --- |

(c)

anonimizacijo ali druge oblike priprave osebnih podatkov in zaupnih poslovnih podatkov, kot je določeno v členu 5(3);

| (d) | vzdrževanje varnega okolja za obdelavo; |
| --- | --- |

(d)

vzdrževanje varnega okolja za obdelavo;

| (e) | da se od tretjih oseb zunaj javnega sektorja pridobi pravica do dovoljenja za ponovno uporabo v skladu s tem poglavjem; ter |
| --- | --- |

(e)

da se od tretjih oseb zunaj javnega sektorja pridobi pravica do dovoljenja za ponovno uporabo v skladu s tem poglavjem; ter

| (f) | pomoč ponovnim uporabnikom pri pridobivanju privolitve posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki, in dovoljenja imetnikov podatkov, na katerih pravice in interese bi lahko vplivala takšna ponovna uporaba. |
| --- | --- |

(f)

pomoč ponovnim uporabnikom pri pridobivanju privolitve posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki, in dovoljenja imetnikov podatkov, na katerih pravice in interese bi lahko vplivala takšna ponovna uporaba.

6.   Merila in metodologijo za izračun pristojbin določijo države članice in jih objavijo. Organi javnega sektorja objavijo opis glavnih kategorij stroškov in pravila za razporeditev stroškov.

Člen 7

Pristojni organi

1.   Vsaka država članica za namene izvajanja nalog iz tega člena imenuje enega ali več pristojnih organov, ki so lahko pristojni za določen sektor, da pomagajo organom javnega sektorja, ki odobrijo ali zavrnejo dostop za ponovno uporabo kategorij podatkov iz člena 3(1). Države članice lahko ustanovijo enega ali več novih pristojnih organov ali pa se zanašajo na obstoječe organe javnega sektorja ali na notranje službe organov javnega sektorja, ki izpolnjujejo pogoje, določene v tej uredbi.

2.   Pristojne organe se lahko pooblasti, da odobrijo dostop za ponovno uporabo kategorij podatkov iz člena 3(1) na podlagi prava Unije ali nacionalnega prava, v katerem je določena odobritev takega dostopa. Za te pristojne organe se pri odobritvi ali zavrnitvi dostopa za ponovno uporabo uporabljajo členi 4, 5, 6 in 9.

3.   Pristojni organi imajo za izvajanje nalog, za katere so zadolženi, na voljo ustrezne pravne, finančne, tehnične in človeške vire, vključno s potrebnim tehničnim znanjem, da lahko ravnajo v skladu z zadevnim pravom Unije ali nacionalnim pravom v zvezi z ureditvami dostopa do kategorij podatkov iz člena 3(1).

4.   Pomoč iz odstavka 1 po potrebi vključuje:

| (a) | zagotavljanje tehnične podpore z dajanjem na voljo varnega okolja za obdelavo, v katerem se omogoči dostop za ponovno uporabo podatkov; |
| --- | --- |

(a)

zagotavljanje tehnične podpore z dajanjem na voljo varnega okolja za obdelavo, v katerem se omogoči dostop za ponovno uporabo podatkov;

| (b) | zagotavljanje smernic in tehnične podpore v zvezi s tem, kako najbolje strukturirati in hraniti podatke, da bi bili zlahka dostopni; |
| --- | --- |

(b)

zagotavljanje smernic in tehnične podpore v zvezi s tem, kako najbolje strukturirati in hraniti podatke, da bi bili zlahka dostopni;

| (c) | zagotavljanje tehnične podpore pri psevdonimizaciji in zagotavljanje obdelave podatkov na način, s katerim se dejansko ohranjajo zasebnost, zaupnost, celovitost in dostopnost informacij, vsebovanih v podatkih, katerih ponovna uporaba je dovoljena; sem spadajo tudi tehnike za anonimizacijo, posploševanje, odstranjevanje in naključno razporeditev osebnih podatkov ali druge najsodobnejše metode za varovanje zasebnosti, pa tudi izbris poslovno občutljivih informacij, vključno s poslovnimi skrivnostmi ali vsebino, zaščiteno s pravicami intelektualne lastnine; |
| --- | --- |

(c)

zagotavljanje tehnične podpore pri psevdonimizaciji in zagotavljanje obdelave podatkov na način, s katerim se dejansko ohranjajo zasebnost, zaupnost, celovitost in dostopnost informacij, vsebovanih v podatkih, katerih ponovna uporaba je dovoljena; sem spadajo tudi tehnike za anonimizacijo, posploševanje, odstranjevanje in naključno razporeditev osebnih podatkov ali druge najsodobnejše metode za varovanje zasebnosti, pa tudi izbris poslovno občutljivih informacij, vključno s poslovnimi skrivnostmi ali vsebino, zaščiteno s pravicami intelektualne lastnine;

| (d) | kadar je ustrezno, zagotavljanje pomoči organom javnega sektorja, da ponovnim uporabnikom zagotavljajo podporo pri zahtevanju privolitve posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki, za ponovno uporabo ali pri zahtevanju dovoljenja imetnikov podatkov v skladu z njihovimi izrecnimi odločitvami, vključno glede pristojnosti, v katerih naj bi potekala obdelava podatkov, in pomoči organom javnega sektorja pri vzpostavljanju tehničnih mehanizmov, ki omogočajo prenos zahtevkov za privolitev ali dovoljenje ponovnih uporabnikov, kadar je to praktično izvedljivo; |
| --- | --- |

(d)

kadar je ustrezno, zagotavljanje pomoči organom javnega sektorja, da ponovnim uporabnikom zagotavljajo podporo pri zahtevanju privolitve posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki, za ponovno uporabo ali pri zahtevanju dovoljenja imetnikov podatkov v skladu z njihovimi izrecnimi odločitvami, vključno glede pristojnosti, v katerih naj bi potekala obdelava podatkov, in pomoči organom javnega sektorja pri vzpostavljanju tehničnih mehanizmov, ki omogočajo prenos zahtevkov za privolitev ali dovoljenje ponovnih uporabnikov, kadar je to praktično izvedljivo;

| (e) | zagotavljanje pomoči organom javnega sektorja pri ocenjevanju ustreznosti pogodbenih zavez, ki jih je dal ponovni uporabnik na podlagi člena 5(10). |
| --- | --- |

(e)

zagotavljanje pomoči organom javnega sektorja pri ocenjevanju ustreznosti pogodbenih zavez, ki jih je dal ponovni uporabnik na podlagi člena 5(10).

5.   Vsaka država članica Komisijo do 24. septembra 2023 uradno obvesti o identiteti pristojnih organov, imenovanih na podlagi odstavka 1. Vsaka država članica Komisijo uradno obvesti tudi o vsaki naknadni spremembi identitete teh pristojnih organov.

Člen 8

Enotne informacijske točke

1.   Države članice zagotovijo, da so vse ustrezne informacije o uporabi členov 5 in 6 na razpolago in zlahka dostopne prek enotne informacijske točke. Države članice kot enotno informacijsko točko vzpostavijo nov organ ali imenujejo obstoječi organ ali strukturo. Enotna informacijska točka je lahko povezana s sektorskimi, regionalnimi ali lokalnimi informacijskimi točkami. Funkcije enotne informacijske točke so lahko avtomatizirane, če organ javnega sektorja zagotavlja ustrezno podporo.

2.   Enotna informacijska točka je pristojna za sprejemanje poizvedb ali zahtevkov za ponovno uporabo kategorij podatkov iz člena 3(1), ki jih posreduje – po avtomatizirani poti, kadar je možno in ustrezno – pristojnim organom javnega sektorja ali po potrebi pristojnim organom iz člena 7(1). Enotna informacijska točka po elektronski poti da na voljo seznam virov, po katerem je omogočeno iskanje po vseh razpoložljivih virih podatkov, po potrebi vključno z viri podatkov, ki so na voljo v sektorskih, regionalnih ali lokalnih informacijskih točkah, na katerem so ustrezne informacije, ki opisujejo razpoložljive podatke, med drugim vsaj format in velikost podatkov ter pogoje za njihovo ponovno uporabo.

3.   Enotna informacijska točka lahko vzpostavi ločen, poenostavljen in dokumentacijsko dobro opremljen informacijski kanal za MSP in zagonska podjetja, namenjen obravnavi njihovih potreb in zmogljivosti pri zahtevanju ponovne uporabe kategorij podatkov iz člena 3(1).

4.   Komisija vzpostavi enotno evropsko točko dostopa, ki nudi elektronski register, z omogočenim iskanjem, v katerem so podatki, ki so na voljo pri nacionalnih enotnih informacijskih točkah, in dodatne informacije o tem, kako zahtevati podatke prek teh nacionalnih enotnih informacijskih točk.

Člen 9

Postopek za zahtevke za ponovno uporabo

1.   Pristojni organi javnega sektorja ali pristojni organi iz člena 7(1) sprejmejo odločitev o zahtevku za ponovno uporabo kategorij podatkov iz člena 3(1) v dveh mesecih od datuma prejema zahtevka, razen če so v skladu z nacionalnim pravom določeni krajši roki.

V primeru izjemno obsežnih in zapletenih zahtevkov za ponovno uporabo se ta dvomesečni rok lahko podaljša za največ 30 dni. V takih primerih pristojni organi javnega sektorja ali pristojni organi iz člena 7(1) prosilca čim prej uradno obvestijo, da je potrebno več časa za izvedbo postopka, in o razlogih za zamudo.

2.   Vsaka fizična ali pravna oseba, ki jo neposredno zadeva odločitev iz odstavka 1, ima pravico do učinkovitega pravnega sredstva v državi članici, v kateri se zadevni organ nahaja. Takšno pravno sredstvo je določeno v nacionalnem pravu in vključuje možnost pregleda s strani nepristranskega organa z ustreznim strokovnim znanjem, na primer nacionalnega organa za varstvo konkurence, zadevnega organa za odobritev dostopa do dokumentov, nadzornega organa, ustanovljenega v skladu z Uredbo (EU) 2016/679, ali nacionalnega pravosodnega organa, katerega odločitve so za zadevni organ javnega sektorja ali zadevni pristojni organ zavezujoče.

POGLAVJE III

Zahteve, ki se uporabljajo za storitve posredovanja podatkov

Člen 10

Storitve posredovanja podatkov

Opravljanje naslednjih storitev posredovanja podatkov je v skladu s členom 12 in je predmet priglasitvenega postopka:

| (a) | storitve posredovanja med imetniki podatkov in morebitnimi uporabniki podatkov, tudi dajanje na voljo tehničnih ali drugih sredstev za omogočanje takih storitev; med temi storitvami so lahko tudi dvo- ali večstranske izmenjave podatkov ali vzpostavitev platform ali baz podatkov, ki omogočajo izmenjavo ali skupno uporabo podatkov, ter vzpostavitev druge posebne infrastrukture za medsebojno povezovanje imetnikov z uporabniki podatkov; |
| --- | --- |

(a)

storitve posredovanja med imetniki podatkov in morebitnimi uporabniki podatkov, tudi dajanje na voljo tehničnih ali drugih sredstev za omogočanje takih storitev; med temi storitvami so lahko tudi dvo- ali večstranske izmenjave podatkov ali vzpostavitev platform ali baz podatkov, ki omogočajo izmenjavo ali skupno uporabo podatkov, ter vzpostavitev druge posebne infrastrukture za medsebojno povezovanje imetnikov z uporabniki podatkov;

| (b) | storitve posredovanja med posamezniki, na katere se nanašajo osebni podatki, ki želijo dati na voljo svoje osebne podatke, ali fizičnimi osebami, ki želijo dati na voljo neosebne podatke, in morebitnimi uporabniki podatkov, tudi dajanje na voljo tehničnih ali drugih sredstev za omogočanje takih storitev in zlasti omogočanje uveljavljanja pravic posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki, iz Uredbe (EU) 2016/679; |
| --- | --- |

(b)

storitve posredovanja med posamezniki, na katere se nanašajo osebni podatki, ki želijo dati na voljo svoje osebne podatke, ali fizičnimi osebami, ki želijo dati na voljo neosebne podatke, in morebitnimi uporabniki podatkov, tudi dajanje na voljo tehničnih ali drugih sredstev za omogočanje takih storitev in zlasti omogočanje uveljavljanja pravic posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki, iz Uredbe (EU) 2016/679;

| (c) | storitve podatkovnih zadrug. |
| --- | --- |

(c)

storitve podatkovnih zadrug.

Člen 11

Priglasitev ponudnikov storitev posredovanja podatkov

1.   Ponudnik storitev posredovanja podatkov, ki namerava opravljati storitve posredovanja podatkov iz člena 10, priglasitev predloži pri organu, pristojnemu za storitve posredovanja podatkov.

2.   Brez poseganja v pravo Unije, ki ureja čezmejne odškodninske tožbe in s tem povezane postopke, se za namene te uredbe šteje, da je ponudnik storitev posredovanja podatkov, ki ima sedež v več kot eni državi članici, v pristojnosti države članice, v kateri ima glavni sedež.

3.   Ponudnik storitev posredovanja podatkov, ki nima sedeža v Uniji, toda v Uniji ponuja storitve posredovanja podatkov iz člena 10, imenuje zakonitega zastopnika v eni od držav članic, v katerih se ponujajo te storitve.

Za namen zagotavljanja skladnosti s to uredbo je zakoniti zastopnik s strani ponudnika storitev posredovanja podatkov pooblaščen, da se pristojni organi za storitve posredovanja podatkov ali posamezniki, na katere se nanašajo osebni podatki, in imetniki podatkov v zvezi z vsemi vprašanji, povezanimi z opravljenimi storitvami posredovanja podatkov, poleg na ponudnika storitev posredovanja podatkov obrnejo tudi nanj ali pa samo nanj. Zakoniti zastopnik sodeluje s pristojnimi organi za storitve posredovanja podatkov in jim na njihovo zahtevo izčrpno prikaže, kako je ponudnik storitev posredovanja podatkov ukrepal in katere določbe je uvedel, da bi zagotovil skladnost s to uredbo.

Šteje se, da je ponudnik storitev posredovanja podatkov v pristojnosti države članice, v kateri se nahaja zakoniti zastopnik. Ponudnik storitev posredovanja podatkov z imenovanjem zakonitega zastopnika ne posega v katere koli pravne ukrepe, ki bi lahko bili uvedeni proti njemu samemu.

4.   Po predložitvi priglasitve v skladu z odstavkom 1 lahko ponudnik storitev posredovanja podatkov prične z dejavnostjo, če so izpolnjeni pogoji iz tega poglavja.

5.   Priglasitev iz odstavka 1 daje ponudniku storitev posredovanja podatkov pravico do opravljanja storitev posredovanja podatkov v vseh državah članicah.

6.   V priglasitvi iz odstavka 1 so navedene naslednje informacije:

| (a) | ime ponudnika storitev posredovanja podatkov; |
| --- | --- |

(a)

ime ponudnika storitev posredovanja podatkov;

| (b) | pravni status, pravna oblika, lastniška struktura, ustrezna hčerinska podjetja ponudnika storitev posredovanja podatkov in matična številka, kadar je ponudnik storitev posredovanja podatkov vpisan v trgovinski ali podoben javni nacionalni register; |
| --- | --- |

(b)

pravni status, pravna oblika, lastniška struktura, ustrezna hčerinska podjetja ponudnika storitev posredovanja podatkov in matična številka, kadar je ponudnik storitev posredovanja podatkov vpisan v trgovinski ali podoben javni nacionalni register;

| (c) | naslov morebitnega glavnega sedeža ponudnika storitev posredovanja podatkov v Uniji in, če obstaja, po potrebi podružnice v drugi državi članici ali naslov zakonitega zastopnika; |
| --- | --- |

(c)

naslov morebitnega glavnega sedeža ponudnika storitev posredovanja podatkov v Uniji in, če obstaja, po potrebi podružnice v drugi državi članici ali naslov zakonitega zastopnika;

| (d) | javno spletno mesto, kjer je mogoče najti popolne in najnovejše informacije o ponudniku storitev posredovanja podatkov in njegovih dejavnostih, med drugim vsaj informacije iz točk (a), (b), (c) in (f); |
| --- | --- |

(d)

javno spletno mesto, kjer je mogoče najti popolne in najnovejše informacije o ponudniku storitev posredovanja podatkov in njegovih dejavnostih, med drugim vsaj informacije iz točk (a), (b), (c) in (f);

| (e) | kontaktne osebe in kontaktni podatki ponudnika storitev posredovanja podatkov; |
| --- | --- |

(e)

kontaktne osebe in kontaktni podatki ponudnika storitev posredovanja podatkov;

| (f) | opis storitev posredovanja podatkov, ki jih ponudnik storitev posredovanja podatkov namerava opravljati, in v katere kategorije iz člena 10 spadajo takšne storitve posredovanja podatkov; |
| --- | --- |

(f)

opis storitev posredovanja podatkov, ki jih ponudnik storitev posredovanja podatkov namerava opravljati, in v katere kategorije iz člena 10 spadajo takšne storitve posredovanja podatkov;

| (g) | predvideni datum začetka dejavnosti, če se ta razlikuje od datuma priglasitve. |
| --- | --- |

(g)

predvideni datum začetka dejavnosti, če se ta razlikuje od datuma priglasitve.

7.   Pristojni organ za storitve posredovanja podatkov zagotovi, da je priglasitveni postopek nediskriminatoren in ne izkrivlja konkurence.

8.   Pristojni organ za storitve posredovanja podatkov na zahtevo ponudnika storitev posredovanja podatkov v roku enega tedna po ustrezni in popolni priglasitvi izda standardizirano izjavo, s katero potrjuje, da je ponudnik storitev posredovanja podatkov predložil priglasitev iz odstavka 1 in da priglasitev vsebuje informacije iz odstavka 6.

9.   Na zahtevo ponudnika storitev posredovanja podatkov pristojni organ za storitve posredovanja podatkov potrdi, da ponudnik storitev posredovanja podatkov izpolnjuje določbe tega člena in člena 12. Po prejemu takega potrdila lahko ponudnik storitev posredovanja podatkov v pisni in govorni komunikaciji uporablja naziv „ponudnik storitev posredovanja podatkov, priznan v Uniji“ ter skupni logotip.

Komisija z izvedbenimi akti določi podobo skupnega logotipa, da bi bili ponudniki storitev posredovanja podatkov, priznani v Uniji, enostavno prepoznavni po vsej Uniji. Ponudniki storitev posredovanja podatkov, priznani v Uniji, skupni logotip jasno prikažejo v vsaki spletni in nespletni objavi, ki se nanaša na njihove dejavnosti v zvezi s posredovanjem podatkov.

Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s svetovalnim postopkom iz člena 33(2).

10.   Pristojni organ za storitve posredovanja podatkov o vsaki novi priglasitvi brez odlašanja uradno obvesti Komisijo po elektronski poti. Komisija vodi in redno posodablja javni register vseh ponudnikov storitev posredovanja podatkov, ki opravljajo svoje storitve v Uniji. Informacije iz odstavka 6, točke (a), (b), (c), (d), (f) in (g), se objavijo v javnem registru.

11.   Pristojni organ za storitve posredovanja podatkov lahko za priglasitev zaračuna pristojbine v skladu z nacionalnim pravom. Take pristojbine morajo biti sorazmerne in objektivne ter morajo temeljiti na upravnih stroških v zvezi s spremljanjem skladnosti s predpisi in drugimi dejavnostmi tržnega nadzora pristojnih organov za storitve posredovanja podatkov v zvezi s priglasitvami ponudnikov storitev posredovanja podatkov. Pristojni organ za storitve posredovanja podatkov lahko MSP ter zagonskim podjetjem zaračuna znižane pristojbine ali jim omogoči brezplačno priglasitev.

12.   Ponudniki storitev posredovanja podatkov obvestijo pristojni organ za storitve posredovanja podatkov o vseh spremembah informacij, ki so jih navedli na podlagi odstavka 6, v 14 dneh od datuma spremembe.

13.   Kadar ponudnik storitev posredovanja podatkov preneha opravljati dejavnosti, v 15 dneh obvesti ustrezni pristojni organ za storitve posredovanja podatkov, določen na podlagi odstavkov 1, 2 in 3.

14.   Pristojni organ za storitve posredovanja podatkov o vsaki priglasitvi iz odstavkov 12 in 13 brez odlašanja po elektronski poti uradno obvesti Komisijo. Komisija ustrezno posodablja javni register ponudnikov storitev posredovanja podatkov v Uniji.

Člen 12

Pogoji za opravljanje storitev posredovanja podatkov

Za opravljanje storitev posredovanja podatkov iz člena 10 veljajo naslednji pogoji:

| (a) | ponudnik storitev posredovanja podatkov podatke, za katere opravlja storitve posredovanja podatkov, uporabi samo za to, da jih da na razpolago uporabnikom podatkov, storitve posredovanja podatkov pa opravlja prek ločene pravne osebe; |
| --- | --- |

(a)

ponudnik storitev posredovanja podatkov podatke, za katere opravlja storitve posredovanja podatkov, uporabi samo za to, da jih da na razpolago uporabnikom podatkov, storitve posredovanja podatkov pa opravlja prek ločene pravne osebe;

| (b) | poslovni pogoji, tudi kar zadeva oblikovanje cen, ki veljajo za opravljanje storitev posredovanja podatkov, ki se opravijo za imetnika podatkov ali uporabnika podatkov, niso odvisni od tega, ali imetnik podatkov ali uporabnik podatkov uporablja druge storitve istega ponudnika storitev posredovanja podatkov ali povezanega subjekta in v kolikšni meri imetnik podatkov ali uporabnik podatkov uporablja take druge storitve; |
| --- | --- |

(b)

poslovni pogoji, tudi kar zadeva oblikovanje cen, ki veljajo za opravljanje storitev posredovanja podatkov, ki se opravijo za imetnika podatkov ali uporabnika podatkov, niso odvisni od tega, ali imetnik podatkov ali uporabnik podatkov uporablja druge storitve istega ponudnika storitev posredovanja podatkov ali povezanega subjekta in v kolikšni meri imetnik podatkov ali uporabnik podatkov uporablja take druge storitve;

| (c) | podatki, zbrani v zvezi s kakršno koli dejavnostjo fizične ali pravne osebe za namen opravljanja storitve posredovanja podatkov, vključno s podatki o datumu, času in geolokaciji, trajanju dejavnosti in povezavami z drugimi fizičnimi ali pravnimi osebami, ki jih je vzpostavila oseba, ki uporablja storitev posredovanja podatkov, se uporabljajo samo za razvoj te storitve posredovanja podatkov, kar lahko zajema uporabo podatkov za ugotavljanje goljufij ali za kibernetsko varnost, in se na zahtevo dajo na voljo imetnikom podatkov; |
| --- | --- |

(c)

podatki, zbrani v zvezi s kakršno koli dejavnostjo fizične ali pravne osebe za namen opravljanja storitve posredovanja podatkov, vključno s podatki o datumu, času in geolokaciji, trajanju dejavnosti in povezavami z drugimi fizičnimi ali pravnimi osebami, ki jih je vzpostavila oseba, ki uporablja storitev posredovanja podatkov, se uporabljajo samo za razvoj te storitve posredovanja podatkov, kar lahko zajema uporabo podatkov za ugotavljanje goljufij ali za kibernetsko varnost, in se na zahtevo dajo na voljo imetnikom podatkov;

| (d) | ponudnik storitev posredovanja podatkov omogoča izmenjavo podatkov v formatu, v katerem jih prejme od posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki, ali imetnika podatkov, pretvori podatke v posebne formate samo takrat, ko naj bi izboljšal interoperabilnost znotraj sektorja in med sektorji, če to zahteva uporabnik podatkov, kadar to nalaga pravo Unije ali če je to potrebno zaradi harmonizacije z mednarodnimi ali evropskimi podatkovnimi standardi, in posameznikom, na katere se nanašajo osebni podatki, ali imetnikom podatkov ponudi možnost, da te pretvorbe ne uporabi, razen če ni predpisana s pravom Unije; |
| --- | --- |

(d)

ponudnik storitev posredovanja podatkov omogoča izmenjavo podatkov v formatu, v katerem jih prejme od posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki, ali imetnika podatkov, pretvori podatke v posebne formate samo takrat, ko naj bi izboljšal interoperabilnost znotraj sektorja in med sektorji, če to zahteva uporabnik podatkov, kadar to nalaga pravo Unije ali če je to potrebno zaradi harmonizacije z mednarodnimi ali evropskimi podatkovnimi standardi, in posameznikom, na katere se nanašajo osebni podatki, ali imetnikom podatkov ponudi možnost, da te pretvorbe ne uporabi, razen če ni predpisana s pravom Unije;

| (e) | med storitvami posredovanja podatkov, namenjenimi imetnikom podatkov ali posameznikom, na katere se nanašajo osebni podatki, je lahko tudi nudenje dodatnih posebnih orodij in storitev, s katerimi naj bi zlasti olajšali izmenjavo podatkov, kot so začasno shranjevanje, urejanje, pretvorba, anonimizacija in psevdonimizacija; taka orodja se uporabljajo le na izrecno zahtevo ali po odobritvi imetnika podatkov ali posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki, orodja tretjih strani, ponujena v tem kontekstu, pa se ne uporabljajo za druge namene; |
| --- | --- |

(e)

med storitvami posredovanja podatkov, namenjenimi imetnikom podatkov ali posameznikom, na katere se nanašajo osebni podatki, je lahko tudi nudenje dodatnih posebnih orodij in storitev, s katerimi naj bi zlasti olajšali izmenjavo podatkov, kot so začasno shranjevanje, urejanje, pretvorba, anonimizacija in psevdonimizacija; taka orodja se uporabljajo le na izrecno zahtevo ali po odobritvi imetnika podatkov ali posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki, orodja tretjih strani, ponujena v tem kontekstu, pa se ne uporabljajo za druge namene;

| (f) | ponudnik storitev posredovanja podatkov zagotovi, da je postopek dostopa do njegovih storitev – tudi glede cen in pogojev poslovanja – pravičen, pregleden in nediskriminatoren tako za posameznike, na katere se nanašajo osebni podatki, kot za imetnike ter uporabnike podatkov; |
| --- | --- |

(f)

ponudnik storitev posredovanja podatkov zagotovi, da je postopek dostopa do njegovih storitev – tudi glede cen in pogojev poslovanja – pravičen, pregleden in nediskriminatoren tako za posameznike, na katere se nanašajo osebni podatki, kot za imetnike ter uporabnike podatkov;

| (g) | ponudnik storitev posredovanja podatkov uvede postopke za preprečevanje goljufivih praks ali zlorab v zvezi z osebami, ki želijo dobiti dostop prek njegovih storitev posredovanja podatkov; |
| --- | --- |

(g)

ponudnik storitev posredovanja podatkov uvede postopke za preprečevanje goljufivih praks ali zlorab v zvezi z osebami, ki želijo dobiti dostop prek njegovih storitev posredovanja podatkov;

| (h) | v primeru insolventnosti ponudnik storitve posredovanja podatkov zagotovi razumno nepretrgano opravljanje svojih storitev posredovanja podatkov in kadar pri takih storitvah posredovanja podatkov zagotavlja shranjevanje podatkov, ima vzpostavljene mehanizme, ki omogočijo, da lahko imetniki podatkov in uporabniki podatkov dobijo dostop do svojih podatkov, jih prenesejo ali pridobijo, in kadar so te storitve posredovanja opravljene med posamezniki, na katere se nanašajo osebni podatki, in uporabniki podatkov, se posameznikom, na katere se nanašajo osebni podatki, omogoči uveljavljanje njihovih pravic; |
| --- | --- |

(h)

v primeru insolventnosti ponudnik storitve posredovanja podatkov zagotovi razumno nepretrgano opravljanje svojih storitev posredovanja podatkov in kadar pri takih storitvah posredovanja podatkov zagotavlja shranjevanje podatkov, ima vzpostavljene mehanizme, ki omogočijo, da lahko imetniki podatkov in uporabniki podatkov dobijo dostop do svojih podatkov, jih prenesejo ali pridobijo, in kadar so te storitve posredovanja opravljene med posamezniki, na katere se nanašajo osebni podatki, in uporabniki podatkov, se posameznikom, na katere se nanašajo osebni podatki, omogoči uveljavljanje njihovih pravic;

| (i) | ponudnik storitev posredovanja podatkov sprejme ustrezne ukrepe za zagotovitev interoperabilnosti z drugimi storitvami posredovanja podatkov, med drugim z odprtimi standardi, ki se splošno uporabljajo v sektorju, v katerem deluje ponudnik storitev posredovanja podatkov; |
| --- | --- |

(i)

ponudnik storitev posredovanja podatkov sprejme ustrezne ukrepe za zagotovitev interoperabilnosti z drugimi storitvami posredovanja podatkov, med drugim z odprtimi standardi, ki se splošno uporabljajo v sektorju, v katerem deluje ponudnik storitev posredovanja podatkov;

| (j) | ponudnik storitev posredovanja podatkov sprejme ustrezne tehnične, zakonske in organizacijske ukrepe za preprečitev prenosa neosebnih podatkov ali dostopa do njih, če je ta prenos ali dostop na podlagi prava Unije ali nacionalnega prava zadevne države članice nezakonit; |
| --- | --- |

(j)

ponudnik storitev posredovanja podatkov sprejme ustrezne tehnične, zakonske in organizacijske ukrepe za preprečitev prenosa neosebnih podatkov ali dostopa do njih, če je ta prenos ali dostop na podlagi prava Unije ali nacionalnega prava zadevne države članice nezakonit;

| (k) | ponudnik storitev posredovanja podatkov v primeru nepooblaščenega prenosa neosebnih podatkov, ki jih je dal v souporabo, dostopa do njih ali njihove uporabe brez odlašanja obvesti imetnike podatkov; |
| --- | --- |

(k)

ponudnik storitev posredovanja podatkov v primeru nepooblaščenega prenosa neosebnih podatkov, ki jih je dal v souporabo, dostopa do njih ali njihove uporabe brez odlašanja obvesti imetnike podatkov;

| (l) | ponudnik storitev posredovanja podatkov sprejme potrebne ukrepe za zagotovitev ustrezne ravni varnosti shranjevanja, obdelave in prenosa neosebnih podatkov ter še naprej zagotavlja najvišjo raven varnosti shranjevanja in prenosa konkurenčno občutljivih informacij; |
| --- | --- |

(l)

ponudnik storitev posredovanja podatkov sprejme potrebne ukrepe za zagotovitev ustrezne ravni varnosti shranjevanja, obdelave in prenosa neosebnih podatkov ter še naprej zagotavlja najvišjo raven varnosti shranjevanja in prenosa konkurenčno občutljivih informacij;

| (m) | ponudnik storitev posredovanja podatkov, ki nudi storitve posameznikom, na katere se nanašajo osebni podatki, kadar omogoča lažje uveljavljanje njihovih pravic, ravna v najboljšem interesu posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki, zlasti jih v ta namen, v jedrnati, pregledni, razumljivi in lahko dostopni obliki, glede tega, kako nameravajo uporabniki podatkov podatke uporabiti, in glede standardnih pogojev za take vrste uporabe, obvešča in jim po potrebi svetuje, še preden posamezniki, na katere se nanašajo osebni podatki, dajo svojo privolitev; |
| --- | --- |

(m)

ponudnik storitev posredovanja podatkov, ki nudi storitve posameznikom, na katere se nanašajo osebni podatki, kadar omogoča lažje uveljavljanje njihovih pravic, ravna v najboljšem interesu posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki, zlasti jih v ta namen, v jedrnati, pregledni, razumljivi in lahko dostopni obliki, glede tega, kako nameravajo uporabniki podatkov podatke uporabiti, in glede standardnih pogojev za take vrste uporabe, obvešča in jim po potrebi svetuje, še preden posamezniki, na katere se nanašajo osebni podatki, dajo svojo privolitev;

| (n) | kadar ponudnik storitev posredovanja podatkov zagotovi orodja za pridobitev privolitve posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki, ali dovoljenj za obdelavo podatkov, ki jih dajo na voljo imetniki podatkov, po potrebi navede pristojnost tretje države, v katerih naj bi potekala uporaba podatkov, ter posameznikom, na katere se nanašajo osebni podatki, zagotovi orodja za dajanje in umik privolitve, imetnikom podatkov pa orodja za dajanje in preklic dovoljenj za obdelavo podatkov; |
| --- | --- |

(n)

kadar ponudnik storitev posredovanja podatkov zagotovi orodja za pridobitev privolitve posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki, ali dovoljenj za obdelavo podatkov, ki jih dajo na voljo imetniki podatkov, po potrebi navede pristojnost tretje države, v katerih naj bi potekala uporaba podatkov, ter posameznikom, na katere se nanašajo osebni podatki, zagotovi orodja za dajanje in umik privolitve, imetnikom podatkov pa orodja za dajanje in preklic dovoljenj za obdelavo podatkov;

| (o) | ponudnik storitev posredovanja podatkov vodi evidenco dejavnosti posredovanja podatkov. |
| --- | --- |

(o)

ponudnik storitev posredovanja podatkov vodi evidenco dejavnosti posredovanja podatkov.

Člen 13

Pristojni organi za storitve posredovanja podatkov

1.   Vsaka država članica imenuje enega ali več pristojnih organov za izvedbo nalog v zvezi s priglasitvenim postopkom za storitve posredovanja podatkov, in o identiteti pristojnih organov uradno obvesti Komisijo do 24. septembra 2023. Vsaka država članica uradno obvesti Komisijo tudi o vsaki naknadni spremembi identitete teh pristojnih organov.

2.   Pristojni organi za storitve posredovanja podatkov izpolnjujejo zahteve iz člena 26.

3.   Pooblastila pristojnih organov za storitve posredovanja podatkov ne posegajo v pooblastila organov za varstvo podatkov, nacionalnih organov za varstvo konkurence, organov za kibernetsko varnost in drugih ustreznih sektorskih organov. Ti organi v skladu s svojimi pristojnostmi, ki izhajajo iz prava Unije in nacionalnega prava, vzpostavijo močno sodelovanje, si izmenjujejo informacije, ki jih potrebujejo za opravljanje svojih nalog v zvezi s ponudniki storitev posredovanja podatkov, ter si prizadevajo za to, da so odločitve, ki jih sprejmejo pri uporabi te uredbe, dosledne.

Člen 14

Spremljanje skladnosti

1.   Pristojni organi za storitve posredovanja podatkov spremljajo in nadzorujejo skladnost ponudnikov storitev posredovanja podatkov z zahtevami iz tega poglavja. Na podlagi zahteve fizične ali pravne osebe lahko pristojni organi za ponudnike storitev posredovanja podatkov spremljajo in nadzorujejo tudi skladnost takšnih storitev posredovanja podatkov.

2.   Pristojni organi za storitve posredovanja podatkov lahko od ponudnikov storitev posredovanja podatkov ali njihovih zakonitih zastopnikov zahtevajo vse informacije, ki so potrebne za preverjanje skladnosti z zahtevami iz tega poglavja. Vsaka zahteva za informacije mora biti sorazmerna z opravljanjem naloge in mora biti obrazložena.

3.   Kadar pristojni organ za storitve posredovanja podatkov ugotovi, da ponudnik storitev posredovanja podatkov ne zagotavlja skladnosti z eno ali več zahtevami iz tega poglavja, ga o tem uradno obvesti in mu da možnost, da v 30 dneh od prejema uradnega obvestila poda svoje mnenje.

4.   Pristojni organ za storitve posredovanja podatkov lahko zahteva, da kršitev iz odstavka 3 preneha v razumnem roku, v primeru resne kršitve pa takoj, ter sprejme ustrezne in sorazmerne ukrepe za zagotovitev skladnosti. V zvezi s tem lahko pristojni organ za storitve posredovanja podatkov, kadar je to ustrezno:

| (a) | z upravnimi postopki naloži odvračilne denarne kazni, ki lahko vključujejo periodične kazni in kazni z retroaktivnim učinkom, začne sodne postopke za naložitev glob ali oboje; |
| --- | --- |

(a)

z upravnimi postopki naloži odvračilne denarne kazni, ki lahko vključujejo periodične kazni in kazni z retroaktivnim učinkom, začne sodne postopke za naložitev glob ali oboje;

| (b) | zahteva odložitev začetka ali začasno ustavitev opravljanja storitev posredovanja podatkov, dokler se zadevni pogoji ne spremenijo tako, kot to zahteva pristojni organ za storitve posredovanja podatkov; ali |
| --- | --- |

(b)

zahteva odložitev začetka ali začasno ustavitev opravljanja storitev posredovanja podatkov, dokler se zadevni pogoji ne spremenijo tako, kot to zahteva pristojni organ za storitve posredovanja podatkov; ali

| (c) | zahteva prenehanje opravljanja storitve posredovanja podatkov, če resne ali ponavljajoče se kršitve kljub predhodnemu obvestilu v skladu z odstavkom 3 niso bile odpravljene. |
| --- | --- |

(c)

zahteva prenehanje opravljanja storitve posredovanja podatkov, če resne ali ponavljajoče se kršitve kljub predhodnemu obvestilu v skladu z odstavkom 3 niso bile odpravljene.

Potem ko pristojni organ za storitve posredovanja podatkov odredi prenehanje opravljanja storitev posredovanja podatkov v skladu s prvim pododstavkom, točka (c), od Komisije zahteva, da ponudnika storitve posredovanja podatkov izbriše iz registra ponudnikov storitev posredovanja podatkov.

Če ponudnik storitev posredovanja podatkov odpravi kršitve, to ponovno priglasi pristojnemu organu za storitve posredovanja podatkov. Slednji o tem vsakokrat uradno obvesti Komisijo.

5.   Kadar ponudnik storitev posredovanja podatkov, ki nima sedeža v Uniji, ne imenuje zakonitega zastopnika ali kadar zakoniti zastopnik pristojnemu organu za storitve posredovanja podatkov na njegovo zahtevo ne sporoči potrebnih informacij, ki izčrpno dokazujejo usklajenost s to uredbo, lahko pristojni organ za storitve posredovanja podatkov odredi odložitev začetka ali začasno ustavitev opravljanja storitve posredovanja podatkov, dokler zakoniti zastopnik ni imenovan ali dokler potrebne informacije niso sporočene.

6.   Pristojni organi za storitve posredovanja podatkov zadevnega ponudnika storitev posredovanja podatkov brez odlašanja uradno obvestijo o ukrepih, sprejetih na podlagi odstavkov 4 in 5, razlogih zanje, pa tudi o korakih, ki so potrebni za odpravo ugotovljenih pomanjkljivosti, ter določijo razumen rok, v katerem mora ponudnik storitev posredovanja podatkov izpolniti te ukrepe, pri čemer ta rok ne sme biti daljši od 30 dni.

7.   Če ima ponudnik storitev posredovanja podatkov glavni sedež ali svojega zakonitega zastopnika v eni državi članici, storitve pa opravlja v drugih državah članicah, pristojni organ za storitve posredovanja podatkov države članice, v kateri ima glavni sedež ali se nahaja zakoniti zastopnik, in pristojni organi za storitve posredovanja podatkov teh drugih držav članic sodelujejo in si med seboj pomagajo. Taka pomoč in sodelovanje lahko zajemata izmenjavo informacij med zadevnimi pristojnimi organi za storitve posredovanja podatkov, potrebno zaradi opravljanja njihovih nalog v okviru te uredbe, in utemeljene prošnje za sprejetje ukrepov iz tega člena.

Kadar pristojni organ za storitve posredovanja podatkov v eni državi članici zaprosi za pomoč pristojni organ za storitve posredovanja podatkov v drugi državi članici, predloži ustrezno utemeljeno prošnjo. Pristojni organ za storitve posredovanja podatkov na tako prošnjo odgovori brez odlašanja in v časovnem okviru, sorazmernem z nujnostjo prošnje.

Vse informacije, izmenjane v okviru pomoči, za katero se zaprosi in ki se zagotovi po tem odstavku, se uporabljajo samo v zvezi z zadevo prošnje za pomoč.

Člen 15

Izjeme

To poglavje se ne uporablja za priznane organizacije za podatkovni altruizem ali druge nepridobitne subjekte, kolikor je njihova dejavnost zbiranje podatkov, ki jih fizične ali pravne osebe dajo na voljo na podlagi podatkovnega altruizma, za cilje v splošnem interesu, razen če je namen teh organizacij in subjektov vzpostavitev poslovnih odnosov med nedoločenim številom posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki, in imetnikov podatkov na eni strani ter uporabnikov podatkov na drugi strani.

POGLAVJE IV

Podatkovni altruizem

Člen 16

Nacionalne ureditve za podatkovni altruizem

Države članice imajo lahko vzpostavljene organizacijske ali tehnične ureditve ali oboje za omogočanje podatkovnega altruizma. Države članice lahko v ta namen vzpostavijo nacionalne politike za podatkovni altruizem. S temi nacionalnimi politikami lahko posameznikom, na katere se nanašajo osebni podatki, zlasti pomagajo, da te svoje podatke, ki jih hranijo organi javnega sektorja, dajo prostovoljno na voljo za podatkovni altruizem, obenem pa lahko v teh politikah določijo nujne informacije, ki jih je treba zagotoviti posameznikom, na katere se nanašajo osebni podatki, v zvezi s ponovno uporabo njihovih podatkov, ki so v splošnem interesu.

Če država članica razvije take nacionalne politike, o tem uradno obvesti Komisijo.

Člen 17

Javni registri priznanih organizacij za podatkovni altruizem

1.   Vsak pristojni organ za registracijo organizacij za podatkovni altruizem vodi in redno posodablja javni nacionalni register priznanih organizacij za podatkovni altruizem.

2.   Komisija za informativne namene vodi javni register Unije za priznane organizacije za podatkovni altruizem. Če je subjekt vpisan v javni nacionalni register priznanih organizacij za podatkovni altruizem v skladu s členom 18, lahko v svoji pisni in govorni komunikaciji uporablja naziv „organizacija za podatkovni altruizem, priznana v Uniji“ in skupni logotip.

Komisija z izvedbenimi akti določi podobo skupnega logotipa, da se priznanim organizacijam za podatkovni altruizem zagotovi enostavna prepoznavnost po vsej Uniji. Priznane organizacije za podatkovni altruizem skupni logotip jasno prikažejo na vsaki spletni in nespletni objavi, ki se nanaša na njihove dejavnosti podatkovnega altruizma. Ob skupnem logotipu prikažejo kodo QR s povezavo na javni register Unije za priznane organizacije za podatkovni altruizem.

Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s svetovalnim postopkom iz člena 33(2).

Člen 18

Splošne zahteve za registracijo

Subjekt se lahko registrira v javnem nacionalnem registru priznanih organizacij za podatkovni altruizem, če:

| (a) | izvaja dejavnosti podatkovnega altruizma; |
| --- | --- |

(a)

izvaja dejavnosti podatkovnega altruizma;

| (b) | je pravna oseba, ustanovljena na podlagi nacionalnega prava za doseganje ciljev v splošnem interesu, kot so določene v nacionalnem pravu, kjer je to primerno; |
| --- | --- |

(b)

je pravna oseba, ustanovljena na podlagi nacionalnega prava za doseganje ciljev v splošnem interesu, kot so določene v nacionalnem pravu, kjer je to primerno;

| (c) | deluje nepridobitno in je pravno neodvisna od katerega koli subjekta, ki deluje pridobitno; |
| --- | --- |

(c)

deluje nepridobitno in je pravno neodvisna od katerega koli subjekta, ki deluje pridobitno;

| (d) | svoje dejavnosti podatkovnega altruizma izvaja prek strukture, ki je funkcionalno ločena od drugih njegovih dejavnosti; |
| --- | --- |

(d)

svoje dejavnosti podatkovnega altruizma izvaja prek strukture, ki je funkcionalno ločena od drugih njegovih dejavnosti;

| (e) | izpolnjuje pravila iz člena 22(1), najpozneje 18 mesecev po datumu začetka veljavnosti delegiranih aktov iz navedenega odstavka. |
| --- | --- |

(e)

izpolnjuje pravila iz člena 22(1), najpozneje 18 mesecev po datumu začetka veljavnosti delegiranih aktov iz navedenega odstavka.

Člen 19

Registracija priznanih organizacij za podatkovni altruizem

1.   Subjekt, ki izpolnjuje zahteve iz člena 18, lahko predloži vlogo za registracijo v javnem nacionalnem registru priznanih organizacij za podatkovni altruizem v državi članici, v kateri ima sedež.

2.   Subjekt, ki izpolnjuje zahteve iz člena 18 in ima sedeže v več kot eni državi članici, lahko predloži vlogo za registracijo v javnem nacionalnem registru priznanih organizacij za podatkovni altruizem v državi članici, v kateri ima glavni sedež.

3.   Subjekt, ki sicer izpolnjuje zahteve iz člena 18, vendar nima sedeža v Uniji, imenuje zakonitega zastopnika v eni od držav članic, v katerih se ponujajo storitve podatkovnega altruizma.

Za namen zagotavljanja skladnosti s to uredbo je zakoniti zastopnik s strani subjekta pooblaščen, da se pristojni organi za registracijo organizacij za podatkovni altruizem ali posamezniki, na katere se nanašajo osebni podatki, in imetniki podatkov v zvezi z vsemi vprašanji, povezanimi s tem subjektom, poleg na zastopnika obrnejo tudi nanj ali ali pa samo nanj. Zakoniti zastopnik sodeluje s pristojnimi organi za registracijo organizacij za podatkovni altruizem in jim na njihovo zahtevo izčrpno prikaže, kako je subjekt ukrepal in katere določbe je uvedel, da bi zagotovil skladnost s to uredbo.

Šteje se, da je subjekt v pristojnosti države članice, v kateri se nahaja zakoniti zastopnik. Tak subjekt lahko predloži vlogo za registracijo v javnem nacionalnem registru priznanih organizacij za podatkovni altruizem v navedeni državi članici. Subjekt z imenovanjem zakonitega zastopnika ne posega v pravne ukrepe, ki bi lahko bili uvedeni proti njemu samemu.

4.   V vlogi za registracijo iz odstavkov 1, 2 in 3 so navedene naslednje informacije:

| (a) | ime subjekta; |
| --- | --- |

(a)

ime subjekta;

| (b) | pravni status subjekta, njegova pravna oblika in matična številka, kadar je vpisan v javni nacionalni register; |
| --- | --- |

(b)

pravni status subjekta, njegova pravna oblika in matična številka, kadar je vpisan v javni nacionalni register;

| (c) | status subjekta, kadar je ustrezno; |
| --- | --- |

(c)

status subjekta, kadar je ustrezno;

| (d) | viri dohodkov subjekta; |
| --- | --- |

(d)

viri dohodkov subjekta;

| (e) | naslov morebitnega glavnega sedeža subjekta v Uniji in, če obstaja, podružnice v drugi državi članici ali naslov zakonitega zastopnika; |
| --- | --- |

(e)

naslov morebitnega glavnega sedeža subjekta v Uniji in, če obstaja, podružnice v drugi državi članici ali naslov zakonitega zastopnika;

| (f) | javno spletno mesto, kjer je mogoče najti popolne in najnovejše informacije o subjektu in dejavnostih, med drugim vsaj informacije iz točk (a), (b), (d), (e) in (h); |
| --- | --- |

(f)

javno spletno mesto, kjer je mogoče najti popolne in najnovejše informacije o subjektu in dejavnostih, med drugim vsaj informacije iz točk (a), (b), (d), (e) in (h);

| (g) | kontaktne osebe in kontaktni podatki subjekta; |
| --- | --- |

(g)

kontaktne osebe in kontaktni podatki subjekta;

| (h) | cilji v splošnem interesu, ki jih subjekt namerava uresničevati z zbiranjem podatkov; |
| --- | --- |

(h)

cilji v splošnem interesu, ki jih subjekt namerava uresničevati z zbiranjem podatkov;

| (i) | narava podatkov, ki jih subjekt namerava nadzorovati ali obdelovati, ter, v primeru osebnih podatkov, navedba kategorij osebnih podatkov; |
| --- | --- |

(i)

narava podatkov, ki jih subjekt namerava nadzorovati ali obdelovati, ter, v primeru osebnih podatkov, navedba kategorij osebnih podatkov;

| (j) | vsa druga dokazila o izpolnjevanju zahtev iz člena 18. |
| --- | --- |

(j)

vsa druga dokazila o izpolnjevanju zahtev iz člena 18.

5.   Kadar je subjekt predložil vse potrebne informacije na podlagi odstavka 4 in potem, ko je pristojni organ za registracijo organizacij za podatkovni altruizem ocenil vlogo za registracijo in ugotovil, da subjekt izpolnjuje zahteve iz člena 18, subjekta v 12 tednih od prejema vloge za registracijo registrira v javnem nacionalnem registru priznanih organizacij za podatkovni altruizem. Registracija velja v vseh državah članicah.

Pristojni organ za registracijo organizacij za podatkovni altruizem o vsaki registraciji uradno obvesti Komisijo. Komisija to registracijo vključi v javni register Unije za priznane organizacije za podatkovni altruizem.

6.   Informacije iz odstavka 4, točke (a), (b), (f), (g) in (h), se objavijo v ustreznem javnem nacionalnem registru priznanih organizacij za podatkovni altruizem.

7.   Priznana organizacija za podatkovni altruizem uradno obvesti ustrezni pristojni organ za registracijo organizacij za podatkovni altruizem o vsakršni spremembi informacij, podanih na podlagi odstavka 4, v 14 dneh od datuma spremembe.

Pristojni organ za registracijo organizacij za podatkovni altruizem o vsaki taki priglasitvi brez odlašanja po elektronski poti uradno obvesti Komisijo. Komisija na podlagi take priglasitve brez odlašanja posodobi javni register Unije priznanih organizacij za podatkovni altruizem.

Člen 20

Zahteve glede preglednosti

1.   Priznane organizacije za podatkovni altruizem vodijo popolno in natančno evidenco o:

| (a) | vseh fizičnih ali pravnih osebah, ki so imele možnost obdelati podatke, ki jih hrani ta priznana organizacija za podatkovni altruizem, in njihovih kontaktnih podatkih; |
| --- | --- |

(a)

vseh fizičnih ali pravnih osebah, ki so imele možnost obdelati podatke, ki jih hrani ta priznana organizacija za podatkovni altruizem, in njihovih kontaktnih podatkih;

| (b) | datumu ali trajanju obdelave osebnih podatkov ali uporabe neosebnih podatkov; |
| --- | --- |

(b)

datumu ali trajanju obdelave osebnih podatkov ali uporabe neosebnih podatkov;

| (c) | namenu obdelave v skladu z izjavo fizične ali pravne osebe, ki je dobila možnost obdelave; |
| --- | --- |

(c)

namenu obdelave v skladu z izjavo fizične ali pravne osebe, ki je dobila možnost obdelave;

| (d) | morebitnih pristojbinah, ki so jih fizične ali pravne osebe plačale za obdelavo podatkov. |
| --- | --- |

(d)

morebitnih pristojbinah, ki so jih fizične ali pravne osebe plačale za obdelavo podatkov.

2.   Priznana organizacija za podatkovni altruizem pripravi in ustreznemu pristojnemu organu za registracijo organizacij za podatkovni altruizem pošlje letno poročilo o dejavnostih, ki vsebuje vsaj:

| (a) | informacije o dejavnostih priznane organizacije za podatkovni altruizem; |
| --- | --- |

(a)

informacije o dejavnostih priznane organizacije za podatkovni altruizem;

| (b) | opis, kako so se v zadevnem proračunskem letu uresničevali cilji v splošnem interesu, za katere so se zbirali podatki; |
| --- | --- |

(b)

opis, kako so se v zadevnem proračunskem letu uresničevali cilji v splošnem interesu, za katere so se zbirali podatki;

| (c) | seznam vseh fizičnih in pravnih oseb, ki so smele obdelovati podatke, ki jih hrani subjekt, med drugim kratek opis ciljev v splošnem interesu, ki naj bi se dosegli s tako obdelavo podatkov, in opis za to uporabljenih tehničnih sredstev, vključno z opisom tehnik, uporabljenih za ohranitev zasebnosti in varstvo podatkov; |
| --- | --- |

(c)

seznam vseh fizičnih in pravnih oseb, ki so smele obdelovati podatke, ki jih hrani subjekt, med drugim kratek opis ciljev v splošnem interesu, ki naj bi se dosegli s tako obdelavo podatkov, in opis za to uporabljenih tehničnih sredstev, vključno z opisom tehnik, uporabljenih za ohranitev zasebnosti in varstvo podatkov;

| (d) | kadar je ustrezno, povzetek rezultatov obdelave podatkov, ki jo je dovolila priznana organizacija za podatkovni altruizem; |
| --- | --- |

(d)

kadar je ustrezno, povzetek rezultatov obdelave podatkov, ki jo je dovolila priznana organizacija za podatkovni altruizem;

| (e) | informacije o virih prihodkov priznane organizacije za podatkovni altruizem, zlasti vseh prihodkov od dajanja dostopa do podatkov, in njegovih odhodkih. |
| --- | --- |

(e)

informacije o virih prihodkov priznane organizacije za podatkovni altruizem, zlasti vseh prihodkov od dajanja dostopa do podatkov, in njegovih odhodkih.

Člen 21

Posebne zahteve za zaščito pravic in interesov posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki, in imetnikov podatkov glede njihovih podatkov

1.   Priznana organizacija za podatkovni altruizem posameznike, na katere se nanašajo osebni podatki, ali imetnike podatkov pred vsako obdelavo njihovih podatkov na jasen in zlahka razumljiv način obvesti o:

| (a) | ciljih v splošnem interesu, ter po potrebi o določenem, izrecnem in zakonitem namenu, za katerega se bodo osebni podatki obdelovali, kadar za te cilje in ta namen uporabniku podatkov dovoljuje obdelavo njihovih podatkov; |
| --- | --- |

(a)

ciljih v splošnem interesu, ter po potrebi o določenem, izrecnem in zakonitem namenu, za katerega se bodo osebni podatki obdelovali, kadar za te cilje in ta namen uporabniku podatkov dovoljuje obdelavo njihovih podatkov;

| (b) | lokaciji in ciljih v splošnem interesu, za katere dovoljuje vsako obdelavo, ki se izvaja v tretji državi, kadar obdelavo izvaja priznana organizacija za podatkovni altruizem. |
| --- | --- |

(b)

lokaciji in ciljih v splošnem interesu, za katere dovoljuje vsako obdelavo, ki se izvaja v tretji državi, kadar obdelavo izvaja priznana organizacija za podatkovni altruizem.

2.   Priznana organizacija za podatkovni altruizem podatke uporablja samo za cilje v splošnem interesu in za katere posameznik, na katere se nanašajo osebni podatki, ali imetnik podatkov dovoljuje obdelavo. Priznana organizacija za podatkovni altruizem za pridobivanje podatkov ne sme uporabljati zavajajočih tržnih praks.

3.   Priznana organizacija za podatkovni altruizem zagotovi orodja za pridobitev privolitve posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki, ali dovoljenj za obdelavo podatkov, ki jih dajo na voljo imetniki podatkov. Priznana organizacija za podatkovni altruizem zagotovi tudi orodja za enostaven umik take privolitve ali dovoljenja.

4.   Priznana organizacija za podatkovni altruizem sprejme ukrepe, s katerimi zagotovi ustrezno raven varnosti za shranjevanje in obdelavo neosebnih podatkov, ki jih je zbral na podlagi podatkovnega altruizma.

5.   Priznana organizacija za podatkovni altruizem v primeru vsakega nepooblaščenega prenosa neosebnih podatkov, ki jih je dal v souporabo, nepooblaščenega dostopa do njih ali njihove nepooblaščene uporabe brez odlašanja obvesti imetnike podatkov.

6.   Kadar priznana organizacija za podatkovni altruizem omogoča, da tretje osebe obdelujejo podatke, tudi tako, da priskrbi orodja za pridobitev privolitve posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki, ali dovoljenja za obdelavo podatkov, ki jih dajo na voljo imetniki podatkov, po potrebi navede pristojnost tretje države, v katerih naj bi se podatki uporabljali.

Člen 22

Pravila

1.   Komisija v skladu s členom 32 sprejme delegirane akte, s katerimi za dopolnitev te uredbe vzpostavi pravila, v katerih določi:

| (a) | ustrezne zahteve po informacijah za zagotovitev, da se posameznikom, na katere se nanašajo osebni podatki, in imetnikom podatkov, preden je podana privolitev ali dovoljenje za podatkovni altruizem, zagotovijo dovolj podrobne, jasne in pregledne informacije o uporabi podatkov, orodjih za pridobitev in umik privolitve ali dovoljenja ter ukrepih, sprejetih za preprečevanje zlorabe podatkov, danih v souporabo organizaciji za podatkovni altruizem; |
| --- | --- |

(a)

ustrezne zahteve po informacijah za zagotovitev, da se posameznikom, na katere se nanašajo osebni podatki, in imetnikom podatkov, preden je podana privolitev ali dovoljenje za podatkovni altruizem, zagotovijo dovolj podrobne, jasne in pregledne informacije o uporabi podatkov, orodjih za pridobitev in umik privolitve ali dovoljenja ter ukrepih, sprejetih za preprečevanje zlorabe podatkov, danih v souporabo organizaciji za podatkovni altruizem;

| (b) | ustrezne tehnične in varnostne zahteve, s katerimi zagotovi ustrezno raven varnosti glede shranjevanja in obdelave podatkov ter glede orodij za pridobitev in umik privolitve ali dovoljenja; |
| --- | --- |

(b)

ustrezne tehnične in varnostne zahteve, s katerimi zagotovi ustrezno raven varnosti glede shranjevanja in obdelave podatkov ter glede orodij za pridobitev in umik privolitve ali dovoljenja;

| (c) | na multidisciplinarnem pristopu temelječe komunikacijske načrte, s katerimi ustrezne deležnike, zlasti imetnike podatkov in posameznike, na katere se nanašajo osebni podatki, ki bi lahko svoje podatke dali v souporabo, ozavešča o podatkovnem altruizmu, imenovanju za organizacijo za podatkovni altruizem, priznano v Uniji, in samih pravilih; |
| --- | --- |

(c)

na multidisciplinarnem pristopu temelječe komunikacijske načrte, s katerimi ustrezne deležnike, zlasti imetnike podatkov in posameznike, na katere se nanašajo osebni podatki, ki bi lahko svoje podatke dali v souporabo, ozavešča o podatkovnem altruizmu, imenovanju za organizacijo za podatkovni altruizem, priznano v Uniji, in samih pravilih;

| (d) | priporočila o zadevnih standardih interoperabilnosti. |
| --- | --- |

(d)

priporočila o zadevnih standardih interoperabilnosti.

2.   Pravila iz odstavka 1 se pripravijo v tesnem sodelovanju z organizacijami za podatkovni altruizem in ustreznimi deležniki.

Člen 23

Pristojni organi za registracijo organizacij za podatkovni altruizem

1.   Vsaka država članica imenuje enega ali več pristojnih organov, ki bodo odgovorni za javni nacionalni register priznanih organizacij za podatkovni altruizem.

Pristojni organi za registracijo organizacij za podatkovni altruizem izpolnjujejo zahteve iz člena 26.

2.   Vsaka država članica uradno obvesti Komisijo o identiteti svojih pristojnih organov za registracijo organizacij za podatkovni altruizem do 24. septembra 2023. Vsaka država članica uradno obvesti Komisijo tudi o vsaki naknadni spremembi identitete teh pristojnih organov.

3.   Pristojni organ za registracijo organizacij za podatkovni altruizem na ravni posamezne države članice svoje naloge opravlja v sodelovanju z zadevnim organom za varstvo podatkov, kadar so te naloge povezane z obdelavo osebnih podatkov, in z ustreznimi sektorskimi organi te države članice.

Člen 24

Spremljanje skladnosti

1.   Pristojni organi za registracijo organizacij za podatkovni altruizem spremljajo in nadzorujejo skladnost priznanih organizacij za podatkovni altruizem z zahtevami iz tega poglavja. Pristojni organ za registracijo organizacij za podatkovni altruizem lahko skladnost, ki jo zagotavljajo take priznane organizacije za podatkovni altruizem, spremlja in nadzoruje tudi na podlagi zahtevka fizične ali pravne osebe.

2.   Pristojni organi za registracijo organizacij za podatkovni altruizem lahko od priznanih organizacij za podatkovni altruizem zahtevajo informacije, potrebne za preveritev skladnosti z zahtevami iz tega poglavja. Vsak zahtevek po informacijah mora biti sorazmeren z opravljanjem naloge in obrazložen.

3.   Kadar pristojni organ za registracijo organizacij za podatkovni altruizem ugotovi, da priznana organizacija za podatkovni altruizem ne izpolnjuje ene ali več zahtev iz tega poglavja, jo o tem uradno obvesti in ji da možnost, da v 30 dneh od prejema uradnega obvestila poda svoje mnenje.

4.   Pristojni organ za registracijo organizacij za podatkovni altruizem lahko zahteva, da se kršitev iz odstavka 3 preneha takoj ali pa v razumnem roku, ter sprejme ustrezne in sorazmerne ukrepe za zagotavljanje skladnosti.

5.   Če priznana organizacija za podatkovni altruizem ne izpolnjuje ene ali več zahtev iz tega poglavja niti potem, ko jo je v skladu z odstavkom 3 pristojni organ za registracijo organizacij za podatkovni altruizem o tem uradno obvestil, ta priznana organizacija za podatkovni altruizem:

| (a) | izgubi pravico, da v pisni in govorni komunikaciji uporablja naziv „organizacija za podatkovni altruizem, priznana v Uniji“; |
| --- | --- |

(a)

izgubi pravico, da v pisni in govorni komunikaciji uporablja naziv „organizacija za podatkovni altruizem, priznana v Uniji“;

| (b) | je izbrisan iz ustreznega javnega nacionalnega registra priznanih organizacij za podatkovni altruizem in javnega registra Unije za priznane organizacije za podatkovni altruizem. |
| --- | --- |

(b)

je izbrisan iz ustreznega javnega nacionalnega registra priznanih organizacij za podatkovni altruizem in javnega registra Unije za priznane organizacije za podatkovni altruizem.

Pristojni organ za registracijo organizacij za podatkovni altruizem vsako odločitev o odvzemu pravice do uporabe naziva „organizacija za podatkovni altruizem, priznana v Uniji“ iz prvega pododstavka, točka (a), objavi.

6.   Če ima priznana organizacija za podatkovni altruizem glavni sedež ali svojega zakonitega zastopnika v eni državi članici, deluje pa v drugih državah članicah, pristojni organ za registracijo organizacij za podatkovni altruizem države članice, v kateri ima glavni sedež ali v kateri se nahaja zakoniti zastopnik, in pristojni organi za registracijo organizacij za podatkovni altruizem teh drugih držav članic sodelujejo in si med seboj pomagajo. Taka pomoč in sodelovanje lahko zajemata izmenjavo informacij med zadevnimi pristojnimi organi za registracijo organizacij za podatkovni altruizem za namene njihovih nalog v skladu s to uredbo in utemeljene prošnje za sprejetje nadzornih ukrepov iz tega člena.

Kadar pristojni organ za registracijo organizacij za podatkovni altruizem v eni državi članici zaprosi za pomoč pristojni organ za registracijo organizacij za podatkovni altruizem v drugi državi članic, predloži utemeljeno prošnjo. Pristojni organ za registracijo organizacij za podatkovni altruizem na tako prošnjo odgovori brez odlašanja in v časovnem okviru, sorazmernem z nujnostjo prošnje.

Vse informacije, izmenjane v okviru pomoči, za katero se zaprosi in ki se zagotovi po tem odstavku, se uporabljajo samo v zvezi z zadevo prošnje za pomoč.

Člen 25

Evropski privolitveni obrazec za podatkovni altruizem

1.   Komisija za lažje zbiranje podatkov na podlagi podatkovnega altruizma sprejme izvedbene akte o uvedbi in pripravi evropskega privolitvenega obrazca za podatkovni altruizem, pri čemer se predhodno posvetuje z Evropskim odborom za varstvo podatkov, upošteva nasvet Evropskega odbora za podatkovne inovacije in ustrezno vključi ustrezne deležnike. Obrazec omogoča, da se privolitev ali dovoljenje pridobi v vseh državah članicah v enotni obliki. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s svetovalnim postopkom iz člena 33(2).

2.   Evropski privolitveni obrazec za podatkovni altruizem uporablja modularni pristop, ki omogoča prilagoditev za konkretne sektorje in za različne namene.

3.   Kadar se dajejo na voljo osebni podatki, je z evropskim privolitvenim obrazcem za podatkovni altruizem zagotovljeno, da lahko posamezniki, na katere se nanašajo osebni podatki, privolijo v konkretno dejavnost obdelave podatkov v skladu z zahtevami iz Uredbe (EU) 2016/679 in tako privolitev umaknejo.

4.   Obrazec mora biti na voljo v obliki, ki se lahko natisne na papir in je zlahka razumljiva, ter v elektronski strojno berljivi obliki.

POGLAVJE V

Pristojni organi in postopkovne določbe

Člen 26

Zahteve v zvezi s pristojnimi organi

1.   Pristojni organi za storitve posredovanja podatkov in pristojni organi za registracijo organizacij za podatkovni altruizem so pravno ločeni in funkcionalno neodvisni od ponudnikov storitev posredovanja podatkov ali priznanih organizacij za podatkovni altruizem. Naloge pristojnih organov za storitve posredovanja podatkov in pristojnih organov za registracijo organizacij za podatkovni altruizem lahko opravlja isti organ. Države članice lahko za te namene ustanovijo enega ali več novih organov ali pa uporabijo obstoječe organe.

2.   Pristojni organi za storitve posredovanja podatkov in pristojni organi za registracijo organizacij za podatkovni altruizem naloge opravljajo nepristransko, pregledno, dosledno, zanesljivo in pravočasno. Pri opravljanju svojih nalog se zavzemajo za lojalno konkurenco in nediskriminacijo.

3.   Najvišje vodstvo in osebje, odgovorno za izvedbo zadevnih nalog pristojnih organov za storitve posredovanja podatkov in pristojnih organov za registracijo organizacij za podatkovni altruizem, ne smejo oblikovati, proizvajati, dobavljati, nameščati, kupovati ali biti lastnik, uporabnik ali vzdrževalec storitev, ki jih ocenjujejo, niti ne smejo biti pooblaščeni zastopnik katere koli od teh oseb. To ne izključuje možnosti uporabe ocenjenih storitev, ki so potrebne za delovanje pristojnega organa za storitve posredovanja podatkov in pristojnega organa za registracijo organizacij za podatkovni altruizem, ali uporabe takih storitev v osebne namene.

4.   Najvišje vodstvo in osebje pristojnih organov za storitve posredovanja podatkov in pristojnih organov za registracijo organizacij za podatkovni altruizem ne smejo opravljati dejavnosti, ki bi lahko bile v nasprotju z njihovo neodvisno presojo ali integriteto v zvezi z dejavnostmi ocenjevanja, ki so jim naložene.

5.   Pristojni organi za storitve posredovanja podatkov in pristojni organi za registracijo organizacij za podatkovni altruizem morajo razpolagati z zadostnimi finančnimi in človeškimi viri za izvedbo nalog, ki so jim poverjene, vključno s potrebnim tehničnim znanjem in viri.

6.   Pristojni organi za storitve posredovanja podatkov in pristojni organi za registracijo organizacij za podatkovni altruizem države članice Komisiji in pristojnim organom za storitve posredovanja podatkov in pristojnim organom za registracijo organizacij za podatkovni altruizem drugih držav članic na utemeljeno prošnjo in brez odlašanja zagotovijo informacije, potrebne za izvajanje njihovih nalog na podlagi te uredbe. Kadar pristojni organ za storitve posredovanja podatkov ali pristojni organ za registracijo organizacij za podatkovni altruizem meni, da so zahtevane informacije zaupne v skladu s pravom Unije in nacionalnim pravom o poslovni in poklicni zaupnosti, Komisija in kateri koli drugi pristojni organi za storitve posredovanja podatkov ali pristojni organi za registracijo organizacij za podatkovni altruizem zagotovijo tako zaupnost.

Člen 27

Pravica do vložitve pritožbe

1.   Fizične in pravne osebe imajo pravico, da pri ustreznem pristojnem organu za storitve posredovanja podatkov zoper ponudnika storitev posredovanja podatkov ali pri ustreznem pristojnem organu za registracijo organizacij za podatkovni altruizem zoper priznano organizacijo za podatkovni altruizem, individualno ali po potrebi kolektivno vložijo pritožbo v zvezi s katero koli zadevo, ki spada v področje uporabe te uredbe.

2.   Pristojni organ za storitve posredovanja podatkov ali pristojni organ za registracijo organizacij za podatkovni altruizem pri katerem je bila vložena pritožba, pritožnika obvesti o:

| (a) | napredku postopka in sprejeti odločitvi; ter |
| --- | --- |

(a)

napredku postopka in sprejeti odločitvi; ter

| (b) | pravnih sredstvih iz člena 28. |
| --- | --- |

(b)

pravnih sredstvih iz člena 28.

Člen 28

Pravica do učinkovitega pravnega sredstva

1.   Ne glede na morebitna upravna ali druga izvensodna pravna sredstva imajo vse prizadete fizične in pravne osebe pravico do učinkovitega pravnega sredstva v zvezi s pravno zavezujočimi odločitvami iz člena 14, ki jih sprejmejo pristojni organi za storitve posredovanja podatkov pri upravljanju, nadzoru in izvrševanju priglasitvene ureditve za ponudnike storitev posredovanja podatkov, in pravno zavezujočimi odločitvami iz členov 19 in 24, ki jih sprejmejo pristojni organi za registracijo organizacij za podatkovni altruizem pri spremljanju organizacij za podatkovni altruizem.

2.   Za postopke na podlagi tega člena so pristojna sodišča države članice, v kateri je pristojni organ za storitve posredovanja podatkov in pristojni organ za registracijo organizacij za podatkovni altruizem, zoper katerega je bilo pravno sredstvo vloženo individualno ali po potrebi kolektivno s strani zastopnikov ene ali več fizičnih ali pravnih oseb.

3.   Kadar pristojni organ za storitve posredovanja podatkov in pristojni organi za registracijo organizacij za podatkovni altruizem ne ukrepa v zvezi s pritožbo, ima vsaka prizadeta fizična ali pravna oseba v skladu z nacionalnim pravom pravico do učinkovitega pravnega sredstva ali dostop do pregleda s strani nepristranskega organa z ustreznim strokovnim znanjem.

POGLAVJE VI

Evropski odbor za podatkovne inovacije

Člen 29

Evropski odbor za podatkovne inovacije

1.   Komisija ustanovi Evropski odbor za podatkovne inovacije v obliki strokovne skupine, sestavljene iz predstavnikov pristojnih organov za storitve posredovanja podatkov in pristojnih organov za registracijo organizacij za podatkovni altruizem, Evropskega odbora za varstvo podatkov, Evropskega nadzornika za varstvo podatkov, ENISA in Komisije ter odposlanca EU za MSP ali predstavnika, ki ga imenuje mreža odposlancev za MSP, in drugih predstavnikov zadevnih organov v določenih sektorjih, pa tudi organov s posebnim strokovnim znanjem. Komisija si pri imenovanju posameznih strokovnjakov prizadeva doseči uravnoteženo zastopanost spolov in uravnoteženo geografsko zastopanost med člani strokovne skupine.

2.   Evropski odbor za podatkovne inovacije je sestavljen iz vsaj naslednjih treh podskupin:

| (a) | podskupine, v sklopu katere pristojni organi za storitve posredovanja podatkov in pristojni organi za registracijo organizacij za podatkovni altruizem izvajajo naloge na podlagi člena 30, točke (a), (c), (j) in (k); |
| --- | --- |

(a)

podskupine, v sklopu katere pristojni organi za storitve posredovanja podatkov in pristojni organi za registracijo organizacij za podatkovni altruizem izvajajo naloge na podlagi člena 30, točke (a), (c), (j) in (k);

| (b) | podskupine, v kateri potekajo tehnične razprave o standardizaciji, prenosljivosti in interoperabilnosti na podlagi člena 30, točki (f) in (g); |
| --- | --- |

(b)

podskupine, v kateri potekajo tehnične razprave o standardizaciji, prenosljivosti in interoperabilnosti na podlagi člena 30, točki (f) in (g);

| (c) | podskupine za vključevanje deležnikov, v kateri so zadevni predstavniki industrije, raziskovalnega področja, akademskih krogov, civilne družbe, organizacij za standardizacijo, zadevnih skupnih evropskih podatkovnih prostorov ter drugih ustreznih deležnikov in tretjih oseb, ki Evropskemu odboru za podatkovne inovacije svetujejo glede nalog na podlagi člena 30, točke (d), (e), (f), (g) in (h). |
| --- | --- |

(c)

podskupine za vključevanje deležnikov, v kateri so zadevni predstavniki industrije, raziskovalnega področja, akademskih krogov, civilne družbe, organizacij za standardizacijo, zadevnih skupnih evropskih podatkovnih prostorov ter drugih ustreznih deležnikov in tretjih oseb, ki Evropskemu odboru za podatkovne inovacije svetujejo glede nalog na podlagi člena 30, točke (d), (e), (f), (g) in (h).

3.   Sestankom Evropskega odbora za podatkovne inovacije predseduje Komisija.

4.   Evropskemu odboru za podatkovne inovacije pomaga sekretariat, ki ga zagotovi Komisija.

Člen 30

Naloge Evropskega odbora za podatkovne inovacije

Evropski odbor za podatkovne inovacije izvaja naslednje naloge:

| (a) | svetuje in pomaga Komisiji glede oblikovanja doslednih praks organov javnega sektorja in pristojnih organov iz člena 7(1) pri obravnavi zahtevkov za ponovno uporabo kategorij podatkov iz člena 3(1); |
| --- | --- |

(a)

svetuje in pomaga Komisiji glede oblikovanja doslednih praks organov javnega sektorja in pristojnih organov iz člena 7(1) pri obravnavi zahtevkov za ponovno uporabo kategorij podatkov iz člena 3(1);

| (b) | svetuje in pomaga Komisiji glede oblikovanja doslednih praks za podatkovni altruizem po vsej Uniji; |
| --- | --- |

(b)

svetuje in pomaga Komisiji glede oblikovanja doslednih praks za podatkovni altruizem po vsej Uniji;

| (c) | svetuje in pomaga Komisiji glede oblikovanja doslednih praks pristojnih organov za storitve posredovanja podatkov in pristojnih organov za registracijo organizacij za podatkovni altruizem glede izvajanja zahtev, ki se uporabljajo za ponudnike storitev posredovanja podatkov in priznane organizacije za podatkovni altruizem; |
| --- | --- |

(c)

svetuje in pomaga Komisiji glede oblikovanja doslednih praks pristojnih organov za storitve posredovanja podatkov in pristojnih organov za registracijo organizacij za podatkovni altruizem glede izvajanja zahtev, ki se uporabljajo za ponudnike storitev posredovanja podatkov in priznane organizacije za podatkovni altruizem;

| (d) | svetuje in pomaga Komisiji glede oblikovanja skladnih smernic o tem, kako v okviru te uredbe poslovno občutljive neosebne podatke, zlasti poslovne skrivnosti, ter neosebne podatke, ki predstavljajo vsebino, zaščiteno s pravicami intelektualne lastnine, čim bolje zaščititi pred nezakonitim dostopom, ki bi lahko imel za posledico krajo intelektualne lastnine ali industrijsko vohunjenje; |
| --- | --- |

(d)

svetuje in pomaga Komisiji glede oblikovanja skladnih smernic o tem, kako v okviru te uredbe poslovno občutljive neosebne podatke, zlasti poslovne skrivnosti, ter neosebne podatke, ki predstavljajo vsebino, zaščiteno s pravicami intelektualne lastnine, čim bolje zaščititi pred nezakonitim dostopom, ki bi lahko imel za posledico krajo intelektualne lastnine ali industrijsko vohunjenje;

| (e) | svetuje in pomaga Komisiji glede oblikovanja usklajenih smernic o zahtevah glede kibernetske varnosti za izmenjavo in shranjevanje podatkov; |
| --- | --- |

(e)

svetuje in pomaga Komisiji glede oblikovanja usklajenih smernic o zahtevah glede kibernetske varnosti za izmenjavo in shranjevanje podatkov;

| (f) | Komisiji, zlasti ob upoštevanju prispevkov organizacij za standardizacijo, svetuje glede prednostne obravnave medsektorskih standardov, ki se uporabljajo in pripravijo za uporabo podatkov in medsektorsko souporabo podatkov med nastajajočimi skupnimi evropskimi podatkovnimi prostori, glede medsektorske primerjave in izmenjave dobrih praks v zvezi s sektorskimi zahtevami za varnost ter postopkov dostopanja, ob upoštevanju sektorskih dejavnosti standardizacije, zlasti s pojasnitvijo, kateri standardi in prakse so medsektorski in kateri sektorski, ter razločevanjem med njimi; |
| --- | --- |

(f)

Komisiji, zlasti ob upoštevanju prispevkov organizacij za standardizacijo, svetuje glede prednostne obravnave medsektorskih standardov, ki se uporabljajo in pripravijo za uporabo podatkov in medsektorsko souporabo podatkov med nastajajočimi skupnimi evropskimi podatkovnimi prostori, glede medsektorske primerjave in izmenjave dobrih praks v zvezi s sektorskimi zahtevami za varnost ter postopkov dostopanja, ob upoštevanju sektorskih dejavnosti standardizacije, zlasti s pojasnitvijo, kateri standardi in prakse so medsektorski in kateri sektorski, ter razločevanjem med njimi;

| (g) | Komisiji, zlasti ob upoštevanju prispevkov organizacij za standardizacijo, pomaga pri odpravljanju razdrobljenosti notranjega trga in podatkovnega gospodarstva na notranjem trgu z izboljševanjem čezmejne in medsektorske interoperabilnosti podatkov ter storitev souporabe podatkov med različnimi sektorji in področji, izhajajoč iz obstoječih evropskih, mednarodnih ali nacionalnih standardov, med drugim z namenom spodbujati nastanek skupnih evropskih podatkovnih prostorov; |
| --- | --- |

(g)

Komisiji, zlasti ob upoštevanju prispevkov organizacij za standardizacijo, pomaga pri odpravljanju razdrobljenosti notranjega trga in podatkovnega gospodarstva na notranjem trgu z izboljševanjem čezmejne in medsektorske interoperabilnosti podatkov ter storitev souporabe podatkov med različnimi sektorji in področji, izhajajoč iz obstoječih evropskih, mednarodnih ali nacionalnih standardov, med drugim z namenom spodbujati nastanek skupnih evropskih podatkovnih prostorov;

| (h) | predlaga smernice za „skupne evropske podatkovne prostore“, ki so interoperabilni okvir – bodisi namenski ali sektorski oziroma medsektorski – skupnih standardov in praks za souporabo ali skupno obdelavo podatkov, med drugim zaradi razvoja novih proizvodov in storitev, znanstvenih raziskav ali civilnodružbenih pobud; taki skupni standardi in prakse upoštevajo obstoječe standarde, so skladni s pravili konkurence in zagotavljajo nediskriminatoren dostop za vse udeležence, da se olajša souporaba podatkov v Uniji ter izkoristi potencial obstoječih in prihodnjih podatkovnih prostorov, v katerih so med drugim obravnavani:






  (i) | medsektorski standardi, ki se uporabljajo in pripravijo za uporabo podatkov in medsektorsko souporabo podatkov, medsektorska primerjava in izmenjava dobrih praks v zvezi s sektorskimi zahtevami za varnost ter postopki dostopanja, ob upoštevanju sektorskih dejavnosti standardizacije, zlasti s pojasnitvijo, kateri standardi in prakse so medsektorski in kateri sektorski, ter razločevanjem med njimi; |
| --- | --- | --- |

(h)

predlaga smernice za „skupne evropske podatkovne prostore“, ki so interoperabilni okvir – bodisi namenski ali sektorski oziroma medsektorski – skupnih standardov in praks za souporabo ali skupno obdelavo podatkov, med drugim zaradi razvoja novih proizvodov in storitev, znanstvenih raziskav ali civilnodružbenih pobud; taki skupni standardi in prakse upoštevajo obstoječe standarde, so skladni s pravili konkurence in zagotavljajo nediskriminatoren dostop za vse udeležence, da se olajša souporaba podatkov v Uniji ter izkoristi potencial obstoječih in prihodnjih podatkovnih prostorov, v katerih so med drugim obravnavani:

(i)

medsektorski standardi, ki se uporabljajo in pripravijo za uporabo podatkov in medsektorsko souporabo podatkov, medsektorska primerjava in izmenjava dobrih praks v zvezi s sektorskimi zahtevami za varnost ter postopki dostopanja, ob upoštevanju sektorskih dejavnosti standardizacije, zlasti s pojasnitvijo, kateri standardi in prakse so medsektorski in kateri sektorski, ter razločevanjem med njimi;

| (ii) | zahteve glede odprave ovir za vstop na trg in glede preprečevanja učinkov vezanosti, da se zagotovita lojalna konkurenca in interoperabilnost; |
| --- | --- |

(ii)

zahteve glede odprave ovir za vstop na trg in glede preprečevanja učinkov vezanosti, da se zagotovita lojalna konkurenca in interoperabilnost;

| (iii) | ustrezno varstvo zakonitih prenosov podatkov tretjim državam, vključno z zaščitnimi ukrepi pred kakršnimi koli prenosi, ki so s pravom Unije prepovedani; |
| --- | --- |

(iii)

ustrezno varstvo zakonitih prenosov podatkov tretjim državam, vključno z zaščitnimi ukrepi pred kakršnimi koli prenosi, ki so s pravom Unije prepovedani;

| (iv) | ustrezno in nediskriminatorno zastopanje ustreznih deležnikov pri upravljanju skupnih evropskih podatkovnih prostorov; |
| --- | --- |

(iv)

ustrezno in nediskriminatorno zastopanje ustreznih deležnikov pri upravljanju skupnih evropskih podatkovnih prostorov;

| (v) | spoštovanje zahtev glede kibernetske varnosti v skladu s pravom Unije. |
| --- | --- |

(v)

spoštovanje zahtev glede kibernetske varnosti v skladu s pravom Unije.

| (i) | omogoča lažje sodelovanje med državami članicami glede določanja harmoniziranih pogojev, na podlagi katerih je možna ponovna uporaba kategorij podatkov iz člena 3(1), ki jih hranijo organi javnega sektorja, na celotnem notranjem trgu; |
| --- | --- |

(i)

omogoča lažje sodelovanje med državami članicami glede določanja harmoniziranih pogojev, na podlagi katerih je možna ponovna uporaba kategorij podatkov iz člena 3(1), ki jih hranijo organi javnega sektorja, na celotnem notranjem trgu;

| (j) | omogoča lažje sodelovanje med pristojnimi organi za storitve posredovanja podatkov in pristojnimi organi za registracijo organizacij za podatkovni altruizem s krepitvijo zmogljivosti in izmenjavo informacij, zlasti v ta namen določi metode za učinkovito izmenjavo informacij v zvezi s priglasitvenim postopkom za ponudnike storitev posredovanja podatkov ter registracijo in spremljanjem priznanih organizacij za podatkovni altruizem, vključno z usklajevanjem glede določanja pristojbin ali kazni; obenem omogoča lažje sodelovanje med pristojnimi organi za storitve posredovanja podatkov in pristojnimi organi za registracijo organizacij za podatkovni altruizem v zvezi z mednarodnim dostopom do podatkov in prenosom podatkov; |
| --- | --- |

(j)

omogoča lažje sodelovanje med pristojnimi organi za storitve posredovanja podatkov in pristojnimi organi za registracijo organizacij za podatkovni altruizem s krepitvijo zmogljivosti in izmenjavo informacij, zlasti v ta namen določi metode za učinkovito izmenjavo informacij v zvezi s priglasitvenim postopkom za ponudnike storitev posredovanja podatkov ter registracijo in spremljanjem priznanih organizacij za podatkovni altruizem, vključno z usklajevanjem glede določanja pristojbin ali kazni; obenem omogoča lažje sodelovanje med pristojnimi organi za storitve posredovanja podatkov in pristojnimi organi za registracijo organizacij za podatkovni altruizem v zvezi z mednarodnim dostopom do podatkov in prenosom podatkov;

| (k) | svetuje in pomaga Komisiji glede ocenjevanja, ali bi bilo treba sprejeti izvedbene akte iz člena 5(11) in (12); |
| --- | --- |

(k)

svetuje in pomaga Komisiji glede ocenjevanja, ali bi bilo treba sprejeti izvedbene akte iz člena 5(11) in (12);

| (l) | svetuje in pomaga Komisiji glede priprave evropskega privolitvenega obrazca za podatkovni altruizem v skladu s členom 25(1); |
| --- | --- |

(l)

svetuje in pomaga Komisiji glede priprave evropskega privolitvenega obrazca za podatkovni altruizem v skladu s členom 25(1);

| (m) | svetuje Komisiji glede izboljšanja mednarodnega regulativnega okolja za neosebne podatke, vključno s standardizacijo. |
| --- | --- |

(m)

svetuje Komisiji glede izboljšanja mednarodnega regulativnega okolja za neosebne podatke, vključno s standardizacijo.

POGLAVJE VII

Mednarodni dostop in prenos

Člen 31

Mednarodni dostop in prenos

1.   Brez poseganja v odstavek 2 ali 3 organ javnega sektorja, fizična ali pravna oseba, ki je dobila pravico do ponovne uporabe podatkov na podlagi poglavja II, ponudnik storitev posredovanja podatkov ali priznana organizacija za podatkovni altruizem sprejme vse razumne tehnične, pravne in organizacijske ukrepe, tudi pogodbene dogovore, za preprečitev mednarodnega prenosa neosebnih podatkov, hranjenih v Uniji, ali vladnega dostopa do teh podatkov, kadar bi tak prenos ali dostop povzročil kolizijo s pravom Unije ali nacionalnim pravom zadevne države članice.

2.   Odločba ali sodba sodišča tretje države ali odločba upravnega organa tretje države, s katero se od organa javnega sektorja, fizične ali pravne osebe, ki je dobila pravico do ponovne uporabe podatkov na podlagi poglavja II, ponudnika storitev posredovanja podatkov ali priznane organizacije za podatkovni altruizem zahteva, da prenese neosebne podatke, ki spadajo v področje uporabe te uredbe, iz Unije ali dovoli dostop do takih podatkov v Uniji, se prizna oziroma izvrši le, če temelji na mednarodnem sporazumu, kot je veljavna pogodba o medsebojni pravni pomoči, sklenjena med tretjo državo prosilko in Unijo, ali na katerem koli takem sporazumu med tako tretjo državo in državo članico.

3.   Če mednarodni sporazum iz odstavka 2 tega člena ne obstaja, v primeru, da je na organ javnega sektorja, fizično ali pravno osebo, ki je dobila pravico do ponovne uporabe podatkov na podlagi poglavja II, ponudnika storitev posredovanja podatkov ali priznano organizacijo za podatkovni altruizem naslovljena odločba ali sodba sodišča tretje države ali odločba upravnega organa tretje države za prenos neosebnih podatkov, ki spadajo v področje uporabe te uredbe in so hranjeni v Uniji, ali za dostop do takih podatkov ter bi izpolnitev take odločbe lahko povzročila kolizijo s pravom Unije ali nacionalnim pravom zadevne države članice, se taki podatki prenesejo na organ tretje države oziroma se temu organu dovoli dostop do njih samo, kadar:

| (a) | sistem tretje države zahteva navedbo razlogov in sorazmernosti, za tako odločbo ali sodbo pa zahteva, da mora biti po naravi konkretna, npr. s potrditvijo zadostne povezave z določenimi osumljenimi osebami ali kršitvami; |
| --- | --- |

(a)

sistem tretje države zahteva navedbo razlogov in sorazmernosti, za tako odločbo ali sodbo pa zahteva, da mora biti po naravi konkretna, npr. s potrditvijo zadostne povezave z določenimi osumljenimi osebami ali kršitvami;

| (b) | naslovnikov utemeljeni ugovor obravnava pristojno sodišče v tretji državi; in |
| --- | --- |

(b)

naslovnikov utemeljeni ugovor obravnava pristojno sodišče v tretji državi; in

| (c) | je pristojno sodišče v tretji državi, ki izda odločbo ali sodbo ali obravnava odločbo upravnega organa, s pravom te tretje države pooblaščeno za upoštevanje ustreznih pravnih interesov ponudnika podatkov, zaščitenih s pravom Unije ali nacionalnim pravom ustrezne države članice. |
| --- | --- |

(c)

je pristojno sodišče v tretji državi, ki izda odločbo ali sodbo ali obravnava odločbo upravnega organa, s pravom te tretje države pooblaščeno za upoštevanje ustreznih pravnih interesov ponudnika podatkov, zaščitenih s pravom Unije ali nacionalnim pravom ustrezne države članice.

4.   Če so pogoji iz odstavka 2 ali 3 izpolnjeni, organ javnega sektorja, fizična ali pravna oseba, ki je dobila pravico do ponovne uporabe podatkov na podlagi poglavja II, ponudnik storitev posredovanja podatkov ali priznana organizacija za podatkovni altruizem v odgovor na prošnjo na podlagi njene razumne razlage zagotovi najmanjšo sprejemljivo količino podatkov.

5.   Organ javnega sektorja, fizična ali pravna oseba, ki je dobila pravico do ponovne uporabe podatkov na podlagi poglavja II, ponudnik storitev posredovanja podatkov oziroma priznana organizacija za podatkovni altruizem imetnika podatkov o prošnji upravnega organa tretje države za dostop do njegovih podatkov obvesti, preden zadosti tej prošnji, razen če gre pri tej prošnji za namene kazenskega pregona in dokler je to potrebno za ohranitev učinkovitosti kazenskega pregona.

POGLAVJE VIII

Prenos pooblastila in postopek v odboru

Člen 32

Izvajanje prenosa pooblastila

1.   Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov je preneseno na Komisijo pod pogoji, določenimi v tem členu.

2.   Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov iz člena 5(13) in člena 22(1) se prenese na Komisijo za nedoločen čas od 23. junija 2022.

3.   Prenos pooblastila iz člena 5(13) in člena 22(1) lahko kadar koli prekliče Evropski parlament ali Svet. S sklepom o preklicu preneha veljati prenos pooblastila iz navedenega sklepa. Sklep začne učinkovati dan po njegovi objavi v Uradnem listu Evropske unije ali na poznejši dan, ki je določen v navedenem sklepu. Sklep ne vpliva na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov.

4.   Komisija se pred sprejetjem delegiranega akta posvetuje s strokovnjaki, ki jih imenujejo države članice, v skladu z načeli, določenimi v Medinstitucionalnem sporazumu z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje.

5.   Komisija takoj po sprejetju delegiranega akta o njem sočasno uradno obvesti Evropski parlament in Svet.

6.   Delegirani akt, sprejet na podlagi člena 5(13) ali člena 22(1), začne veljati le, če mu niti Evropski parlament niti Svet ne nasprotuje v roku treh mesecev od uradnega obvestila Evropskemu parlamentu in Svetu o tem aktu ali če pred iztekom tega roka tako Evropski parlament kot Svet obvestita Komisijo, da mu ne bosta nasprotovala. Ta rok se na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta podaljša za tri mesece.

Člen 33

Postopek v odboru

1.   Komisiji pomaga odbor. Ta odbor je odbor v smislu Uredbe (EU) št. 182/2011.

2.   Pri sklicevanju na ta odstavek se uporablja člen 4 Uredbe (EU) št. 182/2011.

3.   Pri sklicevanju na ta odstavek se uporablja člen 5 Uredbe (EU) št. 182/2011.

POGLAVJE IX

Končne in prehodne določbe

Člen 34

Kazni

1.   Države članice določijo pravila o kaznih, ki se uporabljajo za kršitve obveznosti v zvezi s prenosi neosebnih podatkov v tretje države na podlagi člena 5(14) in člena 31, obveznosti priglasitve ponudnikov storitev posredovanja podatkov na podlagi člena 11, pogojev za opravljanje storitev posredovanja podatkov na podlagi člena 12 in pogojev za registracijo kot priznana organizacija za podatkovni altruizem na podlagi členov 18, 20, 21 in 22 ter sprejmejo vse potrebne ukrepe za zagotovitev, da se te kazni izvajajo. Te kazni morajo biti učinkovite, sorazmerne in odvračilne. Države članice v svojih pravilih o kaznih upoštevajo priporočila Evropskega odbora za podatkovne inovacije. Države članice o teh pravilih in ukrepih uradno obvestijo Komisijo do 24. septembra 2023 in jo brez odlašanja uradno obvestijo tudi o vsaki naknadni spremembi, ki nanje vpliva.

2.   Države članice pri naložitvi kazni ponudnikom storitev posredovanja podatkov in priznanim organizacijam za podatkovni altruizem zaradi kršitve te uredbe po potrebi upoštevajo naslednja nedokončna in okvirna merila:

| (a) | naravo, težo, obseg in trajanje kršitve; |
| --- | --- |

(a)

naravo, težo, obseg in trajanje kršitve;

| (b) | morebitne ukrepe, ki jih ponudnik storitev posredovanja podatkov ali priznana organizacija za podatkovni altruizem sprejme za ublažitev ali odpravo škode, ki jo je povzročila kršitev; |
| --- | --- |

(b)

morebitne ukrepe, ki jih ponudnik storitev posredovanja podatkov ali priznana organizacija za podatkovni altruizem sprejme za ublažitev ali odpravo škode, ki jo je povzročila kršitev;

| (c) | morebitne predhodne kršitve ponudnika storitev posredovanja podatkov ali priznane organizacije za podatkovni altruizem; |
| --- | --- |

(c)

morebitne predhodne kršitve ponudnika storitev posredovanja podatkov ali priznane organizacije za podatkovni altruizem;

| (d) | pridobljene finančne koristi ali preprečene izgube ponudnika storitev posredovanja podatkov ali priznane organizacije za podatkovni altruizem, ki so posledica kršitve, če je take koristi ali izgube mogoče zanesljivo ugotoviti; |
| --- | --- |

(d)

pridobljene finančne koristi ali preprečene izgube ponudnika storitev posredovanja podatkov ali priznane organizacije za podatkovni altruizem, ki so posledica kršitve, če je take koristi ali izgube mogoče zanesljivo ugotoviti;

| (e) | morebitne druge oteževalne ali olajševalne dejavnike v zvezi z okoliščinami primera. |
| --- | --- |

(e)

morebitne druge oteževalne ali olajševalne dejavnike v zvezi z okoliščinami primera.

Člen 35

Ocena in pregled

Komisija do 24. septembra 2025 oceni to uredbo ter Evropskemu parlamentu, Svetu in Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru predloži poročilo o glavnih ugotovitvah. Po potrebi se poročilu priložijo zakonodajni predlogi.

V poročilu zlasti oceni:

| (a) | uporabo in delovanje pravil, ki jih glede kazni določijo države članice na podlagi člena 34; |
| --- | --- |

(a)

uporabo in delovanje pravil, ki jih glede kazni določijo države članice na podlagi člena 34;

| (b) | raven skladnosti s to uredbo, ki jo zagotavljajo zakoniti zastopniki ponudnikov storitev posredovanja podatkov in priznane organizacije za podatkovni altruizem, ki nimajo sedeža v Uniji, ter raven izvršljivosti kazni, ki se naložijo navedenim ponudnikom in organizacijam; |
| --- | --- |

(b)

raven skladnosti s to uredbo, ki jo zagotavljajo zakoniti zastopniki ponudnikov storitev posredovanja podatkov in priznane organizacije za podatkovni altruizem, ki nimajo sedeža v Uniji, ter raven izvršljivosti kazni, ki se naložijo navedenim ponudnikom in organizacijam;

| (c) | vrsto organizacij za podatkovni altruizem, registriranih na podlagi poglavja IV, ter pregled ciljev v splošnem interesu, za katere so podatki dani v souporabo, da bi se glede tega določila jasna merila. |
| --- | --- |

(c)

vrsto organizacij za podatkovni altruizem, registriranih na podlagi poglavja IV, ter pregled ciljev v splošnem interesu, za katere so podatki dani v souporabo, da bi se glede tega določila jasna merila.

Države članice Komisiji zagotovijo potrebne informacije za pripravo tega poročila.

Člen 36

Sprememba Uredbe (EU) 2018/1724

V razpredelnici v Prilogi II k Uredbi (EU) 2018/1724 se razdelek „Ustanovitev, poslovanje in prenehanje podjetja“ nadomesti z naslednjim:

| Življenjski dogodki | Postopki | Pričakovani rezultat, po potrebi ob upoštevanju ocene vloge s strani pristojnega organa v skladu z nacionalnim pravom |
| --- | --- | --- |
| Ustanovitev, poslovanje in prenehanje podjetja | priglasitev poslovne dejavnosti, dovoljenja za izvajanje poslovne dejavnosti, spremembe in prenehanje poslovne dejavnosti, kadar ne gre za insolventnost ali stečaj, razen prvega vpisa poslovne dejavnosti v poslovni register in postopkov v zvezi z ustanovitvijo družb ali podjetij ali njihovo naknadno predložitvijo dokumentov v smislu drugega odstavka člena 54 PDEU | potrditev prejema obvestila ali spremembe poslovne dejavnosti ali zahtevka za odobritev poslovne dejavnosti |
| | registracija delodajalca (fizične osebe) v okviru obveznih sistemov zavarovanja in pokojninskega zavarovanja | potrditev registracije ali registrska številka v evidenci socialnih zavarovanj |
| registracija zaposlenih v okviru obveznih sistemov zavarovanja in pokojninskega zavarovanja | potrditev registracije ali registrska številka v evidenci socialnih zavarovanj |
| oddaja napovedi za odmero davka od dohodkov pravnih oseb | potrditev prejema napovedi |
| obvestilo sistemom socialne varnosti o izteku pogodbe z zaposlenim, razen postopkov za kolektivno odpoved pogodb o zaposlitvi | potrditev prejema obvestila |
| plačilo socialnih prispevkov za zaposlene | potrdilo o plačilu ali druga oblika potrdila o plačilu socialnih prispevkov za zaposlene |
| priglasitev kot ponudnik storitev posredovanja podatkov | potrdilo o prejemu priglasitve |
| registracija kot organizacija za podatkovni altruizem, priznana v Uniji | potrdilo o registraciji |

Življenjski dogodki

Postopki

Pričakovani rezultat, po potrebi ob upoštevanju ocene vloge s strani pristojnega organa v skladu z nacionalnim pravom

Ustanovitev, poslovanje in prenehanje podjetja

priglasitev poslovne dejavnosti, dovoljenja za izvajanje poslovne dejavnosti, spremembe in prenehanje poslovne dejavnosti, kadar ne gre za insolventnost ali stečaj, razen prvega vpisa poslovne dejavnosti v poslovni register in postopkov v zvezi z ustanovitvijo družb ali podjetij ali njihovo naknadno predložitvijo dokumentov v smislu drugega odstavka člena 54 PDEU

potrditev prejema obvestila ali spremembe poslovne dejavnosti ali zahtevka za odobritev poslovne dejavnosti

registracija delodajalca (fizične osebe) v okviru obveznih sistemov zavarovanja in pokojninskega zavarovanja

potrditev registracije ali registrska številka v evidenci socialnih zavarovanj

registracija zaposlenih v okviru obveznih sistemov zavarovanja in pokojninskega zavarovanja

potrditev registracije ali registrska številka v evidenci socialnih zavarovanj

oddaja napovedi za odmero davka od dohodkov pravnih oseb

potrditev prejema napovedi

obvestilo sistemom socialne varnosti o izteku pogodbe z zaposlenim, razen postopkov za kolektivno odpoved pogodb o zaposlitvi

potrditev prejema obvestila

plačilo socialnih prispevkov za zaposlene

potrdilo o plačilu ali druga oblika potrdila o plačilu socialnih prispevkov za zaposlene

priglasitev kot ponudnik storitev posredovanja podatkov

potrdilo o prejemu priglasitve

registracija kot organizacija za podatkovni altruizem, priznana v Uniji

potrdilo o registraciji

Člen 37

Prehodna ureditev

Subjekti, ki 23. junija 2022 opravljajo storitve posredovanja podatkov iz člena 10, izpolnijo obveznosti iz poglavja III do 24. septembra 2025.

Člen 38

Začetek veljavnosti in uporaba

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uradnem listu Evropske unije

Uporablja se od 24. septembra 2023.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 30. maja 2022

Za Evropski parlament

predsednica

R. METSOLA

Za Svet

predsednik

B. LE MAIRE

---

(1)  
  UL C 286, 16.7.2021, str. 38.

1

(2)  Stališče Evropskega parlamenta z dne 6. aprila 2022 (še ni objavljeno v Uradnem listu) in odločitev Sveta z dne 16. maja 2022.

2

(3)  Priporočilo Komisije 2003/361/ES z dne 6. maja 2003 o opredelitvi mikro, malih in srednjih podjetij (UL L 124, 20.5.2003, str. 36).

3

(4)  Direktiva 2011/24/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. marca 2011 o uveljavljanju pravic pacientov pri čezmejnem zdravstvenem varstvu (UL L 88, 4.4.2011, str. 45).

4

(5)  Uredba (EU) 2019/1239 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. junija 2019 o vzpostavitvi evropskega okolja enotnega okenca za pomorski sektor in razveljavitvi Direktive 2010/65/EU (UL L 198, 25.7.2019, str. 64).

5

(6)  Uredba (EU) 2020/1056 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. julija 2020 o elektronskih informacijah o prevozu blaga (UL L 249, 31.7.2020, str. 33).

6

(7)  Direktiva 2010/40/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 7. julija 2010 o okviru za uvajanje inteligentnih prometnih sistemov v cestnem prometu in za vmesnike do drugih vrst prevoza (UL L 207, 6.8.2010, str. 1).

7

(8)  Uredba (ES) št. 223/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. marca 2009 o evropski statistiki ter razveljavitvi Uredbe (ES, Euratom) št. 1101/2008 Evropskega parlamenta in Sveta o prenosu zaupnih podatkov na Statistični urad Evropskih skupnosti, Uredbe Sveta (ES) št. 322/97 o statističnih podatkih Skupnosti in Sklepa Sveta 89/382/EGS, Euratom, o ustanovitvi Odbora za statistične programe Evropskih skupnosti (UL L 87, 31.3.2009, str. 164).

8

(9)  Uredba (EU) 2018/858 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. maja 2018 o odobritvi in tržnem nadzoru motornih vozil in njihovih priklopnikov ter sistemov, sestavnih delov in samostojnih tehničnih enot, namenjenih za taka vozila, spremembi uredb (ES) št. 715/2007 in (ES) št. 595/2009 in razveljavitvi Direktive 2007/46/ES (UL L 151, 14.6.2018, str. 1).

9

(10)  Uredba (EU) 2018/1807 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. novembra 2018 o okviru za prosti pretok neosebnih podatkov v Evropski uniji (UL L 303, 28.11.2018, str. 59).

10

(11)  Direktiva 2000/31/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 8. junija 2000 o nekaterih pravnih vidikih storitev informacijske družbe, zlasti elektronskega poslovanja na notranjem trgu (Direktiva o elektronskem poslovanju) (UL L 178, 17.7.2000, str. 1).

11

(12)  Direktiva 2001/29/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. maja 2001 o usklajevanju določenih vidikov avtorske in sorodnih pravic v informacijski družbi (UL L 167, 22.6.2001, str. 10).

12

(13)  Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 2004/48/ES z dne 29. aprila 2004 o uveljavljanju pravic intelektualne lastnine (UL L 157, 30.4.2004, str. 45).

13

(14)  Direktiva 2007/2/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. marca 2007 o vzpostavitvi infrastrukture za prostorske informacije v Evropski skupnosti (INSPIRE) (UL L 108, 25.4.2007, str. 1).

14

(15)  Direktiva (EU) 2015/849 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. maja 2015 o preprečevanju uporabe finančnega sistema za pranje denarja ali financiranje terorizma, spremembi Uredbe (EU) št. 648/2012 Evropskega parlamenta in Sveta ter razveljavitvi Direktive 2005/60/ES Evropskega parlamenta in Sveta in Direktive Komisije 2006/70/ES (UL L 141, 5.6.2015, str. 73).

15

(16)  Direktiva (EU) 2016/943 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 8. junija 2016 o varstvu nerazkritega strokovnega znanja in izkušenj ter poslovnih informacij (poslovnih skrivnosti) pred njihovo protipravno pridobitvijo, uporabo in razkritjem (UL L 157, 15.6.2016, str. 1).

16

(17)  Direktiva (EU) 2017/1132 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. junija 2017 o določenih vidikih prava družb (UL L 169, 30.6.2017, str. 46).

17

(18)  Direktiva (EU) 2019/790 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. aprila 2019 o avtorski in sorodnih pravicah na enotnem digitalnem trgu in spremembi direktiv 96/9/ES in 2001/29/ES (UL L 130, 17.5.2019, str. 92).

18

(19)  Direktiva (EU) 2019/1024 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. junija 2019 o odprtih podatkih in ponovni uporabi informacij javnega sektorja (UL L 172, 26.6.2019, str. 56).

19

(20)  Direktiva 2009/81/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. julija 2009 o usklajevanju postopkov za oddajo nekaterih naročil gradenj, blaga in storitev, ki jih oddajo naročniki na področju obrambe in varnosti, ter spremembi direktiv 2004/17/ES in 2004/18/ES (UL L 216, 20.8.2009, str. 76).

20

(21)  Uredba (EU) 2016/679 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. aprila 2016 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov ter o razveljavitvi Direktive 95/46/ES (Splošna uredba o varstvu podatkov) (UL L 119, 4.5.2016, str. 1).

21

(22)  Uredba (EU) 2018/1725 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. oktobra 2018 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah, organih, uradih in agencijah Unije in o prostem pretoku takih podatkov ter o razveljavitvi Uredbe (ES) št. 45/2001 in Sklepa št. 1247/2002/ES (UL L 295, 21.11.2018, str. 39).

22

(23)  Direktiva 2002/58/ES evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. julija 2002 o obdelavi osebnih podatkov in varstvu zasebnosti na področju elektronskih komunikacij (Direktiva o zasebnosti in elektronskih komunikacijah) (UL L 201, 31.7.2002, str. 37).

23

(24)  Direktiva (EU) 2016/680 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. aprila 2016 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov, ki jih pristojni organi obdelujejo za namene preprečevanja, preiskovanja, odkrivanja ali pregona kaznivih dejanj ali izvrševanja kazenskih sankcij, in o prostem pretoku takih podatkov ter o razveljavitvi Okvirnega sklepa Sveta 2008/977/PNZ (UL L 119, 4.5.2016, str. 89).

24

(25)  Uredba Komisije (EU) št. 557/2013 z dne 17. junija 2013 o izvajanju Uredbe (ES) št. 223/2009 Evropskega parlamenta in Sveta o evropski statistiki glede dostopa do zaupnih podatkov za znanstvene namene in o razveljavitvi Uredbe Komisije (ES) št. 831/2002 (UL L 164, 18.6.2013, str. 16).

25

(26)  Direktiva 96/9/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. marca 1996 o pravnem varstvu baz podatkov (UL L 77, 27.3.1996, str. 20).

26

(27)  Uredba (EU) št. 600/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. maja 2014 o trgih finančnih instrumentov in spremembi Uredbe (EU) št. 648/2012 (UL L 173, 12.6.2014, str. 84).

27

(28)  Direktiva (EU) 2015/2366 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. novembra 2015 o plačilnih storitvah na notranjem trgu, spremembah direktiv 2002/65/ES, 2009/110/ES ter 2013/36/EU in Uredbe (EU) št. 1093/2010 ter razveljavitvi Direktive 2007/64/ES (UL L 337, 23.12.2015, str. 35).

28

(29)  Uredba (EU) 2018/1724 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 2. oktobra 2018 o vzpostavitvi enotnega digitalnega vstopnega mesta za zagotavljanje dostopa do informacij, do postopkov ter do storitev za pomoč in reševanje težav ter o spremembi Uredbe (EU) št. 1024/2012 (UL L 295, 21.11.2018, str. 1).

29

(30)  
  UL L 123, 12.5.2016, str. 1.

30

(31)  Uredba (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije (UL L 55, 28.2.2011, str. 13).

31

(32)  Direktiva (EU) 2016/2102 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. oktobra 2016 o dostopnosti spletišč in mobilnih aplikacij organov javnega sektorja (UL L 327, 2.12.2016, str. 1).

32

(33)  Direktiva (EU) 2019/882 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. aprila 2019 o zahtevah glede dostopnosti za proizvode in storitve (UL L 151, 7.6.2019, str. 70).

33

---

| 3.6.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | L 152/45 |
| --- | --- | --- | --- |

3.6.2022

SL

Uradni list Evropske unije

L 152/45

---

UREDBA (EU) 2022/869 EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

z dne 30. maja 2022

o smernicah za vseevropsko energetsko infrastrukturo, spremembi uredb (ES) št. 715/2009, (EU) 2019/942 in (EU) 2019/943 ter direktiv 2009/73/ES in (EU) 2019/944 in razveljavitvi Uredbe (EU) št. 347/2013

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 172 Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),

ob upoštevanju mnenja Odbora regij (2),

v skladu z rednim zakonodajnim postopkom (3),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Komisija je v svojem sporočilu z dne 11. decembra 2019 z naslovom „Evropski zeleni dogovor“ določila novo strategijo za rast, katere cilj je preobraziti Unijo v pravično in uspešno družbo s sodobnim, viri gospodarnim in konkurenčnim gospodarstvom, ki bo najpozneje do leta 2050 doseglo cilj podnebne nevtralnosti in v katerem bo rast ločena od rabe virov. V svojem sporočilu z dne 17. septembra 2020 z naslovom „Krepitev evropskih podnebnih ambicij do leta 2030 – Vlaganje v podnebno nevtralno prihodnost v korist naših državljanov“ je Komisija predlagala zvišanje cilja za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov na najmanj 55 % do leta 2030. To ambicijo je 11. decembra 2020 podprl tudi Evropski svet, in ocena učinka, ki spremlja navedeno sporočilo, potrjuje, da bo mešanica virov energije v prihodnosti zelo drugačna od današnje, ter kaže na potrebo po pregledu in po potrebi reviziji energetske zakonodaje. Sedanje naložbe v energetsko infrastrukturo so očitno nezadostne za prenovo in izgradnjo energetske infrastrukture za prihodnost. To pomeni tudi, da mora biti vzpostavljena infrastruktura, ki bo podpirala evropski energetski prehod, vključno s hitro elektrifikacijo, povečanjem obsega proizvodnje električne energije iz obnovljivih virov in brez fosilnih goriv, večjo uporabo obnovljivih in nizkoogljičnih plinov, povezovanje energetskega sistema in privzemanja inovativnih rešitev. |
| --- | --- |

(1)

Komisija je v svojem sporočilu z dne 11. decembra 2019 z naslovom „Evropski zeleni dogovor“ določila novo strategijo za rast, katere cilj je preobraziti Unijo v pravično in uspešno družbo s sodobnim, viri gospodarnim in konkurenčnim gospodarstvom, ki bo najpozneje do leta 2050 doseglo cilj podnebne nevtralnosti in v katerem bo rast ločena od rabe virov. V svojem sporočilu z dne 17. septembra 2020 z naslovom „Krepitev evropskih podnebnih ambicij do leta 2030 – Vlaganje v podnebno nevtralno prihodnost v korist naših državljanov“ je Komisija predlagala zvišanje cilja za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov na najmanj 55 % do leta 2030. To ambicijo je 11. decembra 2020 podprl tudi Evropski svet, in ocena učinka, ki spremlja navedeno sporočilo, potrjuje, da bo mešanica virov energije v prihodnosti zelo drugačna od današnje, ter kaže na potrebo po pregledu in po potrebi reviziji energetske zakonodaje. Sedanje naložbe v energetsko infrastrukturo so očitno nezadostne za prenovo in izgradnjo energetske infrastrukture za prihodnost. To pomeni tudi, da mora biti vzpostavljena infrastruktura, ki bo podpirala evropski energetski prehod, vključno s hitro elektrifikacijo, povečanjem obsega proizvodnje električne energije iz obnovljivih virov in brez fosilnih goriv, večjo uporabo obnovljivih in nizkoogljičnih plinov, povezovanje energetskega sistema in privzemanja inovativnih rešitev.

| (2) | Sedanja zavezujoča ciljna vrednost na ravni Unije za najmanj 32-odstotni delež energije iz obnovljivih virov v porabi končne energije do leta 2030 in krovni cilj na ravni Unije za energijsko učinkovitost v višini najmanj 32,5 % bosta revidirana v okviru okrepljenih ambicij Unije, določenih v Uredbi (EU) 2021/1119 Evropskega parlamenta in Sveta (4) in evropskem zelenem dogovoru. |
| --- | --- |

(2)

Sedanja zavezujoča ciljna vrednost na ravni Unije za najmanj 32-odstotni delež energije iz obnovljivih virov v porabi končne energije do leta 2030 in krovni cilj na ravni Unije za energijsko učinkovitost v višini najmanj 32,5 % bosta revidirana v okviru okrepljenih ambicij Unije, določenih v Uredbi (EU) 2021/1119 Evropskega parlamenta in Sveta (4) in evropskem zelenem dogovoru.

| (3) | V Pariškem sporazumu, sprejetem na podlagi Okvirne konvencije Združenih narodov o spremembi podnebja (5) (v nadaljnjem besedilu: Pariški sporazum) je kot dolgoročni cilj določeno, da se dvig povprečne globalne temperature ohrani znatno pod 2 °C v primerjavi s predindustrijskim obdobjem in da se nadaljuje s prizadevanji za to, da se dvig temperature omeji na 1,5 °C v primerjavi s predindustrijskim obdobjem, in poudarjeno je, da se je pomembno prilagoditi škodljivim učinkom podnebnih sprememb ter uskladiti finančne tokove z usmeritvijo v nizke emisije toplogrednih plinov in razvoj, odporen proti podnebnim spremembam. Evropski svet je 12. decembra 2019 podprl cilj uresničitve podnebno nevtralne Evropske unije do leta 2050 v skladu s cilji Pariškega sporazuma. |
| --- | --- |

(3)

V Pariškem sporazumu, sprejetem na podlagi Okvirne konvencije Združenih narodov o spremembi podnebja (5) (v nadaljnjem besedilu: Pariški sporazum) je kot dolgoročni cilj določeno, da se dvig povprečne globalne temperature ohrani znatno pod 2 °C v primerjavi s predindustrijskim obdobjem in da se nadaljuje s prizadevanji za to, da se dvig temperature omeji na 1,5 °C v primerjavi s predindustrijskim obdobjem, in poudarjeno je, da se je pomembno prilagoditi škodljivim učinkom podnebnih sprememb ter uskladiti finančne tokove z usmeritvijo v nizke emisije toplogrednih plinov in razvoj, odporen proti podnebnim spremembam. Evropski svet je 12. decembra 2019 podprl cilj uresničitve podnebno nevtralne Evropske unije do leta 2050 v skladu s cilji Pariškega sporazuma.

| (4) | Uredba (EU) št. 347/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (6) določa smernice za pravočasen razvoj in interoperabilnost prednostnih koridorjev in območij vseevropske energetske infrastrukture za izpolnitev ciljev energetske politike Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), kar zagotavlja delovanje notranjega energetskega trga, zanesljivost oskrbe in konkurenčne energetske trge v Uniji, spodbuja energijsko učinkovitost, ohranjanje energije ter razvoj novih in obnovljivih virov energije ter spodbuja povezovanje energetskih omrežij. Uredba (EU) št. 347/2013 vzpostavlja okvir, v katerem države članice in ustrezni deležniki sodelujejo na regionalni ravni pri razvoju bolje povezanih energetskih omrežij, da bi povezale regije, ki so trenutno ločene od evropskih energetskih trgov, okrepile sedanje ter spodbujale nove čezmejne povezave in pripomogle k vključevanju energije iz obnovljivih virov. Z uresničevanjem teh ciljev Uredba (EU) št. 347/2013 prispeva k pametni, trajnostni in vključujoči rasti ter prinaša koristi v zvezi s konkurenčnostjo ter ekonomsko, socialno in teritorialno kohezijo za celotno Unijo. |
| --- | --- |

(4)

Uredba (EU) št. 347/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (6) določa smernice za pravočasen razvoj in interoperabilnost prednostnih koridorjev in območij vseevropske energetske infrastrukture za izpolnitev ciljev energetske politike Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), kar zagotavlja delovanje notranjega energetskega trga, zanesljivost oskrbe in konkurenčne energetske trge v Uniji, spodbuja energijsko učinkovitost, ohranjanje energije ter razvoj novih in obnovljivih virov energije ter spodbuja povezovanje energetskih omrežij. Uredba (EU) št. 347/2013 vzpostavlja okvir, v katerem države članice in ustrezni deležniki sodelujejo na regionalni ravni pri razvoju bolje povezanih energetskih omrežij, da bi povezale regije, ki so trenutno ločene od evropskih energetskih trgov, okrepile sedanje ter spodbujale nove čezmejne povezave in pripomogle k vključevanju energije iz obnovljivih virov. Z uresničevanjem teh ciljev Uredba (EU) št. 347/2013 prispeva k pametni, trajnostni in vključujoči rasti ter prinaša koristi v zvezi s konkurenčnostjo ter ekonomsko, socialno in teritorialno kohezijo za celotno Unijo.

| (5) | Ocena Uredbe (EU) št. 347/2013 je jasno pokazala, da je okvir učinkovito izboljšal povezovanje omrežij držav članic, spodbudil trgovanje z energijo in tako prispeval h konkurenčnosti Unije. Projekti skupnega interesa na področju električne energije in plina so močno prispevali k zanesljivosti oskrbe. Plinska infrastruktura je zdaj bolje povezana in odpornost oskrbe se je od leta 2013 bistveno izboljšala. Regionalno sodelovanje v regionalnih skupinah in prek čezmejne razporeditve stroškov je pomemben dejavnik, ki omogoča izvajanje projektov. Toda v številnih primerih čezmejna porazdelitev stroškov ni pripeljala do zmanjšanja finančne vrzeli projektov, kot je bilo predvideno. Večina postopkov izdaje dovoljenj se je sicer skrajšala, vendar postopek v nekaterih primerih še vedno traja dolgo. Pomemben dejavnik je bila finančna pomoč iz Instrumenta za povezovanje Evrope, vzpostavljenega z Uredbo (EU) št. 1316/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (7), saj so nepovratna sredstva za študije pomagala pri zmanjševanju tveganj v projektih na zgodnjih razvojnih stopnjah, nepovratna sredstva za dela pa so v projektih pomagala pri odpravljanju ključnih ozkih grl, ki jih ni bilo mogoče v zadostni meri odpraviti s tržnim financiranjem. |
| --- | --- |

(5)

Ocena Uredbe (EU) št. 347/2013 je jasno pokazala, da je okvir učinkovito izboljšal povezovanje omrežij držav članic, spodbudil trgovanje z energijo in tako prispeval h konkurenčnosti Unije. Projekti skupnega interesa na področju električne energije in plina so močno prispevali k zanesljivosti oskrbe. Plinska infrastruktura je zdaj bolje povezana in odpornost oskrbe se je od leta 2013 bistveno izboljšala. Regionalno sodelovanje v regionalnih skupinah in prek čezmejne razporeditve stroškov je pomemben dejavnik, ki omogoča izvajanje projektov. Toda v številnih primerih čezmejna porazdelitev stroškov ni pripeljala do zmanjšanja finančne vrzeli projektov, kot je bilo predvideno. Večina postopkov izdaje dovoljenj se je sicer skrajšala, vendar postopek v nekaterih primerih še vedno traja dolgo. Pomemben dejavnik je bila finančna pomoč iz Instrumenta za povezovanje Evrope, vzpostavljenega z Uredbo (EU) št. 1316/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (7), saj so nepovratna sredstva za študije pomagala pri zmanjševanju tveganj v projektih na zgodnjih razvojnih stopnjah, nepovratna sredstva za dela pa so v projektih pomagala pri odpravljanju ključnih ozkih grl, ki jih ni bilo mogoče v zadostni meri odpraviti s tržnim financiranjem.

| (6) | Evropski parlament je v resoluciji z dne 10. julija 2020 o spremembi smernic za vseevropsko energetsko infrastrukturo (8) pozval k reviziji Uredbe (EU) št. 347/2013, pri čemer so bili upoštevani zlasti energetski in podnebni cilji Unije za leto 2030 in njeni cilji podnebne nevtralnosti do leta 2050 ter načelo „energijska učinkovitost na prvem mestu“. |
| --- | --- |

(6)

Evropski parlament je v resoluciji z dne 10. julija 2020 o spremembi smernic za vseevropsko energetsko infrastrukturo (8) pozval k reviziji Uredbe (EU) št. 347/2013, pri čemer so bili upoštevani zlasti energetski in podnebni cilji Unije za leto 2030 in njeni cilji podnebne nevtralnosti do leta 2050 ter načelo „energijska učinkovitost na prvem mestu“.

| (7) | Politika vseevropskih energetskih omrežij je zato osrednji instrument pri razvoju notranjega energetskega trga in je potrebna za dosego ciljev evropskega zelenega dogovora. Za dosego višje stopnje zmanjšanja emisij toplogrednih plinov do leta 2030 in podnebno nevtralnost najpozneje do leta 2050, bo Evropa potrebovala bolj povezan energetski sistem, ki se bo opiral na višje stopnje elektrifikacije na podlagi dodatnih obnovljivih in nizkoogljičnih virov ter razogljičenje plinskega sektorja. Politika vseevropskih energetskih omrežij lahko zagotovi, da bo razvoj energetske infrastrukture Unije podpiral potreben energetski prehod na podnebno nevtralnost v skladu z načelom „energijska učinkovitost na prvem mestu“ in s tehnološko nevtralnostjo, pri tem pa upošteval potencial za zmanjšanje emisij pri končni uporabi. Prav tako lahko zagotovi povezave, energetsko varnost, povezovanje trgov in sistemov ter konkurenco, ki koristi vsem državam članicam, kot tudi energijo za gospodinjstva in podjetja po dostopni ceni. |
| --- | --- |

(7)

Politika vseevropskih energetskih omrežij je zato osrednji instrument pri razvoju notranjega energetskega trga in je potrebna za dosego ciljev evropskega zelenega dogovora. Za dosego višje stopnje zmanjšanja emisij toplogrednih plinov do leta 2030 in podnebno nevtralnost najpozneje do leta 2050, bo Evropa potrebovala bolj povezan energetski sistem, ki se bo opiral na višje stopnje elektrifikacije na podlagi dodatnih obnovljivih in nizkoogljičnih virov ter razogljičenje plinskega sektorja. Politika vseevropskih energetskih omrežij lahko zagotovi, da bo razvoj energetske infrastrukture Unije podpiral potreben energetski prehod na podnebno nevtralnost v skladu z načelom „energijska učinkovitost na prvem mestu“ in s tehnološko nevtralnostjo, pri tem pa upošteval potencial za zmanjšanje emisij pri končni uporabi. Prav tako lahko zagotovi povezave, energetsko varnost, povezovanje trgov in sistemov ter konkurenco, ki koristi vsem državam članicam, kot tudi energijo za gospodinjstva in podjetja po dostopni ceni.

| (8) | Cilji Uredbe (EU) št. 347/2013 so sicer še vedno v veliki meri veljavni, vendar v sedanjem okviru vseevropskih energetskih omrežij še niso v celoti upoštevane pričakovane spremembe energetskega sistema, ki jih bodo prinesle nove politične razmere, zlasti pa posodobljeni energetski in podnebni cilji Unije za leto 2030 ter cilj podnebne nevtralnosti do leta 2050 na podlagi evropskega zelenega dogovora. Zato se morajo med drugimi vidiki, tako cilji blaženja podnebnih sprememb kot cilji prilagajanja podnebnim spremembam, ustrezno odražati v revidiranem okviru vseevropskih energetskih omrežij. Poleg novih političnih razmer in ciljev se je v preteklem desetletju močno pospešil tehnološki razvoj. Ta razvoj bi bilo treba upoštevati pri kategorijah energetske infrastrukture, ki jih zajema ta uredba, merilih za izbiro projektov skupnega interesa, kot tudi prednostnih koridorjih in območjih. Določbe iz te uredbe ne bi smele vplivati na pravico držav članic, da določijo pogoje za izkoriščanje svojih energetskih virov, na izbiro med različnimi viri energije in na splošno strukturo njihove oskrbe z energijo, v skladu s členom 194 PDEU. |
| --- | --- |

(8)

Cilji Uredbe (EU) št. 347/2013 so sicer še vedno v veliki meri veljavni, vendar v sedanjem okviru vseevropskih energetskih omrežij še niso v celoti upoštevane pričakovane spremembe energetskega sistema, ki jih bodo prinesle nove politične razmere, zlasti pa posodobljeni energetski in podnebni cilji Unije za leto 2030 ter cilj podnebne nevtralnosti do leta 2050 na podlagi evropskega zelenega dogovora. Zato se morajo med drugimi vidiki, tako cilji blaženja podnebnih sprememb kot cilji prilagajanja podnebnim spremembam, ustrezno odražati v revidiranem okviru vseevropskih energetskih omrežij. Poleg novih političnih razmer in ciljev se je v preteklem desetletju močno pospešil tehnološki razvoj. Ta razvoj bi bilo treba upoštevati pri kategorijah energetske infrastrukture, ki jih zajema ta uredba, merilih za izbiro projektov skupnega interesa, kot tudi prednostnih koridorjih in območjih. Določbe iz te uredbe ne bi smele vplivati na pravico držav članic, da določijo pogoje za izkoriščanje svojih energetskih virov, na izbiro med različnimi viri energije in na splošno strukturo njihove oskrbe z energijo, v skladu s členom 194 PDEU.

| (9) | Notranji energetski trg je določen v direktivah 2009/73/ES (9) in (EU) 2019/944 (10) Evropskega parlamenta in Sveta. Pri dokončni vzpostavitvi tega trga je bil sicer dosežen zelo velik napredek, vendar ga je mogoče še izboljšati z boljšo uporabo obstoječe energetske infrastrukture, vključitvijo vse večjih količin energije iz obnovljivih virov in povezovanjem sistema. |
| --- | --- |

(9)

Notranji energetski trg je določen v direktivah 2009/73/ES (9) in (EU) 2019/944 (10) Evropskega parlamenta in Sveta. Pri dokončni vzpostavitvi tega trga je bil sicer dosežen zelo velik napredek, vendar ga je mogoče še izboljšati z boljšo uporabo obstoječe energetske infrastrukture, vključitvijo vse večjih količin energije iz obnovljivih virov in povezovanjem sistema.

| (10) | Energetsko infrastrukturo Unije bi bilo treba nadgraditi, da bi se preprečile tehnične okvare in povečala odpornost na takšne okvare, naravne nesreče ali nesreče, ki jih povzroči človek, škodljive učinke podnebnih sprememb ter ogrožanje njene varnosti, zlasti v zvezi z evropsko kritično infrastrukturo na podlagi Direktive Sveta 2008/114/ES (11). |
| --- | --- |

(10)

Energetsko infrastrukturo Unije bi bilo treba nadgraditi, da bi se preprečile tehnične okvare in povečala odpornost na takšne okvare, naravne nesreče ali nesreče, ki jih povzroči človek, škodljive učinke podnebnih sprememb ter ogrožanje njene varnosti, zlasti v zvezi z evropsko kritično infrastrukturo na podlagi Direktive Sveta 2008/114/ES (11).

| (11) | Energetska infrastruktura Unije bi morala biti odporna na neizogibne učinke podnebnih sprememb, ki naj bi nastali v Evropi kljub prizadevanjem za ublažitev. Krepitev prizadevanj za prilagajanje na podnebne spremembe, blaženje njihovih posledic, izgradnja odpornosti, preprečevanje naravnih nesreč in pripravljenost nanje so zato bistvenega pomena. |
| --- | --- |

(11)

Energetska infrastruktura Unije bi morala biti odporna na neizogibne učinke podnebnih sprememb, ki naj bi nastali v Evropi kljub prizadevanjem za ublažitev. Krepitev prizadevanj za prilagajanje na podnebne spremembe, blaženje njihovih posledic, izgradnja odpornosti, preprečevanje naravnih nesreč in pripravljenost nanje so zato bistvenega pomena.

| (12) | Pri razvoju vseevropske energetske infrastrukture bi bilo treba upoštevati možnost spremembe namena obstoječe infrastrukture in opreme, kadar je to tehnično izvedljivo in najučinkovitejše. |
| --- | --- |

(12)

Pri razvoju vseevropske energetske infrastrukture bi bilo treba upoštevati možnost spremembe namena obstoječe infrastrukture in opreme, kadar je to tehnično izvedljivo in najučinkovitejše.

| (13) | S projekti skupnega interesa se je občutno izboljšala zanesljivost oskrbe, ki je bila glavni razlog za sprejetje Uredbe (EU) št. 347/2013. Poleg tega je po oceni učinka, ki jo je opravila Komisija in ki je priložena sporočilu Komisije z dne 17. septembra 2020 z naslovom „Krepitev evropskih podnebnih ambicij do leta 2030 – Vlaganje v podnebno nevtralno prihodnost v korist naših državljanov“ pričakovati, da bo poraba zemeljskega plina občutno upadla, ker njegova nezmanjšana uporaba ni združljiva z ogljično nevtralnostjo. Po drugi strani se pričakuje, da bo v obdobju do leta 2050 občutno narasla poraba bioplina, obnovljivega in nizkoogljičnega vodika ter sintetičnih plinskih goriv. Plinska infrastruktura je zdaj bolje povezana in odpornost oskrbe se je od leta 2013 bistveno izboljšala. Načrtovanje energetske infrastrukture bi moralo odražati te spremembe na področju plina. Vendar vse države članice še niso v zadostni meri priključene na evropsko plinsko omrežje, zlasti otoške države članice se še vedno soočajo z velikimi izzivi, ki so povezani z zanesljivostjo oskrbe in energetsko osamitvijo. Čeprav naj bi se 78 % plinskih projektov skupnega interesa začelo izvajati do konca leta 2025, prihaja pri številnih projektih do znatnih zamud, tudi zaradi težav pri pridobivanju dovoljenj. Ta uredba zato ne bi smela negativno vplivati na projekte skupnega interesa, ki še ne bodo dokončani na datum začetka njene veljavnosti. Zato bi morali projekti skupnega interesa, ki so bili vključeni na peti seznam projektov skupnega interesa Unije, pripravljen na podlagi Uredbe (EU) št. 347/2013, za katere je pristojni organ sprejel vlogo v pregled, imeti možnost ohraniti svoje pravice in obveznosti glede dovoljenj za obdobje štirih let po datumu začetka veljavnosti te uredbe. |
| --- | --- |

(13)

S projekti skupnega interesa se je občutno izboljšala zanesljivost oskrbe, ki je bila glavni razlog za sprejetje Uredbe (EU) št. 347/2013. Poleg tega je po oceni učinka, ki jo je opravila Komisija in ki je priložena sporočilu Komisije z dne 17. septembra 2020 z naslovom „Krepitev evropskih podnebnih ambicij do leta 2030 – Vlaganje v podnebno nevtralno prihodnost v korist naših državljanov“ pričakovati, da bo poraba zemeljskega plina občutno upadla, ker njegova nezmanjšana uporaba ni združljiva z ogljično nevtralnostjo. Po drugi strani se pričakuje, da bo v obdobju do leta 2050 občutno narasla poraba bioplina, obnovljivega in nizkoogljičnega vodika ter sintetičnih plinskih goriv. Plinska infrastruktura je zdaj bolje povezana in odpornost oskrbe se je od leta 2013 bistveno izboljšala. Načrtovanje energetske infrastrukture bi moralo odražati te spremembe na področju plina. Vendar vse države članice še niso v zadostni meri priključene na evropsko plinsko omrežje, zlasti otoške države članice se še vedno soočajo z velikimi izzivi, ki so povezani z zanesljivostjo oskrbe in energetsko osamitvijo. Čeprav naj bi se 78 % plinskih projektov skupnega interesa začelo izvajati do konca leta 2025, prihaja pri številnih projektih do znatnih zamud, tudi zaradi težav pri pridobivanju dovoljenj. Ta uredba zato ne bi smela negativno vplivati na projekte skupnega interesa, ki še ne bodo dokončani na datum začetka njene veljavnosti. Zato bi morali projekti skupnega interesa, ki so bili vključeni na peti seznam projektov skupnega interesa Unije, pripravljen na podlagi Uredbe (EU) št. 347/2013, za katere je pristojni organ sprejel vlogo v pregled, imeti možnost ohraniti svoje pravice in obveznosti glede dovoljenj za obdobje štirih let po datumu začetka veljavnosti te uredbe.

| (14) | Pomen pametnih omrežij električne energije, ki ne prehajajo vedno fizične meje, pri doseganju ciljev energetske in podnebne politike Unije je bil priznan v sporočilu Komisije z dne 8. julija 2020 z naslovom „Gonilo za podnebno nevtralno gospodarstvo: strategija EU za povezovanje energetskega sistema“ (v nadaljnjem besedilu: strategija EU za povezovanje energetskega sistema). Merila za to kategorijo bi bilo treba poenostaviti, vključevati bi morala tehnološki razvoj glede inovacij in digitalnih vidikov in omogočati povezovanje energetskega sistema. Poleg tega bi bilo treba pojasniti vlogo predlagateljev projektov. Glede na pričakovano občutno povečanje povpraševanja po električni energiji v prometnem sektorju, zlasti za električna vozila ob avtocestah in na mestnih območjih, bi morale biti tehnologije pametnih omrežij v pomoč tudi pri izboljšanju z energetskim omrežjem povezane podpore za čezmejno visokozmogljivostno polnjenje, kar bi pripomoglo k razogljičenju prometnega sektorja. |
| --- | --- |

(14)

Pomen pametnih omrežij električne energije, ki ne prehajajo vedno fizične meje, pri doseganju ciljev energetske in podnebne politike Unije je bil priznan v sporočilu Komisije z dne 8. julija 2020 z naslovom „Gonilo za podnebno nevtralno gospodarstvo: strategija EU za povezovanje energetskega sistema“ (v nadaljnjem besedilu: strategija EU za povezovanje energetskega sistema). Merila za to kategorijo bi bilo treba poenostaviti, vključevati bi morala tehnološki razvoj glede inovacij in digitalnih vidikov in omogočati povezovanje energetskega sistema. Poleg tega bi bilo treba pojasniti vlogo predlagateljev projektov. Glede na pričakovano občutno povečanje povpraševanja po električni energiji v prometnem sektorju, zlasti za električna vozila ob avtocestah in na mestnih območjih, bi morale biti tehnologije pametnih omrežij v pomoč tudi pri izboljšanju z energetskim omrežjem povezane podpore za čezmejno visokozmogljivostno polnjenje, kar bi pripomoglo k razogljičenju prometnega sektorja.

| (15) | Strategija EU za povezovanje energetskega sistema je poudarila tudi potrebo po načrtovanju povezane energetske infrastrukture pri vseh nosilcih energije, infrastrukturah in sektorjih porabe. Izhodišče za tako povezovanje sistema sta uporaba načela „energijska učinkovitost na prvem mestu“ in celostni pristop k politiki in prek posameznih sektorjev. Strategija obravnava tudi potrebe po razogljičenju v sektorjih, v katerih je težko zmanjšati emisije, kot so deli industrije ali nekateri načini prevoza, kjer je neposredna elektrifikacija trenutno tehnično ali gospodarsko zahtevna. Med takimi naložbami so vodik in elektrolizatorji, ki napredujejo v smeri komercialne uvedbe v velikem obsegu. Sporočilo Komisije z dne 8. julija 2020 z naslovom „Strategija za vodik za podnebno nevtralno Evropo“ (v nadaljnjem besedilu: strategija za vodik) daje prednost pridobivanju vodika z električno energijo iz obnovljivih virov, ki je najčistejša rešitev in je najbolj združljiva s ciljem podnebne nevtralnosti Unije. V prehodnem obdobju pa so za hitrejše razogljičenje obstoječe proizvodnje vodika s poudarkom na raznolikem izboru čistih tehnologij in za zagon ekonomije obsega potrebne druge oblike nizkoogljičnega vodika. |
| --- | --- |

(15)

Strategija EU za povezovanje energetskega sistema je poudarila tudi potrebo po načrtovanju povezane energetske infrastrukture pri vseh nosilcih energije, infrastrukturah in sektorjih porabe. Izhodišče za tako povezovanje sistema sta uporaba načela „energijska učinkovitost na prvem mestu“ in celostni pristop k politiki in prek posameznih sektorjev. Strategija obravnava tudi potrebe po razogljičenju v sektorjih, v katerih je težko zmanjšati emisije, kot so deli industrije ali nekateri načini prevoza, kjer je neposredna elektrifikacija trenutno tehnično ali gospodarsko zahtevna. Med takimi naložbami so vodik in elektrolizatorji, ki napredujejo v smeri komercialne uvedbe v velikem obsegu. Sporočilo Komisije z dne 8. julija 2020 z naslovom „Strategija za vodik za podnebno nevtralno Evropo“ (v nadaljnjem besedilu: strategija za vodik) daje prednost pridobivanju vodika z električno energijo iz obnovljivih virov, ki je najčistejša rešitev in je najbolj združljiva s ciljem podnebne nevtralnosti Unije. V prehodnem obdobju pa so za hitrejše razogljičenje obstoječe proizvodnje vodika s poudarkom na raznolikem izboru čistih tehnologij in za zagon ekonomije obsega potrebne druge oblike nizkoogljičnega vodika.

| (16) | Poleg tega je Komisija v svoji strategiji za vodik prišla do zaključka, da je omrežna infrastruktura velikega obsega pomemben element za potrebno uvedbo vodika, ki ga lahko nudita samo Unija in notranji trg. Trenutno je na voljo zelo malo namenske infrastrukture za čezmejni transport vodika in trgovanje z njim ali za ustvarjanje vodikovih dolin. Tako infrastrukturo bi morala v velikem obsegu sestavljati sredstva, predelana iz sredstev za zemeljski plin, dopolnjevala pa bi jih nova sredstva, namenjena vodiku. Poleg tega je v strategiji za vodik postavljen strateški cilj povečanja nameščene moči elektrolizatorjev do leta 2030 na 40 gigavatov (GW), da bi se povečal obseg proizvodnje obnovljivega vodika in olajšalo razogljičenje sektorjev, ki so odvisni od fosilnih goriv, kot sta industrija ali promet. Zato bi morala politika vseevropskih energetskih omrežij zajemati novo infrastrukturo in infrastrukturo s spremenjeno namembnostjo za prenos in shranjevanje vodika ter obrate z elektrolizatorji. Infrastrukturo za prenos in shranjevanje vodika bi bilo treba vključiti tudi v desetletni razvojni načrt omrežja za celotno Unijo, da bi omogočili celovito in usklajeno oceno njunih stroškov in koristi za energetski sistem, vključno z njunim prispevkom k povezovanju in razogljičenju sektorja, tako da bi nastalo nosilno vodikovo omrežje Unije. |
| --- | --- |

(16)

Poleg tega je Komisija v svoji strategiji za vodik prišla do zaključka, da je omrežna infrastruktura velikega obsega pomemben element za potrebno uvedbo vodika, ki ga lahko nudita samo Unija in notranji trg. Trenutno je na voljo zelo malo namenske infrastrukture za čezmejni transport vodika in trgovanje z njim ali za ustvarjanje vodikovih dolin. Tako infrastrukturo bi morala v velikem obsegu sestavljati sredstva, predelana iz sredstev za zemeljski plin, dopolnjevala pa bi jih nova sredstva, namenjena vodiku. Poleg tega je v strategiji za vodik postavljen strateški cilj povečanja nameščene moči elektrolizatorjev do leta 2030 na 40 gigavatov (GW), da bi se povečal obseg proizvodnje obnovljivega vodika in olajšalo razogljičenje sektorjev, ki so odvisni od fosilnih goriv, kot sta industrija ali promet. Zato bi morala politika vseevropskih energetskih omrežij zajemati novo infrastrukturo in infrastrukturo s spremenjeno namembnostjo za prenos in shranjevanje vodika ter obrate z elektrolizatorji. Infrastrukturo za prenos in shranjevanje vodika bi bilo treba vključiti tudi v desetletni razvojni načrt omrežja za celotno Unijo, da bi omogočili celovito in usklajeno oceno njunih stroškov in koristi za energetski sistem, vključno z njunim prispevkom k povezovanju in razogljičenju sektorja, tako da bi nastalo nosilno vodikovo omrežje Unije.

| (17) | Poleg tega bi bilo treba ustvariti novo kategorijo infrastrukture za pametna plinska omrežja, da bi se podprle naložbe, s katerimi se različni nizkoogljični plini in predvsem obnovljivi plini, kot so bioplin, biometan in vodik, vključujejo v plinsko omrežje in ki na podlagi inovativnih digitalnih tehnologij pomagajo pri upravljanju tako nastalega bolj zapletenega sistema. |
| --- | --- |

(17)

Poleg tega bi bilo treba ustvariti novo kategorijo infrastrukture za pametna plinska omrežja, da bi se podprle naložbe, s katerimi se različni nizkoogljični plini in predvsem obnovljivi plini, kot so bioplin, biometan in vodik, vključujejo v plinsko omrežje in ki na podlagi inovativnih digitalnih tehnologij pomagajo pri upravljanju tako nastalega bolj zapletenega sistema.

| (18) | Pri doseganju podnebne nevtralnosti najpozneje do leta 2050 se predvideva, da se bodo še vedno uporabljali industrijski procesi, ki oddajajo ogljikov dioksid. Takšen ogljikov dioksid šteje za neizogibnega, če njegovega nastajanja ni mogoče preprečiti kljub optimizaciji, na primer z energijsko učinkovitostjo ali elektrifikacijo s pomočjo energije iz obnovljivih virov. Razvoj infrastrukture za ogljikov dioksid bi moral privesti do znatnega neto zmanjšanja drugače neizogibnih emisij, kadar ni razumnih drugih možnosti. Zajemanje ogljikovega dioksida je zajeto v Direktivi 2010/75/EU Evropskega parlamenta in Sveta (12) za namene tokov ogljikovega dioksida, ki izvirajo iz obratov, zajetih v navedeni direktivi, in za namene geološkega shranjevanja na podlagi Direktive 2009/31/ES Evropskega parlamenta in Sveta (13). |
| --- | --- |

(18)

Pri doseganju podnebne nevtralnosti najpozneje do leta 2050 se predvideva, da se bodo še vedno uporabljali industrijski procesi, ki oddajajo ogljikov dioksid. Takšen ogljikov dioksid šteje za neizogibnega, če njegovega nastajanja ni mogoče preprečiti kljub optimizaciji, na primer z energijsko učinkovitostjo ali elektrifikacijo s pomočjo energije iz obnovljivih virov. Razvoj infrastrukture za ogljikov dioksid bi moral privesti do znatnega neto zmanjšanja drugače neizogibnih emisij, kadar ni razumnih drugih možnosti. Zajemanje ogljikovega dioksida je zajeto v Direktivi 2010/75/EU Evropskega parlamenta in Sveta (12) za namene tokov ogljikovega dioksida, ki izvirajo iz obratov, zajetih v navedeni direktivi, in za namene geološkega shranjevanja na podlagi Direktive 2009/31/ES Evropskega parlamenta in Sveta (13).

| (19) | V skladu z Uredbo (EU) št. 347/2013 mora predlagani projekt skupnega interesa v postopku priprave seznama projektov skupnega interesa Unije dokazati, da pomembno prispeva k vsaj enemu merilu iz sklopa meril, ki bi lahko vključeval trajnostnost, vendar ne nujno. Ta zahteva je v skladu s takratnimi posebnimi potrebami notranjega energetskega trga omogočila razvoj projektov skupnega interesa, ki so odpravljali samo tveganja v zvezi z zanesljivostjo oskrbe, tudi če niso izkazovali koristi v smislu trajnostnosti. Toda glede na razvoj potreb Unije po infrastrukturi, cilje razogljičenja in sklepe Evropskega sveta, sprejete 21. julija 2020, glede na katere bi morali biti odhodki Unije, skladni s cilji Pariškega sporazuma in načelom „ne škodujmo“ iz evropskega zelenega dogovora, bi bilo treba ustrezno ocenjevati trajnostnost v smislu vključevanja obnovljivih virov energije v omrežje oziroma zmanjšanja emisij toplogrednih plinov, da bi zagotovili usklajenost politike vseevropskih energetskih omrežij z energetskimi in podnebnimi cilji Unije in njenim ciljem podnebne nevtralnosti do leta 2050, pri tem pa upoštevali tudi posebnosti vsake države članice pri doseganju cilja podnebne nevtralnosti. Trajnost omrežja za transport ogljikovega dioksida se meri s skupnim pričakovanim zmanjšanjem emisij toplogrednih plinov v življenjskem ciklu projekta in odsotnostjo alternativnih tehnoloških rešitev za zagotovitev enake ravni zmanjšanja ogljikovega dioksida. |
| --- | --- |

(19)

V skladu z Uredbo (EU) št. 347/2013 mora predlagani projekt skupnega interesa v postopku priprave seznama projektov skupnega interesa Unije dokazati, da pomembno prispeva k vsaj enemu merilu iz sklopa meril, ki bi lahko vključeval trajnostnost, vendar ne nujno. Ta zahteva je v skladu s takratnimi posebnimi potrebami notranjega energetskega trga omogočila razvoj projektov skupnega interesa, ki so odpravljali samo tveganja v zvezi z zanesljivostjo oskrbe, tudi če niso izkazovali koristi v smislu trajnostnosti. Toda glede na razvoj potreb Unije po infrastrukturi, cilje razogljičenja in sklepe Evropskega sveta, sprejete 21. julija 2020, glede na katere bi morali biti odhodki Unije, skladni s cilji Pariškega sporazuma in načelom „ne škodujmo“ iz evropskega zelenega dogovora, bi bilo treba ustrezno ocenjevati trajnostnost v smislu vključevanja obnovljivih virov energije v omrežje oziroma zmanjšanja emisij toplogrednih plinov, da bi zagotovili usklajenost politike vseevropskih energetskih omrežij z energetskimi in podnebnimi cilji Unije in njenim ciljem podnebne nevtralnosti do leta 2050, pri tem pa upoštevali tudi posebnosti vsake države članice pri doseganju cilja podnebne nevtralnosti. Trajnost omrežja za transport ogljikovega dioksida se meri s skupnim pričakovanim zmanjšanjem emisij toplogrednih plinov v življenjskem ciklu projekta in odsotnostjo alternativnih tehnoloških rešitev za zagotovitev enake ravni zmanjšanja ogljikovega dioksida.

| (20) | Unija bi morala spodbujati infrastrukturne projekte za povezavo omrežij Unije z omrežji tretjih držav, ki so v obojestransko korist ter so potrebni za energetski prehod in doseganje podnebnih ciljev in ki izpolnjujejo tudi posebna merila za zadevne kategorije infrastrukture na podlagi te uredbe, zlasti za povezavo s sosednjimi državami in državami, s katerimi je Unija vzpostavila posebno sodelovanje na energetskem področju. Zato bi morala ta uredba v svoje področje uporabe vključiti projekte vzajemnega interesa, če so trajnostni in če lahko izkažejo pomembne neto družbeno-gospodarske koristi na ravni Unije in za najmanj eno tretjo državo. Taki projekti bi morali biti upravičeni do vključitve na seznam projektov skupnega interesa in projektov vzajemnega interesa Unije (v nadaljnjem besedilu: seznam Unije) pod pogojem, da ima politični okvir visoko stopnjo konvergence in je podprt z mehanizmi izvrševanja, ter če je izkazano, da prispevajo k splošnim ciljem energetske in podnebne politike Unije in tretjih držav v smislu zanesljivosti oskrbe in razogljičenja.
  Za pogodbenice Evropskega gospodarskega prostora ali Energetske skupnosti se domneva visoka stopnja konvergence okvira politik ali pa jo je za druge tretje države mogoče dokazati z dvostranskimi sporazumi, ki vključujejo ustrezne določbe o ciljih podnebne in energetske politike za razogljičenje, in jo ob podpori Komisije dodatno oceni ustrezna regionalna skupina. Poleg tega bi morala tretja država, s katero Unija sodeluje pri razvoju projektov vzajemnega interesa, omogočati podoben časovni razpored za pospešeno izvajanje in druge ukrepe za podporo politike, kot je določeno v tej uredbi. Zato bi bilo treba projekte vzajemnega interesa obravnavati enako kot projekte skupnega interesa, tako da bi se, če ni določeno drugače, vse določbe, ki se nanašajo na projekte skupnega interesa, uporabljale tudi za projekte vzajemnega interesa. Pomembne neto družbeno-gospodarske koristi na ravni Unije bi bilo treba razumeti kot izboljšanje interoperabilnosti in delovanja notranjega trga, ki presega posamezne države članice. Pri projektih v zvezi s shranjevanjem ogljikovega dioksida, bi morali biti upravičeni le projekti, potrebni za omogočanje čezmejnega transporta in shranjevanje ogljikovega dioksida, pod pogojem, da so standardi in zaščitni ukrepi za preprečevanje uhajanja ogljikovega dioksida ter v zvezi s podnebjem, zdravjem ljudi in ekosistemi, kar zadeva varnost in učinkovitost trajnega shranjevanja ogljikovega dioksida vsaj na enaki ravni kot v Uniji. Domnevati bi bilo treba, da Evropski gospodarski prostor izpolnjuje te standarde in zaščitne ukrepe. |
| --- | --- |

(20)

Unija bi morala spodbujati infrastrukturne projekte za povezavo omrežij Unije z omrežji tretjih držav, ki so v obojestransko korist ter so potrebni za energetski prehod in doseganje podnebnih ciljev in ki izpolnjujejo tudi posebna merila za zadevne kategorije infrastrukture na podlagi te uredbe, zlasti za povezavo s sosednjimi državami in državami, s katerimi je Unija vzpostavila posebno sodelovanje na energetskem področju. Zato bi morala ta uredba v svoje področje uporabe vključiti projekte vzajemnega interesa, če so trajnostni in če lahko izkažejo pomembne neto družbeno-gospodarske koristi na ravni Unije in za najmanj eno tretjo državo. Taki projekti bi morali biti upravičeni do vključitve na seznam projektov skupnega interesa in projektov vzajemnega interesa Unije (v nadaljnjem besedilu: seznam Unije) pod pogojem, da ima politični okvir visoko stopnjo konvergence in je podprt z mehanizmi izvrševanja, ter če je izkazano, da prispevajo k splošnim ciljem energetske in podnebne politike Unije in tretjih držav v smislu zanesljivosti oskrbe in razogljičenja.

Za pogodbenice Evropskega gospodarskega prostora ali Energetske skupnosti se domneva visoka stopnja konvergence okvira politik ali pa jo je za druge tretje države mogoče dokazati z dvostranskimi sporazumi, ki vključujejo ustrezne določbe o ciljih podnebne in energetske politike za razogljičenje, in jo ob podpori Komisije dodatno oceni ustrezna regionalna skupina. Poleg tega bi morala tretja država, s katero Unija sodeluje pri razvoju projektov vzajemnega interesa, omogočati podoben časovni razpored za pospešeno izvajanje in druge ukrepe za podporo politike, kot je določeno v tej uredbi. Zato bi bilo treba projekte vzajemnega interesa obravnavati enako kot projekte skupnega interesa, tako da bi se, če ni določeno drugače, vse določbe, ki se nanašajo na projekte skupnega interesa, uporabljale tudi za projekte vzajemnega interesa. Pomembne neto družbeno-gospodarske koristi na ravni Unije bi bilo treba razumeti kot izboljšanje interoperabilnosti in delovanja notranjega trga, ki presega posamezne države članice. Pri projektih v zvezi s shranjevanjem ogljikovega dioksida, bi morali biti upravičeni le projekti, potrebni za omogočanje čezmejnega transporta in shranjevanje ogljikovega dioksida, pod pogojem, da so standardi in zaščitni ukrepi za preprečevanje uhajanja ogljikovega dioksida ter v zvezi s podnebjem, zdravjem ljudi in ekosistemi, kar zadeva varnost in učinkovitost trajnega shranjevanja ogljikovega dioksida vsaj na enaki ravni kot v Uniji. Domnevati bi bilo treba, da Evropski gospodarski prostor izpolnjuje te standarde in zaščitne ukrepe.

| (21) | Projekti vzajemnega interesa bi morali šteti kot dodatno orodje za širitev področja uporabe te uredbe na tretje države, ki presega projekte skupnega interesa, ki prispevajo k izvajanju prednostnega koridorja ali območja energetske infrastrukture iz Priloge I. Zato bi bil projekt s tretjo državo, ki prispeva k izvajanju prednostnega koridorja ali območja energetske infrastrukture, lahko upravičen do prijave za status projekta skupnega interesa na podlagi te uredbe. Na enak način so lahko projekti elektroenergetske povezanosti s tretjimi državami, ki so pridobili status projekta skupnega interesa na podlagi Uredbe (EU) št. 347/2013, izbrani kot projekti skupnega interesa, če so vključeni v izbirni postopek in v celoti izpolnjujejo merila za projekte skupnega interesa. |
| --- | --- |

(21)

Projekti vzajemnega interesa bi morali šteti kot dodatno orodje za širitev področja uporabe te uredbe na tretje države, ki presega projekte skupnega interesa, ki prispevajo k izvajanju prednostnega koridorja ali območja energetske infrastrukture iz Priloge I. Zato bi bil projekt s tretjo državo, ki prispeva k izvajanju prednostnega koridorja ali območja energetske infrastrukture, lahko upravičen do prijave za status projekta skupnega interesa na podlagi te uredbe. Na enak način so lahko projekti elektroenergetske povezanosti s tretjimi državami, ki so pridobili status projekta skupnega interesa na podlagi Uredbe (EU) št. 347/2013, izbrani kot projekti skupnega interesa, če so vključeni v izbirni postopek in v celoti izpolnjujejo merila za projekte skupnega interesa.

| (22) | Poleg tega mora Unija, če naj bi dosegla energetske in podnebne cilje Unije za leto 2030 in cilj podnebne nevtralnosti do leta 2050, občutno povečati obseg proizvodnje električne energije iz obnovljivih virov. Obstoječe kategorije energetske infrastrukture za prenos in shranjevanje električne energije so bistvenega pomena za vključitev znatnega povečanja proizvodnje električne energije iz obnovljivih virov v energetsko omrežje. Za to je potrebno tudi povečanje naložb v izkoriščanje energije iz obnovljivih virov na morju, da bi dosegli najmanj 300 GW proizvodnje vetrne energije na morju, nameščene v skladu s strategijo Komisije za energijo iz obnovljivih virov na morju, ki je bila določena s sporočilom Komisije z dne 19. novembra 2020 z naslovom „Strategija EU za izkoriščanje možnosti energije iz obnovljivih virov na morju za podnebno nevtralno prihodnost“. Strategija vključuje radialne povezave med novimi vetrnimi zmogljivostmi na morju ter hibridne povezane projekte. Obravnavati bi bilo treba tudi vprašanje usklajevanja dolgoročnega načrtovanja in razvoja priobalnih in kopenskih omrežij električne energije. Zlasti pri načrtovanju priobalne infrastrukture bi se bilo treba oddaljiti od pristopa „vsak projekt posebej“ in dajati prednost usklajenemu celostnemu pristopu, ki bi zagotavljal trajnostni razvoj integriranih priobalnih omrežij v skladu z možnostmi za izkoriščanje priobalnih obnovljivih virov energije v vsakem morskem bazenu, varstvom okolja in drugimi vrstami uporabe morja. Obstajati bi moral pristop, ki bi temeljil na prostovoljnem sodelovanju med državami članicami. Države članice bi morale biti še naprej odgovorne za odobritev projektov skupnega interesa, ki se nanašajo na njihovo ozemlje, ter povezane stroške. |
| --- | --- |

(22)

Poleg tega mora Unija, če naj bi dosegla energetske in podnebne cilje Unije za leto 2030 in cilj podnebne nevtralnosti do leta 2050, občutno povečati obseg proizvodnje električne energije iz obnovljivih virov. Obstoječe kategorije energetske infrastrukture za prenos in shranjevanje električne energije so bistvenega pomena za vključitev znatnega povečanja proizvodnje električne energije iz obnovljivih virov v energetsko omrežje. Za to je potrebno tudi povečanje naložb v izkoriščanje energije iz obnovljivih virov na morju, da bi dosegli najmanj 300 GW proizvodnje vetrne energije na morju, nameščene v skladu s strategijo Komisije za energijo iz obnovljivih virov na morju, ki je bila določena s sporočilom Komisije z dne 19. novembra 2020 z naslovom „Strategija EU za izkoriščanje možnosti energije iz obnovljivih virov na morju za podnebno nevtralno prihodnost“. Strategija vključuje radialne povezave med novimi vetrnimi zmogljivostmi na morju ter hibridne povezane projekte. Obravnavati bi bilo treba tudi vprašanje usklajevanja dolgoročnega načrtovanja in razvoja priobalnih in kopenskih omrežij električne energije. Zlasti pri načrtovanju priobalne infrastrukture bi se bilo treba oddaljiti od pristopa „vsak projekt posebej“ in dajati prednost usklajenemu celostnemu pristopu, ki bi zagotavljal trajnostni razvoj integriranih priobalnih omrežij v skladu z možnostmi za izkoriščanje priobalnih obnovljivih virov energije v vsakem morskem bazenu, varstvom okolja in drugimi vrstami uporabe morja. Obstajati bi moral pristop, ki bi temeljil na prostovoljnem sodelovanju med državami članicami. Države članice bi morale biti še naprej odgovorne za odobritev projektov skupnega interesa, ki se nanašajo na njihovo ozemlje, ter povezane stroške.

| (23) | Zadevne države članice bi morale imeti možnost, da ocenijo koristi in stroške prednostnih koridorjev priobalnih omrežij za energijo iz obnovljivih virov in opravijo predhodno analizo delitve stroškov na ravni prednostnih koridorjev priobalnih omrežij ter s tem ustvarijo podlago za skupne politične zaveze za razvoj priobalne energije iz obnovljivih virov. Komisija bi morala skupaj z državami članicami in zadevnimi operaterji prenosnih sistemov ter nacionalnimi regulativnimi organi pripraviti navodila za posebne stroške in koristi in delitev stroškov za izvedbo načrtov za razvoj integriranega priobalnega omrežja, ki bi morala državam članicam omogočiti pripravo ustrezne ocene. |
| --- | --- |

(23)

Zadevne države članice bi morale imeti možnost, da ocenijo koristi in stroške prednostnih koridorjev priobalnih omrežij za energijo iz obnovljivih virov in opravijo predhodno analizo delitve stroškov na ravni prednostnih koridorjev priobalnih omrežij ter s tem ustvarijo podlago za skupne politične zaveze za razvoj priobalne energije iz obnovljivih virov. Komisija bi morala skupaj z državami članicami in zadevnimi operaterji prenosnih sistemov ter nacionalnimi regulativnimi organi pripraviti navodila za posebne stroške in koristi in delitev stroškov za izvedbo načrtov za razvoj integriranega priobalnega omrežja, ki bi morala državam članicam omogočiti pripravo ustrezne ocene.

| (24) | Postopek desetletnega razvojnega načrta omrežja za celotno Unijo kot podlaga za določanje projektov skupnega interesa v kategorijah električne energije in plina se je izkazal za učinkovitega. Čeprav imajo Evropska mreža sistemskih operaterjev prenosnega omrežja za električno energijo (v nadaljnjem besedilu: ENTSO za električno energijo), Evropska mreža sistemskih operaterjev prenosnega omrežja za plin (v nadaljnjem besedilu: ENTSO za plin) ter operaterji prenosnih sistemov v tem postopku pomembno vlogo, je potrebno več pregleda, zlasti glede opredeljevanja scenarijev za prihodnost, ugotavljanja dolgoročnih vrzeli in ozkih grl v infrastrukturi ter ocenjevanja posameznih projektov, da bi okrepili zaupanje v ta postopek. Zato bi morali zaradi potrebe po neodvisni potrditvi Agencija za sodelovanje energetskih regulatorjev (v nadaljnjem besedilu: Agencija) in Komisija imeti večjo vlogo v tem postopku, vključno v postopku priprave desetletnih razvojnih načrtov omrežja za celotno Unijo na podlagi uredb (ES) št. 715/2009 (14) in (EU) 2019/943 (15) Evropskega parlamenta in Sveta. Postopek desetletnega razvojnega načrta omrežja za celotno Unijo bi moral temeljiti na objektivnem, znanstveno utemeljenem prispevku neodvisnega znanstvenega organa, kot je Evropski znanstveni svetovalni odbor za podnebne spremembe, in bi ga bilo treba čim učinkoviteje organizirati. |
| --- | --- |

(24)

Postopek desetletnega razvojnega načrta omrežja za celotno Unijo kot podlaga za določanje projektov skupnega interesa v kategorijah električne energije in plina se je izkazal za učinkovitega. Čeprav imajo Evropska mreža sistemskih operaterjev prenosnega omrežja za električno energijo (v nadaljnjem besedilu: ENTSO za električno energijo), Evropska mreža sistemskih operaterjev prenosnega omrežja za plin (v nadaljnjem besedilu: ENTSO za plin) ter operaterji prenosnih sistemov v tem postopku pomembno vlogo, je potrebno več pregleda, zlasti glede opredeljevanja scenarijev za prihodnost, ugotavljanja dolgoročnih vrzeli in ozkih grl v infrastrukturi ter ocenjevanja posameznih projektov, da bi okrepili zaupanje v ta postopek. Zato bi morali zaradi potrebe po neodvisni potrditvi Agencija za sodelovanje energetskih regulatorjev (v nadaljnjem besedilu: Agencija) in Komisija imeti večjo vlogo v tem postopku, vključno v postopku priprave desetletnih razvojnih načrtov omrežja za celotno Unijo na podlagi uredb (ES) št. 715/2009 (14) in (EU) 2019/943 (15) Evropskega parlamenta in Sveta. Postopek desetletnega razvojnega načrta omrežja za celotno Unijo bi moral temeljiti na objektivnem, znanstveno utemeljenem prispevku neodvisnega znanstvenega organa, kot je Evropski znanstveni svetovalni odbor za podnebne spremembe, in bi ga bilo treba čim učinkoviteje organizirati.

| (25) | ENTSO za električno energijo in ENTSO za plin bi morala pri izvajanju svojih nalog pred sprejetjem desetletnih razvojnih načrtov omrežja za celotno Unijo opraviti obsežen postopek posvetovanja z vsemi ustreznimi deležniki. Posvetovanja bi morala biti odprta in pregledna ter organizirana pravočasno, da bi deležniki lahko izrazili svoja stališča pri pripravi ključnih faz desetletnih razvojnih načrtov omrežja za celotno Unijo, na primer pri razvoju scenarijev, opredelitvi infrastrukturnih vrzeli in pri metodologiji za analizo stroškov in koristi za oceno projektov. ENTSO za električno energijo in ENTSO za plin bi morala ustrezno upoštevati prispevke deležnikov med posvetovanji in obrazložiti, kako sta jih upoštevala. |
| --- | --- |

(25)

ENTSO za električno energijo in ENTSO za plin bi morala pri izvajanju svojih nalog pred sprejetjem desetletnih razvojnih načrtov omrežja za celotno Unijo opraviti obsežen postopek posvetovanja z vsemi ustreznimi deležniki. Posvetovanja bi morala biti odprta in pregledna ter organizirana pravočasno, da bi deležniki lahko izrazili svoja stališča pri pripravi ključnih faz desetletnih razvojnih načrtov omrežja za celotno Unijo, na primer pri razvoju scenarijev, opredelitvi infrastrukturnih vrzeli in pri metodologiji za analizo stroškov in koristi za oceno projektov. ENTSO za električno energijo in ENTSO za plin bi morala ustrezno upoštevati prispevke deležnikov med posvetovanji in obrazložiti, kako sta jih upoštevala.

| (26) | V skladu s sklepi foruma za energetsko infrastrukturo iz leta 2020 je treba zagotoviti, da se vsi zadevni sektorji, kot so plin, električna energija in promet, obravnavajo celostno v postopkih načrtovanja za vso kopensko in priobalno infrastrukturo za prenos in distribucijo. Da bi upoštevali Pariški sporazum in dosegli podnebne cilje Unije za leto 2030 in cilje glede razvoja priobalne energije do leta 2040 ter njen cilj podnebne nevtralnosti najpozneje do leta 2050, bi se moral okvir vseevropskih energetskih omrežij zanašati na pametnejši, bolj povezan, dolgoročni in optimiziran „sistem skupne energije“, in sicer z vzpostavitvijo okvira, ki bi omogočal obsežnejše usklajevanje pri načrtovanju infrastrukture med različnimi sektorji ter ustvarjal priložnosti za optimalno vključevanje različnih rešitev povezovanja, ki vključujejo različne elemente omrežja med različnimi infrastrukturami. To bi bilo treba zagotoviti z razvijanjem postopno povezanega modela, ki bi omogočal skladnost med metodologijami za posamezne sektorje na podlagi skupnih predpostavk in bi odražal medsebojne odvisnosti. |
| --- | --- |

(26)

V skladu s sklepi foruma za energetsko infrastrukturo iz leta 2020 je treba zagotoviti, da se vsi zadevni sektorji, kot so plin, električna energija in promet, obravnavajo celostno v postopkih načrtovanja za vso kopensko in priobalno infrastrukturo za prenos in distribucijo. Da bi upoštevali Pariški sporazum in dosegli podnebne cilje Unije za leto 2030 in cilje glede razvoja priobalne energije do leta 2040 ter njen cilj podnebne nevtralnosti najpozneje do leta 2050, bi se moral okvir vseevropskih energetskih omrežij zanašati na pametnejši, bolj povezan, dolgoročni in optimiziran „sistem skupne energije“, in sicer z vzpostavitvijo okvira, ki bi omogočal obsežnejše usklajevanje pri načrtovanju infrastrukture med različnimi sektorji ter ustvarjal priložnosti za optimalno vključevanje različnih rešitev povezovanja, ki vključujejo različne elemente omrežja med različnimi infrastrukturami. To bi bilo treba zagotoviti z razvijanjem postopno povezanega modela, ki bi omogočal skladnost med metodologijami za posamezne sektorje na podlagi skupnih predpostavk in bi odražal medsebojne odvisnosti.

| (27) | Pomembno je zagotoviti, da lahko status projekta skupnega interesa dobijo samo infrastrukturni projekti, pri katerih ne obstaja nobena razumna alternativna rešitev. Zato bi bilo treba načelo „energijska učinkovitost na prvem mestu“ upoštevati v poročilu o opredelitvi infrastrukturnih vrzeli, pripravljenem v skladu s to uredbo, in pri delu regionalnih skupin pri pripravi regionalnih seznamov predlaganih projektov. V skladu z načelom „energijska učinkovitost na prvem mestu“ bi bilo treba preučiti vse ustrezne alternative novi infrastrukturi za zagotavljanje prihodnjih infrastrukturnih potreb, ki bi lahko prispevale k odpravljanju opredeljenih infrastrukturnih vrzeli.
  Regionalne skupine, ki jim pomagajo nacionalni regulativni organi, bi morale upoštevati predvidevanja in rezultate ocene infrastrukturnih vrzeli, pripravljene v skladu s to uredbo, in zagotoviti, da se načelo „energijska učinkovitost na prvem mestu“ v celoti odraža v postopku izbire projektov skupnega interesa. Poleg tega bi morali predlagatelji projektov med izvajanjem projekta poročati o skladnosti z okoljevarstveno zakonodajo in dokazati, da projekti ne škodujejo bistveno okolju v smislu člena 17 Uredbe (EU) 2020/852 Evropskega parlamenta in Sveta (16). Pri obstoječih projektih skupnega interesa, ki so dosegli zadostno zrelost, bodo regionalne skupine to upoštevale pri izbiri projektov za naslednji seznam Unije. |
| --- | --- |

(27)

Pomembno je zagotoviti, da lahko status projekta skupnega interesa dobijo samo infrastrukturni projekti, pri katerih ne obstaja nobena razumna alternativna rešitev. Zato bi bilo treba načelo „energijska učinkovitost na prvem mestu“ upoštevati v poročilu o opredelitvi infrastrukturnih vrzeli, pripravljenem v skladu s to uredbo, in pri delu regionalnih skupin pri pripravi regionalnih seznamov predlaganih projektov. V skladu z načelom „energijska učinkovitost na prvem mestu“ bi bilo treba preučiti vse ustrezne alternative novi infrastrukturi za zagotavljanje prihodnjih infrastrukturnih potreb, ki bi lahko prispevale k odpravljanju opredeljenih infrastrukturnih vrzeli.

Regionalne skupine, ki jim pomagajo nacionalni regulativni organi, bi morale upoštevati predvidevanja in rezultate ocene infrastrukturnih vrzeli, pripravljene v skladu s to uredbo, in zagotoviti, da se načelo „energijska učinkovitost na prvem mestu“ v celoti odraža v postopku izbire projektov skupnega interesa. Poleg tega bi morali predlagatelji projektov med izvajanjem projekta poročati o skladnosti z okoljevarstveno zakonodajo in dokazati, da projekti ne škodujejo bistveno okolju v smislu člena 17 Uredbe (EU) 2020/852 Evropskega parlamenta in Sveta (16). Pri obstoječih projektih skupnega interesa, ki so dosegli zadostno zrelost, bodo regionalne skupine to upoštevale pri izbiri projektov za naslednji seznam Unije.

| (28) | Za zagotovitev stabilnosti napetosti in frekvence bi bilo treba posebno pozornost nameniti stabilnosti evropskega omrežja električne energije v spreminjajočih se pogojih, zlasti glede na vse večji delež možnosti za prožnost, kot je trajnostno shranjevanje energije, in delež električne energije iz obnovljivih virov. Posebno pozornost bi bilo treba nameniti prizadevanjem za ohranjanje in zagotavljanje zadovoljive ravni načrtovane nizkoogljične proizvodnje energije, da se zagotovi zanesljivost oskrbe državljanov in podjetij. |
| --- | --- |

(28)

Za zagotovitev stabilnosti napetosti in frekvence bi bilo treba posebno pozornost nameniti stabilnosti evropskega omrežja električne energije v spreminjajočih se pogojih, zlasti glede na vse večji delež možnosti za prožnost, kot je trajnostno shranjevanje energije, in delež električne energije iz obnovljivih virov. Posebno pozornost bi bilo treba nameniti prizadevanjem za ohranjanje in zagotavljanje zadovoljive ravni načrtovane nizkoogljične proizvodnje energije, da se zagotovi zanesljivost oskrbe državljanov in podjetij.

| (29) | Po tesnih posvetovanjih z vsemi državami članicami in deležniki je Komisija določila 14 prednostnih nalog za vseevropsko energetsko infrastrukturo, katerih izvedba je bistvenega pomena za dosego energetskih in podnebnih ciljev Unije za leto 2030 in njen cilj podnebne nevtralnosti do leta 2050. Te prednostne naloge zajemajo različne geografske regije ali tematska področja na področju prenosa in shranjevanja električne energije, priobalnih omrežij za energijo iz obnovljivih virov, prenosa in shranjevanja vodika, elektrolizatorjev, pametnih plinskih omrežij, pametnih omrežij električne energije in transporta ter shranjevanja ogljikovega dioksida. |
| --- | --- |

(29)

Po tesnih posvetovanjih z vsemi državami članicami in deležniki je Komisija določila 14 prednostnih nalog za vseevropsko energetsko infrastrukturo, katerih izvedba je bistvenega pomena za dosego energetskih in podnebnih ciljev Unije za leto 2030 in njen cilj podnebne nevtralnosti do leta 2050. Te prednostne naloge zajemajo različne geografske regije ali tematska področja na področju prenosa in shranjevanja električne energije, priobalnih omrežij za energijo iz obnovljivih virov, prenosa in shranjevanja vodika, elektrolizatorjev, pametnih plinskih omrežij, pametnih omrežij električne energije in transporta ter shranjevanja ogljikovega dioksida.

| (30) | Projekti skupnega interesa bi morali biti skladni s skupnimi, preglednimi in objektivnimi merili glede na njihov prispevek k ciljem energetske politike. Da bi bili upravičeni do uvrstitve na sezname Unije, bi morali biti projekti na področju električne energije in vodika vključeni v zadnji razpoložljivi desetletni razvojni načrt omrežja za celotno Unijo. Ker vodikova infrastruktura trenutno ni vključena v desetletni razvojni načrt omrežja za celotno Unijo, bi se morala ta zahteva za projekte na področju vodika uporabljati šele od 1. januarja 2024 za drugi seznam Unije, ki bo določen na podlagi te uredbe. |
| --- | --- |

(30)

Projekti skupnega interesa bi morali biti skladni s skupnimi, preglednimi in objektivnimi merili glede na njihov prispevek k ciljem energetske politike. Da bi bili upravičeni do uvrstitve na sezname Unije, bi morali biti projekti na področju električne energije in vodika vključeni v zadnji razpoložljivi desetletni razvojni načrt omrežja za celotno Unijo. Ker vodikova infrastruktura trenutno ni vključena v desetletni razvojni načrt omrežja za celotno Unijo, bi se morala ta zahteva za projekte na področju vodika uporabljati šele od 1. januarja 2024 za drugi seznam Unije, ki bo določen na podlagi te uredbe.

| (31) | Ustanoviti bi bilo treba regionalne skupine, ki bodo predlagale in pregledale projekte skupnega interesa, kar bo omogočilo sestavo regionalnih seznamov projektov skupnega interesa. Za zagotovitev splošnega soglasja bi morale te regionalne skupine poskrbeti za tesno sodelovanje med državami članicami, nacionalnimi regulativnimi organi, predlagatelji projektov in zadevnimi deležniki. V okviru tega sodelovanja bi morali nacionalni regulativni organi regionalnim skupinam po potrebi svetovati med drugim o izvedljivosti regulativnih vidikov predlaganih projektov in o izvedljivosti predlaganega časovnega razporeda regulativne odobritve. |
| --- | --- |

(31)

Ustanoviti bi bilo treba regionalne skupine, ki bodo predlagale in pregledale projekte skupnega interesa, kar bo omogočilo sestavo regionalnih seznamov projektov skupnega interesa. Za zagotovitev splošnega soglasja bi morale te regionalne skupine poskrbeti za tesno sodelovanje med državami članicami, nacionalnimi regulativnimi organi, predlagatelji projektov in zadevnimi deležniki. V okviru tega sodelovanja bi morali nacionalni regulativni organi regionalnim skupinam po potrebi svetovati med drugim o izvedljivosti regulativnih vidikov predlaganih projektov in o izvedljivosti predlaganega časovnega razporeda regulativne odobritve.

| (32) | Sodelovanje med regionalnimi skupinami bi bilo treba okrepiti in dodatno spodbujati, da bi povečali učinkovitost postopka. Komisija mora imeti pomembno vlogo pri spodbujanju tega sodelovanja z vidika obravnave morebitnega učinka projektov na druge regionalne skupine. |
| --- | --- |

(32)

Sodelovanje med regionalnimi skupinami bi bilo treba okrepiti in dodatno spodbujati, da bi povečali učinkovitost postopka. Komisija mora imeti pomembno vlogo pri spodbujanju tega sodelovanja z vidika obravnave morebitnega učinka projektov na druge regionalne skupine.

| (33) | Nov seznam Unije bi bilo treba pripraviti vsaki dve leti. Projekti skupnega interesa, ki so dokončani ali ne izpolnjujejo več ustreznih meril in zahtev, določenih v tej uredbi, ne bi smeli biti uvrščeni na naslednji seznam Unije. Zato bi morali biti obstoječi projekti skupnega interesa, ki bodo uvrščeni na naslednji seznam Unije, predmet istega izbirnega postopka za oblikovanje regionalnih seznamov in seznama Unije, ki se uporablja za predlagane projekte. Vendar bi bilo treba v največji možni meri zmanjšati upravno obremenitev, na primer z uporabo predhodno predloženih informacij in z upoštevanjem letnih poročil predlagateljev projekta. Zato bi se moral za obstoječe projekte skupnega interesa, pri katerih je bil dosežen občuten napredek, uporabljati racionaliziran postopek vključitve v desetletni razvojni načrt omrežja za celotno Unijo. |
| --- | --- |

(33)

Nov seznam Unije bi bilo treba pripraviti vsaki dve leti. Projekti skupnega interesa, ki so dokončani ali ne izpolnjujejo več ustreznih meril in zahtev, določenih v tej uredbi, ne bi smeli biti uvrščeni na naslednji seznam Unije. Zato bi morali biti obstoječi projekti skupnega interesa, ki bodo uvrščeni na naslednji seznam Unije, predmet istega izbirnega postopka za oblikovanje regionalnih seznamov in seznama Unije, ki se uporablja za predlagane projekte. Vendar bi bilo treba v največji možni meri zmanjšati upravno obremenitev, na primer z uporabo predhodno predloženih informacij in z upoštevanjem letnih poročil predlagateljev projekta. Zato bi se moral za obstoječe projekte skupnega interesa, pri katerih je bil dosežen občuten napredek, uporabljati racionaliziran postopek vključitve v desetletni razvojni načrt omrežja za celotno Unijo.

| (34) | Projekte skupnega interesa bi bilo treba izvesti čim prej ter jih skrbno spremljati in ocenjevati, pri tem pa ustrezno upoštevati zahteve za udeležbo deležnikov in okoljsko zakonodajo ter ohranjati nizko upravno breme za predlagatelje projekta. Komisija bi morala imenovati evropske koordinatorje za projekte, ki se soočajo s posebnimi težavami ali zamudami. V postopku izbire za naslednje sezname Unije bi bilo treba za posamezne projekte upoštevati napredek pri izvajanju teh projektov ter izpolnjevanje obveznosti iz te uredbe. |
| --- | --- |

(34)

Projekte skupnega interesa bi bilo treba izvesti čim prej ter jih skrbno spremljati in ocenjevati, pri tem pa ustrezno upoštevati zahteve za udeležbo deležnikov in okoljsko zakonodajo ter ohranjati nizko upravno breme za predlagatelje projekta. Komisija bi morala imenovati evropske koordinatorje za projekte, ki se soočajo s posebnimi težavami ali zamudami. V postopku izbire za naslednje sezname Unije bi bilo treba za posamezne projekte upoštevati napredek pri izvajanju teh projektov ter izpolnjevanje obveznosti iz te uredbe.

| (35) | Postopek izdaje dovoljenj ne bi smel povzročiti upravnih obremenitev, ki ne bi bile v sorazmerju z velikostjo ali zapletenostjo projekta, ter ne bi smel ovirati razvoja vseevropskih omrežij in dostopa do trga. |
| --- | --- |

(35)

Postopek izdaje dovoljenj ne bi smel povzročiti upravnih obremenitev, ki ne bi bile v sorazmerju z velikostjo ali zapletenostjo projekta, ter ne bi smel ovirati razvoja vseevropskih omrežij in dostopa do trga.

| (36) | Načrtovanje in izvajanje projektov skupnega interesa Unije na področju energetske, prometne in telekomunikacijske infrastrukture bi moralo biti usklajeno, da bi ustvarjalo sinergije, kadar je to izvedljivo iz splošnega gospodarskega, tehničnega, okoljskega, podnebnega vidika ali vidika prostorskega načrtovanja, ob ustreznem upoštevanju relevantnih varnostnih vidikov. Tako bi lahko pri načrtovanju različnih vseevropskih omrežij dali prednost povezovanju prometnih, komunikacijskih in energetskih omrežij, da bi zagotovili minimalno obremenitev prostora. Za povezovanje energetskih sistemov v različnih sektorjih je potrebna skupna vizija o omrežjih, pri tem pa je treba po možnosti zagotoviti ponovno uporabo obstoječih ali opuščenih poti, da bi se čim bolj zmanjšali negativni socialni, gospodarski, okoljski, podnebni in finančni učinki. |
| --- | --- |

(36)

Načrtovanje in izvajanje projektov skupnega interesa Unije na področju energetske, prometne in telekomunikacijske infrastrukture bi moralo biti usklajeno, da bi ustvarjalo sinergije, kadar je to izvedljivo iz splošnega gospodarskega, tehničnega, okoljskega, podnebnega vidika ali vidika prostorskega načrtovanja, ob ustreznem upoštevanju relevantnih varnostnih vidikov. Tako bi lahko pri načrtovanju različnih vseevropskih omrežij dali prednost povezovanju prometnih, komunikacijskih in energetskih omrežij, da bi zagotovili minimalno obremenitev prostora. Za povezovanje energetskih sistemov v različnih sektorjih je potrebna skupna vizija o omrežjih, pri tem pa je treba po možnosti zagotoviti ponovno uporabo obstoječih ali opuščenih poti, da bi se čim bolj zmanjšali negativni socialni, gospodarski, okoljski, podnebni in finančni učinki.

| (37) | Projekti skupnega interesa bi morali dobiti prednostni status na nacionalni ravni, da bi se zagotovila hitra upravna obravnava in obravnava po postopku za nujne zadeve v vseh sodnih postopkih in postopkih reševanja sporov v zvezi z njimi. Pristojni organi bi jih morali obravnavati kot projekte v javnem interesu. Iz razlogov prevladujočega javnega interesa bi morali projekti s škodljivim učinkom na okolje dobiti dovoljenje, kadar so izpolnjeni vsi pogoji iz Direktive 2000/60/ES Evropskega parlamenta in Sveta (17) in Direktive Sveta 92/43/EGS (18). |
| --- | --- |

(37)

Projekti skupnega interesa bi morali dobiti prednostni status na nacionalni ravni, da bi se zagotovila hitra upravna obravnava in obravnava po postopku za nujne zadeve v vseh sodnih postopkih in postopkih reševanja sporov v zvezi z njimi. Pristojni organi bi jih morali obravnavati kot projekte v javnem interesu. Iz razlogov prevladujočega javnega interesa bi morali projekti s škodljivim učinkom na okolje dobiti dovoljenje, kadar so izpolnjeni vsi pogoji iz Direktive 2000/60/ES Evropskega parlamenta in Sveta (17) in Direktive Sveta 92/43/EGS (18).

| (38) | Da bi se zagotovil uspeh projektov in omejilo nasprotovanje projektom, je bistvenega pomena, da se deležnikom, tudi civilni družbi, zagotovijo informacije in se z njimi opravijo posvetovanja. |
| --- | --- |

(38)

Da bi se zagotovil uspeh projektov in omejilo nasprotovanje projektom, je bistvenega pomena, da se deležnikom, tudi civilni družbi, zagotovijo informacije in se z njimi opravijo posvetovanja.

| (39) | Za manjšo zapletenost, večjo učinkovitost in preglednost ter pomoč pri krepitvi sodelovanja med državami članicami bi moral obstajati pristojni organ ali več pristojnih organov, ki bi povezovali ali usklajevali vse postopke izdaje dovoljenj. |
| --- | --- |

(39)

Za manjšo zapletenost, večjo učinkovitost in preglednost ter pomoč pri krepitvi sodelovanja med državami članicami bi moral obstajati pristojni organ ali več pristojnih organov, ki bi povezovali ali usklajevali vse postopke izdaje dovoljenj.

| (40) | Za poenostavitev in pospešitev postopka izdaje dovoljenj za priobalna omrežja za energijo iz obnovljivih virov bi bilo treba določiti edinstvene kontaktne točke za čezmejne priobalne projekte s seznama Unije, da bi se zmanjšalo upravno breme za razvijalce projektov. Edinstvene kontaktne točke bi morale zmanjšati zapletenost, izboljšati učinkovitost in pospešiti postopek izdaje dovoljenj za priobalna sredstva za prenos energije, ki pogosto prečkajo več območij različnih pristojnosti |
| --- | --- |

(40)

Za poenostavitev in pospešitev postopka izdaje dovoljenj za priobalna omrežja za energijo iz obnovljivih virov bi bilo treba določiti edinstvene kontaktne točke za čezmejne priobalne projekte s seznama Unije, da bi se zmanjšalo upravno breme za razvijalce projektov. Edinstvene kontaktne točke bi morale zmanjšati zapletenost, izboljšati učinkovitost in pospešiti postopek izdaje dovoljenj za priobalna sredstva za prenos energije, ki pogosto prečkajo več območij različnih pristojnosti

| (41) | Kljub obstoju ustaljenih standardov za zagotovitev udeležbe javnosti v okoljskih postopkih odločanja, ki se pri projektih skupnega interesa v celoti uporabljajo, so na podlagi te uredbe še vedno potrebni dodatni ukrepi za zagotovitev najvišjih možnih standardov preglednosti in udeležbe javnosti pri vseh pomembnih zadevah v postopku izdaje dovoljenj za projekte skupnega interesa. Kadar je predhodno posvetovanje predpisano že v nacionalnih pravilih z enakimi ali višjimi standardi kot v tej uredbi, bi moralo biti predhodno posvetovanje pred začetkom postopka izdaje dovoljenj neobvezno in pri njem ne bi smelo prihajati do podvajanja pravnih zahtev. |
| --- | --- |

(41)

Kljub obstoju ustaljenih standardov za zagotovitev udeležbe javnosti v okoljskih postopkih odločanja, ki se pri projektih skupnega interesa v celoti uporabljajo, so na podlagi te uredbe še vedno potrebni dodatni ukrepi za zagotovitev najvišjih možnih standardov preglednosti in udeležbe javnosti pri vseh pomembnih zadevah v postopku izdaje dovoljenj za projekte skupnega interesa. Kadar je predhodno posvetovanje predpisano že v nacionalnih pravilih z enakimi ali višjimi standardi kot v tej uredbi, bi moralo biti predhodno posvetovanje pred začetkom postopka izdaje dovoljenj neobvezno in pri njem ne bi smelo prihajati do podvajanja pravnih zahtev.

| (42) | Ustrezno in usklajeno izvajanje direktiv 2001/42/ES (19) in 2011/92/EU (20) Evropskega parlamenta in Sveta in, kadar je ustrezno, Konvencije Ekonomske komisije Združenih narodov za Evropo o dostopu do informacij, udeležbi javnosti pri odločanju in dostopu do pravnega varstva v okoljskih zadevah (21), podpisane v Aarhusu 25. junija 1998, (v nadaljnjem besedilu: Aarhuška konvencija) ter Konvencije o presoji čezmejnih vplivov na okolje (22), podpisane v Espooju 25. februarja 1991, (v nadaljnjem besedilu: Konvencija iz Espooja) bi moralo zagotoviti harmonizacijo glavnih načel presoje vplivov na okolje in podnebje, tudi na čezmejni ravni. Komisija je izdala navodila, v katerih državam članicam podaja usmeritve za oblikovanje primernih zakonodajnih in nezakonodajnih ukrepov za racionalizacijo postopkov okoljske presoje za energetsko infrastrukturo in za zagotovitev skladne uporabe postopkov okoljske presoje, ki jih za projekte skupnega interesa določa pravo Unije. Države članice bi morale usklajevati svoje ocene za projekte skupnega interesa in po potrebi ocene izvesti skupaj. Države članice bi bilo treba spodbujati k izmenjavi primerov dobre prakse in k izgradnji upravnih zmogljivosti v postopku izdaje dovoljenj. |
| --- | --- |

(42)

Ustrezno in usklajeno izvajanje direktiv 2001/42/ES (19) in 2011/92/EU (20) Evropskega parlamenta in Sveta in, kadar je ustrezno, Konvencije Ekonomske komisije Združenih narodov za Evropo o dostopu do informacij, udeležbi javnosti pri odločanju in dostopu do pravnega varstva v okoljskih zadevah (21), podpisane v Aarhusu 25. junija 1998, (v nadaljnjem besedilu: Aarhuška konvencija) ter Konvencije o presoji čezmejnih vplivov na okolje (22), podpisane v Espooju 25. februarja 1991, (v nadaljnjem besedilu: Konvencija iz Espooja) bi moralo zagotoviti harmonizacijo glavnih načel presoje vplivov na okolje in podnebje, tudi na čezmejni ravni. Komisija je izdala navodila, v katerih državam članicam podaja usmeritve za oblikovanje primernih zakonodajnih in nezakonodajnih ukrepov za racionalizacijo postopkov okoljske presoje za energetsko infrastrukturo in za zagotovitev skladne uporabe postopkov okoljske presoje, ki jih za projekte skupnega interesa določa pravo Unije. Države članice bi morale usklajevati svoje ocene za projekte skupnega interesa in po potrebi ocene izvesti skupaj. Države članice bi bilo treba spodbujati k izmenjavi primerov dobre prakse in k izgradnji upravnih zmogljivosti v postopku izdaje dovoljenj.

| (43) | Pomembno je racionalizirati in izboljšati postopek izdaje dovoljenj, hkrati pa, kolikor je mogoče in ob upoštevanju načela subsidiarnosti, spoštovati nacionalne pristojnosti in postopke za izgradnjo nove energetske infrastrukture. Glede na nujnost razvoja energetske infrastrukture bi bilo treba pri poenostavitvi postopka izdaje dovoljenj določiti natančen rok za sprejem odločitve ustreznih organov v zvezi z izgradnjo projekta. Ta rok bi moral spodbujati učinkovitejšo opredelitev in obravnavo postopkov in ne bi smel v nobenem primeru ogrožati visokih standardov varovanja okolja v skladu z okoljevarstveno zakonodajo ter udeležbe javnosti. Ta uredba bi morala določiti najdaljše roke. Vendar si države članice lahko prizadevajo za krajše roke, kadar je to izvedljivo, zlasti v zvezi s projekti, kot so pametna omrežja, pri katerih morda niso potrebni tako zapleteni postopki izdaje dovoljenj kakor pri infrastrukturi za prenos. Za zagotovitev spoštovanja rokov bi morali biti odgovorni pristojni organi. |
| --- | --- |

(43)

Pomembno je racionalizirati in izboljšati postopek izdaje dovoljenj, hkrati pa, kolikor je mogoče in ob upoštevanju načela subsidiarnosti, spoštovati nacionalne pristojnosti in postopke za izgradnjo nove energetske infrastrukture. Glede na nujnost razvoja energetske infrastrukture bi bilo treba pri poenostavitvi postopka izdaje dovoljenj določiti natančen rok za sprejem odločitve ustreznih organov v zvezi z izgradnjo projekta. Ta rok bi moral spodbujati učinkovitejšo opredelitev in obravnavo postopkov in ne bi smel v nobenem primeru ogrožati visokih standardov varovanja okolja v skladu z okoljevarstveno zakonodajo ter udeležbe javnosti. Ta uredba bi morala določiti najdaljše roke. Vendar si države članice lahko prizadevajo za krajše roke, kadar je to izvedljivo, zlasti v zvezi s projekti, kot so pametna omrežja, pri katerih morda niso potrebni tako zapleteni postopki izdaje dovoljenj kakor pri infrastrukturi za prenos. Za zagotovitev spoštovanja rokov bi morali biti odgovorni pristojni organi.

| (44) | Države članice bi morale imeti možnost, da po potrebi v celovite odločitve vključijo odločitve, sprejete v okviru pogajanj s posameznimi lastniki zemljišč o dovoljenju za dostop, lastništvu ali pravici do uporabe lastnine, lastništvu v kontekstu prostorskega načrtovanja, ki določa namensko rabo zemljišč posameznega območja, vključno z drugimi razvojnimi vidiki, kot so ceste, železnice, stavbe ter naravovarstvena območja, in ki ni namenjeno izključno za načrtovani projekt, ter odločitve o izdaji dovoljenj za uporabo. V povezavi s postopkom izdaje dovoljenj bi morala obstajati možnost, da projekt skupnega interesa vključuje z njim povezano infrastrukturo v obsegu, ki je bistven za izgradnjo ali delovanje projekta. Ta uredba, zlasti določbe o izdaji dovoljenj, udeležbi javnosti in izvajanju projektov skupnega interesa, bi se morala uporabljati brez poseganja v pravo Unije in mednarodno pravo, vključno z določbami o varovanju okolja in zdravja ljudi ter določbami sprejetimi na podlagi skupne ribiške in celostne pomorske politike, zlasti Direktive 2014/89/EU Evropskega parlamenta in Sveta (23). |
| --- | --- |

(44)

Države članice bi morale imeti možnost, da po potrebi v celovite odločitve vključijo odločitve, sprejete v okviru pogajanj s posameznimi lastniki zemljišč o dovoljenju za dostop, lastništvu ali pravici do uporabe lastnine, lastništvu v kontekstu prostorskega načrtovanja, ki določa namensko rabo zemljišč posameznega območja, vključno z drugimi razvojnimi vidiki, kot so ceste, železnice, stavbe ter naravovarstvena območja, in ki ni namenjeno izključno za načrtovani projekt, ter odločitve o izdaji dovoljenj za uporabo. V povezavi s postopkom izdaje dovoljenj bi morala obstajati možnost, da projekt skupnega interesa vključuje z njim povezano infrastrukturo v obsegu, ki je bistven za izgradnjo ali delovanje projekta. Ta uredba, zlasti določbe o izdaji dovoljenj, udeležbi javnosti in izvajanju projektov skupnega interesa, bi se morala uporabljati brez poseganja v pravo Unije in mednarodno pravo, vključno z določbami o varovanju okolja in zdravja ljudi ter določbami sprejetimi na podlagi skupne ribiške in celostne pomorske politike, zlasti Direktive 2014/89/EU Evropskega parlamenta in Sveta (23).

| (45) | Stroške razvoja, izgradnje, delovanja in vzdrževanja projektov skupnega interesa bi morali na splošno v celoti kriti uporabniki infrastrukture. Pri razdelitvi stroškov bi bilo treba zagotoviti, da se končnih uporabnikov ne obremenjeni nesorazmerno, še posebej, če bi to lahko vodilo v energetsko revščino. Projekti skupnega interesa bi morali biti upravičeni do čezmejne razdelitve stroškov, kadar ocena povpraševanja na trgu ali pričakovanih učinkov tarif kaže, da stroškov ne bo mogoče kriti s tarifami, ki jih plačujejo uporabniki infrastrukture. |
| --- | --- |

(45)

Stroške razvoja, izgradnje, delovanja in vzdrževanja projektov skupnega interesa bi morali na splošno v celoti kriti uporabniki infrastrukture. Pri razdelitvi stroškov bi bilo treba zagotoviti, da se končnih uporabnikov ne obremenjeni nesorazmerno, še posebej, če bi to lahko vodilo v energetsko revščino. Projekti skupnega interesa bi morali biti upravičeni do čezmejne razdelitve stroškov, kadar ocena povpraševanja na trgu ali pričakovanih učinkov tarif kaže, da stroškov ne bo mogoče kriti s tarifami, ki jih plačujejo uporabniki infrastrukture.

| (46) | Podlaga za razpravo o ustrezni razporeditvi stroškov bi morala biti analiza stroškov in koristi infrastrukturnega projekta, izvedenega na podlagi harmonizirane metodologije za analizo celotnega energetskega sistema, z uporabo vseh ustreznih scenarijev v okviru desetletnih razvojnih načrtov omrežij za celotno Unijo, pripravljenih na podlagi uredb (ES) št. 715/2009 in (EU) 2019/943 in ki jih pregleda Agencija, ter dodatnih scenarijev za načrtovanje razvoja omrežja, kar bo omogočilo zanesljivo analizo prispevka projekta skupnega interesa k energetski politiki Unije glede razogljičenja, povezovanja trgov, konkurence, trajnostnosti in zanesljivosti oskrbe. V tej analizi se lahko upoštevajo kazalniki in ustrezne referenčne vrednosti za primerjavo stroškov naložbe na enoto. Kadar so uporabijo dodatni scenariji, bi morali ti biti skladni z energetskimi in podnebnimi cilji Unije za leto 2030 in njenim ciljem podnebne nevtralnosti do leta 2050, prav tako pa bi morali zanje opraviti obsežen postopek posvetovanja in nadzora. |
| --- | --- |

(46)

Podlaga za razpravo o ustrezni razporeditvi stroškov bi morala biti analiza stroškov in koristi infrastrukturnega projekta, izvedenega na podlagi harmonizirane metodologije za analizo celotnega energetskega sistema, z uporabo vseh ustreznih scenarijev v okviru desetletnih razvojnih načrtov omrežij za celotno Unijo, pripravljenih na podlagi uredb (ES) št. 715/2009 in (EU) 2019/943 in ki jih pregleda Agencija, ter dodatnih scenarijev za načrtovanje razvoja omrežja, kar bo omogočilo zanesljivo analizo prispevka projekta skupnega interesa k energetski politiki Unije glede razogljičenja, povezovanja trgov, konkurence, trajnostnosti in zanesljivosti oskrbe. V tej analizi se lahko upoštevajo kazalniki in ustrezne referenčne vrednosti za primerjavo stroškov naložbe na enoto. Kadar so uporabijo dodatni scenariji, bi morali ti biti skladni z energetskimi in podnebnimi cilji Unije za leto 2030 in njenim ciljem podnebne nevtralnosti do leta 2050, prav tako pa bi morali zanje opraviti obsežen postopek posvetovanja in nadzora.

| (47) | Na vedno bolj povezanem notranjem energetskem trgu so potrebna jasna in pregledna pravila čezmejne razporeditve stroškov za spodbujanje naložb v čezmejno infrastrukturo in projekte s čezmejnim učinkom. Bistvenega pomena je zagotoviti stabilen finančni okvir za razvoj projektov skupnega interesa ter hkrati čim bolj zmanjšati potrebo po finančni podpori, obenem pa z ustreznimi spodbudami in finančnimi mehanizmi spodbuditi zainteresirane vlagatelje. Pri odločanju o čezmejni razporeditvi stroškov bi morali nacionalni regulativni organi v celotnem znesku čezmejno razporejati dejansko nastale stroške naložb, kot je to ustrezno glede na njihove nacionalne pristope in metodologije za podobno infrastrukturo, in jih vključiti v nacionalne tarife, nato pa po potrebi ugotoviti, ali bi njihov vpliv na nacionalne tarife lahko pomenil nesorazmerno obremenitev za odjemalce v njihovi državi članici. Nacionalni regulativni organi bi se morali izogniti tveganju dvojne podpore za projekte ob upoštevanju dejanskih ali ocenjenih stroškov in prihodkov. Te stroške in prihodke bi bilo treba upoštevati samo toliko, kolikor so povezani s projekti in namenjeni za kritje zadevnih stroškov. |
| --- | --- |

(47)

Na vedno bolj povezanem notranjem energetskem trgu so potrebna jasna in pregledna pravila čezmejne razporeditve stroškov za spodbujanje naložb v čezmejno infrastrukturo in projekte s čezmejnim učinkom. Bistvenega pomena je zagotoviti stabilen finančni okvir za razvoj projektov skupnega interesa ter hkrati čim bolj zmanjšati potrebo po finančni podpori, obenem pa z ustreznimi spodbudami in finančnimi mehanizmi spodbuditi zainteresirane vlagatelje. Pri odločanju o čezmejni razporeditvi stroškov bi morali nacionalni regulativni organi v celotnem znesku čezmejno razporejati dejansko nastale stroške naložb, kot je to ustrezno glede na njihove nacionalne pristope in metodologije za podobno infrastrukturo, in jih vključiti v nacionalne tarife, nato pa po potrebi ugotoviti, ali bi njihov vpliv na nacionalne tarife lahko pomenil nesorazmerno obremenitev za odjemalce v njihovi državi članici. Nacionalni regulativni organi bi se morali izogniti tveganju dvojne podpore za projekte ob upoštevanju dejanskih ali ocenjenih stroškov in prihodkov. Te stroške in prihodke bi bilo treba upoštevati samo toliko, kolikor so povezani s projekti in namenjeni za kritje zadevnih stroškov.

| (48) | Obstaja potreba po čezmejnih projektih, ki pozitivno vplivajo na energetsko omrežje Unije, kot so pametna omrežja električne energije ali elektrolizatorji, brez skupne fizične meje. |
| --- | --- |

(48)

Obstaja potreba po čezmejnih projektih, ki pozitivno vplivajo na energetsko omrežje Unije, kot so pametna omrežja električne energije ali elektrolizatorji, brez skupne fizične meje.

| (49) | Zakonodaja notranjega energetskega trga določa, da se ustrezne spodbude za naložbe zagotovijo s tarifami za dostop do omrežij. Vendar bo verjetno več vrst projektov skupnega interesa imelo zunanje učinke, ki jih morda ne bo mogoče v celoti zajeti in povrniti z običajnim sistemom tarif. Nacionalni regulativni organi bi morali pri uporabi zakonodaje notranjega energetskega trga zagotoviti stabilen in predvidljiv regulativni in finančni okvir s spodbudami za projekte skupnega interesa, vključno z dolgoročnimi spodbudami, sorazmernimi z ravnijo posebnega tveganja projekta. Ta okvir bi moral veljati zlasti za čezmejne projekte, inovativne tehnologije prenosa električne energije, ki omogočajo obsežno povezovanje energije iz obnovljivih virov, distribuiranih virov energije ali odziva na povpraševanje v povezanih omrežjih, in energetsko tehnologijo ter projekte digitalizacije, pri katerih bo verjetno prihajalo do večjih tveganj kot pri podobnih projektih znotraj ene same države članice ali pri katerih se obetajo večje koristi za Unijo. Poleg tega bi morali projekti z visokimi odhodki poslovanja imeti tudi dostop do primernih naložbenih spodbud. Zlasti pri priobalnih omrežjih za energijo iz obnovljivih virov, ki imajo hkrati vlogo povezovalnih daljnovodov za električno energijo in povezave projektov priobalne proizvodnje energije iz obnovljivih virov, bodo tveganja verjetno večja kot pri primerljivih kopenskih infrastrukturnih projektih, ker so neločljivo povezana s proizvodnimi sredstvi, to pa prinaša regulativna tveganja, tveganja glede financiranja, kot so potreba po predhodnih naložbah, tržna tveganja in tveganja v zvezi z uporabo novih inovativnih tehnologij. |
| --- | --- |

(49)

Zakonodaja notranjega energetskega trga določa, da se ustrezne spodbude za naložbe zagotovijo s tarifami za dostop do omrežij. Vendar bo verjetno več vrst projektov skupnega interesa imelo zunanje učinke, ki jih morda ne bo mogoče v celoti zajeti in povrniti z običajnim sistemom tarif. Nacionalni regulativni organi bi morali pri uporabi zakonodaje notranjega energetskega trga zagotoviti stabilen in predvidljiv regulativni in finančni okvir s spodbudami za projekte skupnega interesa, vključno z dolgoročnimi spodbudami, sorazmernimi z ravnijo posebnega tveganja projekta. Ta okvir bi moral veljati zlasti za čezmejne projekte, inovativne tehnologije prenosa električne energije, ki omogočajo obsežno povezovanje energije iz obnovljivih virov, distribuiranih virov energije ali odziva na povpraševanje v povezanih omrežjih, in energetsko tehnologijo ter projekte digitalizacije, pri katerih bo verjetno prihajalo do večjih tveganj kot pri podobnih projektih znotraj ene same države članice ali pri katerih se obetajo večje koristi za Unijo. Poleg tega bi morali projekti z visokimi odhodki poslovanja imeti tudi dostop do primernih naložbenih spodbud. Zlasti pri priobalnih omrežjih za energijo iz obnovljivih virov, ki imajo hkrati vlogo povezovalnih daljnovodov za električno energijo in povezave projektov priobalne proizvodnje energije iz obnovljivih virov, bodo tveganja verjetno večja kot pri primerljivih kopenskih infrastrukturnih projektih, ker so neločljivo povezana s proizvodnimi sredstvi, to pa prinaša regulativna tveganja, tveganja glede financiranja, kot so potreba po predhodnih naložbah, tržna tveganja in tveganja v zvezi z uporabo novih inovativnih tehnologij.

| (50) | Ta uredba bi se morala uporabljati samo za izdajanje dovoljenj za projekte skupnega interesa, sodelovanje javnosti v njih in njihovo regulativno obravnavo. Države članice bi morale vseeno imeti možnost, da kljub temu sprejmejo nacionalne določbe o uporabi enakih ali podobnih nacionalnih pravil za druge projekte, ki nimajo statusa projektov skupnega interesa, v okviru področja uporabe te uredbe. Države članice bi morale imeti možnost, da v zvezi z regulativnimi spodbudami sprejmejo nacionalne določbe o uporabi enakih ali podobnih pravil za projekte skupnega interesa, ki spadajo v kategorijo shranjevanja električne energije. |
| --- | --- |

(50)

Ta uredba bi se morala uporabljati samo za izdajanje dovoljenj za projekte skupnega interesa, sodelovanje javnosti v njih in njihovo regulativno obravnavo. Države članice bi morale vseeno imeti možnost, da kljub temu sprejmejo nacionalne določbe o uporabi enakih ali podobnih nacionalnih pravil za druge projekte, ki nimajo statusa projektov skupnega interesa, v okviru področja uporabe te uredbe. Države članice bi morale imeti možnost, da v zvezi z regulativnimi spodbudami sprejmejo nacionalne določbe o uporabi enakih ali podobnih pravil za projekte skupnega interesa, ki spadajo v kategorijo shranjevanja električne energije.

| (51) | Države članice, ki projektom energetske infrastrukture trenutno ne dajejo najvišje možne nacionalne pomembnosti v postopku izdaje dovoljenj, bi bilo treba spodbuditi, da razmislijo o uvedbi take visoke nacionalne pomembnosti, zlasti po opravljeni oceni, ali bi to omogočilo hitrejši postopek izdaje dovoljenj. |
| --- | --- |

(51)

Države članice, ki projektom energetske infrastrukture trenutno ne dajejo najvišje možne nacionalne pomembnosti v postopku izdaje dovoljenj, bi bilo treba spodbuditi, da razmislijo o uvedbi take visoke nacionalne pomembnosti, zlasti po opravljeni oceni, ali bi to omogočilo hitrejši postopek izdaje dovoljenj.

| (52) | Države članice, ki trenutno nimajo hitrih ali nujnih sodnih postopkov, ki bi se uporabljali za projekte energetske infrastrukture, bi bilo treba spodbuditi, da razmislijo o uvedbi takih postopkov, zlasti po opravljeni oceni, ali bi to omogočilo hitrejše izvajanje takih projektov. |
| --- | --- |

(52)

Države članice, ki trenutno nimajo hitrih ali nujnih sodnih postopkov, ki bi se uporabljali za projekte energetske infrastrukture, bi bilo treba spodbuditi, da razmislijo o uvedbi takih postopkov, zlasti po opravljeni oceni, ali bi to omogočilo hitrejše izvajanje takih projektov.

| (53) | Uredba (EU) št. 347/2013 je pokazala, da ima izkoriščanje zasebnega financiranja preko znatne finančne pomoči Unije dodano vrednost pri omogočanju izvajanja projektov evropskega pomena. Zaradi gospodarskih in finančnih razmer ter proračunskih omejitev bi bilo treba nadaljevati z usmerjeno podporo v obliki nepovratnih sredstev in finančnih instrumentov v okviru večletnega finančnega okvira, da bi čim bolj povečali koristi za državljane Unije in privabili nove vlagatelje v prednostne koridorje in območja energetske infrastrukture iz priloge k tej uredbi, ter hkrati ohranili minimalen prispevek iz proračuna Unije. |
| --- | --- |

(53)

Uredba (EU) št. 347/2013 je pokazala, da ima izkoriščanje zasebnega financiranja preko znatne finančne pomoči Unije dodano vrednost pri omogočanju izvajanja projektov evropskega pomena. Zaradi gospodarskih in finančnih razmer ter proračunskih omejitev bi bilo treba nadaljevati z usmerjeno podporo v obliki nepovratnih sredstev in finančnih instrumentov v okviru večletnega finančnega okvira, da bi čim bolj povečali koristi za državljane Unije in privabili nove vlagatelje v prednostne koridorje in območja energetske infrastrukture iz priloge k tej uredbi, ter hkrati ohranili minimalen prispevek iz proračuna Unije.

| (54) | Projekti skupnega interesa bi morali biti upravičeni do finančne pomoči Unije za študije, pod nekaterimi pogoji pa tudi za dela na podlagi Uredbe (EU) 2021/1153 Evropskega parlamenta in Sveta (24) v obliki nepovratnih sredstev ali inovativnih finančnih instrumentov, s katerimi bi za projekte skupnega interesa, ki v sedanjem regulativnem okviru in tržnih pogojih niso izvedljivi, zagotovili podporo, ki bi bila prilagojena vsakemu projektu posebej. Pomembno je preprečiti vsako izkrivljanje konkurence, zlasti med projekti, ki prispevajo k uresničevanju istega prednostnega koridorja Unije. Taka finančna pomoč bi morala zagotoviti potrebne sinergije s strukturnima skladoma, da bi financirali pametna energetska distribucijska omrežja, in z mehanizmom Unije za financiranje energije iz obnovljivih virov, vzpostavljenim z Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2020/1294 (25), na podlagi člena 33(1) Uredbe (EU) 2018/1999 Evropskega parlamenta in Sveta (26).
  Za naložbe v projekte skupnega interesa bi se morala uporabljati tristopenjska logika. Prvič, trg bi moral imeti prednost pri naložbah. Drugič, če trg ne bi zagotovil naložb, bi bilo treba preučiti regulativne rešitve, po potrebi prilagoditi zadevni regulativni okvir in zagotoviti njegovo pravilno uporabo. Tretjič, kadar prva dva koraka ne zadostujeta za zagotovitev potrebnih naložb pri projektih skupnega interesa, bi morala obstajati možnost za dodelitev finančne pomoči Unije, kadar projekt skupnega interesa izpolnjuje veljavna merila za upravičenost. Projekti skupnega interesa bi lahko bili upravičeni tudi do pomoči v okviru programa InvestEU kot dopolnila financiranju z nepovratnimi sredstvi. |
| --- | --- |

(54)

Projekti skupnega interesa bi morali biti upravičeni do finančne pomoči Unije za študije, pod nekaterimi pogoji pa tudi za dela na podlagi Uredbe (EU) 2021/1153 Evropskega parlamenta in Sveta (24) v obliki nepovratnih sredstev ali inovativnih finančnih instrumentov, s katerimi bi za projekte skupnega interesa, ki v sedanjem regulativnem okviru in tržnih pogojih niso izvedljivi, zagotovili podporo, ki bi bila prilagojena vsakemu projektu posebej. Pomembno je preprečiti vsako izkrivljanje konkurence, zlasti med projekti, ki prispevajo k uresničevanju istega prednostnega koridorja Unije. Taka finančna pomoč bi morala zagotoviti potrebne sinergije s strukturnima skladoma, da bi financirali pametna energetska distribucijska omrežja, in z mehanizmom Unije za financiranje energije iz obnovljivih virov, vzpostavljenim z Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2020/1294 (25), na podlagi člena 33(1) Uredbe (EU) 2018/1999 Evropskega parlamenta in Sveta (26).

Za naložbe v projekte skupnega interesa bi se morala uporabljati tristopenjska logika. Prvič, trg bi moral imeti prednost pri naložbah. Drugič, če trg ne bi zagotovil naložb, bi bilo treba preučiti regulativne rešitve, po potrebi prilagoditi zadevni regulativni okvir in zagotoviti njegovo pravilno uporabo. Tretjič, kadar prva dva koraka ne zadostujeta za zagotovitev potrebnih naložb pri projektih skupnega interesa, bi morala obstajati možnost za dodelitev finančne pomoči Unije, kadar projekt skupnega interesa izpolnjuje veljavna merila za upravičenost. Projekti skupnega interesa bi lahko bili upravičeni tudi do pomoči v okviru programa InvestEU kot dopolnila financiranju z nepovratnimi sredstvi.

| (55) | Unija bi morala omogočiti izvajanje energetskih projektov v prikrajšanih, slabše povezanih, obrobnih, najbolj oddaljenih ali izoliranih regijah, da bi se omogočil dostop do vseevropskih energetskih omrežij in tako pospešil proces razogljičenja in zmanjšala odvisnost od fosilnih goriv. |
| --- | --- |

(55)

Unija bi morala omogočiti izvajanje energetskih projektov v prikrajšanih, slabše povezanih, obrobnih, najbolj oddaljenih ali izoliranih regijah, da bi se omogočil dostop do vseevropskih energetskih omrežij in tako pospešil proces razogljičenja in zmanjšala odvisnost od fosilnih goriv.

| (56) | Kadar v državi članici ni operaterja prenosnega sistema, se sklicevanje nanj v tej uredbi smiselno uporablja za operaterje distribucijskih sistemov. |
| --- | --- |

(56)

Kadar v državi članici ni operaterja prenosnega sistema, se sklicevanje nanj v tej uredbi smiselno uporablja za operaterje distribucijskih sistemov.

| (57) | Nepovratna sredstva za dela v zvezi s projekti vzajemnega interesa bi morala biti na razpolago pod enakimi pogoji kot za druge kategorije, kadar prispevajo k energetskim in podnebnim ciljem Unije za leto 2030 in kadar so cilji razogljičenja tretje države skladni s Pariškim sporazumom. |
| --- | --- |

(57)

Nepovratna sredstva za dela v zvezi s projekti vzajemnega interesa bi morala biti na razpolago pod enakimi pogoji kot za druge kategorije, kadar prispevajo k energetskim in podnebnim ciljem Unije za leto 2030 in kadar so cilji razogljičenja tretje države skladni s Pariškim sporazumom.

| (58) | Zato bi bilo treba ustrezno spremeniti uredbe (ES) št. 715/2009, (EU) 2019/942 (27) in (EU) 2019/943 Evropskega parlamenta in Sveta ter direktivi 2009/73/ES in (EU) 2019/944. |
| --- | --- |

(58)

Zato bi bilo treba ustrezno spremeniti uredbe (ES) št. 715/2009, (EU) 2019/942 (27) in (EU) 2019/943 Evropskega parlamenta in Sveta ter direktivi 2009/73/ES in (EU) 2019/944.

| (59) | Kadar je cilj spremembe namena infrastrukture za zemeljski plin razogljičenje plinskih omrežij z omogočanjem namenske uporabe čistega vodika, bi lahko prehodno obdobje omogočilo transport ali shranjevanje vnaprej določene mešanice vodika z zemeljskim plinom ali biometanom. Mešanje vodika z zemeljskim plinom ali biometanom bi se lahko uporabilo za okrepitev zmogljivosti za proizvodnjo vodika in olajšanje transporta vodika. Za zagotovitev prehoda na vodik bi moral predlagatelj projekta tudi s komercialnimi pogodbami dokazati, da bodo do konca prehodnega obdobja sredstva za zemeljski plin postala sredstva, namenjena vodiku, in da se bo v prehodnem obdobju uporaba vodika povečala. Agencija bi morala v okviru spremljanja preveriti pravočasen prehod projekta na sredstvo, namenjeno vodiku. Za vsako financiranje teh projektov na podlagi Uredbe (EU) 2021/1153 v prehodnem obdobju bi bilo treba v sporazumu o dodelitvi sredstev določiti pogoj za vračilo financiranja v primeru zamude pri pravočasnem prehodu projekta na sredstvo, namenjeno vodiku, in ustrezne določbe za izvrševanje tega pogoja. |
| --- | --- |

(59)

Kadar je cilj spremembe namena infrastrukture za zemeljski plin razogljičenje plinskih omrežij z omogočanjem namenske uporabe čistega vodika, bi lahko prehodno obdobje omogočilo transport ali shranjevanje vnaprej določene mešanice vodika z zemeljskim plinom ali biometanom. Mešanje vodika z zemeljskim plinom ali biometanom bi se lahko uporabilo za okrepitev zmogljivosti za proizvodnjo vodika in olajšanje transporta vodika. Za zagotovitev prehoda na vodik bi moral predlagatelj projekta tudi s komercialnimi pogodbami dokazati, da bodo do konca prehodnega obdobja sredstva za zemeljski plin postala sredstva, namenjena vodiku, in da se bo v prehodnem obdobju uporaba vodika povečala. Agencija bi morala v okviru spremljanja preveriti pravočasen prehod projekta na sredstvo, namenjeno vodiku. Za vsako financiranje teh projektov na podlagi Uredbe (EU) 2021/1153 v prehodnem obdobju bi bilo treba v sporazumu o dodelitvi sredstev določiti pogoj za vračilo financiranja v primeru zamude pri pravočasnem prehodu projekta na sredstvo, namenjeno vodiku, in ustrezne določbe za izvrševanje tega pogoja.

| (60) | V skladu s sklepi Evropskega sveta z dne 4. februarja 2011, da po letu 2015 nobena država članica ne bi več smela biti izolirana od evropskih plinskih in električnih omrežij niti ne bi smelo pomanjkanje ustreznih povezav ogrožati njene energetske varnosti, je namen te uredbe zagotoviti dostop do vseevropskih energetskih omrežij z odpravo energetske osamitve Cipra in Malte, ki še vedno nista povezana z vseevropskim plinskim omrežjem. Ta cilj bi bilo treba doseči tako, da se projektom v fazi razvoja ali načrtovanja, katerim je bil odobren status projekta skupnega interesa na podlagi Uredbe (EU) št. 347/2013, omogoči ohranitev njihovega statusa, dokler Ciper in Malta ne bosta povezana z vseevropskim plinskim omrežjem. Poleg prispevanja k razvoju trga energije iz obnovljivih virov, prožnosti in odpornosti energetskega sistema in zanesljivosti oskrbe bodo ti projekti zagotovili dostop do prihodnjih energetskih trgov, vključno z vodikom, in prispevali k doseganju splošnih energetskih in podnebnih ciljev Unije. |
| --- | --- |

(60)

V skladu s sklepi Evropskega sveta z dne 4. februarja 2011, da po letu 2015 nobena država članica ne bi več smela biti izolirana od evropskih plinskih in električnih omrežij niti ne bi smelo pomanjkanje ustreznih povezav ogrožati njene energetske varnosti, je namen te uredbe zagotoviti dostop do vseevropskih energetskih omrežij z odpravo energetske osamitve Cipra in Malte, ki še vedno nista povezana z vseevropskim plinskim omrežjem. Ta cilj bi bilo treba doseči tako, da se projektom v fazi razvoja ali načrtovanja, katerim je bil odobren status projekta skupnega interesa na podlagi Uredbe (EU) št. 347/2013, omogoči ohranitev njihovega statusa, dokler Ciper in Malta ne bosta povezana z vseevropskim plinskim omrežjem. Poleg prispevanja k razvoju trga energije iz obnovljivih virov, prožnosti in odpornosti energetskega sistema in zanesljivosti oskrbe bodo ti projekti zagotovili dostop do prihodnjih energetskih trgov, vključno z vodikom, in prispevali k doseganju splošnih energetskih in podnebnih ciljev Unije.

| (61) | Projekti skupnega interesa ne bi smeli biti upravičeni do finančne pomoči Unije, kadar so predlagatelji projektov, operaterji ali vlagatelji v kateri od situacij za izključitev, navedenih v členu 136 Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046 Evropskega parlamenta in Sveta (28), kot na primer v primerih obsodbe zaradi goljufije, korupcije ali ravnanja, povezanega s hudodelsko združbo. Moralo bi biti mogoče, da se projekt skupnega interesa odstrani s seznama Unije, če je vključitev na seznam temeljila na netočnih informacijah, ki so bile odločujoče za vključitev, ali če projekt ni v skladu s pravom Unije. Za projekt skupnega interesa, ki se nahaja v državah članicah, za katere velja odstopanje na podlagi te uredbe, bi morale te države članice pri podpori katerekoli vloge za financiranje na podlagi Uredbe (EU) 2021/1153 za take projekte zagotoviti, da projekti ne koristijo neposredno ali posredno osebam ali subjektom, ki so v kateri od situacij za izključitev, navedenih v členu 136 Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046. |
| --- | --- |

(61)

Projekti skupnega interesa ne bi smeli biti upravičeni do finančne pomoči Unije, kadar so predlagatelji projektov, operaterji ali vlagatelji v kateri od situacij za izključitev, navedenih v členu 136 Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046 Evropskega parlamenta in Sveta (28), kot na primer v primerih obsodbe zaradi goljufije, korupcije ali ravnanja, povezanega s hudodelsko združbo. Moralo bi biti mogoče, da se projekt skupnega interesa odstrani s seznama Unije, če je vključitev na seznam temeljila na netočnih informacijah, ki so bile odločujoče za vključitev, ali če projekt ni v skladu s pravom Unije. Za projekt skupnega interesa, ki se nahaja v državah članicah, za katere velja odstopanje na podlagi te uredbe, bi morale te države članice pri podpori katerekoli vloge za financiranje na podlagi Uredbe (EU) 2021/1153 za take projekte zagotoviti, da projekti ne koristijo neposredno ali posredno osebam ali subjektom, ki so v kateri od situacij za izključitev, navedenih v členu 136 Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046.

| (62) | Da bi se zagotovil pravočasen razvoj bistvenih projektov energetske infrastrukture za Unijo, bi moral peti seznam projektov skupnega interesa Unije veljati, dokler ne začne veljati prvi seznam projektov skupnega interesa in projektov vzajemnega interesa Unije, pripravljen na podlagi te uredbe. Poleg tega bi morale za omogočanje razvoja, spremljanja in financiranja projektov skupnega interesa s petega seznama Unije ostati veljavne tudi nekatere določbe Uredbe (EU) št. 347/2013 in učinkovati, dokler ne začne veljati prvi seznam projektov skupnega interesa in projektov vzajemnega interesa Unije, pripravljen na podlagi te uredbe. |
| --- | --- |

(62)

Da bi se zagotovil pravočasen razvoj bistvenih projektov energetske infrastrukture za Unijo, bi moral peti seznam projektov skupnega interesa Unije veljati, dokler ne začne veljati prvi seznam projektov skupnega interesa in projektov vzajemnega interesa Unije, pripravljen na podlagi te uredbe. Poleg tega bi morale za omogočanje razvoja, spremljanja in financiranja projektov skupnega interesa s petega seznama Unije ostati veljavne tudi nekatere določbe Uredbe (EU) št. 347/2013 in učinkovati, dokler ne začne veljati prvi seznam projektov skupnega interesa in projektov vzajemnega interesa Unije, pripravljen na podlagi te uredbe.

| (63) | Uredbo (EU) št. 347/2013 bi bilo zato treba razveljaviti. |
| --- | --- |

(63)

Uredbo (EU) št. 347/2013 bi bilo zato treba razveljaviti.

| (64) | Za zagotovitev, da bodo na seznamu Unije samo projekti, ki najbolj prispevajo k izvajanju prednostnih koridorjev in območij strateške energetske infrastrukture, iz priloge k tej uredbi, bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo, da v skladu s členom 290 PDEU sprejme akte za spremembo prilog k tej uredbi za sprejetje in pregled seznama Unije, ob upoštevanju pravice držav članic do odobritve projektov s seznama Unije, povezanih z njihovim ozemljem. Zlasti je pomembno, da se Komisija pri svojem pripravljalnem delu ustrezno posvetuje, vključno na ravni strokovnjakov, in da se ta posvetovanja izvedejo v skladu z načeli, določenimi v Medinstitucionalnem sporazumu z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje (29). Komisija bi morala pri pripravi in oblikovanju delegiranih aktov zagotoviti, da se ustrezni dokumenti posredujejo Evropskemu parlamentu in Svetu sočasno, pravočasno in na ustrezen način. Kadar Evropski parlament in Svet menita, da je to potrebno, se lahko njuni strokovnjaki udeležijo sestankov strokovnih skupin Komisije v zvezi s pripravo delegiranih aktov, na katere so vabljeni strokovnjaki iz držav članic.
  Za Komisijo so pri sprejemanju delegiranih aktov o določitvi seznamov Unije zelo pomembne razprave v regionalnih skupinah. Zato je primerno, da sta, kolikor je možno in združljivo z okvirom te uredbe, Evropski parlament in Svet obveščena o sestankih regionalnih skupin in da lahko v skladu z Medinstitucionalnim sporazumom z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje nanje pošljeta strokovnjake. Ker je treba zagotoviti, da bodo cilji te uredbe doseženi, bi moralo glede na obstoječe število projektov s seznama Unije, skupno število projektov na tem seznamu ostati obvladljivo, in zato ne bi smelo biti bistveno večje od 220. |
| --- | --- |

(64)

Za zagotovitev, da bodo na seznamu Unije samo projekti, ki najbolj prispevajo k izvajanju prednostnih koridorjev in območij strateške energetske infrastrukture, iz priloge k tej uredbi, bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo, da v skladu s členom 290 PDEU sprejme akte za spremembo prilog k tej uredbi za sprejetje in pregled seznama Unije, ob upoštevanju pravice držav članic do odobritve projektov s seznama Unije, povezanih z njihovim ozemljem. Zlasti je pomembno, da se Komisija pri svojem pripravljalnem delu ustrezno posvetuje, vključno na ravni strokovnjakov, in da se ta posvetovanja izvedejo v skladu z načeli, določenimi v Medinstitucionalnem sporazumu z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje (29). Komisija bi morala pri pripravi in oblikovanju delegiranih aktov zagotoviti, da se ustrezni dokumenti posredujejo Evropskemu parlamentu in Svetu sočasno, pravočasno in na ustrezen način. Kadar Evropski parlament in Svet menita, da je to potrebno, se lahko njuni strokovnjaki udeležijo sestankov strokovnih skupin Komisije v zvezi s pripravo delegiranih aktov, na katere so vabljeni strokovnjaki iz držav članic.

Za Komisijo so pri sprejemanju delegiranih aktov o določitvi seznamov Unije zelo pomembne razprave v regionalnih skupinah. Zato je primerno, da sta, kolikor je možno in združljivo z okvirom te uredbe, Evropski parlament in Svet obveščena o sestankih regionalnih skupin in da lahko v skladu z Medinstitucionalnim sporazumom z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje nanje pošljeta strokovnjake. Ker je treba zagotoviti, da bodo cilji te uredbe doseženi, bi moralo glede na obstoječe število projektov s seznama Unije, skupno število projektov na tem seznamu ostati obvladljivo, in zato ne bi smelo biti bistveno večje od 220.

| (65) | Ker ciljev te uredbe, in sicer razvoja in interoperabilnosti vseevropskih energetskih omrežij ter povezave s takšnimi omrežji, ki prispevajo k zagotavljanju blaženja podnebnih sprememb, zlasti doseganja energetskih in podnebnih ciljev Unije za leto 2030 in njenega cilja podnebne nevtralnosti najpozneje do leta 2050, in zagotavljanju povezav, energetske varnosti, povezovanja trgov in sistemov, konkurence, ki koristi vsem državam članicam, in dostopnih cen energije, države članice ne morejo zadovoljivo doseči, temveč se zaradi obsega in učinkov predlaganega ukrepa lažje dosežejo na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenih ciljev – |
| --- | --- |

(65)

Ker ciljev te uredbe, in sicer razvoja in interoperabilnosti vseevropskih energetskih omrežij ter povezave s takšnimi omrežji, ki prispevajo k zagotavljanju blaženja podnebnih sprememb, zlasti doseganja energetskih in podnebnih ciljev Unije za leto 2030 in njenega cilja podnebne nevtralnosti najpozneje do leta 2050, in zagotavljanju povezav, energetske varnosti, povezovanja trgov in sistemov, konkurence, ki koristi vsem državam članicam, in dostopnih cen energije, države članice ne morejo zadovoljivo doseči, temveč se zaradi obsega in učinkov predlaganega ukrepa lažje dosežejo na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenih ciljev –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

POGLAVJE I

SPLOŠNE DOLOČBE

Člen 1

Predmet urejanja, cilji in področje uporabe

1.   Ta uredba določa smernice za pravočasen razvoj in interoperabilnost prednostnih koridorjev in območij vseevropske energetske infrastrukture (v nadaljnjem besedilu: prednostni koridorji in območja energetske infrastrukture) iz Priloge I, ki prispevajo k zagotavljanju blaženja podnebnih sprememb, zlasti doseganja energetskih in podnebnih ciljev Unije za leto 2030 in njenega cilja podnebne nevtralnosti najpozneje do leta 2050, in zagotavljanju povezav, energetske varnosti, povezovanja trgov in sistemov, konkurence, ki koristi vsem državam članicam, in dostopnih cen energije.

2.   Ta uredba zlasti:

| (a) | določa opredelitev projektov skupnega interesa in projektov vzajemnega interesa s seznama Unije, vzpostavljenih na podlagi člena 3 (v nadaljnjem besedilu: seznam Unije); |
| --- | --- |

(a)

določa opredelitev projektov skupnega interesa in projektov vzajemnega interesa s seznama Unije, vzpostavljenih na podlagi člena 3 (v nadaljnjem besedilu: seznam Unije);

| (b) | omogoča pravočasno izvajanje projektov s seznama Unije s poenostavitvijo, tesnejšim usklajevanjem in hitrejšim postopkom izdaje dovoljenj ter večjo preglednostjo in udeležbo javnosti; |
| --- | --- |

(b)

omogoča pravočasno izvajanje projektov s seznama Unije s poenostavitvijo, tesnejšim usklajevanjem in hitrejšim postopkom izdaje dovoljenj ter večjo preglednostjo in udeležbo javnosti;

| (c) | določa pravila za čezmejno razporeditev stroškov in s tveganji povezanimi pobudami za projekte s seznama Unije; |
| --- | --- |

(c)

določa pravila za čezmejno razporeditev stroškov in s tveganji povezanimi pobudami za projekte s seznama Unije;

| (d) | določa pogoje za upravičenost projektov s seznama Unije do finančne pomoči Unije; |
| --- | --- |

(d)

določa pogoje za upravičenost projektov s seznama Unije do finančne pomoči Unije;

Člen 2

Opredelitev pojmov

V tej uredbi se, poleg opredelitev pojmov iz uredb (ES) št. 715/2009, (EU) 2018/1999, (EU) 2019/942 in (EU) 2019/943 ter direktiv 2009/73/ES, (EU) 2018/2001 (30) in (EU) 2019/944, uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

30

| (1) | „energetska infrastruktura“ pomeni vse objekte ali pripadajoče naprave, ki spadajo v kategorije energetske infrastrukture, ki se nahaja v Uniji ali povezuje Unijo z eno ali več tretjimi državami; |
| --- | --- |

(1)

„energetska infrastruktura“ pomeni vse objekte ali pripadajoče naprave, ki spadajo v kategorije energetske infrastrukture, ki se nahaja v Uniji ali povezuje Unijo z eno ali več tretjimi državami;

| (2) | „ozko grlo v energetski infrastrukturi“ pomeni omejitev fizičnih tokov v energetskem sistemu zaradi nezadostne prenosne zmogljivosti, kar med drugim vključuje tudi odsotnost infrastrukture; |
| --- | --- |

(2)

„ozko grlo v energetski infrastrukturi“ pomeni omejitev fizičnih tokov v energetskem sistemu zaradi nezadostne prenosne zmogljivosti, kar med drugim vključuje tudi odsotnost infrastrukture;

| (3) | „celovita odločitev“ pomeni odločitev ali niz odločitev organa ali organov države članice, razen odločitev sodišč, na podlagi katerih se ugotovi, ali je predlagatelju projekta dovoljena gradnja energetske infrastrukture za izvedbo projekta skupnega interesa ali projekta vzajemnega interesa, tako da lahko začne ali naroči in začne potrebna gradbena dela (faza „pripravljeno za gradnjo“) brez poseganja v morebitno odločitev v upravnem pritožbenem postopku; |
| --- | --- |

(3)

„celovita odločitev“ pomeni odločitev ali niz odločitev organa ali organov države članice, razen odločitev sodišč, na podlagi katerih se ugotovi, ali je predlagatelju projekta dovoljena gradnja energetske infrastrukture za izvedbo projekta skupnega interesa ali projekta vzajemnega interesa, tako da lahko začne ali naroči in začne potrebna gradbena dela (faza „pripravljeno za gradnjo“) brez poseganja v morebitno odločitev v upravnem pritožbenem postopku;

| (4) | „projekt“ pomeni enega ali več vodov, cevovodov, objektov, opreme ali inštalacij, ki spadajo v kategorije energetske infrastrukture iz Priloge II; |
| --- | --- |

(4)

„projekt“ pomeni enega ali več vodov, cevovodov, objektov, opreme ali inštalacij, ki spadajo v kategorije energetske infrastrukture iz Priloge II;

| (5) | „projekt skupnega interesa“ pomeni projekt, ki je nujen za izvajanje prednostnih koridorjev in območij energetske infrastrukture iz Priloge I in ki je na seznamu Unije; |
| --- | --- |

(5)

„projekt skupnega interesa“ pomeni projekt, ki je nujen za izvajanje prednostnih koridorjev in območij energetske infrastrukture iz Priloge I in ki je na seznamu Unije;

| (6) | „projekt vzajemnega interesa“ pomeni projekt, ki ga predlaga Unija v sodelovanju s tretjimi državami na podlagi pisem podpore vlad neposredno prizadetih tretjih držav ali drugih nezavezujočih dogovorov in ki spada v eno od kategorij energetske infrastrukture iz točke 1(a) ali (f), točke 3(a) ali točke 5(a) ali (c) Priloge II, prispeva k energetskim in podnebnim ciljem Unije za leto 2030 in njenemu cilju podnebne nevtralnosti do leta 2050 ter je na seznamu Unije; |
| --- | --- |

(6)

„projekt vzajemnega interesa“ pomeni projekt, ki ga predlaga Unija v sodelovanju s tretjimi državami na podlagi pisem podpore vlad neposredno prizadetih tretjih držav ali drugih nezavezujočih dogovorov in ki spada v eno od kategorij energetske infrastrukture iz točke 1(a) ali (f), točke 3(a) ali točke 5(a) ali (c) Priloge II, prispeva k energetskim in podnebnim ciljem Unije za leto 2030 in njenemu cilju podnebne nevtralnosti do leta 2050 ter je na seznamu Unije;

| (7) | „konkurirajoči projekti“ pomeni projekte, ki v celoti ali delno obravnavajo isto ugotovljeno infrastrukturno vrzel ali regionalno infrastrukturno potrebo; |
| --- | --- |

(7)

„konkurirajoči projekti“ pomeni projekte, ki v celoti ali delno obravnavajo isto ugotovljeno infrastrukturno vrzel ali regionalno infrastrukturno potrebo;

| (8) | „predlagatelj projekta“ pomeni eno od naslednjega:






  (a) | operaterja prenosnega omrežja, operaterja distribucijskega omrežja ali drugega operaterja ali vlagatelja, ki razvija projekt s seznama Unije; |
| --- | --- | --- |

(8)

„predlagatelj projekta“ pomeni eno od naslednjega:

(a)

operaterja prenosnega omrežja, operaterja distribucijskega omrežja ali drugega operaterja ali vlagatelja, ki razvija projekt s seznama Unije;

| (b) | če obstaja več kot en operater prenosnega omrežja, operater distribucijskega omrežja, drug upravljavec ali vlagatelj ali skupina teh oseb, je to pravna oseba v skladu z veljavnim nacionalnim pravom, ki je bila določena s pogodbo med njimi in lahko sprejema pravne obveznosti ter nosi finančno odgovornost v imenu pogodbenih strank; |
| --- | --- |

(b)

če obstaja več kot en operater prenosnega omrežja, operater distribucijskega omrežja, drug upravljavec ali vlagatelj ali skupina teh oseb, je to pravna oseba v skladu z veljavnim nacionalnim pravom, ki je bila določena s pogodbo med njimi in lahko sprejema pravne obveznosti ter nosi finančno odgovornost v imenu pogodbenih strank;

| (9) | „pametno omrežje električne energije“ pomeni omrežje električne energije, tudi na otokih, ki niso povezani ali niso dovolj povezani z vseevropskimi energetskimi omrežji, v katerem je omogočeno stroškovno učinkovito povezovanje in aktivni nadzor nad ravnanjem in ukrepi vseh z njim povezanih uporabnikov, vključno s proizvajalci, odjemalci in proizvajalci-odjemalci, da se zagotovi gospodarsko učinkovit in trajnosten elektroenergetski sistem z nizkimi izgubami in visoko stopnjo vključevanja obnovljivih virov energije, zanesljivosti oskrbe in varnosti, in v katerem lahko upravljavec omrežja digitalno spremlja dejanja nanj priključenih uporabnikov ter informacijske in komunikacijske tehnologije za komunikacijo s povezanimi upravljavci omrežij, proizvajalci, objekti za shranjevanje energije ter potrošniki ali proizvajalci-odjemalci, da bi prenašal in distribuiral električno energijo na trajnosten, stroškovno učinkovit in varen način; |
| --- | --- |

(9)

„pametno omrežje električne energije“ pomeni omrežje električne energije, tudi na otokih, ki niso povezani ali niso dovolj povezani z vseevropskimi energetskimi omrežji, v katerem je omogočeno stroškovno učinkovito povezovanje in aktivni nadzor nad ravnanjem in ukrepi vseh z njim povezanih uporabnikov, vključno s proizvajalci, odjemalci in proizvajalci-odjemalci, da se zagotovi gospodarsko učinkovit in trajnosten elektroenergetski sistem z nizkimi izgubami in visoko stopnjo vključevanja obnovljivih virov energije, zanesljivosti oskrbe in varnosti, in v katerem lahko upravljavec omrežja digitalno spremlja dejanja nanj priključenih uporabnikov ter informacijske in komunikacijske tehnologije za komunikacijo s povezanimi upravljavci omrežij, proizvajalci, objekti za shranjevanje energije ter potrošniki ali proizvajalci-odjemalci, da bi prenašal in distribuiral električno energijo na trajnosten, stroškovno učinkovit in varen način;

| (10) | „pametno plinsko omrežje“ pomeni plinsko omrežje, v katerega se z uporabo inovativnih in digitalnih rešitev stroškovno učinkovito vključujejo različni viri nizkoogljičnega in zlasti obnovljivega plina v skladu s potrebami odjemalcev in zahtevami glede kakovosti plina, da bi se zmanjšal ogljični odtis z njim povezane porabe plina, omogočil večji delež obnovljivih in nizkoogljičnih plinov ter ustvarile povezave z drugimi nosilci energije in sektorji, tudi s tem povezano fizično nadgradnjo, če je nepogrešljiva za delovanje opreme in naprav za vključevanje nizkoogljičnih plinov in zlasti obnovljivih plinov; |
| --- | --- |

(10)

„pametno plinsko omrežje“ pomeni plinsko omrežje, v katerega se z uporabo inovativnih in digitalnih rešitev stroškovno učinkovito vključujejo različni viri nizkoogljičnega in zlasti obnovljivega plina v skladu s potrebami odjemalcev in zahtevami glede kakovosti plina, da bi se zmanjšal ogljični odtis z njim povezane porabe plina, omogočil večji delež obnovljivih in nizkoogljičnih plinov ter ustvarile povezave z drugimi nosilci energije in sektorji, tudi s tem povezano fizično nadgradnjo, če je nepogrešljiva za delovanje opreme in naprav za vključevanje nizkoogljičnih plinov in zlasti obnovljivih plinov;

| (11) | „zadevni organ“ pomeni organ, ki je na podlagi nacionalnega prava pristojen za izdajo raznih dovoljenj ali odobritev v zvezi z načrtovanjem, zasnovo in gradnjo nepremičnih sredstev, tudi energetske infrastrukture; |
| --- | --- |

(11)

„zadevni organ“ pomeni organ, ki je na podlagi nacionalnega prava pristojen za izdajo raznih dovoljenj ali odobritev v zvezi z načrtovanjem, zasnovo in gradnjo nepremičnih sredstev, tudi energetske infrastrukture;

| (12) | „nacionalni regulativni organ“ pomeni nacionalni regulativni organ, imenovan v skladu s členom 39(1) Direktive 2009/73/ES, ali regulativni organ na nacionalni ravni, imenovan v skladu s členom 57 Direktive (EU) 2019/944; |
| --- | --- |

(12)

„nacionalni regulativni organ“ pomeni nacionalni regulativni organ, imenovan v skladu s členom 39(1) Direktive 2009/73/ES, ali regulativni organ na nacionalni ravni, imenovan v skladu s členom 57 Direktive (EU) 2019/944;

| (13) | „ustrezni nacionalni regulativni organ“ pomeni nacionalni regulativni organ v državah članicah, ki so gostiteljice projektov, in državah članicah, v katerih ima projekt znaten pozitiven učinek; |
| --- | --- |

(13)

„ustrezni nacionalni regulativni organ“ pomeni nacionalni regulativni organ v državah članicah, ki so gostiteljice projektov, in državah članicah, v katerih ima projekt znaten pozitiven učinek;

| (14) | „dela“ pomeni nakup, dobavo in uporabo sestavnih elementov, sistemov in storitev vključno s programsko opremo, izvajanje razvoja, spremembe namena ter aktivnosti gradnje in montaže projekta, tehnično potrditev montaže ter začetek uporabe projekta; |
| --- | --- |

(14)

„dela“ pomeni nakup, dobavo in uporabo sestavnih elementov, sistemov in storitev vključno s programsko opremo, izvajanje razvoja, spremembe namena ter aktivnosti gradnje in montaže projekta, tehnično potrditev montaže ter začetek uporabe projekta;

| (15) | „študije“ pomeni dejavnosti, potrebne za pripravo projekta na izvajanje, kot so pripravljalne študije, investicijska in druga dokumentacija, študije v zvezi z ocenjevanjem, preizkusi in potrjevanjem, tudi programske opreme, ter vse druge ukrepe za tehnično podporo, vključno s pripravljalnimi deli, potrebnimi za opredelitev in razvoj projekta ter odločanje o njegovem financiranju, kot so raziskovalne dejavnosti na zadevnih lokacijah ter priprava finančnega svežnja; |
| --- | --- |

(15)

„študije“ pomeni dejavnosti, potrebne za pripravo projekta na izvajanje, kot so pripravljalne študije, investicijska in druga dokumentacija, študije v zvezi z ocenjevanjem, preizkusi in potrjevanjem, tudi programske opreme, ter vse druge ukrepe za tehnično podporo, vključno s pripravljalnimi deli, potrebnimi za opredelitev in razvoj projekta ter odločanje o njegovem financiranju, kot so raziskovalne dejavnosti na zadevnih lokacijah ter priprava finančnega svežnja;

| (16) | „začetek obratovanja“ pomeni vsa dejanja, ki so potrebna za začetek delovanja projekta po tem, ko je bil ta zgrajen; |
| --- | --- |

(16)

„začetek obratovanja“ pomeni vsa dejanja, ki so potrebna za začetek delovanja projekta po tem, ko je bil ta zgrajen;

| (17) | „sredstva, namenjena vodiku“ pomeni infrastrukturo, ki je pripravljena za uporabo čistega vodika brez nadaljnjih prilagoditvenih del, vključno s cevovodnimi omrežji ali objekti za skladiščenje, ki so bodisi na novo zgrajeni bodisi jim je bila spremenjena namembnost z zemeljskega plina ali oboje; |
| --- | --- |

(17)

„sredstva, namenjena vodiku“ pomeni infrastrukturo, ki je pripravljena za uporabo čistega vodika brez nadaljnjih prilagoditvenih del, vključno s cevovodnimi omrežji ali objekti za skladiščenje, ki so bodisi na novo zgrajeni bodisi jim je bila spremenjena namembnost z zemeljskega plina ali oboje;

| (18) | „sprememba namena“ pomeni tehnično nadgradnjo ali spremembo že obstoječe infrastrukture za zemeljski plin, s katero se zagotovi, da je namenjena uporabi čistega vodika; |
| --- | --- |

(18)

„sprememba namena“ pomeni tehnično nadgradnjo ali spremembo že obstoječe infrastrukture za zemeljski plin, s katero se zagotovi, da je namenjena uporabi čistega vodika;

| (19) | „prilagajanje podnebnim spremembam“ pomeni proces, ki zagotavlja, da je z oceno ranljivosti zaradi podnebnih sprememb in oceno tveganja, in tudi s pomočjo ustreznih ukrepov za prilagoditev, dosežena odpornost energetske infrastrukture na morebitne škodljive učinke podnebnih sprememb. |
| --- | --- |

(19)

„prilagajanje podnebnim spremembam“ pomeni proces, ki zagotavlja, da je z oceno ranljivosti zaradi podnebnih sprememb in oceno tveganja, in tudi s pomočjo ustreznih ukrepov za prilagoditev, dosežena odpornost energetske infrastrukture na morebitne škodljive učinke podnebnih sprememb.

POGLAVJE II

PROJEKTI SKUPNEGA INTERESA IN PROJEKTI VZAJEMNEGA INTERESA

Člen 3

Seznam projektov skupnega interesa in projektov vzajemnega interesa Unije

1.   V skladu s postopkom iz oddelka 1 Priloge III se ustanovijo regionalne skupine (v nadaljevanju: skupine). Članstvo vsake skupine temelji na vsakem prednostnem koridorju in območju ter njenem ustreznem geografskem območju iz Priloge I. Pooblastila za odločanje v skupinah se omejijo na države članice in Komisijo (v nadaljevanju: organ odločanja) in temeljijo na soglasju.

2.   Vsaka skupina sprejme svoj poslovnik ob upoštevanju določb iz Priloge III.

3.   Organ odločanja vsake skupine sprejme regionalni seznam projektov, pripravljen v skladu s postopkom iz oddelka 2 Priloge III, prispevkom vsakega projekta k izvajanju prednostnih koridorjev in območij energetske infrastrukture iz Priloge I ter njihovim izpolnjevanjem meril iz člena 4.

Skupina pri pripravi svojega regionalnega seznama:

| (a) | za vsak posamezni predlagani projekt pridobi odobritev držav članic, katerih ozemlje projekt zadeva; če država članica projekta ne odobri, zadevni skupini sporoči utemeljene razloge za to; |
| --- | --- |

(a)

za vsak posamezni predlagani projekt pridobi odobritev držav članic, katerih ozemlje projekt zadeva; če država članica projekta ne odobri, zadevni skupini sporoči utemeljene razloge za to;

| (b) | upošteva nasvet Komisije, z namenom doseči tolikšno skupno število projektov s seznama Unije, kot jih je še mogoče upravljati. |
| --- | --- |

(b)

upošteva nasvet Komisije, z namenom doseči tolikšno skupno število projektov s seznama Unije, kot jih je še mogoče upravljati.

4.   Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 20 te uredbe, da pripravi seznam Unije v skladu s členom 172, drugi odstavek, PDEU.

Komisija pri izvajanju svojih pristojnosti zagotovi, da se seznam Unije pripravi vsaki dve leti na podlagi regionalnih seznamov, ki jih sprejmejo organi odločanja skupin, ustanovljeni na podlagi oddelka 1, točka 1, Priloge III po postopku iz odstavka 3 tega člena.

Komisija do 30. novembra 2023 sprejme delegirani akt o določitvi prvega seznama Unije na podlagi te uredbe.

Če delegirani akt, ki ga Komisija sprejme na podlagi tega odstavka, ne more začeti veljati zaradi nasprotovanja, ki sta ga na podlagi člena 20(6) izrazila Evropski parlament ali Svet, Komisija nemudoma skliče skupine, da pripravijo nove regionalne sezname, pri tem pa upoštevajo razloge za nasprotovanje. Komisija čim prej sprejme nov delegirani akt, s katerim določi seznam Unije.

5.   Komisija pri pripravi seznama Unije z združevanjem regionalnih seznamov iz odstavka 3 ustrezno upošteva razprave skupin in:

| (a) | zagotovi, da so vključeni samo projekti, ki izpolnjujejo merila iz člena 4; |
| --- | --- |

(a)

zagotovi, da so vključeni samo projekti, ki izpolnjujejo merila iz člena 4;

| (b) | zagotovi skladnost med regijami, pri čemer upošteva mnenje Agencije iz oddelka 2, točka 14, Priloge III; |
| --- | --- |

(b)

zagotovi skladnost med regijami, pri čemer upošteva mnenje Agencije iz oddelka 2, točka 14, Priloge III;

| (c) | upošteva mnenja držav članic iz oddelka 2, točka 10, Priloge III; |
| --- | --- |

(c)

upošteva mnenja držav članic iz oddelka 2, točka 10, Priloge III;

| (d) | si prizadeva za obvladljivo skupno število projektov s seznama Unije. |
| --- | --- |

(d)

si prizadeva za obvladljivo skupno število projektov s seznama Unije.

6.   Projekti skupnega interesa, ki spadajo v kategorije energetske infrastrukture iz točke 1(a), (b), (c), (d) in (f) Priloge II k tej uredbi, postanejo sestavni del ustreznih regionalnih naložbenih načrtov na podlagi člena 34 Uredbe (EU) 2019/943 in ustreznih desetletnih razvojnih načrtov omrežja na podlagi člena 51 Direktive (EU) 2019/944 ter po potrebi drugih zadevnih nacionalnih infrastrukturnih načrtov. Tem projektom skupnega interesa se v okviru vsakega od teh načrtov nameni kar največja pozornost. Ta odstavek se ne uporablja za konkurirajoče projekte, projekte, ki niso dosegli dovolj zrelosti za izvedbo analize stroškov in koristi za posamezni projekt iz oddelka 2, točka 1(d), Priloge III, ali za projekte vzajemnega interesa.

7.   Projekti skupnega interesa, ki spadajo v kategorije energetske infrastrukture iz točke 1(a), (b), (c), (d) in (f) Priloge II in ki so konkurirajoči projekti ali projekti, ki niso dosegli dovolj zrelosti za izvedbo analize stroškov in koristi za posamezni projekt iz oddelka 2, točka 1(d), Priloge III, se lahko kot projekti v obravnavi vključijo v ustrezne regionalne naložbene načrte, nacionalne desetletne razvojne načrte omrežja in druge nacionalne infrastrukturne načrte, kot je ustrezno.

Člen 4

Merila za ocenjevanje projektov s strani skupin

1.   Projekt skupnega interesa mora izpolnjevati naslednja splošna merila:

| (a) | projekt je potreben vsaj za enega od prednostnih koridorjev in področij energetske infrastrukture iz Priloge I; |
| --- | --- |

(a)

projekt je potreben vsaj za enega od prednostnih koridorjev in področij energetske infrastrukture iz Priloge I;

| (b) | možne splošne koristi projekta, ocenjene v skladu z ustreznimi posebnimi merili iz odstavka 3, prevladajo nad njegovimi stroški, tudi na daljši rok; |
| --- | --- |

(b)

možne splošne koristi projekta, ocenjene v skladu z ustreznimi posebnimi merili iz odstavka 3, prevladajo nad njegovimi stroški, tudi na daljši rok;

| (c) | projekt izpolnjuje katerokoli od naštetih meril:






  (i) | vključuje vsaj dve državi članici, pri čemer neposredno ali posredno, prek povezave s tretjo državo, sega čez mejo dveh ali več držav članic; |
| --- | --- | --- |

(c)

projekt izpolnjuje katerokoli od naštetih meril:

(i)

vključuje vsaj dve državi članici, pri čemer neposredno ali posredno, prek povezave s tretjo državo, sega čez mejo dveh ali več držav članic;

| (ii) | nahaja se na ozemlju ene države članice, na kopnem ali na morju, vključno z otoki, in ima pomemben čezmejni učinek, kot je opredeljeno v točki 1 Priloge IV. |
| --- | --- |

(ii)

nahaja se na ozemlju ene države članice, na kopnem ali na morju, vključno z otoki, in ima pomemben čezmejni učinek, kot je opredeljeno v točki 1 Priloge IV.

2.   Projekt vzajemnega interesa mora izpolnjevati naslednja splošna merila:

| (a) | projekt znatno prispeva k ciljem iz člena 1(1) in ciljem tretje države, zlasti zato, ker ne ovira zmogljivosti tretje države, da postopno ukine zmogljivosti za proizvodnjo fosilnih goriv za domačo porabo, ter k trajnostnosti, tudi z vključevanjem energije iz obnovljivih virov v omrežje in prenosom ter distribucijo proizvedene energije iz obnovljivih virov v večja središča porabe in mesta za skladiščenje; |
| --- | --- |

(a)

projekt znatno prispeva k ciljem iz člena 1(1) in ciljem tretje države, zlasti zato, ker ne ovira zmogljivosti tretje države, da postopno ukine zmogljivosti za proizvodnjo fosilnih goriv za domačo porabo, ter k trajnostnosti, tudi z vključevanjem energije iz obnovljivih virov v omrežje in prenosom ter distribucijo proizvedene energije iz obnovljivih virov v večja središča porabe in mesta za skladiščenje;

| (b) | možne splošne koristi projekta na ravni Unije, ocenjene v skladu z ustreznimi posebnimi merili iz odstavka 3, prevladajo nad njihovimi stroški v Uniji, tudi na daljši rok; |
| --- | --- |

(b)

možne splošne koristi projekta na ravni Unije, ocenjene v skladu z ustreznimi posebnimi merili iz odstavka 3, prevladajo nad njihovimi stroški v Uniji, tudi na daljši rok;

| (c) | projekt se nahaja na ozemlju vsaj ene države članice in vsaj ene tretje države in ima pomemben čezmejni učinek, kot je določeno v točki 2 Priloge IV; |
| --- | --- |

(c)

projekt se nahaja na ozemlju vsaj ene države članice in vsaj ene tretje države in ima pomemben čezmejni učinek, kot je določeno v točki 2 Priloge IV;

| (d) | del projekta, ki se nahaja na ozemlju države članice, je v skladu z direktivama 2009/73/ES in (EU) 2019/944, kadar spada v kategorije infrastrukture iz točk 1 in 3 Priloge II k tej uredbi; |
| --- | --- |

(d)

del projekta, ki se nahaja na ozemlju države članice, je v skladu z direktivama 2009/73/ES in (EU) 2019/944, kadar spada v kategorije infrastrukture iz točk 1 in 3 Priloge II k tej uredbi;

| (e) | obstaja visoka stopnja konvergence političnega okvira vključene tretje države oziroma tretjih držav, pravni mehanizmi izvrševanja za podporo ciljem politike Unije pa kažejo zlasti na zagotavljanje:






  (i) | dobro delujočega notranjega energetskega trga; |
| --- | --- | --- |

(e)

obstaja visoka stopnja konvergence političnega okvira vključene tretje države oziroma tretjih držav, pravni mehanizmi izvrševanja za podporo ciljem politike Unije pa kažejo zlasti na zagotavljanje:

(i)

dobro delujočega notranjega energetskega trga;

| (ii) | zanesljivosti oskrbe, med drugim na podlagi različnih virov, sodelovanja in solidarnosti; |
| --- | --- |

(ii)

zanesljivosti oskrbe, med drugim na podlagi različnih virov, sodelovanja in solidarnosti;

| (iii) | energetskega sistema, vključno s proizvodnjo, prenosom in distribucijo, za uresničevanje cilja podnebne nevtralnosti v skladu s Pariškim sporazumom in energetskimi in podnebnimi cilji Unije za leto 2030 in cilja podnebne nevtralnosti do leta 2050, zlasti pa preprečuje selitev virov ogljikovega dioksida; |
| --- | --- |

(iii)

energetskega sistema, vključno s proizvodnjo, prenosom in distribucijo, za uresničevanje cilja podnebne nevtralnosti v skladu s Pariškim sporazumom in energetskimi in podnebnimi cilji Unije za leto 2030 in cilja podnebne nevtralnosti do leta 2050, zlasti pa preprečuje selitev virov ogljikovega dioksida;

| (f) | da udeležena tretja država oziroma tretje države podpirajo prednostni status projekta iz člena 7 in se zavežejo, da bodo upoštevale podoben časovni razpored za pospešeno izvajanje ter druge podporne ukrepe politike in regulativne ukrepe, ki se uporabljajo za projekte skupnega interesa v Uniji. |
| --- | --- |

(f)

da udeležena tretja država oziroma tretje države podpirajo prednostni status projekta iz člena 7 in se zavežejo, da bodo upoštevale podoben časovni razpored za pospešeno izvajanje ter druge podporne ukrepe politike in regulativne ukrepe, ki se uporabljajo za projekte skupnega interesa v Uniji.

Kar zadeva projekte za shranjevanje ogljikovega dioksida, ki spadajo v kategorijo energetske infrastrukture iz točke 5(c) Priloge II, mora projekt omogočiti čezmejni transport in shranjevanje ogljikovega dioksida, tretja država, v kateri se projekt nahaja, pa mora imeti ustrezen pravni okvir, ki temelji na dokazano učinkovitih mehanizmih izvrševanja in s katerim zagotovi, da se za projekt uporabljajo standardi in zaščitni ukrepi, ki preprečujejo uhajanje ogljikovega dioksida, ter da sta varnost in učinkovitost trajnega shranjevanja ogljikovega dioksida v zvezi s podnebjem, zdravjem ljudi in ekosistemi vsaj na isti ravni kot tisti, ki jih določa pravo Unije.

3.   Za projekte skupnega interesa, ki spadajo v posebne kategorije energetske infrastrukture, se uporabijo naslednja posebna merila:

| (a) | pri projektih prenosa, distribucije in shranjevanja električne energije, ki spadajo v kategorije energetske infrastrukture iz točke (1)(a), (b), (c), (d) in (f) Priloge II, projekt znatno prispeva k trajnostnosti z vključitvijo energije iz obnovljivih virov v omrežje, prenosom ali distribucijo proizvedene energije iz obnovljivih virov v večja središča porabe in mesta za shranjevanje, ter k zmanjšanju omejevanja energije, kadar je to ustrezno, prispeva pa tudi k najmanj enemu od naslednjih posebnih meril:






  (i) | povezovanje trgov, tudi z odpravo energetske osamitve vsaj ene države članice in zmanjševanjem ozkih grl v energetski infrastrukturi, konkurenčnost, interoperabilnost in prožnost sistema; |
| --- | --- | --- |

(a)

pri projektih prenosa, distribucije in shranjevanja električne energije, ki spadajo v kategorije energetske infrastrukture iz točke (1)(a), (b), (c), (d) in (f) Priloge II, projekt znatno prispeva k trajnostnosti z vključitvijo energije iz obnovljivih virov v omrežje, prenosom ali distribucijo proizvedene energije iz obnovljivih virov v večja središča porabe in mesta za shranjevanje, ter k zmanjšanju omejevanja energije, kadar je to ustrezno, prispeva pa tudi k najmanj enemu od naslednjih posebnih meril:

(i)

povezovanje trgov, tudi z odpravo energetske osamitve vsaj ene države članice in zmanjševanjem ozkih grl v energetski infrastrukturi, konkurenčnost, interoperabilnost in prožnost sistema;

| (ii) | zanesljivost oskrbe, tudi na podlagi interoperabilnosti, prožnosti sistema, kibernetske varnosti, ustreznih povezav ter varnega in zanesljivega delovanja sistema; |
| --- | --- |

(ii)

zanesljivost oskrbe, tudi na podlagi interoperabilnosti, prožnosti sistema, kibernetske varnosti, ustreznih povezav ter varnega in zanesljivega delovanja sistema;

| (b) | pri projektih pametnega omrežja električne energije, ki spadajo v kategorije energetske infrastrukture iz točke 1(e) Priloge II, projekt znatno prispeva k trajnostnosti z vključevanjem energije iz obnovljivih virov v omrežje, in prispeva k najmanj dvema od naslednjih posebnih meril:






  (i) | zanesljivost oskrbe, tudi z učinkovitostjo in interoperabilnostjo prenosa in distribucije električne energije v vsakodnevnem obratovanju omrežja, preprečevanjem prezasedenosti in povezovanjem ter vključevanjem uporabnikov omrežja; |
| --- | --- | --- |

(b)

pri projektih pametnega omrežja električne energije, ki spadajo v kategorije energetske infrastrukture iz točke 1(e) Priloge II, projekt znatno prispeva k trajnostnosti z vključevanjem energije iz obnovljivih virov v omrežje, in prispeva k najmanj dvema od naslednjih posebnih meril:

(i)

zanesljivost oskrbe, tudi z učinkovitostjo in interoperabilnostjo prenosa in distribucije električne energije v vsakodnevnem obratovanju omrežja, preprečevanjem prezasedenosti in povezovanjem ter vključevanjem uporabnikov omrežja;

| (ii) | povezovanje trgov, tudi z učinkovitim obratovanjem omrežja in uporabo povezovalnih daljnovodov; |
| --- | --- |

(ii)

povezovanje trgov, tudi z učinkovitim obratovanjem omrežja in uporabo povezovalnih daljnovodov;

| (iii) | varnost omrežja, prožnost in kakovost oskrbe, tudi z večjim uvajanjem inovacij v izravnavanje, trge prožnosti, kibernetsko varnost, spremljanje, nadzor sistema in odpravljanje napak; |
| --- | --- |

(iii)

varnost omrežja, prožnost in kakovost oskrbe, tudi z večjim uvajanjem inovacij v izravnavanje, trge prožnosti, kibernetsko varnost, spremljanje, nadzor sistema in odpravljanje napak;

| (iv) | pametno povezovanje sektorjev bodisi v energetskem sistemu s povezovanjem različnih nosilcev energije in sektorjev, ali širše, s spodbujanjem sinergij in usklajevanja med energetskim, prometnim in telekomunikacijskim sektorjem; |
| --- | --- |

(iv)

pametno povezovanje sektorjev bodisi v energetskem sistemu s povezovanjem različnih nosilcev energije in sektorjev, ali širše, s spodbujanjem sinergij in usklajevanja med energetskim, prometnim in telekomunikacijskim sektorjem;

| (c) | v primeru projektov za transport in shranjevanje ogljikovega dioksida, ki spadajo v kategorije energetske infrastrukture iz točke 5 Priloge II, projekt pomembno prispeva k trajnostnosti z zmanjšanjem emisij ogljikovega dioksida v povezanih industrijskih obratih in prispeva k vsem naslednjim posebnim merilom:






  (i) | izogibanje emisij ogljikovega dioksida ob hkratnem ohranjanju zanesljivosti oskrbe; |
| --- | --- | --- |

(c)

v primeru projektov za transport in shranjevanje ogljikovega dioksida, ki spadajo v kategorije energetske infrastrukture iz točke 5 Priloge II, projekt pomembno prispeva k trajnostnosti z zmanjšanjem emisij ogljikovega dioksida v povezanih industrijskih obratih in prispeva k vsem naslednjim posebnim merilom:

(i)

izogibanje emisij ogljikovega dioksida ob hkratnem ohranjanju zanesljivosti oskrbe;

| (ii) | povečanje odpornosti in varnosti transporta in shranjevanja ogljikovega dioksida; |
| --- | --- |

(ii)

povečanje odpornosti in varnosti transporta in shranjevanja ogljikovega dioksida;

| (iii) | učinkovita raba virov s povezovanjem več virov in skladišč ogljikovega dioksida s skupno infrastrukturo ter z zmanjšanjem bremen in tveganj za okolje; |
| --- | --- |

(iii)

učinkovita raba virov s povezovanjem več virov in skladišč ogljikovega dioksida s skupno infrastrukturo ter z zmanjšanjem bremen in tveganj za okolje;

| (d) | pri projektih na področju vodika, ki spadajo v kategorije energetske infrastrukture iz točke 3 Priloge II, projekt znatno prispeva k trajnostnosti, tudi z zmanjšanjem emisij toplogrednih plinov, s povečanjem uporabe obnovljivega ali nizkoogljičnega vodika, s poudarkom na vodiku iz obnovljivih virov, zlasti pri končni uporabi, na primer v sektorjih, v katerih je emisije težko zmanjšati in energijsko bolj učinkovite rešitve niso izvedljive, in podpiranjem spremenljive proizvodnje električne energije iz obnovljivih virov z omogočanjem prožnosti, rešitev za shranjevanje ali obojega ter znatno prispeva k najmanj enemu od naslednjih posebnih meril:






  (i) | povezovanje trgov, tudi s povezovanjem obstoječih ali nastajajočih vodikovih omrežij držav članic ali drugačnim prispevanjem k nastajanju omrežja za transport in shranjevanje vodika za celotno Unijo in zagotavljanjem interoperabilnosti povezanih sistemov; |
| --- | --- | --- |

(d)

pri projektih na področju vodika, ki spadajo v kategorije energetske infrastrukture iz točke 3 Priloge II, projekt znatno prispeva k trajnostnosti, tudi z zmanjšanjem emisij toplogrednih plinov, s povečanjem uporabe obnovljivega ali nizkoogljičnega vodika, s poudarkom na vodiku iz obnovljivih virov, zlasti pri končni uporabi, na primer v sektorjih, v katerih je emisije težko zmanjšati in energijsko bolj učinkovite rešitve niso izvedljive, in podpiranjem spremenljive proizvodnje električne energije iz obnovljivih virov z omogočanjem prožnosti, rešitev za shranjevanje ali obojega ter znatno prispeva k najmanj enemu od naslednjih posebnih meril:

(i)

povezovanje trgov, tudi s povezovanjem obstoječih ali nastajajočih vodikovih omrežij držav članic ali drugačnim prispevanjem k nastajanju omrežja za transport in shranjevanje vodika za celotno Unijo in zagotavljanjem interoperabilnosti povezanih sistemov;

| (ii) | zanesljivost in prožnost oskrbe, tudi s pomočjo ustreznih povezav in olajševanjem varnega ter zanesljivega obratovanja sistema; |
| --- | --- |

(ii)

zanesljivost in prožnost oskrbe, tudi s pomočjo ustreznih povezav in olajševanjem varnega ter zanesljivega obratovanja sistema;

| (iii) | konkurenca, tudi z omogočanjem dostopa do različnih virov oskrbe in uporabnikov omrežja na pregledni in nediskriminatorni podlagi; |
| --- | --- |

(iii)

konkurenca, tudi z omogočanjem dostopa do različnih virov oskrbe in uporabnikov omrežja na pregledni in nediskriminatorni podlagi;

| (e) | pri elektrolizatorjih, ki spadajo v kategorijo energetske infrastrukture iz točke 4 Priloge II, projekt pomembno prispeva k vsem naslednjim posebnim merilom:






  (i) | trajnostnost, tudi z zmanjševanjem emisij toplogrednih plinov in povečevanjem uporabe obnovljivega ali nizkoogljičnega vodika, zlasti iz obnovljivih virov, ter sintetičnih goriv tega izvora; |
| --- | --- | --- |

(e)

pri elektrolizatorjih, ki spadajo v kategorijo energetske infrastrukture iz točke 4 Priloge II, projekt pomembno prispeva k vsem naslednjim posebnim merilom:

(i)

trajnostnost, tudi z zmanjševanjem emisij toplogrednih plinov in povečevanjem uporabe obnovljivega ali nizkoogljičnega vodika, zlasti iz obnovljivih virov, ter sintetičnih goriv tega izvora;

| (ii) | zanesljivost oskrbe, tudi kot prispevanje k varnemu, učinkovitemu in zanesljivemu obratovanju sistema ali s ponujanjem rešitev za shranjevanje, prožnost, ali oboje, kot sta prilagajanje odjema in storitve izravnave; |
| --- | --- |

(ii)

zanesljivost oskrbe, tudi kot prispevanje k varnemu, učinkovitemu in zanesljivemu obratovanju sistema ali s ponujanjem rešitev za shranjevanje, prožnost, ali oboje, kot sta prilagajanje odjema in storitve izravnave;

| (iii) | omogočanje storitev prožnosti, kot sta prilagajanje odjema in shranjevanje z olajšanjem pametnega povezovanja energetskega sektorja prek ustvarjanja povezav z drugimi nosilci energije in sektorji; |
| --- | --- |

(iii)

omogočanje storitev prožnosti, kot sta prilagajanje odjema in shranjevanje z olajšanjem pametnega povezovanja energetskega sektorja prek ustvarjanja povezav z drugimi nosilci energije in sektorji;

| (f) | pri projektih pametnih plinskih omrežij, ki spadajo v kategorijo energetske infrastrukture iz točke (2) Priloge II, projekt znatno prispeva k trajnostnosti z zagotavljanjem vključevanja več različnih nizkoogljičnih zlasti pa obnovljivih plinov, tudi iz lokalnih virov, kot sta biometan ali obnovljivi vodik, v sisteme za prenos, distribucijo ali shranjevanje plina, da bi se zmanjšale emisije toplogrednih plinov, in k najmanj enemu od naslednjih posebnih meril:






  (i) | zanesljivost omrežja in kakovost oskrbe z izboljšanjem učinkovitosti in interoperabilnosti sistemov prenosa, distribucije ali shranjevanja plina v vsakodnevnem obratovanju omrežja, med drugim z reševanjem izzivov zaradi vnosa plinov različne kakovosti; |
| --- | --- | --- |

(f)

pri projektih pametnih plinskih omrežij, ki spadajo v kategorijo energetske infrastrukture iz točke (2) Priloge II, projekt znatno prispeva k trajnostnosti z zagotavljanjem vključevanja več različnih nizkoogljičnih zlasti pa obnovljivih plinov, tudi iz lokalnih virov, kot sta biometan ali obnovljivi vodik, v sisteme za prenos, distribucijo ali shranjevanje plina, da bi se zmanjšale emisije toplogrednih plinov, in k najmanj enemu od naslednjih posebnih meril:

(i)

zanesljivost omrežja in kakovost oskrbe z izboljšanjem učinkovitosti in interoperabilnosti sistemov prenosa, distribucije ali shranjevanja plina v vsakodnevnem obratovanju omrežja, med drugim z reševanjem izzivov zaradi vnosa plinov različne kakovosti;

| (ii) | delovanje trga in storitve za stranke; |
| --- | --- |

(ii)

delovanje trga in storitve za stranke;

| (iii) | olajševanje povezovanja energetskega sistema z ustvarjanjem povezav z drugimi nosilci energije in sektorji ter z omogočanjem prilagajanja odjema. |
| --- | --- |

(iii)

olajševanje povezovanja energetskega sistema z ustvarjanjem povezav z drugimi nosilci energije in sektorji ter z omogočanjem prilagajanja odjema.

4.   Pri projektih, ki spadajo v kategorije energetske infrastrukture iz Priloge II, se merila iz odstavka 3 tega člena ocenijo v skladu s kazalniki iz točk 3 do 8 Priloge IV.

5.   Za lažje ocenjevanje vseh projektov, ki bi se lahko opredelili kot projekti skupnega interesa in ki bi bili lahko vključeni v regionalni seznam, vsaka skupina pregledno in objektivno oceni prispevek posameznega projekta k izvajanju istega prednostnega koridorja ali območja energetske infrastrukture. Vsaka skupina določi svojo metodo ocenjevanja na podlagi skupnega prispevka k merilom iz odstavka 3. Namen te ocene je razvrstitev projektov za notranjo uporabo v skupini. Razvrstitve ne smeta vsebovati niti regionalni seznam niti seznam Unije, niti se ne sme razvrstitev uporabljati za kateri drugi kasnejši namen, razen za namene, ki so opisani v oddelku 2, točka 16, Priloge III.

Da se zagotovi dosleden pristop k ocenjevanju med različnimi skupinami, vsaka skupina pri ocenjevanju projektov ustrezno upošteva:

| (a) | nujnost in prispevek vsakega predlaganega projekta za uresničevanje energetskih in podnebnih ciljev Unije za leto 2030 in njenega cilja podnebne nevtralnosti do leta 2050, za povezovanje trgov, konkurenco, trajnostnost in zanesljivost oskrbe; |
| --- | --- |

(a)

nujnost in prispevek vsakega predlaganega projekta za uresničevanje energetskih in podnebnih ciljev Unije za leto 2030 in njenega cilja podnebne nevtralnosti do leta 2050, za povezovanje trgov, konkurenco, trajnostnost in zanesljivost oskrbe;

| (b) | medsebojno dopolnjevanje vsakega predlaganega projekta z drugimi predlaganimi projekti, vključno s konkurenčnimi ali potencialno konkurirajočimi projekti; |
| --- | --- |

(b)

medsebojno dopolnjevanje vsakega predlaganega projekta z drugimi predlaganimi projekti, vključno s konkurenčnimi ali potencialno konkurirajočimi projekti;

| (c) | možne sinergije s prednostnimi koridorji in tematskimi območji opredeljenimi v okviru vseevropskih prometnih in telekomunikacijskih omrežij; |
| --- | --- |

(c)

možne sinergije s prednostnimi koridorji in tematskimi območji opredeljenimi v okviru vseevropskih prometnih in telekomunikacijskih omrežij;

| (d) | pri predlaganih projektih, ki v času ocenjevanja štejejo za projekte s seznama Unije, napredek pri izvajanju in izpolnjevanje obveznosti glede poročanja in preglednosti. |
| --- | --- |

(d)

pri predlaganih projektih, ki v času ocenjevanja štejejo za projekte s seznama Unije, napredek pri izvajanju in izpolnjevanje obveznosti glede poročanja in preglednosti.

Kar zadeva projekte pametnih omrežij električne energije in pametnih plinskih omrežij, ki spadajo v kategoriji energetske infrastrukture iz točke 1(e) in točke 2 Priloge II, se izvede razvrščanje za projekte, ki zadevajo isti državi članici, in se ustrezno upoštevajo tudi število uporabnikov, ki jih projekt zadeva, letna poraba energije in delež proizvodnje energije iz virov, ki jih ni mogoče regulirati, na območju teh uporabnikov.

Člen 5

Izvajanje in spremljanje projektov s seznama Unije

1.   Predlagatelji projekta pripravijo načrt za izvajanje projektov s seznama Unije, ki vključuje časovni razpored za naslednje:

| (a) | študije o izvedljivosti in zasnovi, tudi glede prilagajanja podnebnim spremembam ter skladnosti z okoljevarstveno zakonodajo in načelom, da se ne škoduje bistveno okolju; |
| --- | --- |

(a)

študije o izvedljivosti in zasnovi, tudi glede prilagajanja podnebnim spremembam ter skladnosti z okoljevarstveno zakonodajo in načelom, da se ne škoduje bistveno okolju;

| (b) | odobritev nacionalnega regulativnega organa ali drugega zadevnega organa; |
| --- | --- |

(b)

odobritev nacionalnega regulativnega organa ali drugega zadevnega organa;

| (c) | izgradnjo in začetek obratovanja; |
| --- | --- |

(c)

izgradnjo in začetek obratovanja;

| (d) | postopek izdaje dovoljenj iz člena 10(6), točka (b). |
| --- | --- |

(d)

postopek izdaje dovoljenj iz člena 10(6), točka (b).

2.   Operaterji prenosnih sistemov in operaterji distribucijskih sistemov ter drugi operaterji sodelujejo za lažji razvoj projektov s seznama Unije na svojem območju.

3.   Agencija in ustrezne skupine spremljajo napredek, dosežen na področju izvajanja projektov s seznama Unije, in po potrebi izdajajo priporočila za njihovo lažje izvajanje. Skupine lahko zaprosijo za dodatne informacije v skladu z odstavki 4, 5 in 6 ter se sestanejo z zadevnimi stranmi in pozovejo Komisijo, naj preveri te informacije na kraju samem.

4.   Predlagatelji projektov do 31. decembra vsakega leta po letu, ko je projekt uvrščen na seznam Unije, predložijo nacionalnemu pristojnemu organu iz člena 8(1) letno poročilo za vsak projekt, ki spada v kategorije energetske infrastrukture iz Priloge II.

V to poročilo se vključijo podrobni podatki o:

| (a) | napredku, doseženem pri razvoju, izgradnji in začetku obratovanja projekta, zlasti glede postopka izdaje dovoljenj in posvetovanja, kot tudi skladnosti z okoljevarstveno zakonodajo in načelom, da projekt ne škoduje bistveno okolju, ter sprejetih ukrepih za prilagajanje podnebnim spremembam; |
| --- | --- |

(a)

napredku, doseženem pri razvoju, izgradnji in začetku obratovanja projekta, zlasti glede postopka izdaje dovoljenj in posvetovanja, kot tudi skladnosti z okoljevarstveno zakonodajo in načelom, da projekt ne škoduje bistveno okolju, ter sprejetih ukrepih za prilagajanje podnebnim spremembam;

| (b) | zamudah glede na načrt za izvajanje, razlogih za zamude in morebitnih drugih težavah, kadar je to ustrezno; |
| --- | --- |

(b)

zamudah glede na načrt za izvajanje, razlogih za zamude in morebitnih drugih težavah, kadar je to ustrezno;

| (c) | spremenjenem načrtu za odpravo zamud, kadar je to ustrezno. |
| --- | --- |

(c)

spremenjenem načrtu za odpravo zamud, kadar je to ustrezno.

5.   Pristojni organi iz člena 8(1) do 28. februarja vsakega leta po letu, ko mora predlagatelj projekta predložiti poročilo iz odstavka 4 tega člena, predložijo Agenciji in zadevni skupini poročilo iz odstavka 4 tega člena, dopolnjeno z informacijami o napredku in, kadar je to ustrezno, o zamudah pri izvajanju projektov s seznama Unije, ki se nahajajo na njihovem ozemlju, v zvezi s postopki izdaje dovoljenj in o razlogih za zamude. Prispevek pristojnih organov k poročilu mora biti jasno označen in napisan tako, da se z njim ne spreminja besedilo, ki so ga predložili predlagatelji projekta.

6.   Agencija do 30. aprila v letu, ko bi bilo treba sprejeti nov seznam Unije, skupinam pošlje konsolidirano poročilo o projektih s seznama Unije, ki spadajo v pristojnost nacionalnih regulativnih organov, v katerem oceni napredek in pričakovane spremembe v stroških projekta ter po potrebi poda priporočila za odpravo zamud in nastalih težav. V tem konsolidiranem poročilu se v skladu s členom 11, točka (b), Uredbe (EU) 2019/942 ocenjeni tudi skladnost izvajanja razvojnih načrtov omrežja za celotno Unijo glede na prednostne koridorje in območja energetske infrastrukture iz Priloge I.

V ustrezno utemeljenih primerih lahko Agencija zahteva dodatne informacije, potrebne za izvajanje njenih nalog iz tega odstavka.

7.   Kadar pride pri začetku obratovanja projekta s seznama Unije do zamude glede na načrt za izvajanje, in sicer iz razlogov, ki niso nujni razlogi zunaj nadzora predlagatelja projekta, se uporabijo naslednji ukrepi:

| (a) | če se ukrepi iz člena 22(7), točka (a), (b) ali (c), Direktive 2009/73/ES in člena 51(7), točka (a), (b) ali (c), Direktive (EU) 2019/944 uporabljajo v skladu z ustreznim nacionalnim pravom, izvajanje naložbe zagotovijo nacionalni regulativni organi; |
| --- | --- |

(a)

če se ukrepi iz člena 22(7), točka (a), (b) ali (c), Direktive 2009/73/ES in člena 51(7), točka (a), (b) ali (c), Direktive (EU) 2019/944 uporabljajo v skladu z ustreznim nacionalnim pravom, izvajanje naložbe zagotovijo nacionalni regulativni organi;

| (b) | če se ukrepi nacionalnih regulativnih organov na podlagi točke (a) ne uporabljajo, predlagatelj projekta v roku 24 mesecev po datumu začetka obratovanja, ki je določen v načrtu za izvajanje, izbere tretjo stran, ki bo v celoti ali deloma financirala ali zgradila projekt; |
| --- | --- |

(b)

če se ukrepi nacionalnih regulativnih organov na podlagi točke (a) ne uporabljajo, predlagatelj projekta v roku 24 mesecev po datumu začetka obratovanja, ki je določen v načrtu za izvajanje, izbere tretjo stran, ki bo v celoti ali deloma financirala ali zgradila projekt;

| (c) | če v skladu s točko (b) ni izbrana tretja stran, lahko država članica oziroma nacionalni regulativni organ, kadar država članica tako določi, v dveh mesecih od poteka obdobja iz točke (b) imenuje tretjo stran, ki bo financirala ali zgradila projekt, predlagatelj projekta pa sprejme; |
| --- | --- |

(c)

če v skladu s točko (b) ni izbrana tretja stran, lahko država članica oziroma nacionalni regulativni organ, kadar država članica tako določi, v dveh mesecih od poteka obdobja iz točke (b) imenuje tretjo stran, ki bo financirala ali zgradila projekt, predlagatelj projekta pa sprejme;

| (d) | če zamuda v primerjavi z datumom začetka obratovanja v načrtu za izvajanje preseže 26 mesecev, lahko Komisija, ob upoštevanju dogovora in s popolnim sodelovanjem zadevnih držav članic, organizira razpis za zbiranje predlogov za izgradnjo projekta v skladu z dogovorjenim časovnim razporedom, ki je odprt za vse tretje strani, ki so zmožne postati predlagatelji projekta; |
| --- | --- |

(d)

če zamuda v primerjavi z datumom začetka obratovanja v načrtu za izvajanje preseže 26 mesecev, lahko Komisija, ob upoštevanju dogovora in s popolnim sodelovanjem zadevnih držav članic, organizira razpis za zbiranje predlogov za izgradnjo projekta v skladu z dogovorjenim časovnim razporedom, ki je odprt za vse tretje strani, ki so zmožne postati predlagatelji projekta;

| (e) | pri uporabi ukrepov iz točke (c) ali (d) operater sistema, na katerega ozemlju se nahaja naložba, da na razpolago izvedbenim operaterjem ali vlagateljem ali tretji strani vse informacije, ki so potrebne za izvedbo naložbe, nova sredstva poveže s prenosnim ali, kadar je to ustrezno, distribucijskim omrežjem in si na splošno v največji možni meri prizadeva olajšati izvajanje naložbe ter varno, zanesljivo in učinkovito delovanje in vzdrževanje projekta s seznama Unije. |
| --- | --- |

(e)

pri uporabi ukrepov iz točke (c) ali (d) operater sistema, na katerega ozemlju se nahaja naložba, da na razpolago izvedbenim operaterjem ali vlagateljem ali tretji strani vse informacije, ki so potrebne za izvedbo naložbe, nova sredstva poveže s prenosnim ali, kadar je to ustrezno, distribucijskim omrežjem in si na splošno v največji možni meri prizadeva olajšati izvajanje naložbe ter varno, zanesljivo in učinkovito delovanje in vzdrževanje projekta s seznama Unije.

8.   Projekt s seznama Unije se lahko črta s tega seznama v skladu s postopkom iz člena 3(4), če je njegova vključitev na seznam temeljila na nepravilnih informacijah, ki so bile ključne za vključitev, ali če projekt ni v skladu s pravom Unije.

9.   Za projekte, ki niso več na seznamu Unije, prenehajo veljati vse pravice in obveznosti v zvezi s statusom projekta skupnega interesa ali statusom projekta vzajemnega interesa iz te uredbe.

Če projekt ni več na seznamu Unije, vendar je pristojni organ sprejel vlogo v pregled, projekt ohrani pravice in obveznosti iz poglavja III, razen če je bil odstranjen s seznama Unije iz razlogov, naštetih v odstavku 8 tega člena.

10.   Ta člen ne vpliva na finančno pomoč Unije, ki je bila kateremukoli projektu s seznama Unije dodeljena pred njegovo odstranitvijo s seznama Unije.

Člen 6

Evropski koordinatorji

1.   Kadar pride do znatnih težav pri izvedbi projekta skupnega interesa, Komisija v dogovoru z zadevnimi državami članicami imenuje evropskega koordinatorja za obdobje največ enega leta, ki se lahko dvakrat obnovi.

2.   Evropski koordinator:

| (a) | spodbuja projekte, za katere je zadolžen, ter čezmejni dialog med predlagatelji projekta in vsemi zadevnimi deležniki; |
| --- | --- |

(a)

spodbuja projekte, za katere je zadolžen, ter čezmejni dialog med predlagatelji projekta in vsemi zadevnimi deležniki;

| (b) | po potrebi pomaga vsem stranem pri posvetovanju z zadevnimi deležniki, obravnavi morebitnih alternativnih tras, in pridobivanju potrebnih dovoljenj za projekte; |
| --- | --- |

(b)

po potrebi pomaga vsem stranem pri posvetovanju z zadevnimi deležniki, obravnavi morebitnih alternativnih tras, in pridobivanju potrebnih dovoljenj za projekte;

| (c) | po potrebi svetuje predlagateljem projekta v zvezi s financiranjem projekta; |
| --- | --- |

(c)

po potrebi svetuje predlagateljem projekta v zvezi s financiranjem projekta;

| (d) | zagotavlja, da zadevne države članice ustrezno podpirajo in strateško usmerjajo pripravo in izvajanje projektov; |
| --- | --- |

(d)

zagotavlja, da zadevne države članice ustrezno podpirajo in strateško usmerjajo pripravo in izvajanje projektov;

| (e) | Komisiji vsako leto, po potrebi pa tudi ob preteku mandata, pošlje poročilo o napredku projektov ter o težavah in ovirah, ki utegnejo povzročiti znatne zamude pri začetku obratovanja projektov. |
| --- | --- |

(e)

Komisiji vsako leto, po potrebi pa tudi ob preteku mandata, pošlje poročilo o napredku projektov ter o težavah in ovirah, ki utegnejo povzročiti znatne zamude pri začetku obratovanja projektov.

Komisija poročilo evropskega koordinatorja iz točke (e) posreduje Evropskemu parlamentu in zadevnim skupinam.

3.   Izbira evropskega koordinatorja poteka po odprtem, nediskriminatornem in preglednem postopku, pri katerem se upoštevajo kandidatove izkušnje v zvezi s posameznimi nalogami, ki so mu predložene v okviru zadevnih projektov.

4.   V odločitvi o imenovanju evropskega koordinatorja se določi obseg pooblastil, ki podrobno določa trajanje mandata, posebne nalog in ustrezne roke ter metodologijo, ki se upošteva. Prizadevanja za koordinacijo so sorazmerna glede na zahtevnost in ocenjene stroške projektov.

5.   Zadevne države članice v polni meri sodelujejo z evropskim koordinatorjem pri izvajanju nalog iz odstavkov 2 in 4.

POGLAVJE III

IZDAJA DOVOLJENJ IN SODELOVANJE JAVNOSTI

Člen 7

Prednostni status projektov s seznama Unije

1.   S sprejetjem seznama Unije se projekti s seznama Unije, ne glede na njihovo lokacijo, traso ali tehnologijo, pri odločanju v postopku izdaje dovoljenj štejejo za potrebne z vidika energetske politike in podnebja.

Ta odstavek se ne uporablja za konkurirajoče projekte ali projekte, ki niso dosegli dovolj zrelosti za izvedbo analize stroškov in koristi za posamezen projekt iz oddelka 2, točka 1(d), Priloge III.

2.   Za zagotovitev učinkovite upravne obravnave prijavne dokumentacije, povezane s projekti s seznama Unije, predlagatelji projektov in vsi zadevni organi poskrbijo za čim hitrejšo obravnavo te dokumentacije v skladu s pravom Unije in nacionalnim pravom.

3.   Brez poseganja v obveznosti na podlagi prava Unije, kadar v nacionalnem pravu obstaja status največjega državnega pomena, se projektom s seznama Unije podeli tak status in se temu primerno obravnavajo v postopkih izdaje dovoljenj, in če nacionalno pravo omogoča, pri prostorskem načrtovanju, vključno s postopki okoljske presoje, in sicer tako, kot to določa nacionalno pravo, ki se uporablja za dano vrsto energetske infrastrukture.

4.   Vsi postopki reševanja sporov, pravdni postopki, pritožbe in pravna sredstva v zvezi s projekti s seznama Unije pred nacionalnimi sodišči in senati, vključno z mediacijo ali arbitražo, kadar obstajajo v nacionalnem pravu, se obravnavajo za nujne, če in kakor so ti postopki za nujne zadeve določeni v nacionalnem pravu.

5.   Države članice ob upoštevanju obstoječih navodil Komisije o poenostavitvi postopkov okoljske presoje za projekte s seznama Unije ocenijo, kateri zakonodajni in nezakonodajni ukrepi so potrebni za racionalizacijo postopkov okoljske presoje in zagotovitev njihove dosledne uporabe, o rezultatih ocene pa obvestijo Komisijo.

6.   Države članice do 24. marca 2023 sprejmejo nezakonodajne ukrepe, ki so jih opredelile v skladu z odstavkom 5.

7.   Države članice do 24. junija 2023 sprejmejo zakonodajne ukrepe, ki so jih opredelile v skladu z odstavkom 5. Ti zakonodajni ukrepi ne posegajo v obveznosti, določene v pravu Unije.

8.   Projekti s seznama Unije v zvezi z vplivi na okolje iz člena 6(4) Direktive 92/43/EGS in člena 4(7) Direktive 2000/60/ES štejejo za projekte javnega interesa z vidika energetske politike, lahko pa tudi za projekte prevladujočega javnega interesa, če so izpolnjeni vsi pogoji iz navedenih direktiv.

Kadar je v skladu z Direktivo 92/43/EGS potrebno mnenje Komisije, ta skupaj z nacionalnim pristojnim organom iz člena 9 te uredbe zagotovi, da je odločitev o prevladujočem javnem interesu projekta sprejeta v rokih, določenih v členu 10(1) in (2) te uredbe.

Ta odstavek se ne uporablja za konkurirajoče projekte ali projekte, ki niso dosegli dovolj zrelosti za izvedbo analize stroškov in koristi za posamezen projekt iz oddelka 2, točka 1(d), Priloge III.

Člen 8

Organizacija postopka izdaje dovoljenj

1.   Vsaka država članica do 23. junija 2022 po potrebi posodobi imenovanje enega nacionalnega pristojnega organa, ki je odgovoren za spodbujanje in usklajevanje postopka izdaje dovoljenj za projekte s seznama Unije.

2.   Pristojnosti nacionalnega pristojnega organa iz odstavka 1 oziroma naloge v zvezi s tem se lahko prenesejo ali predajo v izvajanje drugemu organu za posamezen projekt s seznama Unije ali za posamezno kategorijo projektov s seznama Unije pod pogojem, da:

| (a) | nacionalni pristojni organ o prenosu uradno obvesti Komisijo, informacijo o tem pa bodisi nacionalni pristojni organ bodisi predlagatelj projekta objavi na spletnem mestu iz člena 9(7); |
| --- | --- |

(a)

nacionalni pristojni organ o prenosu uradno obvesti Komisijo, informacijo o tem pa bodisi nacionalni pristojni organ bodisi predlagatelj projekta objavi na spletnem mestu iz člena 9(7);

| (b) | je za posamezni projekt s seznama Unije odgovoren samo en organ, ki je v procesu izdaje celovite odločbe za posamezni projekt s seznama Unije edina kontaktna točka za predlagatelja projekta in koordinira vlaganje vseh zahtevanih dokumentov in informacij. |
| --- | --- |

(b)

je za posamezni projekt s seznama Unije odgovoren samo en organ, ki je v procesu izdaje celovite odločbe za posamezni projekt s seznama Unije edina kontaktna točka za predlagatelja projekta in koordinira vlaganje vseh zahtevanih dokumentov in informacij.

Nacionalni pristojni organ lahko obdrži pristojnost za določanje rokov, brez poseganja v roke, določene v členu 10(1) in (2).

3.   Brez poseganja v ustrezne zahteve iz prava Unije in mednarodnega prava ter nacionalnega prava, če ni v nasprotju z njima, nacionalni pristojni organ poskrbi za čim lažjo izdajo celovite odločitve. Celovita odločitev se izda v rokih, določenih v členu 10(1) in (2), pri čemer se uporabi ena od naslednjih shem:

| (a) | integrirana shema:
  celovito odločitev izda nacionalni pristojni organ in je edina pravno zavezujoča odločitev, izdana na podlagi predpisanega postopka izdaje dovoljenj. Kadar projekt zadeva tudi druge organe, lahko ti v skladu z nacionalnim pravom v postopku predložijo svoje mnenje, ki ga nacionalni pristojni organ upošteva; |
| --- | --- |

(a)

integrirana shema:

celovito odločitev izda nacionalni pristojni organ in je edina pravno zavezujoča odločitev, izdana na podlagi predpisanega postopka izdaje dovoljenj. Kadar projekt zadeva tudi druge organe, lahko ti v skladu z nacionalnim pravom v postopku predložijo svoje mnenje, ki ga nacionalni pristojni organ upošteva;

| (b) | koordinirana shema:
  celovita odločitev zajema več posameznih pravno zavezujočih odločitev, ki jih izda več zadevnih organov, koordinira pa jih nacionalni pristojni organ. Nacionalni pristojni organ lahko ustanovi delovno skupino, v kateri so zastopani vsi zadevni organi, da bi oblikovali podroben časovni razpored za postopek izdaje dovoljenj v skladu s členom 10(6), točka (b), ter spremljali in koordinirali njegovo izvajanje. Nacionalni pristojni organ po posvetovanju z drugimi zadevnimi organi, kadar je to potrebno v skladu z nacionalnim pravom, in brez poseganja v roke, določene v členu 10(1) in (2), za vsak primer posebej določi razumen rok, v katerem se izdajo posamezne odločitve. Nacionalni pristojni organ lahko sprejme posamezno odločitev v imenu drugega zadevnega nacionalnega organa, kadar ta odločitve ne sprejme v roku in če zamude ni mogoče ustrezno upravičiti; ali, kadar tako določa nacionalno pravo in kolikor je to skladno s pravom Unije, lahko nacionalni pristojni organ šteje, da je drug zadevni nacionalni organ, če odločitve ni posredoval v roku, projekt odobril ali zavrnil. Kadar je tako določeno v nacionalnem pravu, lahko nacionalni pristojni organ posamezne odločitve drugega zadevnega nacionalnega organa ne upošteva, če meni, da ni zadostno utemeljena z ustreznimi dokazili, ki bi jih moral predložiti; pri tem nacionalni pristojni organ zagotovi, da se upoštevajo ustrezne zahteve prava Unije in mednarodnega prava ter navede razloge za svojo odločitev; |
| --- | --- |

(b)

koordinirana shema:

celovita odločitev zajema več posameznih pravno zavezujočih odločitev, ki jih izda več zadevnih organov, koordinira pa jih nacionalni pristojni organ. Nacionalni pristojni organ lahko ustanovi delovno skupino, v kateri so zastopani vsi zadevni organi, da bi oblikovali podroben časovni razpored za postopek izdaje dovoljenj v skladu s členom 10(6), točka (b), ter spremljali in koordinirali njegovo izvajanje. Nacionalni pristojni organ po posvetovanju z drugimi zadevnimi organi, kadar je to potrebno v skladu z nacionalnim pravom, in brez poseganja v roke, določene v členu 10(1) in (2), za vsak primer posebej določi razumen rok, v katerem se izdajo posamezne odločitve. Nacionalni pristojni organ lahko sprejme posamezno odločitev v imenu drugega zadevnega nacionalnega organa, kadar ta odločitve ne sprejme v roku in če zamude ni mogoče ustrezno upravičiti; ali, kadar tako določa nacionalno pravo in kolikor je to skladno s pravom Unije, lahko nacionalni pristojni organ šteje, da je drug zadevni nacionalni organ, če odločitve ni posredoval v roku, projekt odobril ali zavrnil. Kadar je tako določeno v nacionalnem pravu, lahko nacionalni pristojni organ posamezne odločitve drugega zadevnega nacionalnega organa ne upošteva, če meni, da ni zadostno utemeljena z ustreznimi dokazili, ki bi jih moral predložiti; pri tem nacionalni pristojni organ zagotovi, da se upoštevajo ustrezne zahteve prava Unije in mednarodnega prava ter navede razloge za svojo odločitev;

| (c) | sodelovalna shema:
  celovito odločitev usklajuje nacionalni pristojni organ. Nacionalni pristojni organ po posvetovanju z drugimi zadevnimi organi, v skladu z nacionalnim pravom, kadar je to potrebno, in brez poseganja v roke, določene v členu 10(1) in (2), za vsak primer posebej določi razumen rok, v katerem se izdajo posamezne odločitve. Poleg tega spremlja, ali vsi zadevni organi spoštujejo roke. |
| --- | --- |

(c)

sodelovalna shema:

celovito odločitev usklajuje nacionalni pristojni organ. Nacionalni pristojni organ po posvetovanju z drugimi zadevnimi organi, v skladu z nacionalnim pravom, kadar je to potrebno, in brez poseganja v roke, določene v členu 10(1) in (2), za vsak primer posebej določi razumen rok, v katerem se izdajo posamezne odločitve. Poleg tega spremlja, ali vsi zadevni organi spoštujejo roke.

Države članice izvajajo sheme na način, ki v skladu z nacionalnim pravom prispeva k najučinkovitejši in hitri izdaji celovite odločitve.

Pristojnost zadevnih organov se lahko vključi v pristojnost pristojnega nacionalnega organa, imenovanega v skladu z odstavkom 1, ali pa zadevni organi do določene mere ohranijo svojo neodvisno pristojnost v skladu z ustrezno shemo izdaje dovoljenj, za katero se je odločila država članica v skladu s tem odstavkom, za lažjo izdajo celovite odločitve in ustrezno sodelovanje s pristojnim nacionalnim organom.

Kadar zadevni organ meni, da posamezne odločitve ne bo izdal v določenem roku, o tem nemudoma obvesti nacionalni pristojni organ in navede razloge za zamudo. Nacionalni pristojni organ nato določi nov rok za izdajo posamezne odločitve, vendar v okviru splošnih rokov, določenih v členu 10(1) in (2).

Države članice za olajšanje in usklajevanje svojih postopkov izberejo med tremi shemami iz prvega pododstavka, točke (a), (b) in (c), in se odločijo za izvajanje najučinkovitejše izmed njih glede na nacionalne posebnosti v postopkih načrtovanja in postopkih izdaje dovoljenj. Kadar država članica izbere sodelovalno shemo, o razlogih za to obvesti Komisijo.

4.   Države članice lahko za projekte s seznama Unije na kopnem in morju uporabijo sheme iz odstavka 3.

5.   Kadar je treba odločitve o projektu s seznama Unije sprejeti v dveh ali več državah članicah, zadevni nacionalni pristojni organi storijo vse, kar je potrebno za uspešno in učinkovito medsebojno sodelovanje in komunikacijo, vključno z upoštevanjem korakov iz člena 10(6). Države članice si prizadevajo za vzpostavitev skupnih postopkov, zlasti v zvezi s presojo vplivov na okolje.

6.   Zadevni nacionalni pristojni organi držav članic, ki sodelujejo pri projektu s seznama Unije, ki sodi v enega od prednostnih koridorjev priobalnih omrežij iz oddelka 2 Priloge I, skupaj izmed sebe določijo enotno kontaktno točko za predlagatelje projektov za vsak projekt, ki je zadolžena za pomoč pri izmenjavi informacij med nacionalnimi pristojnimi organi o postopku izdaje dovoljenj za projekt, da bi ustreznim nacionalnim pristojnim organom olajšali ta postopek in sprejem odločitev. Enotne kontaktne točke lahko delujejo kot repozitorij, v katerem se združujejo obstoječi dokumenti v zvezi s projekti.

Člen 9

Preglednost in sodelovanje javnosti

1.   Država članica ali nacionalni pristojni organ, po potrebi tudi v sodelovanju z drugimi zadevnimi organi, do 24. oktobra 2023 objavi posodobljeni postopkovni priročnik za postopek izdaje dovoljenj, ki se uporablja za projekte s seznama Unije, tako da zajema vsaj informacije iz točke 1 Priloge VI. Priročnik ni pravno zavezujoč, vsebuje ali navaja pa ustrezne pravne določbe. Kadar je to ustrezno, nacionalni pristojni organi sodelujejo z organi sosednjih držav in si prizadevajo poiskati sinergije, da bi izmenjavali dobre prakse in olajšali postopek izdaje dovoljenj, zlasti za pripravo postopkovnega priročnika.

2.   Brez poseganja v okoljsko pravo, v zahteve iz Konvencije iz Espooja in Aarhuške konvencije ter v zadevno pravo Unije pa vse strani, vključene v postopek izdaje dovoljenj, upoštevajo načela sodelovanja javnosti iz točke 3 Priloge VI.

3.   Predlagatelj projekta v okvirnem obdobju treh mesecev po začetku postopka izdaje dovoljenj na podlagi člena 10(3) in po postopku, opisanem v priročniku iz odstavka 1 tega člena, ter v skladu s smernicami iz Priloge VI pripravi koncept za sodelovanje javnosti in ga predloži nacionalnemu pristojnemu organu. Nacionalni pristojni organ najpozneje v treh mesecih od prejema koncepta zahteva spremembe ali odobri koncept sodelovanja javnosti, pri tem pa upošteva vse oblike javnega sodelovanja in posvetovanja, ki je potekalo pred postopkom izdaje dovoljenj, kolikor so bile pri tem izpolnjene zahteve tega člena.

Kadar namerava predlagatelj projekta znatno spremeniti odobreni koncept sodelovanja javnosti, o tem obvesti nacionalni pristojni organ. V tem primeru lahko nacionalni pristojni organ zahteva spremembe.

4.   Kadar tega po enakih ali višjih standardih ne nalaga že nacionalno pravo, predlagatelj projekta ali, kadar tako določa nacionalno pravo, nacionalni pristojni organ pred predložitvijo zaključene in popolne vloge nacionalnemu pristojnemu organu izvede vsaj eno javno posvetovanje na podlagi člena 10(7). To javno posvetovanje ne posega v javno posvetovanje, ki ga je treba izvesti po predložitvi vloge za pridobitev soglasja za izvedbo na podlagi člena 6(2) Direktive 2011/92/EU. V okviru javnega posvetovanja se deležnike iz točke 3(a) Priloge VI obvesti o projektu v zgodnji fazi, kar pomaga pri določanju najprimernejše lokacije, trase ali tehnologije, po potrebi tudi glede vidikov ustreznega prilagajanja projekta podnebnim spremembam, glede vseh učinkov na podlagi prava Unije in nacionalnega prava ter glede vprašanj, ki jih je treba obravnavati v vlogi. Javno posvetovanje izpolnjuje minimalne zahteve iz točke 5 Priloge VI. Brez poseganja v postopkovna pravila držav članic in pravila v zvezi s preglednostjo predlagatelj projekta na svojem spletnem mestu iz odstavka 7 tega člena objavi poročilo, v katerem pojasni, kako so bila upoštevana mnenja, izražena v javnih posvetovanjih, in sicer tako, da prikaže izvedene spremembe kraja, trase in zasnove projekta, ali pa navede razloge, zakaj mnenja niso bila upoštevana.

Predlagatelj projekta pripravi poročilo, v katerem povzame dejavnosti v zvezi s sodelovanjem javnosti pred oddajo vloge, tudi dejavnosti pred postopkom izdaje dovoljenj.

Predlagatelj projekta poročili iz prvega in drugega pododstavka predloži nacionalnemu pristojnemu organu skupaj z vlogo. Rezultati obeh poročil se ustrezno upoštevajo v celoviti odločitvi.

5.   V primeru čezmejnih projektov, ki vključujejo dve ali več držav članic, se javna posvetovanja na podlagi odstavka 4 v vsaki zadevni državi članici organizirajo najpozneje dva meseca od datuma začetka prvega javnega posvetovanja.

6.   Pri projektih, ki bodo verjetno imeli pomemben čezmejni učinek v eni ali več sosednjih državah članicah, za katere se uporabljata člen 7 Direktive 2011/92/EU in Konvencija iz Espooja, se informacije o tem dajo na voljo tudi nacionalnim pristojnim organom zadevnih sosednjih držav članic. Nacionalni pristojni organi zadevnih sosednjih držav članic lahko v postopku z uradnim obvestilom, kadar je ustrezno, izrazijo željo, da bi sami ali kateri drug zadevni organ sodelovali v ustreznih postopkih javnega posvetovanja.

7.   Predlagatelj projekta vzpostavi in redno posodablja namensko spletno mesto projekta z ustreznimi informacijami o projektu skupnega interesa, na katerem je povezava do spletnega mesta Komisije in platforme za preglednost iz člena 23 in ki izpolnjuje zahteve iz točke 6 Priloge VI. Poslovno občutljive informacije so zaupne.

Predlagatelji projekta ustrezne informacije objavijo tudi v drugih sredstvih obveščanja, ki so javno dostopna.

Člen 10

Trajanje in izvedba postopka izdaje dovoljenj

1.   Postopek izdaje dovoljenj je sestavljen iz dveh postopkov:

| (a) | postopka pred oddajo vloge, ki obsega obdobje od začetka postopka izdaje dovoljenja do takrat, ko nacionalni pristojni organ predloženo vlogo sprejme, in ki traja predvidoma 24 mesecev, ter |
| --- | --- |

(a)

postopka pred oddajo vloge, ki obsega obdobje od začetka postopka izdaje dovoljenja do takrat, ko nacionalni pristojni organ predloženo vlogo sprejme, in ki traja predvidoma 24 mesecev, ter

| (b) | predpisanega postopka izdaje dovoljenja, ki obsega obdobje od datuma sprejema vloge do sprejema celovite odločitve, ki traja največ 18 mesecev. |
| --- | --- |

(b)

predpisanega postopka izdaje dovoljenja, ki obsega obdobje od datuma sprejema vloge do sprejema celovite odločitve, ki traja največ 18 mesecev.

Države članice lahko v zvezi s prvim pododstavkom, točka (b), po potrebi določijo predpisani postopek izdaje dovoljenja, ki je krajši od 18 mesecev.

2.   Nacionalni pristojni organ zagotovi, da postopka iz odstavka 1 skupaj trajata največ 42 mesecev.

Kadar pa nacionalni pristojni organ presodi, da eden ali oba postopka ne bosta končana v rokih iz odstavka 1, lahko pred potekom rokov in za vsak primer posebej odloči, da enega ali oba roka podaljša. Nacionalni pristojni organ lahko skupno trajanje obeh postopkov podaljša za največ devet mesecev, razen v izjemnih okoliščinah.

Kadar nacionalni pristojni organ roka podaljša, o tem v najkrajšem možnem času obvesti zadevno skupino in ji predstavi sprejete ali nameravane ukrepe za čim hitrejše dokončanje postopka izdaje dovoljenja. Skupina ga lahko zaprosi, naj redno poroča o napredku pri tem in naj navede razloge za morebitne zamude.

3.   Za potrebe določitve začetka postopka izdaje dovoljenja predlagatelji projekta pisno uradno obvestijo nacionalne pristojne organe vsake zadevne države članice o projektu in jim obenem posredujejo podrobno predstavitev zasnove projekta.

Nacionalni pristojni organ, tudi v imenu drugih zadevnih organov, to uradno obvestilo v treh mesecih po njegovem prejemu pisno sprejme ali zavrne, če meni, da projekt še ni zrel za začetek postopka izdaje dovoljenja. V primeru zavrnitve nacionalni pristojni organ navede razloge za svojo odločitev, tudi v imenu drugih zadevnih organov. Za datum začetka postopka izdaje dovoljenja šteje datum, ko nacionalni pristojni organ podpiše potrdilo o prejemu uradnega obvestila. Kadar projekt zadeva dve ali več držav članic, za datum začetka postopka izdaje dovoljenja šteje datum, ko zadevni nacionalni pristojni organ prejme zadnje uradno obvestilo.

Nacionalni pristojni organi zagotovijo, da se postopek izdaje dovoljenj za vsako kategorijo projektov skupnega interesa v skladu s tem poglavjem pospeši. V ta namen nacionalni pristojni organi prilagodijo svoje zahteve za začetek postopka izdaje dovoljenj in sprejem oddane vloge tako, da bodo primerne za projekte, pri katerih bo zaradi njihove narave, obsega ali zato, ker se po nacionalnem pravu ne zahteva okoljska presoja, za dosego statusa „pripravljeno za gradnjo“ morda potrebnih manj dovoljenj in odobritev. Države članice se lahko odločijo, da za projekte iz tega pododstavka ni potreben postopek pred oddajo vloge iz odstavkov 1 in 6 tega člena.

4.   Nacionalni pristojni organi v postopku izdaje dovoljenja upoštevajo vse veljavne študije, ki so bile izvedene, in dovoljenja ali odobritve, ki so bile izdane za določen projekt s seznama Unije, preden se je za projekt začel postopek izdaje dovoljenj v skladu s tem členom, in ne zahtevajo podvojitve študij ter dovoljenj ali odobritev.

5.   V državah članicah, kjer določitve trase ali lokacije samo za načrtovani projekt, vključno z načrtovanjem posebnih koridorjev za omrežno infrastrukturo, ni mogoče vključiti v postopek, ki se konča z izdajo celovite odločitve, se odločitev o tem sprejme v ločenem šestmesečnem obdobju, ki se začne z datumom, ko predlagatelj projekta vloži zaključeno in popolno dokumentacijo vloge.

V okoliščinah iz prvega pododstavka tega odstavka se podaljšanje iz odstavka 2, drugi pododstavek, skrajša na šest mesecev, razen v izjemnih okoliščinah, tudi za postopek iz tega odstavka.

6.   Postopek pred oddajo vloge zajema naslednje korake:

| (a) | nacionalni pristojni organ čim prej, najpozneje pa v 6 mesecih od uradnega obvestila na podlagi odstavka 3, prvi pododstavek, tega člena, na podlagi kontrolnega seznama iz točke 1(e) Priloge VI ter v tesnem sodelovanju z drugimi zadevnimi organi in, kadar je to ustrezno, na podlagi predloga predlagatelja projekta določi, kaj morajo obsegati poročila in gradivo ter kako podrobne morajo biti informacije, ki jih kot del vloge predloži predlagatelj projekta za pridobitev celovite odločitve; |
| --- | --- |

(a)

nacionalni pristojni organ čim prej, najpozneje pa v 6 mesecih od uradnega obvestila na podlagi odstavka 3, prvi pododstavek, tega člena, na podlagi kontrolnega seznama iz točke 1(e) Priloge VI ter v tesnem sodelovanju z drugimi zadevnimi organi in, kadar je to ustrezno, na podlagi predloga predlagatelja projekta določi, kaj morajo obsegati poročila in gradivo ter kako podrobne morajo biti informacije, ki jih kot del vloge predloži predlagatelj projekta za pridobitev celovite odločitve;

| (b) | nacionalni pristojni organ v tesnem sodelovanju s predlagateljem projekta in drugimi zadevnimi organi ter ob upoštevanju rezultatov dejavnosti, izvedenih v skladu s točko (a) tega odstavka, izdela podroben časovni razpored postopka izdaje dovoljenja v skladu s smernicami iz točke 2 Priloge VI; |
| --- | --- |

(b)

nacionalni pristojni organ v tesnem sodelovanju s predlagateljem projekta in drugimi zadevnimi organi ter ob upoštevanju rezultatov dejavnosti, izvedenih v skladu s točko (a) tega odstavka, izdela podroben časovni razpored postopka izdaje dovoljenja v skladu s smernicami iz točke 2 Priloge VI;

| (c) | nacionalni pristojni organ ob prejemu osnutka vloge po potrebi v svojem imenu ali v imenu drugih zadevnih organov od predlagatelja projekta zahteva, da predloži manjkajoče informacije v zvezi z zahtevanimi elementi iz točke (a). |
| --- | --- |

(c)

nacionalni pristojni organ ob prejemu osnutka vloge po potrebi v svojem imenu ali v imenu drugih zadevnih organov od predlagatelja projekta zahteva, da predloži manjkajoče informacije v zvezi z zahtevanimi elementi iz točke (a).

Predlagatelji projekta v postopku pred oddajo vloge pripravijo vsa potrebna okoljska poročila, vključno z dokumentacijo o prilagajanju podnebnim spremembam.

Pristojni organ najpozneje tri mesece po prejemu manjkajočih informacij iz prvega pododstavka, točka (c), sprejme vlogo v pregled v pisni obliki ali na digitalnih platformah in s tem začne predpisani postopek izdaje dovoljenja iz odstavka 1, točka (b). Dodatne informacije lahko zahteva samo, kadar to narekujejo nove okoliščine.

7.   Predlagatelj projekta poskrbi, da je vloga popolna in ustrezna, ter med postopkom izdaje dovoljenja čim prej zaprosi za mnenje nacionalnega pristojnega organa o tem. Predlagatelj projekta v celoti sodeluje s nacionalnim pristojnim organom, da se ta lahko drži rokov iz te uredbe.

8.   Države članice si prizadevajo, da morebitne spremembe v nacionalnem pravu ne podaljšujejo postopka izdaje dovoljenj, ki so se začeli pred začetkom veljavnosti teh sprememb. Da se za projekte s seznama Unije ohrani pospešeni postopek izdaje dovoljenj, nacionalni pristojni organi ustrezno prilagodijo časovni razpored, določen v skladu z odstavkom 6, točka (b), tega člena in tako, kolikor je mogoče, zagotovijo, da se ne presežejo roki v postopku izdaje dovoljenj iz tega člena.

9.   Roki, določeni v tem členu, ne posegajo v obveznosti iz prava Unije in mednarodnega prava niti v upravne pritožbene postopke in pravna sredstva pred sodišči.

Roki, ki so v tem členu določeni za postopke v postopku izdaje dovoljenj, ne posegajo v morebitne krajše roke, ki jih določijo države članice.

POGLAVJE IV

MEDSEKTORSKO NAČRTOVANJE INFRASTRUKTURE

Člen 11

Analiza stroškov in koristi energetskega sistema

1.   ENTSO za električno energijo in ENTSO za plin pripravita vsak svoj osnutek usklajene sektorske metodologije, ki vključuje tudi model energetskega omrežja in trga iz odstavka 10 tega člena, za harmonizirano analizo stroškov in koristi celotnega energetskega sistema na ravni Unije za projekte s seznama Unije, ki spadajo v kategorije energetske infrastrukture iz točke 1(a), (b), (d) in (f) ter točke 3 Priloge II.

Metodologiji iz prvega pododstavka tega odstavka se pripravita v skladu z načeli iz Priloge V, na podlagi skupnih predvidevanj, ki omogočajo primerjavo projektov, in sta skladni z energetskimi in podnebnimi cilji Unije za leto 2030 in njenimi cilji podnebne nevtralnosti do leta 2050 ter pravili in kazalniki iz Priloge IV.

Metodologiji iz prvega pododstavka tega odstavka se uporabljata pri pripravi poznejših desetletnih razvojnih načrtov omrežja za celotno Unijo, ki jih oblikujeta ENTSO za električno energijo na podlagi člena 30 Uredbe (EU) 2019/943 ali ENTSO za plin na podlagi člena 8 Uredbe (ES) št. 715/2009.

ENTSO za električno energijo in ENTSO za plin do 24. aprila 2023 objavita ter državam članicam, Komisiji in Agenciji predložita vsak svoj osnutek usklajene sektorske metodologije, in sicer po tem, ko med postopkom posvetovanja iz odstavka 2 zbereta prispevke ustreznih deležnikov.

2.   ENTSO za električno energijo in ENTSO za plin pred predložitvijo osnutka metodologij državam članicam, Komisiji in Agenciji v skladu z odstavkom 1 objavita vsak svoj predhodni osnutek metodologije in izvedeta obsežen postopek posvetovanja ter skušata pridobiti priporočila držav članic in vsaj organizacij, ki zastopajo vse zadevne deležnike, vključno z organizacijo operaterjev distribucijskih sistemov v Uniji, ustanovljeno na podlagi člena 52 Uredbe (EU) 2019/943, združenji, vključenimi na trg električne energije, plina in vodika, deležniki na področju ogrevanja in hlajenja, zajemanja in shranjevanja ogljika ter zajemanja in uporabe ogljika, neodvisnimi združevalci, operaterji prilagajanja odjema, organizacijami, ki delujejo na področju rešitev energijske učinkovitosti, združenji odjemalcev, predstavniki civilne družbe in, kadar je ustrezno, tudi priporočila nacionalnih regulativnih organov in drugih nacionalnih organov.

V treh mesecih po objavi predhodnega osnutka metodologij iz prvega pododstavka tega odstavka lahko vsak deležnik iz navedenega pododstavka predloži priporočilo.

Evropski znanstveni svetovalni odbor za podnebne spremembe, ustanovljen v skladu s členom 10a Uredbe (ES) št. 401/2009 Evropskega parlamenta in Sveta (31), lahko na lastno pobudo predloži mnenje o obeh osnutkih metodologij.

Kadar je ustrezno, države članice in deležniki iz prvega pododstavka tega odstavka predložijo svoja priporočila Agenciji ter ENTSO za električno energijo oziroma ENTSO za plin in jih dajo na voljo javnosti, Evropski znanstveni svetovalni odbor za podnebne spremembe pa Agenciji in ENTSO za električno energijo oziroma ENTSO za plin predloži svoje mnenje in ga da na voljo javnosti.

Postopek posvetovanja je odprt, pravočasen in pregleden. ENTSO za električno energijo in ENTSO za plin pripravita in javno objavita poročilo o postopku posvetovanja.

ENTSO za električno energijo in ENTSO za plin navedeta razloge, kadar ne upoštevata ali le delno upoštevata priporočila držav članic ali deležnikov ali priporočil nacionalnih organov ali mnenja Evropskega znanstvenega svetovalnega odbora za podnebne spremembe.

3.   Agencija v treh mesecih po prejemu osnutkov metodologij, prispevkov, prejetih v postopku posvetovanja, in poročila o postopku posvetovanja, poda mnenje ENTSO za električno energijo in ENTSO za plin. Agencija svoje mnenje uradno sporoči ENTSO za električno energijo, ENTSO za plin, državam članicam in Komisiji ter ga objavi tudi na svoji spletni strani.

4.   Države članice lahko v treh mesecih od prejema osnutkov metodologij podajo svoje mnenje ENTSO za električno energijo in ENTSO za plin ter Komisiji. Da bi olajšala posvetovanje, lahko Komisija organizira posebne sestanke skupin za razpravo o osnutkih metodologij.

5.   ENTSO za električno energijo in ENTSO za plin v treh mesecih po prejemu mnenja Agencije in držav članic iz odstavkov 3 in 4 ustrezno spremenita vsak svojo metodologijo, da v celoti upoštevata mnenja Agencije in držav članic, ter ju skupaj z mnenjem Agencije predložita Komisiji v odobritev. Komisija svojo odločitev izda v treh mesecih od prejema metodologij ENTSO za električno energijo oziroma ENTSO za plin.

6.   ENTSO za električno energijo in ENTSO za plin v dveh tednih po odobritvi Komisije v skladu z odstavkom 5 objavita vsak svojo metodologijo na svojem spletnem mestu. V skladu z omejitvami, določenimi z nacionalnim pravom in ustreznimi sporazumi o varovanju zaupnih podatkov, v dovolj natančni obliki objavita ustrezne vhodne podatke ter druge ustrezne podatke o omrežjih, pretoku obremenitve in trgu. Komisija in Agencija prejete podatke obravnavata zaupno in poskrbita, da jih zaupno obravnava tudi vsaka stran, ki zanju na podlagi teh podatkov opravi analitsko delo.

7.   Metodologiji se redno posodabljata in izboljšujeta po postopku iz odstavkov 1 do 6. Zlasti se spremenita po predložitvi modela energetskega omrežja in trga iz odstavka 10. Agencija lahko na lastno pobudo in na ustrezno utemeljeno zahtevo nacionalnih regulativnih organov ali deležnikov ter po uradnem posvetovanju z organizacijami, ki zastopajo vse zadevne deležnike, iz odstavka 2, prvi pododstavek, in Komisijo zahteva takšne posodobitve in izboljšave ter navede razloge in časovni razpored. Agencija objavi zahteve nacionalnih regulativnih organov ali deležnikov in vse zadevne dokumente, ki niso poslovno občutljivi, zaradi katerih zahteva posodobitev ali izboljšanje.

8.   Komisija za projekte v kategoriji energetske infrastrukture iz točke 1(c) in (e) ter točk 2, 4 in 5 Priloge II zagotovi pripravo metodologij na ravni Unije za harmonizirano analizo stroškov in koristi v celotnem energetskem sistemu. Te metodologije morajo biti glede koristi in stroškov združljive z metodologijama ENTSO za električno energijo in ENTSO za plin. Agencija ob podpori nacionalnih regulativnih organov spodbuja skladnost teh metodologij z metodologijama, ki ju pripravita ENTSO za električno energijo in ENTSO za plin. Metodologije se pripravijo na pregleden način ter na podlagi obsežnega posvetovanja z državami članicami in vsemi ustreznimi deležniki.

9.   Agencija vsaka tri leta določi in objavi niz kazalnikov in ustreznih referenčnih vrednosti za primerjavo stroškov naložbe na enoto za primerljive projekte kategorij energetske infrastrukture iz Priloge II. Predlagatelji projektov nacionalnim regulativnim organom in Agenciji posredujejo ustrezne zahtevane podatke.

Agencija prve kazalnike za kategorije infrastrukture iz točk 1, 2 in 3 Priloge II objavi do 24. aprila 2023, kolikor so že na voljo podatki za izračun zanesljivih kazalnikov in referenčnih vrednosti. Te referenčne vrednosti lahko ENTSO za električno energijo in ENTSO za plin uporabita pri analizi stroškov in koristi za naslednje desetletne razvojne načrte omrežja za celotno Unijo.

Agencija prve kazalnike za kategorije energetske infrastrukture iz točk 4 in 5 Priloge II objavi do 24. aprila 2025.

10.   ENTSO za električno energijo in ENTSO za plin po obsežnem postopku posvetovanja z deležniki iz odstavka 2, prvi pododstavek, do 24. junija 2025 Komisiji in Agenciji skupaj predložita skladen in postopno integriran model, ki bo zagotavljal skladnost med metodologijami obeh sektorjev na podlagi skupnih predpostavk, vključno z infrastrukturo za prenos električne energije, plina in vodika ter skladiščnimi objekti zanje, utekočinjenim zemeljskim plinom in elektrolizatorji, pri čemer so v modelu zajeti prednostni koridorji in območja energetske infrastrukture iz Priloge I, ki se pripravi v skladu z načeli iz Priloge V.

11.   Model iz odstavka 10 zajema vsaj povezave obeh sektorjev na vseh stopnjah načrtovanja infrastrukture, natančneje scenarije, tehnologije in prostorsko ločljivost, opredelitev infrastrukturnih vrzeli, zlasti glede čezmejnih zmogljivosti, in ocenjevanje projektov.

12.   Potem ko Komisija model iz odstavka 10 odobri po postopku iz odstavkov 1 do 5, se model vključi v metodologiji iz odstavka 1, ki se nato ustrezno prilagodita.

13.   Model in usklajeni metodologiji obeh sektorjev za analizo stroškov in koristi se od sprejetja v skladu z odstavkom 10 posodabljajo vsaj vsakih pet let, po potrebi pa tudi pogosteje, in sicer po postopku iz odstavka 7.

Člen 12

Scenariji za desetletne razvojne načrte omrežja

1.   Agencija po opravljenem obsežnem postopku posvetovanja, v katerem sodelujejo Komisija, države članice, ENTSO za električno energijo, ENTSO za plin, organizacija operaterjev distribucijskih sistemov v EU in vsaj organizacije, ki zastopajo združenja, vključena na trg električne energije, plina in vodika, deležnike na področju ogrevanja in hlajenja, zajemanja in shranjevanja ogljika ter zajemanja in uporabe ogljika, neodvisne združevalce, operaterje prilagajanja odjema, organizacije, ki delujejo na področju rešitev energijske učinkovitosti, združenja odjemalcev in predstavnike civilne družbe, do 24. januarja 2023 objavi okvirne smernice za skupne scenarije, ki jih pripravita ENTSO za električno energijo in ENTSO za plin. Smernice se po potrebi redno posodabljajo.

V smernicah se določijo merila za pregledno, nediskriminatorno in zanesljivo pripravo scenarijev ob upoštevanju najboljših praks na področju ocenjevanja infrastrukture in načrtovanja razvoja omrežja. S smernicami se tudi zagotovi, da bodo scenariji ENTSO za električno energijo in ENTSO za plin, iz katerih izhajajo, v celoti v skladu z načelom „energijska učinkovitost na prvem mestu“ in energetskimi in podnebnimi cilji Unije za leto 2030 in njenim ciljem podnebne nevtralnosti do leta 2050 ter da bodo upoštevani najnovejši razpoložljivi scenariji Komisije, kadar je to ustrezno, pa tudi nacionalni energetski in podnebni načrti.

Evropski znanstveni svetovalni odbor za podnebne spremembe lahko na lastno pobudo pripravi prispevek o tem, na kakšen način lahko scenariji izpolnijo zahteve za doseganje energetskih in podnebnih ciljev Unije za leto 2030 in njenega cilja podnebne nevtralnosti do leta 2050. Agencija ta prispevek ustrezno upošteva v okvirnih smernicah iz prvega pododstavka.

Agencija navede razloge, kadar ne upošteva ali le delno upošteva priporočila držav članic, deležnikov in Evropskega znanstvenega svetovalnega odbora za podnebne spremembe.

2.   ENTSO za električno energijo in ENTSO za plin se pri pripravi skupnih scenarijev za desetletne razvojne načrte omrežja za celotno Unijo ravnata v skladu z okvirnimi smernicami Agencije.

V skupne scenarije je vključena tudi dolgoročna perspektiva do leta 2050 in ustrezni vmesni koraki.

3.   ENTSO za električno energijo in ENTSO za plin k sodelovanju v postopku priprave scenarijev, zlasti pri ključnih elementih, kot so predpostavke in kako so upoštevane v podatkih scenarijev, povabita organizacije, ki predstavljajo vse zadevne deležnike, vključno z organizacijo operaterjev distribucijskih sistemov v EU, združenja, vključena na trg električne energije, plina in vodika, deležnike na področju ogrevanja in hlajenja, zajemanja in shranjevanja ogljika ter zajemanja in uporabe ogljika, neodvisne združevalce, operaterje prilagajanja odjema, organizacije, ki delujejo na področju rešitev energijske učinkovitosti, združenja odjemalcev in predstavnike civilne družbe.

4.   ENTSO za električno energijo in ENTSO za plin osnutek poročila o skupnih scenarijih objavita in predložita Agenciji, državam članicam in Komisiji, da o njem podajo mnenje.

Evropski znanstveni svetovalni odbor za podnebne spremembe lahko na lastno pobudo predloži mnenje o poročilu o skupnih scenarijih.

5.   Agencija v treh mesecih po prejemu osnutka poročila o skupnih scenarijih, prispevkov, prejetih v postopku posvetovanja, in poročila o tem, kako so bili ti prispevki upoštevani, poda mnenje ENTSO za električno energijo, ENTSO za plin, državam članicam in Komisiji o tem, kako so scenariji skladni z okvirnimi smernicami iz odstavka 1, prvi pododstavek, vključno z morebitnimi priporočili za spremembe in dopolnitve.

Evropski znanstveni svetovalni odbor za podnebne spremembe lahko v enakem roku na lastno pobudo predloži mnenje o združljivosti scenarijev z energetskimi in podnebnimi cilji Unije za leto 2030 in njenim ciljem podnebne nevtralnosti do leta 2050.

6.   Komisija v treh mesecih od prejema mnenja iz odstavka 5 in ob upoštevanju mnenja Agencije in držav članic odobri poročilo o osnutkih skupnih scenarijev ali pa od ENTSO za električno energijo in ENTSO za plin zahteva, da ga spremenita.

ENTSO za električno energijo in ENTSO za plin navedeta razloge, ki pojasnjujejo, kako so bile obravnavane zahteve Komisije za spremembe.

Če Komisija poročila o skupnih scenarijih ne odobri, jima pošlje obrazloženo mnenje o tem.

7.   ENTSO za električno energijo in ENTSO za plin v dveh tednih po odobritvi poročila o skupnih scenarijih v skladu z odstavkom 6 poročilo objavita na svojem spletnem mestu. V skladu z nacionalnim pravom in ustreznimi sporazumi o varovanju zaupnih in občutljivih podatkov objavita ustrezne vhodne in izhodne podatke v dovolj jasni in točni obliki, da lahko tretje strani ponovijo rezultate.

Člen 13

Opredelitev infrastrukturnih vrzeli

1.   ENTSO za električno energijo in ENTSO za plin v šestih mesecih po tem, ko Komisija odobri poročilo o skupnih scenarijih na podlagi člena 12(6), nato pa vsaki dve leti objavita poročili o vrzelih v infrastrukturi, pripravljeni v okviru desetletnih razvojnih načrtov omrežja za celotno Unijo.

Pri oceni infrastrukturnih vrzeli opravita analizo na podlagi scenarijev, določenih na podlagi člena 12, upoštevata načelo „energijska učinkovitost na prvem mestu“ in prednostno obravnavata vse ustrezne alternative novi infrastrukturi. Pri obravnavanju novih infrastrukturnih rešitev se pri oceni infrastrukturnih vrzeli upoštevajo vsi ustrezni stroški, tudi za okrepitev omrežja.

Pri oceni infrastrukturnih vrzeli se posebna pozornost nameni zlasti tistim infrastrukturnim vrzelim, ki bi lahko vplivale na uresničevanje podnebnih in energetskih ciljev Unije za leto 2030 in njen cilj podnebne nevtralnosti do leta 2050.

Preden ENTSO za električno energijo in ENTSO za plin objavita vsak svoje poročilo, opravita obsežen postopek posvetovanja, vključujoč vse ustrezne deležnike, med njimi organizacijo operaterjev distribucijskih sistemov v EU, združenja, vključena na trg električne energije, plina in vodika, deležnike na področju ogrevanja in hlajenja, zajemanja in shranjevanja ogljika ter zajemanja in uporabe ogljika, neodvisne združevalce, operaterje prilagajanja odjema, organizacije, ki delujejo na področju rešitev energijske učinkovitosti, združenja odjemalcev, predstavnike civilne družbe, Agencijo in predstavnike vseh držav članic, ki sodelujejo v prednostnih koridorjih, določenih v Prilogi I.

2.   ENTSO za električno energijo in ENTSO za plin vsaka svoj osnutek poročila o infrastrukturnih vrzelih predložita Agenciji in Komisiji ter državam članicam, da o njem podajo mnenje.

3.   Agencija v treh mesecih po prejemu poročila o infrastrukturnih vrzelih, prispevkov, prejetih v postopku posvetovanja, in poročila o tem, kako so bili ti prispevki upoštevani, poda mnenje ENTSO za električno energijo ali ENTSO za plin, Komisiji in državam članicam ter ga da na voljo javnosti.

4.   Komisija v treh mesecih od prejema mnenja Agencije iz odstavka 3 in ob upoštevanju tega mnenja ter prispevkov držav članic pripravi svoje mnenje ter ga posreduje ENTSO za električno energijo ali ENTSO za plin.

5.   ENTSO za električno energijo in ENTSO za plin prilagodita svoja poročila o infrastrukturnih vrzelih ob upoštevanju mnenja Agencije in v skladu z mnenji Komisije in držav članic ter ju data na voljo javnosti.

POGLAVJE V

PRIOBALNA OMREŽJA ZA VKLJUČITEV ENERGIJE IZ OBNOVLJIVIH VIROV

Člen 14

Načrtovanje priobalnih omrežij

1.   Države članice do 24. januarja 2023 ob podpori Komisije v svojih posebnih prednostnih koridorjih priobalnega omrežja iz oddelka 2 Priloge I in ob upoštevanju posebnosti in razvoja v vsaki regiji sklenejo nezavezujoč dogovor o sodelovanju glede ciljev proizvodnje energije iz priobalnih obnovljivih virov za uvedbo v vsakem morskem bazenu do leta 2050 z vmesnima stopnjama v letu 2030 in 2040 v skladu s svojimi nacionalnimi energetskimi in podnebnimi načrti ter potencialom priobalnih obnovljivih virov vsakega morskega bazena.

Ta nezavezujoč dogovor se sklene v pisni obliki za vsak morski bazen, povezan z ozemljem držav članic, in ne posega v njihovo pravico, da razvijajo tudi projekte v zvezi s svojim teritorialnim morjem in izključno ekonomsko cono. Komisija pripravi navodila za delo v skupinah.

2.   ENTSO za električno energijo do 24. januarja 2024 s sodelovanjem zadevnih operaterjev prenosnega omrežja, nacionalnih regulativnih organov, držav članic in Komisije ter v skladu z nezavezujočim dogovorom iz odstavka 1 tega člena ter ob upoštevanju varstva okolja in drugih vrst uporabe morja kot ločeno poročilo, ki je del desetletnega načrta za razvoj omrežja za celotno Unijo, pripravi in objavi strateške načrte na visoki ravni za razvoj integriranih priobalnih omrežij za vsak morski bazen v skladu s prednostnimi koridorji priobalnega omrežja iz Priloge I.

ENTSO za električno energijo pri oblikovanju strateških načrtov na visoki ravni za razvoj integriranih priobalnih omrežij v časovnem razporedu iz odstavka 1 upošteva nezavezujoče dogovore iz odstavka 1 za oblikovanje scenarijev o desetletnem načrtu za razvoj omrežja za celotno Unijo.

Strateški načrti na visoki ravni za razvoj integriranih priobalnih omrežij zagotavljajo napovedi na visoki ravni glede proizvodnega potenciala priobalnih zmogljivosti ter iz tega izhajajoče potrebe v priobalnem omrežju, vključno s potencialnimi potrebami po povezovalnih daljnovodih, hibridnih projektih, radialnih povezavah, okrepitvah in infrastrukturi za vodik.

3.   Strateški načrti na visoki ravni za razvoj integriranega priobalnega omrežja morajo biti skladni z regionalnimi naložbenimi načrti, objavljenimi na podlagi člena 34(1) Uredbe (EU) 2019/943 in vključeni v desetletne razvojne načrte omrežja za celotno Unijo, da bi se zagotovili usklajen razvoj načrtovanja kopenskega in priobalnega omrežja ter potrebne okrepitve.

4.   Države članice do 24. decembra 2024 in nato vsaki dve leti posodobijo svoje nezavezujoče dogovore iz odstavka 1 tega člena, tudi glede na rezultate uporabe pristopa stroškov in koristi ter delitve stroškov za prednostne koridorje priobalnega omrežja, ko so ti rezultati na razpolago.

5.   Po vsaki posodobitvi nezavezujočih dogovorov v skladu z odstavkom 4 za vsak morski bazen ENTSO za električno energijo v naslednjem desetletnem načrtu za razvoj omrežja za celotno Unijo posodobi strateške načrte na visoki ravni za razvoj integriranega omrežja iz odstavka 2.

Člen 15

Čezmejna delitev stroškov priobalnih omrežij za energijo iz obnovljivih virov

1.   Komisija s sodelovanjem držav članic in zadevnih operaterjev prenosnega omrežja, Agencije in nacionalnih regulativnih organov do 24. junija 2024 v skladu z nezavezujočimi dogovori iz člena 14(1) pripravi navodila za posebno analizo stroškov in koristi ter delitev stroškov za uvedbo načrta razvoja integriranega priobalnega omrežja za vsak morski bazen iz člena 14(2). Navodila morajo biti skladna s členom 16(1). Komisija jih po potrebi posodobi, pri tem pa upošteva rezultate njihovega izvajanja.

2.   ENTSO za električno energijo do 24. junija 2025 ob sodelovanju ustreznih operaterjev prenosnega omrežja, Agencije, nacionalnih regulativnih organov in Komisije predstavi rezultate uporabe pristopa stroškov in koristi ter delitve stroškov v prednostnih koridorjih priobalnega omrežja.

POGLAVJE VI

REGULATIVNI OKVIR

Člen 16

Omogočanje naložb s čezmejnim učinkom

1.   Dejansko nastale stroške naložbe brez stroškov vzdrževanja, povezane s projektom skupnega interesa, ki spada v kategorije energetske infrastrukture iz točke 1(a), (b), (c), (d) in (f) Priloge II, in projektov skupnega interesa, ki spadajo v kategorijo energetske infrastrukture iz točke 3 Priloge II, kadar spadajo v pristojnost nacionalnih regulativnih organov v vsaki zadevni državi članici, krijejo ustrezni operaterji prenosnega omrežja ali predlagatelji projektov infrastrukture za prenos v državah članicah, ki jim projekt zagotavlja neto pozitivni učinek, in jih v obsegu, v katerem jih ne krijejo dajatve za prezasedenost ali druge dajatve, plačajo uporabniki omrežja prek tarif za dostop do omrežja v teh državah članicah.

2.   Določbe tega člena se uporabljajo za projekte skupnega interesa, ki spadajo v kategorije energetske infrastrukture iz točke 1(a), (b), (c), (d), (f) in točke 3 Priloge II, kadar vsaj en predlagatelj projekta od ustreznih nacionalnih organov zahteva, da se uporabljajo za stroške projekta.

Za projekte, ki spadajo v kategorijo energetske infrastrukture iz točke 1(e) in točke 2 Priloge II, se določbe tega člena lahko uporabljajo, kadar vsaj en predlagatelj projekta od ustreznih nacionalnih organov zahteva, da se uporabljajo.

Kadar je predlagateljev projekta več, ustrezni nacionalni regulativni organ od vseh predlagateljev nemudoma zahteva, da zahtevek za naložbo predložijo skupaj, v skladu z odstavkom 4.

3.   Za projekte skupnega interesa, za katere se uporablja odstavek 1, velja, da predlagatelji projekta redno obveščajo ustrezne nacionalne regulativne organe o napredku v okviru projekta ter pri tem opredelijo s projektom povezane stroške in učinek, in sicer vsaj enkrat na leto do začetka obratovanja projekta.

4.   Ko je projekt skupnega interesa dovolj zrel in se ocenjuje, da bo v naslednjih 36 mesecih pripravljen za začetek faze gradnje, predlagatelji projektov po posvetovanju z operaterji prenosnega omrežja iz držav članic, na katere ima znaten neto pozitiven učinek, vložijo zahtevek za naložbo. Ta zahtevek za naložbo vključuje zahtevek za čezmejno razporeditev stroškov vsem ustreznim nacionalnim regulativnim organom, priloži pa se mu vse naslednje:

| (a) | aktualna analiza stroškov in koristi za posamezen projekt, usklajena z metodologijo, ki je bila pripravljena na podlagi člena 11 in v kateri so upoštevane koristi zunaj meja držav članic, na katerih ozemlju se projekt nahaja, vsaj z uporabo skupnih scenarijev, oblikovanih za načrtovanje razvoja omrežja iz člena 12. Kadar se uporabljajo dodatni scenariji, morajo biti skladni z energetskimi in podnebnimi cilji Unije za leto 2030 in njenim ciljem podnebne nevtralnosti do leta 2050 ter je treba v zvezi z njimi opraviti enako raven posvetovanja in pregleda kot pri postopku iz člena 12. Agencija je odgovorna za ocenjevanje morebitnih dodatnih scenarijev in za zagotovitev njihove skladnosti s tem odstavkom; |
| --- | --- |

(a)

aktualna analiza stroškov in koristi za posamezen projekt, usklajena z metodologijo, ki je bila pripravljena na podlagi člena 11 in v kateri so upoštevane koristi zunaj meja držav članic, na katerih ozemlju se projekt nahaja, vsaj z uporabo skupnih scenarijev, oblikovanih za načrtovanje razvoja omrežja iz člena 12. Kadar se uporabljajo dodatni scenariji, morajo biti skladni z energetskimi in podnebnimi cilji Unije za leto 2030 in njenim ciljem podnebne nevtralnosti do leta 2050 ter je treba v zvezi z njimi opraviti enako raven posvetovanja in pregleda kot pri postopku iz člena 12. Agencija je odgovorna za ocenjevanje morebitnih dodatnih scenarijev in za zagotovitev njihove skladnosti s tem odstavkom;

| (b) | poslovni načrt z oceno finančne vzdržnosti projekta, vključno z izbrano finančno rešitvijo, in rezultate preverjanja trga za projekte skupnega interesa, ki spadajo v kategorijo energetske infrastrukture iz točke 3 Priloge II; |
| --- | --- |

(b)

poslovni načrt z oceno finančne vzdržnosti projekta, vključno z izbrano finančno rešitvijo, in rezultate preverjanja trga za projekte skupnega interesa, ki spadajo v kategorijo energetske infrastrukture iz točke 3 Priloge II;

| (c) | utemeljen predlog za čezmejno razporeditev stroškov, kadar se predlagatelji projekta o tem dogovorijo. |
| --- | --- |

(c)

utemeljen predlog za čezmejno razporeditev stroškov, kadar se predlagatelji projekta o tem dogovorijo.

Kadar projekt predlaga več predlagateljev projekta, zahtevek za naložbo predložijo skupaj.

Ustrezni nacionalni regulativni organi po prejemu nemudoma posredujejo Agenciji v vednost kopijo vsakega zahtevka za naložbo.

Ustrezni nacionalni regulativni organi in Agencija poskrbijo za stalno zaupnost poslovno občutljivih informacij.

5.   Ustrezni nacionalni regulativni organi v šestih mesecih od datuma, ko zadnji od teh organov prejme zahtevek za naložbo, po posvetovanju z zadevnimi predlagatelji projekta sprejmejo skupne usklajene odločitve o razporeditvi dejansko nastalih stroškov naložbe, ki jih pri projektu krije vsak operater sistema, ter o njihovi vključitvi v tarife ali o zavrnitvi zahtevka za naložbo, delno ali v celoti, če skupna analiza ustreznih nacionalnih regulativnih organov pokaže, da projekt ali njegov del ne prinaša znatnih neto koristi v nobeni od držav članic ustreznih nacionalnih regulativnih organov. Ustrezni nacionalni regulativni organi v skladu z razporeditvijo stroškov naložbe, ki jih pri projektu nosi vsak operater sistema, vse ustrezne dejansko nastale stroške vključijo v tarife, kot je opredeljeno v priporočilu iz odstavka 11. Ustrezni nacionalni regulativni organi nato za projekte na ozemlju svoje države članice po potrebi ocenijo, ali bi zaradi vključitve stroškov naložbe v tarife lahko nastale težave glede cenovne dostopnosti.

Pri razporejanju stroškov ustrezni nacionalni regulativni organi upoštevajo dejanske ali ocenjene:

| (a) | dajatve za prezasedenost ali druge dajatve; |
| --- | --- |

(a)

dajatve za prezasedenost ali druge dajatve;

| (b) | prihodke iz naslova mehanizma medsebojnih nadomestil operaterjev prenosnih sistemov, vzpostavljenega na podlagi člena 49 Uredbe (EU) 2019/943. |
| --- | --- |

(b)

prihodke iz naslova mehanizma medsebojnih nadomestil operaterjev prenosnih sistemov, vzpostavljenega na podlagi člena 49 Uredbe (EU) 2019/943.

Pri čezmejni razporeditvi stroškov se upoštevajo gospodarski, družbeni in okoljski stroški in koristi projektov v zadevnih državah članicah in potreba po zagotovitvi stabilnega finančnega okvira za razvoj projektov skupnega interesa ob čim manjši potrebi po finančni pomoči.

Pri čezmejni razporeditvi stroškov si ustrezni nacionalni regulativni organi po posvetovanju z zadevnimi operaterji prenosnih sistemov prizadevajo za medsebojni dogovor, med drugim na podlagi informacij iz odstavka 4, prvi pododstavek, točki (a) in (b), tega člena. Pri njihovi oceni se upoštevajo vsi ustrezni scenariji iz člena 12, in drugi scenariji za načrtovanje razvoja omrežja, kar bo omogočilo zanesljivo analizo prispevka projekta skupnega interesa k energetski politiki Unije glede razogljičenja, povezovanja trgov, konkurence, trajnostnosti in zanesljivosti oskrbe. Kadar se uporabljajo dodatni scenariji, so skladni z energetskimi in podnebnimi cilji Unije za leto 2030 in njenim ciljem podnebne nevtralnosti do leta 2050 ter zanje velja enaka raven posvetovanja in pregleda kot za postopek iz člena 12.

Kadar projekt skupnega interesa blaži negativne zunanje dejavnike, kot so pretoki v zanki, in se izvaja v državi članici, ki je izvor negativnega dejavnika, se taka blažitev ne šteje za čezmejno korist in zato ni podlaga za porazdelitev tistih stroškov operaterju prenosnega omrežja države članice, na katere ti negativni dejavniki vplivajo.

6.   Ustrezni nacionalni regulativni organi pri določanju ali sprejemanju tarif v skladu s členom 41(1), točka (a), Direktive 2009/73/ES in členom 59(1), točka (a), Direktive (EU) 2019/944 ter na podlagi čezmejne razporeditve stroškov iz odstavka 5 tega člena upoštevajo dejanske stroške operaterja prenosnega omrežja ali drugega predlagatelja projekta zaradi naložb, kolikor so ti stroški primerljivi s stroški učinkovitega in strukturno primerljivega operaterja.

Ustrezni nacionalni regulativni organi Agencijo nemudoma uradno obvestijo o odločitvi o razporeditvi stroškov in vseh ustreznih informacijah v zvezi s to odločitvijo. V odločitvi o razporeditvi stroškov se zlasti podrobno določijo razlogi za razporeditev stroškov med državami članicami, vključno naslednje:

| (a) | ocena ugotovljenega učinka na vsako zadevno državo članico, tudi tistih v zvezi z omrežnimi tarifami; |
| --- | --- |

(a)

ocena ugotovljenega učinka na vsako zadevno državo članico, tudi tistih v zvezi z omrežnimi tarifami;

| (b) | ocena poslovnega načrta iz odstavka 4, prvi pododstavek, točka (b); |
| --- | --- |

(b)

ocena poslovnega načrta iz odstavka 4, prvi pododstavek, točka (b);

| (c) | pozitivni učinki na regionalni ravni ali na ravni celotne Unije, kot so zanesljiva oskrba, prožnost sistema, solidarnost ali inovacije, ki bi nastale v tem projektu; |
| --- | --- |

(c)

pozitivni učinki na regionalni ravni ali na ravni celotne Unije, kot so zanesljiva oskrba, prožnost sistema, solidarnost ali inovacije, ki bi nastale v tem projektu;

| (d) | rezultati posvetovanj, ki so jih izvedli zadevni predlagatelji projekta. |
| --- | --- |

(d)

rezultati posvetovanj, ki so jih izvedli zadevni predlagatelji projekta.

Odločitev o razporeditvi stroškov se objavi.

7.   Kadar ustrezni nacionalni regulativni organi ne dosežejo sporazuma o zahtevku za naložbo v šestih mesecih od datuma, ko je zahtevek prejel zadnji ustrezni nacionalni regulativni organ, o tem nemudoma obvestijo Agencijo.

V tem primeru ali na podlagi skupne zahteve ustreznih nacionalnih regulativnih organov Agencija najpozneje tri mesece po datumu napotitve nanjo sprejme odločitev o zahtevku za naložbo, vključno s čezmejno razporeditvijo stroškov iz odstavka 5.

Preden sprejme odločitev, se Agencija posvetuje z zadevnimi nacionalnimi regulativnimi organi in predlagatelji projektov. Trimesečno obdobje iz drugega pododstavka se lahko podaljša za dodatno obdobje dveh mesecev, kadar Agencija zahteva dodatne informacije. To dodatno obdobje začne teči dan po prejemu vseh informacij.

Agencija pri oceni upošteva vse ustrezne scenarije, pripravljene na podlagi člena 12, in druge scenarije za načrtovanje razvoja omrežja, ki omogočajo zanesljivo analizo prispevka projekta skupnega interesa k ciljem energetske politike Unije glede razogljičenja, povezovanja trgov, konkurence, trajnostnosti in zanesljivosti oskrbe. Kadar se uporabijo dodatni scenariji, morajo biti skladni z energetskimi in podnebnimi cilji Unije za leto 2030 in njenim ciljem podnebne nevtralnosti do leta 2050 ter zanje velja enaka raven posvetovanja in pregleda kot za postopek iz člena 12.

Določitev načina, kako se stroški naložbe v skladu s predpisano čezmejno razporeditvijo stroškov vključijo v tarife, Agencija pri svoji odločitvi o zahtevku za naložbo z vključeno čezmejno razporeditvijo stroškov prepusti ustreznim nacionalnim organom v času izvajanja te odločitve v skladu z nacionalnim pravom.

Odločitev o zahtevku za naložbo vključno s čezmejno razporeditvijo stroškov se objavi. Uporabijo se člen 25(3) ter člena 28 in 29 Uredbe (EU) 2019/942.

8.   Agencija Komisijo nemudoma uradno seznani z izvodom vseh odločitev o razporeditvi stroškov skupaj z zadevnimi informacijami o vsaki odločitvi. Te informacije se lahko predložijo v obliki povzetka. Komisija poskrbi za zaupnost poslovno občutljivih podatkov.

9.   Odločitve o razporeditvi stroškov ne vplivajo na pravico operaterjev prenosnega omrežja do uporabe in pravico nacionalnih regulativnih organov do odobritve cen za dostop do omrežij v skladu s členom 13 Uredbe (ES) št. 715/2009, členom 18(1) in členom 18(3) do (6) Uredbe (EU) 2019/943, členom 32 Direktive 2009/73/ES in členom 6 Direktive (EU) 2019/944.

10.   Ta člen se ne uporablja za projekte skupnega interesa, ki so izvzeti:

| (a) | iz členov 32, 33 in 34 ter člena 41(6), (8) in (10) Direktive 2009/73/ES na podlagi člena 36 navedene direktive; |
| --- | --- |

(a)

iz členov 32, 33 in 34 ter člena 41(6), (8) in (10) Direktive 2009/73/ES na podlagi člena 36 navedene direktive;

| (b) | iz člena 19(2) in (3) Uredbe (EU) 2019/943 ali člena 6, člena 59(7) in člena 60(1) Direktive (EU) 2019/944 na podlagi člena 63 Uredbe (EU) 2019/943; |
| --- | --- |

(b)

iz člena 19(2) in (3) Uredbe (EU) 2019/943 ali člena 6, člena 59(7) in člena 60(1) Direktive (EU) 2019/944 na podlagi člena 63 Uredbe (EU) 2019/943;

| (c) | od pravil za ločevanje ali dostop tretjih strani na podlagi člena 17 Uredbe (ES) št. 714/2009 Evropskega parlamenta in Sveta (32) ali člena 64 Uredbe (EU) 2019/943 in člena 66 Direktive (EU) 2019/944. |
| --- | --- |

(c)

od pravil za ločevanje ali dostop tretjih strani na podlagi člena 17 Uredbe (ES) št. 714/2009 Evropskega parlamenta in Sveta (32) ali člena 64 Uredbe (EU) 2019/943 in člena 66 Direktive (EU) 2019/944.

11.   Agencija do 24. junija 2023 sprejme priporočilo, v katerem opredeli dobre prakse pri obravnavanju zahtevkov za naložbe v projekte skupnega interesa. Priporočilo po potrebi redno posodablja, zlasti za zagotovitev skladnosti z načeli za čezmejno delitev stroškov priobalnih omrežij za energijo iz obnovljivih virov iz člena 15(1). Agencija pri sprejemanju ali spreminjanju priporočila opravi obsežen postopek posvetovanja, v katerega vključi vse ustrezne deležnike.

12.   Ta člen se smiselno uporablja tudi za projekte vzajemnega interesa.

Člen 17

Regulativne spodbude

1.   Kadar so tveganja predlagatelja projekta za razvoj, izgradnjo, delovanje ali vzdrževanje projekta skupnega interesa, ki spada v pristojnost nacionalnih regulativnih organov, večja kot tveganja, ki se običajno pojavijo v zvezi s primerljivim infrastrukturnim projektom, lahko države članice in nacionalni regulativni organi temu projektu dodelijo ustrezne spodbude v skladu s členom 13 Uredbe (ES) št. 715/2009, členom 18(1) ter členom 18(3) do (6) Uredbe (EU) 2019/943, členom 41(8) Direktive 2009/73/ES in členom 58, točka (f), Direktive (EU) 2019/944.

Prvi pododstavek se ne uporablja, kadar je projekt skupnega interesa izvzet:

| (a) | iz členov 32, 33 in 34 ter iz člena 41(6), (8) in (10) Direktive 2009/73/ES na podlagi člena 36 navedene direktive; |
| --- | --- |

(a)

iz členov 32, 33 in 34 ter iz člena 41(6), (8) in (10) Direktive 2009/73/ES na podlagi člena 36 navedene direktive;

| (b) | iz člena 19(2) in (3) Uredbe (EU) 2019/943 ali iz člena 6, člena 59(7) in člena 60(1) Direktive (EU) 2019/944 na podlagi člena 63 Uredbe (EU) 2019/943; |
| --- | --- |

(b)

iz člena 19(2) in (3) Uredbe (EU) 2019/943 ali iz člena 6, člena 59(7) in člena 60(1) Direktive (EU) 2019/944 na podlagi člena 63 Uredbe (EU) 2019/943;

| (c) | na podlagi člena 36 Direktive 2009/73/ES; |
| --- | --- |

(c)

na podlagi člena 36 Direktive 2009/73/ES;

| (d) | na podlagi člena 17 Uredbe (ES) št. 714/2009. |
| --- | --- |

(d)

na podlagi člena 17 Uredbe (ES) št. 714/2009.

2.   Če se nacionalni regulativni organi odločijo za dodelitev spodbud iz odstavka 1 tega člena, upoštevajo rezultate analize stroškov in koristi, ki je usklajena z metodologijo, pripravljeno na podlagi člena 11, ter zlasti pozitivne zunanje učinke, ki jih projekt ustvarja na regionalni ravni ali za celotno Unijo. Nacionalni regulativni organi dodatno preučijo posebna tveganja predlagateljev projekta, sprejete ukrepe za zmanjševanje tveganja in razloge za profil tveganja ob upoštevanju neto pozitivnega učinka, ki ga zagotavlja projekt v primerjavi z drugo možnostjo z manjšim tveganjem. Upravičena tveganja vključujejo predvsem tveganja, povezana z novimi tehnologijami prenosa na kopnem in morju, tveganja, povezana z nezadostnim kritjem stroškov, in tveganja pri načrtovanju.

3.   Pri odločitvi za dodelitev spodbud se upoštevajo posebne značilnosti nastalega tveganja, med dodeljenimi spodbudami pa so med drugim lahko eden ali več naslednjih ukrepov:

| (a) | predpisi za predhodno naložbo; |
| --- | --- |

(a)

predpisi za predhodno naložbo;

| (b) | predpisi za priznavanje dejansko nastalih stroškov pred začetkom obratovanja projekta; |
| --- | --- |

(b)

predpisi za priznavanje dejansko nastalih stroškov pred začetkom obratovanja projekta;

| (c) | predpisi za zagotavljanje dodatnega donosa kapitala, vloženega v projekt; |
| --- | --- |

(c)

predpisi za zagotavljanje dodatnega donosa kapitala, vloženega v projekt;

| (d) | kateri koli drug ukrep, ki se zdi potreben in ustrezen. |
| --- | --- |

(d)

kateri koli drug ukrep, ki se zdi potreben in ustrezen.

4.   Vsak nacionalni regulativni organ Agenciji do 24. januarja 2023 predloži svojo metodologijo in merila, ki se uporabljajo za ocenjevanje naložb v projekte energetske infrastrukture ter večjih tveganj teh projektov, posodobljena ob upoštevanju najnovejših zakonodajnih sprememb, sprememb politike ter tehnoloških in tržnih sprememb. V takšni metodologiji in merilih se izrecno navedejo rešitve za tveganja, do katerih prihaja pri priobalnih omrežjih za energijo iz obnovljivih virov iz točke 1(f) Priloge II in projektih, ki imajo sicer nizke stroške kapitala, toda visoke stroške poslovanja.

5.   Agencija do 24. junija 2023 ob ustreznem upoštevanju informacij, prejetih na podlagi odstavka 4 tega člena, omogoči izmenjavo dobrih praks in poda priporočila v skladu s členom 6(2) Uredbe (EU) 2019/942 glede obeh naslednjih vidikov:

| (a) | spodbud iz odstavka 1 na podlagi primerjalne analize najboljše prakse s strani nacionalnih regulativnih organov; |
| --- | --- |

(a)

spodbud iz odstavka 1 na podlagi primerjalne analize najboljše prakse s strani nacionalnih regulativnih organov;

| (b) | skupne metodologije za vrednotenje večjih tveganj naložb v projekte energetske infrastrukture. |
| --- | --- |

(b)

skupne metodologije za vrednotenje večjih tveganj naložb v projekte energetske infrastrukture.

6.   Vsak nacionalni regulativni organ do 24. septembra 2023 objavi svojo metodologijo in merila, ki se uporabljajo za vrednotenje naložb v projekte energetske infrastrukture, ter večjih tveganj teh projektov.

7.   Kadar ukrepi iz odstavkov 5 in 6 ne zadostujejo za zagotovitev pravočasnega izvajanja projektov skupnega interesa, lahko Komisija izda smernice glede spodbud iz tega člena.

POGLAVJE VII

FINANCIRANJE

Člen 18

Upravičenost projektov do finančne pomoči Unije na podlagi Uredbe (EU) 2021/1153

1.   Projekti skupnega interesa, ki spadajo v kategorije energetske infrastrukture iz člena 24 in Priloge II, so upravičeni do finančne pomoči Unije v obliki nepovratnih sredstev za študije in finančnih instrumentov.

2.   Projekti skupnega interesa, ki spadajo v kategorije energetske infrastrukture iz člena 24 ter točke 1(a), (b), (c), (d) in (f) in točke 3 Priloge II so upravičeni do finančne pomoči Unije v obliki nepovratnih sredstev za dela, kadar izpolnjujejo vsa naslednja merila:

| (a) | analiza stroškov in koristi za posamezen projekt, opravljena na podlagi člena 16(4), točka (a), dokazuje obstoj pomembnih pozitivnih zunanjih dejavnikov, kot so zanesljiva oskrba, prožnost sistema, solidarnost ali inovativnost; |
| --- | --- |

(a)

analiza stroškov in koristi za posamezen projekt, opravljena na podlagi člena 16(4), točka (a), dokazuje obstoj pomembnih pozitivnih zunanjih dejavnikov, kot so zanesljiva oskrba, prožnost sistema, solidarnost ali inovativnost;

| (b) | za projekt je bila sprejeta odločitev o čezmejni razporeditvi stroškov na podlagi člena 16 ali, kar se tiče projektov skupnega interesa iz kategorije energetske infrastrukture iz točke 3 Priloge II, kadar ne spada v pristojnost nacionalnih regulativnih organov, zaradi česar zanj ni bila predložena odločitev o čezmejni razporeditvi stroškov, vendar je namenjen ponudbi čezmejnih storitev, prinaša tehnološke inovacije in zagotavlja varno delovanje čezmejnega omrežja; |
| --- | --- |

(b)

za projekt je bila sprejeta odločitev o čezmejni razporeditvi stroškov na podlagi člena 16 ali, kar se tiče projektov skupnega interesa iz kategorije energetske infrastrukture iz točke 3 Priloge II, kadar ne spada v pristojnost nacionalnih regulativnih organov, zaradi česar zanj ni bila predložena odločitev o čezmejni razporeditvi stroškov, vendar je namenjen ponudbi čezmejnih storitev, prinaša tehnološke inovacije in zagotavlja varno delovanje čezmejnega omrežja;

| (c) | v skladu s poslovnim načrtom in na podlagi drugih ocen, zlasti tistih, ki jih izvedejo potencialni vlagatelji, upniki ali nacionalni regulativni organ, projekta ni mogoče financirati na trgu ali v regulativnem okviru, pri čemer se pri ocenjevanju, ali projekt potrebuje finančno pomoč Unije, upoštevata morebitna odločitev o spodbudah in razlogi iz člena 17(2). |
| --- | --- |

(c)

v skladu s poslovnim načrtom in na podlagi drugih ocen, zlasti tistih, ki jih izvedejo potencialni vlagatelji, upniki ali nacionalni regulativni organ, projekta ni mogoče financirati na trgu ali v regulativnem okviru, pri čemer se pri ocenjevanju, ali projekt potrebuje finančno pomoč Unije, upoštevata morebitna odločitev o spodbudah in razlogi iz člena 17(2).

3.   Projekti skupnega interesa, ki se izvajajo v skladu s postopkom iz člena 5(7), točka (d), so upravičeni tudi do finančne pomoči Unije v obliki nepovratnih sredstev za dela, kadar izpolnjujejo merila iz odstavka 2 tega člena.

4.   Projekti skupnega interesa, ki spadajo v kategorije energetske infrastrukture iz točke 1(e) ter točk 2 in 5 Priloge II, so upravičeni tudi do finančne podpore Unije v obliki nepovratnih sredstev za dela, kadar lahko zadevni predlagatelji projektov pri oceni, ki jo izvede ustrezni nacionalni organ ali, kadar je to ustrezno, nacionalni regulativni organ, jasno dokažejo pomembne pozitivne zunanje učinke projektov, kot so zanesljivost oskrbe, prožnost sistema, solidarnost ali inovacije, ter podajo jasna dokazila o tem, da projekt tržno ni vzdržen, glede na analizo stroškov in koristi, poslovni načrt in druge ocene, ki so jih opravili zlasti morebitni vlagatelji, posojilodajalci ali, kadar je ustrezno, nacionalni regulativni organ.

5.   Ta člen se smiselno uporablja za projekte vzajemnega interesa.

Projekti vzajemnega interesa so upravičeni do finančne pomoči Unije pod pogoji iz člena 5(2) Uredbe (EU) 2021/1153. Kar zadeva nepovratna sredstva za dela, so projekti vzajemnega interesa upravičeni do finančne pomoči Unije, pod pogojem, da izpolnjujejo merila iz odstavka 2 tega člena ter kadar prispevajo k splošnim energetskim in podnebnim ciljem politike Unije.

Člen 19

Navodila glede meril za dodelitev finančne pomoči Unije

Posebna merila iz člena 4(3) te uredbe in parametri iz člena 4(5) te uredbe se uporabljajo za določanje meril za dodelitev finančne pomoči Unije v Uredbi (EU) 2021/1153. Za projekte skupnega interesa iz člena 24 te uredbe se uporabljajo merila glede povezovanja trgov, konkurence, trajnostnosti in zanesljivosti oskrbe.

POGLAVJE VIII

KONČNE DOLOČBE

Člen 20

Izvajanje prenosa pooblastila

1.   Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov je preneseno na Komisijo pod pogoji, določenimi v tem členu.

2.   Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov iz člena 3(4) se prenese na Komisijo za obdobje sedmih let od 23. junija 2022. Komisija pripravi poročilo o prenosu pooblastila najpozneje devet mesecev pred koncem sedemletnega obdobja. Prenos pooblastila se samodejno podaljšuje za enako dolga obdobja, razen če Evropski parlament ali Svet nasprotuje temu podaljšanju najpozneje tri mesece pred koncem vsakega obdobja.

3.   Prenos pooblastila iz člena 3(4) lahko kadar koli prekliče Evropski parlament ali Svet. S sklepom o preklicu preneha veljati prenos pooblastila iz navedenega sklepa. Sklep začne učinkovati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije ali na poznejši dan, ki je določen v navedenem sklepu. Sklep ne vpliva na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov.

4.   Komisija se pred sprejetjem delegiranega akta posvetuje s strokovnjaki, ki jih imenujejo države članice, v skladu z načeli, določenimi v Medinstitucionalnem sporazumu z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje.

5.   Komisija takoj po sprejetju delegiranega akta o njem sočasno uradno obvesti Evropski parlament in Svet.

6.   Delegirani akt, sprejet na podlagi člena 3(4), začne veljati le, če mu niti Evropski parlament niti Svet ne nasprotuje v roku dveh mesecev od uradnega obvestila Evropskemu parlamentu in Svetu o tem aktu ali če pred iztekom tega roka tako Evropski parlament kot Svet obvestita Komisijo, da mu ne bosta nasprotovala. Ta rok se na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta podaljša za dva meseca.

Člen 21

Poročanje in ocenjevanje

Komisija do 30. junija 2027 objavi poročilo o izvajanju projektov s seznama Unije ter ga predloži Evropskemu parlamentu in Svetu. V tem poročilu se poda ocena:

| (a) | doseženega napredka pri načrtovanju, razvoju, izgradnji in začetku obratovanja projektov s seznama Unije ter, kadar je to relevantno, zamud pri izvajanju in drugih težav, ki se pojavijo; |
| --- | --- |

(a)

doseženega napredka pri načrtovanju, razvoju, izgradnji in začetku obratovanja projektov s seznama Unije ter, kadar je to relevantno, zamud pri izvajanju in drugih težav, ki se pojavijo;

| (b) | sredstev, ki jih je dala na razpolago in izplačala Unija za projekte s seznama Unije, v primerjavi s skupno vrednostjo financiranih projektov s seznama Unije; |
| --- | --- |

(b)

sredstev, ki jih je dala na razpolago in izplačala Unija za projekte s seznama Unije, v primerjavi s skupno vrednostjo financiranih projektov s seznama Unije;

| (c) | napredka v smislu vključevanja obnovljivih virov energije, tudi priobalnih obnovljivih virov energije, in zmanjševanja emisij toplogrednih plinov z načrtovanjem, razvojem, izgradnjo in začetkom obratovanja projektov s seznama Unije; |
| --- | --- |

(c)

napredka v smislu vključevanja obnovljivih virov energije, tudi priobalnih obnovljivih virov energije, in zmanjševanja emisij toplogrednih plinov z načrtovanjem, razvojem, izgradnjo in začetkom obratovanja projektov s seznama Unije;

| (d) | razvoja ravni povezanosti držav članic, s tem povezanega razvoja cen energije ter števila okvar omrežnega sistema, njihovih vzrokov in povezanih gospodarskih stroškov v zvezi s sektorjem električne energije ter sektorjem obnovljivih ali nizkoogljičnih plinov, tudi vodika; |
| --- | --- |

(d)

razvoja ravni povezanosti držav članic, s tem povezanega razvoja cen energije ter števila okvar omrežnega sistema, njihovih vzrokov in povezanih gospodarskih stroškov v zvezi s sektorjem električne energije ter sektorjem obnovljivih ali nizkoogljičnih plinov, tudi vodika;

| (e) | postopka izdaje dovoljenj in sodelovanja javnosti, zlasti:






  (i) | povprečnega in najdaljšega skupnega trajanja postopka izdaje dovoljenj za projekte s seznama Unije, vključno s trajanjem posameznih korakov postopka pred oddajo vloge v primerjavi s časovnim razporedom, predvidenim z začetnimi ključnimi mejniki iz člena 10(6); |
| --- | --- | --- |

(e)

postopka izdaje dovoljenj in sodelovanja javnosti, zlasti:

(i)

povprečnega in najdaljšega skupnega trajanja postopka izdaje dovoljenj za projekte s seznama Unije, vključno s trajanjem posameznih korakov postopka pred oddajo vloge v primerjavi s časovnim razporedom, predvidenim z začetnimi ključnimi mejniki iz člena 10(6);

| (ii) | stopnje nasprotovanja projektom s seznama Unije, zlasti števila pisnih ugovorov med postopkom javnega posvetovanja in števila vloženih pravnih sredstev; |
| --- | --- |

(ii)

stopnje nasprotovanja projektom s seznama Unije, zlasti števila pisnih ugovorov med postopkom javnega posvetovanja in števila vloženih pravnih sredstev;

| (iii) | najboljših in inovativnih praks v zvezi z vključevanjem deležnikov; |
| --- | --- |

(iii)

najboljših in inovativnih praks v zvezi z vključevanjem deležnikov;

| (iv) | najboljših in inovativnih praks v zvezi z blaženjem učinkov na okolje, vključno s prilagajanjem podnebnim spremembam, v postopku izdaje dovoljenj in med izvajanjem projekta; |
| --- | --- |

(iv)

najboljših in inovativnih praks v zvezi z blaženjem učinkov na okolje, vključno s prilagajanjem podnebnim spremembam, v postopku izdaje dovoljenj in med izvajanjem projekta;

| (v) | učinkovitosti shem, določenih v členu 8(3), v zvezi z izpolnjevanjem rokov iz člena 10(1) in (2); |
| --- | --- |

(v)

učinkovitosti shem, določenih v členu 8(3), v zvezi z izpolnjevanjem rokov iz člena 10(1) in (2);

| (f) | regulativne obravnave, zlasti:






  (i) | števila projektov skupnega interesa, za katere je bila sprejeta odločitev o čezmejni razporeditvi stroškov na podlagi člena 16; |
| --- | --- | --- |

(f)

regulativne obravnave, zlasti:

(i)

števila projektov skupnega interesa, za katere je bila sprejeta odločitev o čezmejni razporeditvi stroškov na podlagi člena 16;

| (ii) | števila in vrste projektov skupnega interesa, ki so prejeli posebne spodbude na podlagi člena 17; |
| --- | --- |

(ii)

števila in vrste projektov skupnega interesa, ki so prejeli posebne spodbude na podlagi člena 17;

| (g) | učinkovitosti te uredbe pri prispevanju k podnebnim in energetskim ciljem Unije za leto 2030 in k doseganju podnebne nevtralnosti najpozneje do leta 2050. |
| --- | --- |

(g)

učinkovitosti te uredbe pri prispevanju k podnebnim in energetskim ciljem Unije za leto 2030 in k doseganju podnebne nevtralnosti najpozneje do leta 2050.

Člen 22

Pregled

Komisija do 30. junija 2027 opravi pregled te uredbe na podlagi rezultatov poročanja in ocene iz člena 21 te uredbe ter na podlagi spremljanja, poročanja in ocene, opravljenih na podlagi členov 22 in 23 Uredbe (EU) 2021/1153.

Člen 23

Informiranje in obveščanje javnosti

Komisija vzpostavi in vzdržuje platformo za transparentnost, do katere lahko splošna javnost brez težav dostopa na internetu. Platforma se redno posodablja z informacijami iz poročil iz člena 5(4) in spletnega mesta iz člena 9(7). Platforma vsebuje naslednje informacije:

| (a) | splošne posodobljene informacije, vključno z zemljepisnimi informacijami, za vsak projekt s seznama Unije; |
| --- | --- |

(a)

splošne posodobljene informacije, vključno z zemljepisnimi informacijami, za vsak projekt s seznama Unije;

| (b) | načrt za izvajanje iz člena 5(1) za vsak projekt s seznama Unije, predstavljen tako, da je mogoče kadar koli oceniti napredek pri izvajanju; |
| --- | --- |

(b)

načrt za izvajanje iz člena 5(1) za vsak projekt s seznama Unije, predstavljen tako, da je mogoče kadar koli oceniti napredek pri izvajanju;

| (c) | glavne pričakovane koristi in prispevek k ciljem iz člena 1(1) ter stroški projektov razen poslovno občutljivih informacij; |
| --- | --- |

(c)

glavne pričakovane koristi in prispevek k ciljem iz člena 1(1) ter stroški projektov razen poslovno občutljivih informacij;

| (d) | seznam Unije; |
| --- | --- |

(d)

seznam Unije;

| (e) | sredstva, ki jih je Unija dodelila in izplačala za vsak projekt s seznama Unije; |
| --- | --- |

(e)

sredstva, ki jih je Unija dodelila in izplačala za vsak projekt s seznama Unije;

| (f) | povezave do nacionalnega postopkovnega priročnika iz člena 9; |
| --- | --- |

(f)

povezave do nacionalnega postopkovnega priročnika iz člena 9;

| (g) | obstoječe študije v zvezi z morskim bazenom in načrte za vsak prednostni koridor priobalnega omrežja, pri čemer se ne posega v pravice intelektualne lastnine. |
| --- | --- |

(g)

obstoječe študije v zvezi z morskim bazenom in načrte za vsak prednostni koridor priobalnega omrežja, pri čemer se ne posega v pravice intelektualne lastnine.

Člen 24

Odstopanje za povezave za Ciper in Malto

1.   Za Ciper in Malto, ki nista povezana z vseevropskim plinskim omrežjem, se brez poseganja v člen 32(2) uporablja odstopanje od člena 3, člena 4(1), točki (a) in (b), člena 4(5), člena 16(4), točka (a), ter prilog I, II in III. Za vsako od teh držav članic ena povezava ohrani status projekta skupnega interesa na podlagi te uredbe, z vsemi ustreznimi pravicami in obveznostmi, kadar:

| (a) | je povezava 23. junija 2022 v fazi razvoja ali načrtovanja; |
| --- | --- |

(a)

je povezava 23. junija 2022 v fazi razvoja ali načrtovanja;

| (b) | je bil povezavi dodeljen status projekta skupnega interesa na podlagi Uredbe (EU) št. 347/2013 in |
| --- | --- |

(b)

je bil povezavi dodeljen status projekta skupnega interesa na podlagi Uredbe (EU) št. 347/2013 in

| (c) | je povezava potrebna za stalno povezanost teh držav članic z vseevropskim plinskim omrežjem. |
| --- | --- |

(c)

je povezava potrebna za stalno povezanost teh držav članic z vseevropskim plinskim omrežjem.

Ti projekti bodo omogočili dostop do novih energetskih trgov, tudi do trga vodika, v prihodnosti.

2.   Predlagatelji projektov predložijo zadostne dokaze o tem, kako bodo povezave iz odstavka 1 omogočile dostop do novih energetskih trgov, tudi do trga vodika, v skladu z energetskimi in podnebnimi cilji politike Unije. V takšne dokaze vključijo oceno ponudbe in povpraševanja vodika iz obnovljivih ali nizkoogljičnih virov ter izračun zmanjšanja emisij toplogrednih plinov, ki jih bo projekt omogočil.

Komisija redno preverja to oceno in izračun ter pravočasnost izvajanja projekta.

3.   Povezave iz odstavka 1 tega člena se zasnujejo tako, da poleg izpolnjevanja posebnih meril za finančno pomoč Unije iz člena 19 omogočajo dostop do energetskih trgov, tudi do trga vodika, v prihodnosti, da ne vodijo k podaljšanju življenjske dobe sredstev za zemeljski plin in da zagotavljajo čezmejno interoperabilnost s sosednjimi omrežji. Morebitna upravičenost do finančne podpore Unije na podlagi člena 18 se izteče 31. decembra 2027.

4.   V vsaki prošnji za finančno pomoč Unije za dela se z načrtom z natančnim časovnim razporedom jasno dokaže cilj, da se do leta 2036 sredstva pretvorijo v sredstva, namenjena vodiku, če bodo tržne razmere to dopuščale.

5.   Odstopanje iz odstavka 1 se uporablja, dokler Ciper oziroma Malta nista neposredno povezana z vseevropskim plinskim omrežjem ali do 31. decembra 2029, kar koli nastopi prej.

Člen 25

Sprememba Uredbe (ES) št. 715/2009

V členu 8(10) Uredbe (ES) št. 715/2009 se prvi pododstavek nadomesti z naslednjim:

„10.   ENTSO za plin vsaki dve leti sprejme in objavi razvojni načrt omrežja za Skupnost iz odstavka 3, točka (b). Razvojni načrt omrežja za Skupnost vključuje modeliranje integriranega omrežja, vključno z vodikovimi omrežji, scenarije razvoja, napoved glede zadostnosti evropske ponudbe ter oceno prožnosti sistema.“

Člen 26

Sprememba Uredbe (EU) 2019/942

V členu 11 Uredbe (EU) 2019/942 se točki (c) in (d) nadomestita z naslednjim:

| „(c) | izpolnjuje obveznosti iz člena 5, člena 11(3), člena 11(6) do (9), členov 12, 13 in 17 ter iz oddelka 2, točka 12, Priloge III k Uredbi (EU) 2022/869 Evropskega parlamenta in Sveta (*1); |
| --- | --- |

„(c)

izpolnjuje obveznosti iz člena 5, člena 11(3), člena 11(6) do (9), členov 12, 13 in 17 ter iz oddelka 2, točka 12, Priloge III k Uredbi (EU) 2022/869 Evropskega parlamenta in Sveta (*1);

*1

| (d) | odloča o zahtevkih za naložbe vključno s čezmejno razporeditvijo stroškov na podlagi člena 16(7) Uredbe (EU) 2022/869. |
| --- | --- |

(d)

odloča o zahtevkih za naložbe vključno s čezmejno razporeditvijo stroškov na podlagi člena 16(7) Uredbe (EU) 2022/869.

Člen 27

Sprememba Uredbe (EU) 2019/943

V členu 48(1) Uredbe (EU) 2019/943 se prvi pododstavek nadomesti z naslednjim:

„1.   Razvojni načrt omrežja za celotno Unijo iz člena 30(1), točka (b), vključuje modeliranje integriranega omrežja, med drugim tudi scenarije razvoja in oceno odpornosti sistema. Ustrezni vhodni parametri za modeliranje, kot so predpostavke o cenah goriva in ogljika ali o namestitvi sistemov z obnovljivimi viri energije, morajo biti v celoti skladni z evropsko oceno zadostnosti virov, pripravljeno na podlagi člena 23.“

Člen 28

Sprememba Direktive 2009/73/ES

V členu 41(1) Direktive 2009/73/ES se doda naslednja točka:

| „(v) | izpolnjevati obveznosti iz člena 3, člena 5(7) in členov 14 do 17 Uredbe (EU) 2022/869 Evropskega parlamenta in Sveta (*2). |
| --- | --- |

„(v)

izpolnjevati obveznosti iz člena 3, člena 5(7) in členov 14 do 17 Uredbe (EU) 2022/869 Evropskega parlamenta in Sveta (*2).

*2

Člen 29

Spremembe Direktive (EU) 2019/944

V členu 59(1) Direktive (EU) 2019/944 se doda naslednja točka:

| „(aa) | izpolnjevati obveznosti iz člena 3, člena 5(7) in členov 14 do 17 Uredbe (EU) 2022/869 Evropskega parlamenta in Sveta (*3). |
| --- | --- |

„(aa)

izpolnjevati obveznosti iz člena 3, člena 5(7) in členov 14 do 17 Uredbe (EU) 2022/869 Evropskega parlamenta in Sveta (*3).

*3

Člen 30

Prehodne določbe

Ta uredba ne vpliva na dodelitev, nadaljevanje ali spremembo finančne pomoči, ki jo je Komisija dodelila na podlagi Uredbe (EU) št. 1316/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (33).

33

Poglavje III se ne uporablja za projekte skupnega interesa, ki so vključeni v postopek izdaje dovoljenj in za katere je predlagatelj projekta predložil vlogo pred 16. novembrom 2013.

Člen 31

Prehodno obdobje

1.   Sredstva, namenjena vodiku, predelana iz sredstev za zemeljski plin, ki spadajo v kategorijo energetske infrastrukture iz točke 3 Priloge II, se lahko v prehodnem obdobju, ki se zaključi 31. decembra 2029, uporabljajo za transport ali shranjevanje vnaprej določene mešanice vodika z zemeljskim plinom ali biometanom.

2.   Predlagatelji projektov v prehodnem obdobju iz odstavka 1 tesno sodelujejo pri zasnovi in izvajanju projektov, da bi zagotovili interoperabilnost s sosednjimi omrežji.

3.   Predlagatelj projekta predloži zadostne dokaze, vključno s poslovnimi pogodbami, o tem, kako sredstva iz odstavka 1 tega člena do izteka prehodnega obdobja ne bodo več sredstva za zemeljski plin in bodo postala sredstva, namenjena vodiku, kot je določeno v točki 3 Priloge II, in kako se bo v prehodnem obdobju povečala uporaba vodika. V te dokaze se vključi ocena ponudbe in povpraševanja za vodik iz obnovljivih ali nizkoogljičnih virov ter izračun zmanjšanja emisij toplogrednih plinov, ki jih bo projekt omogočil. Agencija pri spremljanju napredka, doseženega pri izvajanju projektov skupnega interesa, preveri, ali je bil v projektu pravočasno izveden prehod na sredstvo, namenjeno vodiku, kot je določeno v točki 3 Priloge II.

4.   Upravičenost projektov iz odstavka 1 tega člena do finančne podpore Unije iz člena 18 se izteče 31. decembra 2027.

Člen 32

Razveljavitev

1.   Uredba (EU) št. 347/2013 se razveljavi 23. junija 2022. Iz te uredbe ne izhajajo nobene pravice za projekte iz prilog k Uredbi (EU) št. 347/2013.

2.   Ne glede na odstavek 1 tega člena Priloga VII k Uredbi (EU) št. 347/2013, kot je bila spremenjena z Delegirano uredbo Komisije (EU) 2022/564 (34), ki vsebuje peti seznam projektov skupnega interesa Unije, ter členi 2 do 10, členi 12, 13 in 14 ter priloge I do IV in Priloga VI k Uredbi (EU) št. 347/2013, ostanejo v veljavi in učinkujejo v zvezi s projekti skupnega interesa, vključenimi na peti seznam Unije, do začetka veljavnosti prvega seznama projektov skupnega interesa in projektov vzajemnega interesa Unije, pripravljenega na podlagi te uredbe.

3.   Ne glede na odstavek 2 tega člena imajo projekti, ki so bili kot projekti skupnega interesa vključeni na peti seznam Unije, pripravljen na podlagi Uredbe (EU) št. 347/2013, in za katere je pristojni organ sprejel vlogo v pregled, pravice in obveznosti, ki izhajajo iz poglavja III te uredbe, za obdobje štirih let od začetka veljavnosti te uredbe.

Člen 33

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uradnem listu Evropske unije

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 30. maja 2022

Za Evropski parlament

predsednica

R. METSOLA

Za Svet

predsednik

B. LE MAIRE

---

(1)  
  UL C 220, 9.6.2021, str. 51.

1

(2)  
  UL C 440, 29.10.2021, str. 105.

2

(3)  Stališče Evropskega parlamenta z dne 5. aprila 2022 (še ni objavljeno v Uradnem listu) in odločitev Sveta z dne 16. maja 2022.

3

(4)  Uredba (EU) 2021/1119 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. junija 2021 o vzpostavitvi okvira za doseganje podnebne nevtralnosti in spremembi uredb (ES) št. 401/2009 in (EU) 2018/1999 (evropska podnebna pravila) (UL L 243, 9.7.2021, str. 1).

4

(5)  
  UL L 282, 19.10.2016, str. 4.

5

(6)  Uredba (EU) št. 347/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. aprila 2013 o smernicah za vseevropsko energetsko infrastrukturo in razveljavitvi Odločbe št. 1364/2006/ES in spremembi uredb (ES) št. 713/2009, (ES) št. 714/2009 in (ES) št. 715/2009 (UL L 115, 25.4.2013, str. 39).

6

(7)  Uredba (EU) št. 1316/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 o vzpostavitvi Instrumenta za povezovanje Evrope, spremembi Uredbe (EU) št. 913/2010 in razveljavitvi uredb (ES) št. 680/2007 in (ES) št. 67/2010 (UL L 348, 20.12.2013, str. 129).

7

(8)  
  UL C 371, 15.9.2021, str. 68.

8

(9)  Direktiva 2009/73/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. julija 2009 o skupnih pravilih notranjega trga z zemeljskim plinom in o razveljavitvi Direktive 2003/55/ES (UL L 211, 14.8.2009, str. 94).

9

(10)  Direktiva (EU) 2019/944 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. junija 2019 o skupnih pravilih notranjega trga električne energije in spremembi Direktive 2012/27/EU (UL L 158, 14.6.2019, str. 125).

10

(11)  Direktiva Sveta 2008/114/ES z dne 8. decembra 2008 o ugotavljanju in določanju evropske kritične infrastrukture ter o oceni potrebe po izboljšanju njene zaščite (UL L 345, 23.12.2008, str. 75).

11

(12)  Direktiva 2010/75/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. novembra 2010 o industrijskih emisijah (celovito preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja) (UL L 334, 17.12.2010, str. 17).

12

(13)  Direktiva 2009/31/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2009 o geološkem shranjevanju ogljikovega dioksida in spremembi Direktive Sveta 85/337/EGS, direktiv 2000/60/ES, 2001/80/ES, 2004/35/ES, 2006/12/ES, 2008/1/ES Evropskega parlamenta in Sveta ter Uredbe (ES) št. 1013/2006 (UL L 140, 5.6.2009, str. 114).

13

(14)  Uredba (ES) št. 715/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. julija 2009 o pogojih za dostop do prenosnih omrežij zemeljskega plina in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1775/2005 (UL L 211, 14.8.2009, str. 36).

14

(15)  Uredba (EU) 2019/943 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. junija 2019 o notranjem trgu električne energije (UL L 158, 14.6.2019, str. 54).

15

(16)  Uredba (EU) 2020/852 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. junija 2020 o vzpostavitvi okvira za spodbujanje trajnostnih naložb ter spremembi Uredbe (EU) 2019/2088 (UL L 198, 22.6.2020, str. 13).

16

(17)  Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 2000/60/ES z dne 23. oktobra 2000 o določitvi okvira za ukrepe Skupnosti na področju vodne politike (UL L 327, 22.12.2000, str. 1).

17

(18)  Direktiva Sveta 92/43/EGS z dne 21. maja 1992 o ohranjanju naravnih habitatov ter prosto živečih živalskih in rastlinskih vrst (UL L 206, 22.7.1992, str. 7).

18

(19)  Direktiva 2001/42/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. junija 2001 o presoji vplivov nekaterih načrtov in programov na okolje (UL L 197, 21.7.2001, str. 30).

19

(20)  Direktiva 2011/92/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. decembra 2011 o presoji vplivov nekaterih javnih in zasebnih projektov na okolje (UL L 26, 28.1.2012, str. 1).

20

(21)  
  UL L 124, 17.5.2005, str. 4.

21

(22)  
  UL C 104, 24.4.1992, str. 7.

22

(23)  Direktiva 2014/89/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. julija 2014 o vzpostavitvi okvira za pomorsko prostorsko načrtovanje (UL L 257, 28.8.2014, str. 135).

23

(24)  Uredba (EU) 2021/1153 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 7. julija 2021 o vzpostavitvi Instrumenta za povezovanje Evrope ter razveljavitvi uredb (EU) št. 1316/2013 in (EU) št. 283/2014 (UL L 249, 14.7.2021, str. 38).

24

(25)  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2020/1294 z dne 15. septembra 2020 o mehanizmu Unije za financiranje energije iz obnovljivih virov (UL L 303, 17.9.2020, str. 1).

25

(26)  Uredba (EU) 2018/1999 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2018 o upravljanju energetske unije in podnebnih ukrepov, spremembi uredb (ES) št. 663/2009 in (ES) št. 715/2009 Evropskega parlamenta in Sveta, direktiv 94/22/ES, 98/70/ES, 2009/31/ES, 2009/73/ES, 2010/31/EU, 2012/27/EU in 2013/30/EU Evropskega parlamenta in Sveta, direktiv Sveta 2009/119/ES in (EU) 2015/652 ter razveljavitvi Uredbe (EU) št. 525/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 328, 21.12.2018, str. 1).

26

(27)  Uredba (EU) 2019/942 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. junija 2019 o ustanovitvi Agencije Evropske unije za sodelovanje energetskih regulatorjev (UL L 158, 14.6.2019, str. 22).

27

(28)  Uredba (EU, Euratom) 2018/1046 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. julija 2018 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, spremembi uredb (EU) št. 1296/2013, (EU) št. 1301/2013, (EU) št. 1303/2013, (EU) št. 1304/2013, (EU) št. 1309/2013, (EU) št. 1316/2013, (EU) št. 223/2014, (EU) št. 283/2014 in Sklepa št. 541/2014/EU ter razveljavitvi Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 (UL L 193, 30.7.2018, str. 1).

28

(29)  
  UL L 123, 12.5.2016, str. 1.

29

(30)  Direktiva (EU) 2018/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2018 o spodbujanju uporabe energije iz obnovljivih virov (UL L 328, 21.12.2018, str. 82).

30

(31)  Uredba (ES) št. 401/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2009 o Evropski agenciji za okolje in Evropskem okoljskem informacijskem in opazovalnem omrežju (UL L 126, 21.5.2009, str. 13).

31

(32)  Uredba (ES) št. 714/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. julija 2009 o pogojih za dostop do omrežja za čezmejne izmenjave električne energije in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1228/2003 (UL L 211, 14.8.2009, str. 15).

32

(33)  Uredba (EU) št. 1316/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 o vzpostavitvi Instrumenta za povezovanje Evrope, spremembi Uredbe (EU) št. 913/2010 in razveljavitvi uredb (ES) št. 680/2007 in (ES) št. 67/2010 (UL L 348, 20.12.2013, str. 129).

33

(34)  Delegirana uredba Komisije (EU) 2022/564 z dne 19. novembra 2021 o spremembi Uredbe (EU) št. 347/2013 Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi s seznamom projektov skupnega interesa Unije (UL L 109, 8.4.2022, str. 14).

34

---

PRILOGA I

PREDNOSTNI KORIDORJI IN OBMOČJA ENERGETSKE INFRASTRUKTURE

(iz člena 1(1))

Ta uredba se uporablja za naslednje prednostne koridorje in območja vseevropske energetske infrastrukture:

1.   PREDNOSTNI KORIDORJI NA PODROČJU ELEKTRIČNE ENERGIJE

| (1) | Elektroenergetske povezave med severom in jugom v zahodni Evropi: povezave med državami članicami v regiji in s sredozemskim območjem, vključno z Iberskim polotokom, zlasti za integracijo električne energije iz obnovljivih virov energije, za krepitev infrastruktur notranjih omrežij, da bi se spodbudilo povezovanje trgov v regiji in da bi se končala osamitev Irske, ter za zagotovitev potrebnih podaljšanj priobalnih omrežij za energijo iz obnovljivih virov na kopnem in krepitev nacionalnega omrežja, potrebna za vzpostavitev ustreznega in zanesljivega prenosnega omrežja ter za oskrbo neobalnih držav članic z električno energijo, proizvedeno na morju.
  Zadevne države članice: Belgija, Danska, Nemčija, Irska, Španija, Francija, Italija, Luksemburg, Malta, Nizozemska, Avstrija in Portugalska. |
| --- | --- |

(1)

Zadevne države članice: Belgija, Danska, Nemčija, Irska, Španija, Francija, Italija, Luksemburg, Malta, Nizozemska, Avstrija in Portugalska.

| (2) | Elektroenergetske povezave med severom in jugom v srednjevzhodni in jugovzhodni Evropi: povezave in notranji daljnovodi v smereh sever–jug in vzhod–zahod za vzpostavitev notranjega trga, vključitev proizvodnje iz obnovljivih virov energije, da bi se končala osamitev Cipra, ter za zagotovitev potrebnih podaljšanj priobalnih omrežij za energijo iz obnovljivih virov na kopnem in krepitev nacionalnega omrežja, ki je potrebna za vzpostavitev ustreznega in zanesljivega prenosnega omrežja ter za oskrbo neobalnih držav članic z električno energijo, proizvedeno na morju.
  Zadevne države članice: Bolgarija, Češka, Nemčija, Hrvaška, Grčija, Ciper, Italija, Madžarska, Avstrija, Poljska, Romunija, Slovenija in Slovaška. |
| --- | --- |

(2)

Zadevne države članice: Bolgarija, Češka, Nemčija, Hrvaška, Grčija, Ciper, Italija, Madžarska, Avstrija, Poljska, Romunija, Slovenija in Slovaška.

| (3) | Načrt povezovanja na baltskem energetskem trgu na področju električne energije: povezave med državami članicami in notranji daljnovodi v baltski regiji za spodbujanje povezovanja trgov ob hkratni integraciji naraščajočih deležev energije iz obnovljivih virov v regiji.
  Zadevne države članice: Danska, Nemčija, Estonija, Latvija, Litva, Poljska, Finska in Švedska. |
| --- | --- |

(3)

Zadevne države članice: Danska, Nemčija, Estonija, Latvija, Litva, Poljska, Finska in Švedska.

2.   PREDNOSTNI KORIDORJI PRIOBALNEGA OMREŽJA

| (4) | Priobalna omrežja v severnih morjih: razvoj priobalnega električnega omrežja, razvoj integriranega priobalnega električnega omrežja in, kadar je ustrezno, vodikovega omrežja in s tem povezani povezovalni daljnovodi v Severnem morju, Irskem morju, Keltskem morju, Rokavskem prelivu in sosednjih vodah za transport električne energije ali, če je ustrezno, vodika iz priobalnih obnovljivih virov energije v središča porabe in shranjevanja ali za povečanje čezmejne izmenjave energije iz obnovljivih virov.
  Zadevne države članice: Belgija, Danska, Nemčija, Irska, Francija, Luksemburg, Nizozemska in Švedska. |
| --- | --- |

(4)

Zadevne države članice: Belgija, Danska, Nemčija, Irska, Francija, Luksemburg, Nizozemska in Švedska.

| (5) | Načrt povezovanja na baltskem energetskem trgu na področju priobalnih omrežij: razvoj priobalnega električnega omrežja, razvoj integriranega priobalnega električnega omrežja in, kadar je ustrezno, vodikovega omrežja, in povezani povezovalni daljnovodi v Baltskem morju in sosednjih vodah za transportelektrične energije ali, kadar je ustrezno, vodika iz priobalnih obnovljivih virov energije v središča porabe in shranjevanja ali za povečanje čezmejne izmenjave energije iz obnovljivih virov.
  Zadevne države članice: Danska, Nemčija, Estonija, Latvija, Litva, Poljska, Finska in Švedska. |
| --- | --- |

(5)

Zadevne države članice: Danska, Nemčija, Estonija, Latvija, Litva, Poljska, Finska in Švedska.

| (6) | Južna in zahodna priobalna omrežja: razvoj priobalnega električnega omrežja, razvoj integriranega priobalnega električnega omrežja in, kadar je ustrezno, vodikovega omrežja, in povezani povezovalni daljnovodi v Sredozemskem morju, tudi v Cadiškem zalivu, in sosednjih vodah za transport električne energije ali, kadar je ustrezno, vodika iz priobalnih obnovljivih virov energije v središča porabe in shranjevanja ali za povečanje čezmejne izmenjave energije iz obnovljivih virov.
  Zadevne države članice: Grčija, Španija, Francija, Italija, Malta in Portugalska. |
| --- | --- |

(6)

Zadevne države članice: Grčija, Španija, Francija, Italija, Malta in Portugalska.

| (7) | Južna in vzhodna priobalna omrežja: razvoj priobalnega električnega omrežja, razvoj integriranega priobalnega električnega omrežja in, kadar je ustrezno, vodikovega omrežja, in povezani povezovalni daljnovodi v Sredozemskem morju, Črnem morju in sosednjih vodah za transport električne energije ali, kadar je ustrezno, vodika iz priobalnih obnovljivih virov energije v središča porabe in shranjevanja ali za povečanje čezmejne izmenjave energije iz obnovljivih virov.
  Zadevne države članice: Bolgarija, Hrvaška, Grčija, Italija, Ciper, Romunija in Slovenija. |
| --- | --- |

(7)

Zadevne države članice: Bolgarija, Hrvaška, Grčija, Italija, Ciper, Romunija in Slovenija.

| (8) | Atlantska priobalna omrežja: razvoj priobalnega električnega omrežja in integriranega priobalnega električnega omrežja in povezani povezovalni daljnovodi v vodah severnega Atlantskega oceana za transport električne energije iz priobalnih obnovljivih virov energije v središča porabe in shranjevanja ter za povečanje čezmejne izmenjave električne energije.
  Zadevne države članice: Irska, Španija, Francija in Portugalska. |
| --- | --- |

(8)

Zadevne države članice: Irska, Španija, Francija in Portugalska.

3.   PREDNOSTNI KORIDORJI ZA VODIK IN ELEKTROLIZATORJI

| (9) | Povezave vodika v zahodni Evropi: infrastruktura za vodik in sprememba namena plinske infrastrukture, ki omogoča vzpostavitev integriranega nosilnega prenosnega omrežja za vodik, ki neposredno ali posredno (prek povezave s tretjo državo) povezuje države v regiji in ustreza njihovim posebnim potrebam po infrastrukturi za vodik, ki je podlaga za vzpostavitev prenosnega omrežja za vodik za celotno Unijo, v zvezi z otoki in otoškimi sistemi pa zmanjšuje energetske osamitve, podpira inovativne in druge rešitve, ki vključujejo vsaj dve državi članici in znatno prispevajo k doseganju energetskih in podnebnih ciljev Unije za leto 2030 in njenega cilja podnebne nevtralnosti do leta 2050, ter znatno prispeva k trajnostnosti otoškega energetskega sistema in sistema Unije.
  Elektrolizatorji: podpora uvajanju aplikacij za pretvorbo elektrike v plin, katerih cilj je omogočiti zmanjšanje emisij toplogrednih plinov in prispevati k varnemu, učinkovitemu in zanesljivemu delovanju sistema ter povezovanju pametnih energetskih sistemov, v zvezi z otoki in otoškimi sistemi pa podpora inovativnim in drugim rešitvam, ki vključujejo vsaj dve državi članici in znatno prispevajo k doseganju energetskih in podnebnih ciljev Unije za leto 2030 in njenega cilja podnebne nevtralnosti do leta 2050, ter znatno prispevanje k trajnostnosti otoškega energetskega sistema in sistema Unije.
  Zadevne države članice: Belgija, Češka, Danska, Nemčija, Irska, Španija, Francija, Italija, Luksemburg, Malta, Nizozemska, Avstrija in Portugalska. |
| --- | --- |

(9)

Elektrolizatorji: podpora uvajanju aplikacij za pretvorbo elektrike v plin, katerih cilj je omogočiti zmanjšanje emisij toplogrednih plinov in prispevati k varnemu, učinkovitemu in zanesljivemu delovanju sistema ter povezovanju pametnih energetskih sistemov, v zvezi z otoki in otoškimi sistemi pa podpora inovativnim in drugim rešitvam, ki vključujejo vsaj dve državi članici in znatno prispevajo k doseganju energetskih in podnebnih ciljev Unije za leto 2030 in njenega cilja podnebne nevtralnosti do leta 2050, ter znatno prispevanje k trajnostnosti otoškega energetskega sistema in sistema Unije.

Zadevne države članice: Belgija, Češka, Danska, Nemčija, Irska, Španija, Francija, Italija, Luksemburg, Malta, Nizozemska, Avstrija in Portugalska.

| (10) | Povezave vodika v vzhodni srednji in jugovzhodni Evropi: infrastruktura za vodik in sprememba namena plinske infrastrukture, ki omogoča vzpostavitev integriranega nosilnega prenosnega omrežja za vodik, ki neposredno ali posredno (prek povezave s tretjo državo) povezuje države v regiji in ustreza njihovim posebnim potrebam po infrastrukturi za vodik, ki je podlaga za vzpostavitev vseevropskega transportnega omrežja za vodik, v zvezi z otoki in otoškimi sistemi pa zmanjšuje energetske osamitve, podpira inovativne in druge rešitve, ki vključujejo vsaj dve državi članici in znatno prispevajo k doseganju energetskih in podnebnih ciljev Unije za leto 2030 in njenega cilja podnebne nevtralnosti do leta 2050, ter znatno prispeva k trajnostnosti otoškega energetskega sistema in sistema Unije.
  Elektrolizatorji: podpora uvajanju aplikacij za pretvorbo elektrike v plin, katerih cilj je omogočiti zmanjšanje emisij toplogrednih plinov in prispevati k varnemu, učinkovitemu in zanesljivemu delovanju sistema ter povezovanju pametnih energetskih sistemov, v zvezi z otoki in otoškimi sistemi pa podpora inovativnim in drugim rešitvam, ki vključujejo vsaj dve državi članici in znatno prispevajo k doseganju energetskih in podnebnih ciljev Unije za leto 2030 in njenega cilja podnebne nevtralnosti do leta 2050, ter znatno prispevanje k trajnostnosti otoškega energetskega sistema in sistema Unije.
  Zadevne države članice: Bolgarija, Češka, Nemčija, Grčija, Hrvaška, Italija, Ciper, Madžarska, Avstrija, Poljska, Romunija, Slovenija in Slovaška. |
| --- | --- |

(10)

Elektrolizatorji: podpora uvajanju aplikacij za pretvorbo elektrike v plin, katerih cilj je omogočiti zmanjšanje emisij toplogrednih plinov in prispevati k varnemu, učinkovitemu in zanesljivemu delovanju sistema ter povezovanju pametnih energetskih sistemov, v zvezi z otoki in otoškimi sistemi pa podpora inovativnim in drugim rešitvam, ki vključujejo vsaj dve državi članici in znatno prispevajo k doseganju energetskih in podnebnih ciljev Unije za leto 2030 in njenega cilja podnebne nevtralnosti do leta 2050, ter znatno prispevanje k trajnostnosti otoškega energetskega sistema in sistema Unije.

Zadevne države članice: Bolgarija, Češka, Nemčija, Grčija, Hrvaška, Italija, Ciper, Madžarska, Avstrija, Poljska, Romunija, Slovenija in Slovaška.

| (11) | Načrt povezovanja na baltskem energetskem trgu na področju vodika: infrastruktura za vodik in sprememba namena plinske infrastrukture, ki omogoča vzpostavitev integriranega nosilnega prenosnega omrežja za vodik, ki neposredno ali posredno (prek povezave s tretjo državo) povezuje države v regiji in ustreza njihovim posebnim potrebam po infrastrukturi za vodik, ki je podlaga za vzpostavitev vseevropskega transportnega omrežja za vodik, v zvezi z otoki in otoškimi sistemi pa zmanjšuje energetske osamitve, podpira inovativne in druge rešitve, ki vključujejo vsaj dve državi članici in znatno prispevajo k doseganju energetskih in podnebnih ciljev Unije za leto 2030 in njenega cilja podnebne nevtralnosti do leta 2050, ter znatno prispeva k trajnostnosti otoškega energetskega sistema in sistema Unije.
  Elektrolizatorji: podpora uvajanju aplikacij za pretvorbo elektrike v plin, katerih cilj je omogočiti zmanjšanje emisij toplogrednih plinov in prispevati k varnemu, učinkovitemu in zanesljivemu delovanju sistema ter povezovanju pametnih energetskih sistemov, v zvezi z otoki in otoškimi sistemi pa podpora inovativnim in drugim rešitvam, ki vključujejo vsaj dve državi članici in znatno prispevajo k doseganju energetskih in podnebnih ciljev Unije za leto 2030 in njenega cilja podnebne nevtralnosti do leta 2050, ter znatno prispevanje k trajnostnosti otoškega energetskega sistema in sistema Unije.
  Zadevne države članice: Danska, Nemčija, Estonija, Latvija, Litva, Poljska, Finska in Švedska. |
| --- | --- |

(11)

Elektrolizatorji: podpora uvajanju aplikacij za pretvorbo elektrike v plin, katerih cilj je omogočiti zmanjšanje emisij toplogrednih plinov in prispevati k varnemu, učinkovitemu in zanesljivemu delovanju sistema ter povezovanju pametnih energetskih sistemov, v zvezi z otoki in otoškimi sistemi pa podpora inovativnim in drugim rešitvam, ki vključujejo vsaj dve državi članici in znatno prispevajo k doseganju energetskih in podnebnih ciljev Unije za leto 2030 in njenega cilja podnebne nevtralnosti do leta 2050, ter znatno prispevanje k trajnostnosti otoškega energetskega sistema in sistema Unije.

Zadevne države članice: Danska, Nemčija, Estonija, Latvija, Litva, Poljska, Finska in Švedska.

4.   PREDNOSTNA TEMATSKA PODROČJA

| (12) | Uvajanje pametnih omrežij električne energije: sprejetje tehnologij pametnih omrežij v Uniji za učinkovito združevanje ravnanja in ukrepov vseh uporabnikov, priključenih na električno omrežje, zlasti proizvajanje velikih količin električne energije iz obnovljivih ali distribuiranih virov energije ter odziv na povpraševanje potrošnikov, shranjevanje energije, električna vozila in drugi prožni viri, v zvezi z otoki in otoškimi sistemi pa zmanjšanje energetske osamitve, podpora inovativnim in drugim rešitvam, ki vključujejo vsaj dve državi članici in znatno prispevajo k doseganju energetskih in podnebnih ciljev Unije za leto 2030 in njenega cilja podnebne nevtralnosti do leta 2050, ter znatno prispevanje k trajnostnosti otoškega energetskega sistema in sistema Unije.
  Zadevne države članice: vse. |
| --- | --- |

(12)

Zadevne države članice: vse.

| (13) | Čezmejno omrežje za ogljikov dioksid: razvoj transportne infrastrukture za transport in shranjevanje ogljikovega dioksida med državami članicami in sosednjimi tretjimi državami za namene zajemanja in shranjevanja ogljikovega dioksida, zajetega v industrijskih obratih, za trajno geološko shranjevanje, pa tudi za uporabo ogljikovega dioksida za sintetične gorivne pline, z namenom trajne nevtralizacije ogljikovega dioksida.
  Zadevne države članice: vse. |
| --- | --- |

(13)

Zadevne države članice: vse.

| (14) | Pametna plinska omrežja: uvajanje tehnologij pametnih plinskih omrežij po vsej Uniji za učinkovito integracijo različnih virov nizkoogljičnih in zlasti obnovljivih plinov v plinsko omrežje, podpora uvajanju inovativnih in digitalnih rešitev za upravljanje omrežja ter spodbujanje pametnega povezovanja energetskega sektorja in prilagajanja odjema, tudi s tem povezane fizične nadgradnje, če je nepogrešljiva za delovanje opreme in naprav za vključevanje nizkoogljičnih in zlasti obnovljivih plinov.
  Zadevne države članice: vse. |
| --- | --- |

(14)

Zadevne države članice: vse.

---

PRILOGA II

KATEGORIJE ENERGETSKE INFRASTRUKTURE

Kategorije energetske infrastrukture, ki jih je treba oblikovati za izvajanje prednostnih nalog na področju energetske infrastrukture iz Priloge I, so:

| (1) | za električno energijo:






  (a) | nadzemni daljnovodi visoke in najvišje napetosti, ki segajo čez mejo ali so znotraj ozemlja države članice, tudi v izključni ekonomski coni, če so projektirani za napetost 220 kV ali več, ter podzemni in podmorski prenosni kabli, če so projektirani za napetost 150 kV ali več. Za države članice in majhne izdvojene sisteme s skupnim prenosnim sistemom z nižjo napetostjo so ti pragovi napetosti enaki najvišji ravni napetosti v njihovih elektroenergetskih sistemih; |
| --- | --- | --- |

(1)

za električno energijo:

(a)

nadzemni daljnovodi visoke in najvišje napetosti, ki segajo čez mejo ali so znotraj ozemlja države članice, tudi v izključni ekonomski coni, če so projektirani za napetost 220 kV ali več, ter podzemni in podmorski prenosni kabli, če so projektirani za napetost 150 kV ali več. Za države članice in majhne izdvojene sisteme s skupnim prenosnim sistemom z nižjo napetostjo so ti pragovi napetosti enaki najvišji ravni napetosti v njihovih elektroenergetskih sistemih;

| (b) | kakršna koli oprema ali naprava, ki spada v kategorijo energetske infrastrukture iz točke (a) in omogoča prenos električne energije iz priobalnih obnovljivih virov s priobalnih območij proizvodnje (energetska infrastruktura za električno energijo iz priobalnih obnovljivih virov); |
| --- | --- |

(b)

kakršna koli oprema ali naprava, ki spada v kategorijo energetske infrastrukture iz točke (a) in omogoča prenos električne energije iz priobalnih obnovljivih virov s priobalnih območij proizvodnje (energetska infrastruktura za električno energijo iz priobalnih obnovljivih virov);

| (c) | posamezna ali skupna skladišča za stalno ali začasno shranjevanje energije v nadzemni ali podzemni infrastrukturi ali v geoloških skladiščnih lokacijah, če so neposredno povezana z visokonapetostnimi daljnovodi in distribucijskimi vodi, projektiranimi za napetost 110 kV ali več. Za države članice in majhne izdvojene sisteme s skupnim prenosnim sistemom z nižjo napetostjo so ti pragovi napetosti enaki najvišji ravni napetosti v njihovih elektroenergetskih sistemih; |
| --- | --- |

(c)

posamezna ali skupna skladišča za stalno ali začasno shranjevanje energije v nadzemni ali podzemni infrastrukturi ali v geoloških skladiščnih lokacijah, če so neposredno povezana z visokonapetostnimi daljnovodi in distribucijskimi vodi, projektiranimi za napetost 110 kV ali več. Za države članice in majhne izdvojene sisteme s skupnim prenosnim sistemom z nižjo napetostjo so ti pragovi napetosti enaki najvišji ravni napetosti v njihovih elektroenergetskih sistemih;

| (d) | kakršna koli oprema ali naprava, ki je bistvena za varno, zanesljivo in učinkovito delovanje sistemov iz točk (a), (b) in (c), vključno s sistemi zaščite, spremljanja in nadzora na vseh ravneh napetosti in transformatorskimi postajami; |
| --- | --- |

(d)

kakršna koli oprema ali naprava, ki je bistvena za varno, zanesljivo in učinkovito delovanje sistemov iz točk (a), (b) in (c), vključno s sistemi zaščite, spremljanja in nadzora na vseh ravneh napetosti in transformatorskimi postajami;

| (e) | pametna omrežja električne energije: kakršna koli oprema ali naprava, digitalni sistemi in sestavni deli, ki povezujejo informacijske in komunikacijske tehnologije (IKT) prek operativnih digitalnih platform, krmilnih sistemov in tehnologij tipal na prenosni ter srednje- in visokonapetostni distribucijski ravni, katerih cilji so učinkovitejše in bolj inteligentno omrežje za prenos in distribucijo električne energije, večja zmogljivost za vključevanje novih oblik proizvodnje, shranjevanja in porabe energije ter omogočanje novih poslovnih modelov in tržnih struktur, vključno z naložbami v otoke in otoške sisteme za zmanjšanje energetske osamitve, za podporo inovativnim in drugim rešitvam, ki vključujejo vsaj dve državi članici, z znatnim pozitivnim učinkom na energetske in podnebne cilje Unije za leto 2030 in na njen cilj podnebne nevtralnosti do leta 2050 ter za znatno prispevanje k trajnostnosti otoškega energetskega sistema in sistema Unije; |
| --- | --- |

(e)

pametna omrežja električne energije: kakršna koli oprema ali naprava, digitalni sistemi in sestavni deli, ki povezujejo informacijske in komunikacijske tehnologije (IKT) prek operativnih digitalnih platform, krmilnih sistemov in tehnologij tipal na prenosni ter srednje- in visokonapetostni distribucijski ravni, katerih cilji so učinkovitejše in bolj inteligentno omrežje za prenos in distribucijo električne energije, večja zmogljivost za vključevanje novih oblik proizvodnje, shranjevanja in porabe energije ter omogočanje novih poslovnih modelov in tržnih struktur, vključno z naložbami v otoke in otoške sisteme za zmanjšanje energetske osamitve, za podporo inovativnim in drugim rešitvam, ki vključujejo vsaj dve državi članici, z znatnim pozitivnim učinkom na energetske in podnebne cilje Unije za leto 2030 in na njen cilj podnebne nevtralnosti do leta 2050 ter za znatno prispevanje k trajnostnosti otoškega energetskega sistema in sistema Unije;

| (f) | kakršna koli oprema ali naprava, ki spada v kategorijo energetske infrastrukture iz točke (a) in ima dvojno funkcijo: povezovanje in priključitev na priobalno omrežje s priobalnih območij proizvodnje električne energije iz obnovljivih virov v dve ali več držav članic in tretjih držav, ki sodelujejo v projektih s seznama Unije, vključno s podaljšanjem te opreme do prve transformatorske postaje prenosnega sistema na kopnem, ter vso bližnjo priobalno opremo ali naprave, ki so bistvene za varno, zanesljivo in učinkovito delovanje, vključno z zaščitnimi, nadzornimi in krmilnimi sistemi ter potrebnimi transformatorskimi postajami, če zagotavljajo tudi tehnološko interoperabilnost, med drugim združljivost vmesnikov med različnimi tehnologijami (v nadaljnjem besedilu: priobalna omrežja za energijo iz obnovljivih virov); |
| --- | --- |

(f)

kakršna koli oprema ali naprava, ki spada v kategorijo energetske infrastrukture iz točke (a) in ima dvojno funkcijo: povezovanje in priključitev na priobalno omrežje s priobalnih območij proizvodnje električne energije iz obnovljivih virov v dve ali več držav članic in tretjih držav, ki sodelujejo v projektih s seznama Unije, vključno s podaljšanjem te opreme do prve transformatorske postaje prenosnega sistema na kopnem, ter vso bližnjo priobalno opremo ali naprave, ki so bistvene za varno, zanesljivo in učinkovito delovanje, vključno z zaščitnimi, nadzornimi in krmilnimi sistemi ter potrebnimi transformatorskimi postajami, če zagotavljajo tudi tehnološko interoperabilnost, med drugim združljivost vmesnikov med različnimi tehnologijami (v nadaljnjem besedilu: priobalna omrežja za energijo iz obnovljivih virov);

| (2) | za pametna plinska omrežja: katera koli od naslednje opreme ali naprav, katere cilj je omogočiti in olajšati vključevanje raznovrstnih nizkoogljičnih in zlasti obnovljivih plinov, vključno z biometanom ali vodikom, v plinsko omrežje: digitalni sistemi in sestavni deli, ki povezujejo IKT, krmilne sisteme in tehnologije tipal za omogočanje interaktivnega in inteligentnega spremljanja, merjenja, nadzora kakovosti in upravljanja proizvodnje, prenosa, distribucije, shranjevanja in porabe plina v plinskem omrežju. Takšni projekti lahko vključujejo tudi opremo, ki omogoča povratni tok z distribucijske na prenosno raven, vključno s povezanimi fizičnimi nadgradnjami, če so nujne za delovanje opreme in naprav za vključevanje nizkoogljičnih in zlasti obnovljivih plinov; |
| --- | --- |

(2)

za pametna plinska omrežja: katera koli od naslednje opreme ali naprav, katere cilj je omogočiti in olajšati vključevanje raznovrstnih nizkoogljičnih in zlasti obnovljivih plinov, vključno z biometanom ali vodikom, v plinsko omrežje: digitalni sistemi in sestavni deli, ki povezujejo IKT, krmilne sisteme in tehnologije tipal za omogočanje interaktivnega in inteligentnega spremljanja, merjenja, nadzora kakovosti in upravljanja proizvodnje, prenosa, distribucije, shranjevanja in porabe plina v plinskem omrežju. Takšni projekti lahko vključujejo tudi opremo, ki omogoča povratni tok z distribucijske na prenosno raven, vključno s povezanimi fizičnimi nadgradnjami, če so nujne za delovanje opreme in naprav za vključevanje nizkoogljičnih in zlasti obnovljivih plinov;

| (3) | za vodik:






  (a) | večinoma visokotlačni cevovodi za transport vodika, vključno z infrastrukturo za zemeljski plin s spremenjeno namembnostjo, ki omogočajo dostop več uporabnikom omrežja na pregleden in nediskriminatoren način; |
| --- | --- | --- |

(3)

za vodik:

(a)

večinoma visokotlačni cevovodi za transport vodika, vključno z infrastrukturo za zemeljski plin s spremenjeno namembnostjo, ki omogočajo dostop več uporabnikom omrežja na pregleden in nediskriminatoren način;

| (b) | skladišča, povezana z visokotlačnimi cevovodi za vodik iz točke (a); |
| --- | --- |

(b)

skladišča, povezana z visokotlačnimi cevovodi za vodik iz točke (a);

| (c) | objekti za sprejem, shranjevanje in ponovno uplinjanje ali dekomprimiranje utekočinjenega vodika ali vodika, vsebovanega v drugih kemičnih snoveh, z namenom vbrizgavanja vodika v omrežje, kadar je to ustrezno; |
| --- | --- |

(c)

objekti za sprejem, shranjevanje in ponovno uplinjanje ali dekomprimiranje utekočinjenega vodika ali vodika, vsebovanega v drugih kemičnih snoveh, z namenom vbrizgavanja vodika v omrežje, kadar je to ustrezno;

| (d) | kakršna koli oprema ali naprava, ki je bistvenega pomena za varno, zanesljivo in učinkovito delovanje vodikovega sistema ali ki omogoča dvosmerni prenos, vključno s kompresorskimi postajami; |
| --- | --- |

(d)

kakršna koli oprema ali naprava, ki je bistvenega pomena za varno, zanesljivo in učinkovito delovanje vodikovega sistema ali ki omogoča dvosmerni prenos, vključno s kompresorskimi postajami;

| (e) | kakršna koli oprema ali naprava, ki omogoča uporabo vodika ali goriv, pridobljenih iz vodika, v prometnem sektorju v jedrnem omrežju TEN-T, opredeljenem v skladu s poglavjem III Uredbe (EU) št. 1315/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (1). |
| --- | --- |

(e)

kakršna koli oprema ali naprava, ki omogoča uporabo vodika ali goriv, pridobljenih iz vodika, v prometnem sektorju v jedrnem omrežju TEN-T, opredeljenem v skladu s poglavjem III Uredbe (EU) št. 1315/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (1).

Vsa sredstva iz točk (a) do (d) so lahko novogradnje, s spremenjeno namembnostjo iz zemeljskega plina v vodik, ali kombinacija obojega.

| (4) | za elektrolizne obrate:






  (a) | elektrolizatorji, katerih:






  (i) | moč je najmanj 50 MW, ki jo zagotavlja en sam elektrolizator ali več elektrolizatorjev, ki so del enega samega, usklajenega projekta; |
| --- | --- | --- | --- |

(4)

za elektrolizne obrate:

(a)

elektrolizatorji, katerih:

(i)

moč je najmanj 50 MW, ki jo zagotavlja en sam elektrolizator ali več elektrolizatorjev, ki so del enega samega, usklajenega projekta;

| (ii) | proizvodnja izpolnjuje zahtevo glede prihrankov emisij toplogrednih plinov v življenjskem ciklu v višini 70 % glede na primerjalno fosilno gorivo s 94 g CO2ekv/MJ, kot je določeno v členu 25(2) in Prilogi V k Direktivi (EU) 2018/2001. Prihranki emisij toplogrednih plinov v življenjskem ciklu se izračunajo z uporabo metodologije iz člena 28(5) Direktive (EU) 2018/2001 ali na podlagi standarda ISO 14067 oziroma ISO 14064-1. Emisije toplogrednih plinov v življenjskem ciklu morajo vključevati posredne emisije. Količinsko opredeljeni prihranki emisij toplogrednih plinov v življenjskem ciklu se preverjajo v skladu s členom 30 Direktive (EU) 2018/2001 ali pa jih, kadar je to ustrezno, preverja neodvisna tretja oseba; ter |
| --- | --- |

(ii)

proizvodnja izpolnjuje zahtevo glede prihrankov emisij toplogrednih plinov v življenjskem ciklu v višini 70 % glede na primerjalno fosilno gorivo s 94 g CO2ekv/MJ, kot je določeno v členu 25(2) in Prilogi V k Direktivi (EU) 2018/2001. Prihranki emisij toplogrednih plinov v življenjskem ciklu se izračunajo z uporabo metodologije iz člena 28(5) Direktive (EU) 2018/2001 ali na podlagi standarda ISO 14067 oziroma ISO 14064-1. Emisije toplogrednih plinov v življenjskem ciklu morajo vključevati posredne emisije. Količinsko opredeljeni prihranki emisij toplogrednih plinov v življenjskem ciklu se preverjajo v skladu s členom 30 Direktive (EU) 2018/2001 ali pa jih, kadar je to ustrezno, preverja neodvisna tretja oseba; ter

| (iii) | delovanje je povezano z omrežjem, zlasti z vidika splošne prožnosti sistema in splošne sistemske učinkovitosti elektroenergetskih in vodikovih omrežij; |
| --- | --- |

(iii)

delovanje je povezano z omrežjem, zlasti z vidika splošne prožnosti sistema in splošne sistemske učinkovitosti elektroenergetskih in vodikovih omrežij;

| (b) | povezana oprema, vključno s priključkom plinovoda v omrežje; |
| --- | --- |

(b)

povezana oprema, vključno s priključkom plinovoda v omrežje;

| (5) | za ogljikov dioksid:






  (a) | namenski cevovodi, razen pridobivalnega cevovodnega omrežja, za transport ogljikovega dioksida iz več virov za namene trajnega geološkega shranjevanja ogljikovega dioksida na podlagi Direktive 2009/31/ES; |
| --- | --- | --- |

(5)

za ogljikov dioksid:

(a)

namenski cevovodi, razen pridobivalnega cevovodnega omrežja, za transport ogljikovega dioksida iz več virov za namene trajnega geološkega shranjevanja ogljikovega dioksida na podlagi Direktive 2009/31/ES;

| (b) | fiksne naprave za utekočinjanje, varovalno shranjevanje in pretvornike ogljikovega dioksida za nadaljnji transport po cevovodih in z namenskimi načini prevoza, kot so ladja, barža, tovornjak in vlak; |
| --- | --- |

(b)

fiksne naprave za utekočinjanje, varovalno shranjevanje in pretvornike ogljikovega dioksida za nadaljnji transport po cevovodih in z namenskimi načini prevoza, kot so ladja, barža, tovornjak in vlak;

| (c) | brez poseganja v kakršno koli prepoved geološkega shranjevanja ogljikovega dioksida v državi članici, površinske naprave in naprave za vbrizgavanje, povezane z infrastrukturo v geološki formaciji, ki se v skladu z Direktivo 2009/31/ES uporablja za trajno geološko shranjevanje ogljikovega dioksida, kadar ne vključujejo uporabe ogljikovega dioksida za okrepljeno pridobivanje ogljikovodikov in so potrebne za čezmejni transport in shranjevanje ogljikovega dioksida; |
| --- | --- |

(c)

brez poseganja v kakršno koli prepoved geološkega shranjevanja ogljikovega dioksida v državi članici, površinske naprave in naprave za vbrizgavanje, povezane z infrastrukturo v geološki formaciji, ki se v skladu z Direktivo 2009/31/ES uporablja za trajno geološko shranjevanje ogljikovega dioksida, kadar ne vključujejo uporabe ogljikovega dioksida za okrepljeno pridobivanje ogljikovodikov in so potrebne za čezmejni transport in shranjevanje ogljikovega dioksida;

| (d) | kakršna koli oprema ali naprava, ki je bistvenega pomena za pravilno, zanesljivo in učinkovito delovanje zadevnega sistema, vključno s sistemi zaščite, spremljanja in krmiljenja. |
| --- | --- |

(d)

kakršna koli oprema ali naprava, ki je bistvenega pomena za pravilno, zanesljivo in učinkovito delovanje zadevnega sistema, vključno s sistemi zaščite, spremljanja in krmiljenja.

---

(1)  Uredba (EU) št. 1315/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 o smernicah Unije za razvoj vseevropskega prometnega omrežja in razveljavitvi Sklepa št. 661/2010/EU (UL L 348, 20.12.2013, str. 1).

---

PRILOGA III

REGIONALNI SEZNAMI PROJEKTOV

1.   PRAVILA ZA SKUPINE

| (1) | V primeru energetske infrastrukture, ki spada v pristojnost nacionalnih regulativnih organov, je posamezna skupina sestavljena iz predstavnikov držav članic, nacionalnih regulativnih organov, operaterjev prenosnih sistemov ter tudi iz Komisije, Agencije, organizacije operaterjev distribucijskih sistemov v EU in ENTSO za električno energijo ali ENTSO za plin.
  Za druge kategorije energetske infrastrukture je posamezna skupina sestavljena iz Komisije in predstavnikov držav članic, predlagateljev projektov, na katere se nanaša vsaka od zadevnih prednostnih nalog, določenih v Prilogi I. |
| --- | --- |

(1)

Za druge kategorije energetske infrastrukture je posamezna skupina sestavljena iz Komisije in predstavnikov držav članic, predlagateljev projektov, na katere se nanaša vsaka od zadevnih prednostnih nalog, določenih v Prilogi I.

| (2) | Odvisno od števila projektov, ki kandidirajo za seznam Unije, vrzeli v regionalni infrastrukturi in razvoja trga, se lahko skupine in organi odločanja skupin po potrebi razdelijo, združijo ali sestanejo v različnih sestavah, da bi razpravljali o zadevah, ki so skupne vsem skupinam ali se nanašajo izključno na določene regije. Te zadeve lahko vključujejo vprašanja, pomembna za medregionalno usklajenost, ali število predlaganih projektov, vključenih v osnutke regionalnih seznamov, pri katerih obstaja tveganje, da bodo postali neobvladljivi. |
| --- | --- |

(2)

| (3) | Vsaka skupina organizira svoje delo v skladu s prizadevanji za regionalno sodelovanje na podlagi člena 12 Uredbe (ES) št. 715/2009, člena 34 Uredbe (EU) 2019/943, člena 7 Direktive 2009/73/ES in člena 61 Direktive (EU) 2019/944 ter drugih obstoječih struktur regionalnega sodelovanja. |
| --- | --- |

(3)

| (4) | Vsaka skupina, če je to ustrezno za izvajanje ustreznih prednostnih koridorjev in območij energetske infrastrukture iz Priloge I, povabi predlagatelje projekta, ki bi lahko bili upravičeni do uvrstitve med projekte skupnega interesa, ter predstavnike nacionalnih uprav, regulativnih organov, civilne družbe in operaterje prenosnih sistemov iz tretjih držav. Odločitev o povabilu predstavnikov tretjih držav se sprejme soglasno. |
| --- | --- |

(4)

| (5) | Za prednostne koridorje energetske infrastrukture iz oddelka 2 Priloge I vsaka skupina povabi predstavnike neobalnih držav članic, pristojnih organov, nacionalnih regulativnih organov in upravljavcev prenosnih omrežij, kot je ustrezno. |
| --- | --- |

(5)

| (6) | Vsaka skupina, kot je ustrezno, povabi organizacije, ki zastopajo ustrezne deležnike, vključno s tistimi iz tretjih držav, in po potrebi neposredno deležnike, vključno s proizvajalci, operaterji distribucijskih sistemov, dobavitelji, odjemalci, lokalnimi prebivalci in okoljevarstvenimi organizacijami s sedežem v Uniji, da bi delili svoje specifično strokovno znanje. Vsaka skupina organizira razprave ali posvetovanja, kadar je to potrebno za izvajanje njenih nalog. |
| --- | --- |

(6)

| (7) | V zvezi s sestanki skupin Komisija na platformi, ki je dostopna deležnikom, objavi interna pravila, posodobljen seznam organizacij članic, redno posodobljene informacije o napredku pri delu, dnevne rede in zapisnike sestankov, če so na voljo. Posvetovanja organov odločanja skupin in razvrstitev projektov v skladu s členom 4(5) so zaupni. Vse odločitve v zvezi z delovanjem in delom regionalnih skupin države članice in Komisija sprejemajo soglasno. |
| --- | --- |

(7)

| (8) | Komisija, Agencija in skupine si prizadevajo za usklajenost med skupinami. Zato Komisija in Agencija zagotavljata, kadar je to ustrezno, izmenjavo informacij med zadevnimi skupinami o vsem delu, ki je v medregionalnem interesu. |
| --- | --- |

(8)

| (9) | Sodelovanje nacionalnih regulativnih organov in Agencije v skupinah ne sme ogroziti izpolnjevanja njihovih ciljev in dolžnosti po tej uredbi ali po Uredbi (EU) 2019/942, členih 40 in 41 Direktive 2009/73/ES in členih 58, 59 in 60 Direktive (EU) 2019/944. |
| --- | --- |

(9)

2.   POSTOPEK ZA SESTAVO REGIONALNIH SEZNAMOV

| (1) | Predlagatelji projekta, ki bi lahko bil upravičen do uvrstitve med projekte s seznama Unije, ki želijo pridobiti ta status, predložijo skupini vlogo za izbiro projekta s seznama Unije, ki vključuje:






  (a) | oceno njihovih projektov z vidika njihovega prispevka k izvajanju prednostnih nalog iz Priloge I, |
| --- | --- | --- |

(1)

(a)

oceno njihovih projektov z vidika njihovega prispevka k izvajanju prednostnih nalog iz Priloge I,

| (b) | navedbo ustrezne kategorije projekta iz Priloge II, |
| --- | --- |

(b)

navedbo ustrezne kategorije projekta iz Priloge II,

| (c) | analizo izpolnjevanja ustreznih meril, določeno v členu 4, |
| --- | --- |

(c)

analizo izpolnjevanja ustreznih meril, določeno v členu 4,

| (d) | za projekte, ki so dovolj zreli, analizo njihovih stroškov in koristi v skladu z metodologijami, ki jih je na podlagi člena 11 pripravila Agencija, |
| --- | --- |

(d)

za projekte, ki so dovolj zreli, analizo njihovih stroškov in koristi v skladu z metodologijami, ki jih je na podlagi člena 11 pripravila Agencija,

| (e) | za projekte vzajemnega interesa pisma podpore vlad neposredno prizadetih držav, v katerih izražajo svojo podporo projektu, ali druge nezavezujoče sporazume, |
| --- | --- |

(e)

za projekte vzajemnega interesa pisma podpore vlad neposredno prizadetih držav, v katerih izražajo svojo podporo projektu, ali druge nezavezujoče sporazume,

| (f) | katere koli druge informacije, ki so potrebne za oceno projekta. |
| --- | --- |

(f)

katere koli druge informacije, ki so potrebne za oceno projekta.

| (2) | Vsi prejemniki zagotavljajo tajnost poslovno občutljivih informacij. |
| --- | --- |

(2)

| (3) | Predlagani projekti skupnega interesa na področju prenosa in skladiščenja električne energije, ki spadajo v kategorije energetske infrastrukture iz točk 1(a), (b), (c), (d) in (f) Priloge II, so projekti, ki so del najnovejšega razpoložljivega desetletnega razvojnega načrta omrežja za električno energijo za celotno Unijo, ki ga je pripravila ENTSO za električno energijo na podlagi člena 30 Uredbe (EU) 2019/943. Predlagani projekti skupnega interesa na področju prenosa in skladiščenja električne energije, ki spadajo v kategorije iz točke 1(b) in (f) Priloge II k tej uredbi, so projekti, ki izhajajo iz razvoja integriranega priobalnega omrežja in okrepitev omrežja iz člena 14(2) te uredbe ter so skladni z njimi. |
| --- | --- |

(3)

| (4) | Od 1. januarja 2024 so predlagani projekti skupnega interesa na področju vodika, ki spadajo v kategorije energetske infrastrukture iz točke 3 Priloge II k tej uredbi, projekti, ki so del najnovejšega razpoložljivega desetletnega razvojnega načrta omrežja za plin za celotno Unijo, ki ga je pripravila ENTSO za plin na podlagi člena 8 Uredbe (ES) št. 715/2009. |
| --- | --- |

(4)

| (5) | ENTSO za električno energijo in ENTSO za plin do 30. junija 2022 in nato za vsak desetletni razvojni načrt omrežja izdata posodobljene smernice za vključitev projektov v svoj desetletni razvojni načrt omrežja za celotno Unijo iz točk 3 in 4, da se zagotovita enaka obravnava in preglednost postopka. Za vse projekte s seznama Unije, ki je takrat v veljavi, se v smernicah določi poenostavljen postopek vključitve v desetletne razvojne načrte omrežja za celotno Unijo, pri čemer se upoštevajo dokumentacija in podatki, ki so bili že predloženi med prejšnjimi postopki desetletnih razvojnih načrtov omrežja za celotno Unijo, če so že predloženi dokumentacija in podatki še vedno veljavni.
  ENTSO za električno energijo in ENTSO za plin se pred objavo končnih smernic posvetujeta s Komisijo in Agencijo o njunih osnutkih smernic za vključitev projektov v desetletne razvojne načrte omrežja za celotno Unijo ter ustrezno upoštevata njuna priporočila. |
| --- | --- |

(5)

ENTSO za električno energijo in ENTSO za plin se pred objavo končnih smernic posvetujeta s Komisijo in Agencijo o njunih osnutkih smernic za vključitev projektov v desetletne razvojne načrte omrežja za celotno Unijo ter ustrezno upoštevata njuna priporočila.

| (6) | Predlagani projekti za transport in skladiščenje ogljikovega dioksida, ki spadajo v kategorijo energetske infrastrukture iz točke (5) Priloge II, se predstavijo kot del načrta za razvoj čezmejne infrastrukture za transport in skladiščenje ogljikovega dioksida, ki ga razvijeta vsaj dve državi članici, pri čemer jih zadevne države članice ali subjekti, ki jih imenujejo te države članice, predstavijo Komisiji. |
| --- | --- |

(6)

| (7) | ENTSO za električno energijo in ENTSO za plin skupinam podata informacije o tem, kako sta uporabila smernice, da bi ocenila vključitev v desetletne razvojne načrte omrežja za celotno Unijo. |
| --- | --- |

(7)

| (8) | Pri projektih, ki sodijo v njihovo pristojnost, nacionalni regulativni organi in po potrebi Agencija preverijo doslednost uporabe meril in metodologije za analizo stroškov in koristi ter ocenijo njihov čezmejni pomen, po možnosti v okviru regionalnega sodelovanja na podlagi člena 7 Direktive 2009/73/ES in člena 61 Direktive (EU) 2019/944. Svojo oceno predstavijo skupini. Komisija zagotovi, da se merila in metodologije iz člena 4 te uredbe in Priloge IV uporabljajo harmonizirano, da se zagotovi skladnost med regionalnimi skupinami. |
| --- | --- |

(8)

| (9) | Za vse projekte, ki niso zajeti v točki 8 te priloge, Komisija oceni uporabo meril iz člena 4 te uredbe. Komisija upošteva tudi možnosti za prihodnjo razširitev na dodatne države članice. Svojo oceno predstavi skupini. Pri projektih, ki zaprosijo za status projekta vzajemnega interesa, so na predstavitev ocene povabljeni predstavniki tretjih držav in regulativni organi. |
| --- | --- |

(9)

| (10) | Vsaka država članica, s katere ozemljem predlagani projekt ni povezan, lahko pa ima nanjo neto pozitiven učinek ali velik potencialen učinek, na primer na okolje ali delovanje energetske infrastrukture na njenem ozemlju, lahko skupini predstavi svoje pomisleke. |
| --- | --- |

(10)

| (11) | Skupina na zahtevo države članice iz te skupine preuči utemeljene razloge, ki jih država članica na podlagi člena 3(3) poda na zavrnitev projekta na njenem ozemlju. |
| --- | --- |

(11)

| (12) | Skupina razmisli, ali se načelo „energijska učinkovitost na prvem mestu“ uporablja pri ugotavljanju potreb po regionalni infrastrukturi in za vsakega od prijavljenih projektov. Skupina obravnava zlasti rešitve, kot so uravnavanje odjema, rešitve glede ureditve trga, izvajanje digitalnih rešitev in prenova stavb kot prednostne rešitve, kadar so z vidika celotnega sistema ocenjene kot stroškovno učinkovitejše, kot bi bila izgradnja nove infrastrukture na strani dobave. |
| --- | --- |

(12)

| (13) | Skupina se sestane, da bi preučila in razvrstila predlagane projekte na podlagi pregledne ocene projektov, pri tem pa uporabi merila iz člena 4 in upošteva oceno, ki jo podajo regulatorji ali Komisija za projekte, ki ne sodijo v pristojnost nacionalnih regulativnih organov. |
| --- | --- |

(13)

| (14) | Osnutki regionalnih seznamov predlaganih projektov, za katere so pristojni nacionalni regulativni organi, ki jih pripravijo skupine, skupaj z vsemi mnenji iz točke (10) tega oddelka, se predložijo Agenciji šest mesecev pred datumom sprejetja seznama Unije. Agencija oceni osnutke regionalnih seznamov in spremljajoča mnenja v treh mesecih od datuma prejema. Agencija poda mnenje o osnutkih regionalnih seznamov, zlasti o dosledni uporabi meril in analize stroškov in koristi po regijah. Mnenje Agencije se sprejme v skladu s postopkom iz člena 22(5) Uredbe (EU) 2019/942. |
| --- | --- |

(14)

| (15) | Organ odločanja v vsaki skupini v enem mesecu po prejemu mnenja Agencije skladno z določbami iz člena 3(3) sprejme končni regionalni seznam predlaganih projektov, ki temelji na predlogu skupin ter upošteva mnenje Agencije in oceno nacionalnih regulativnih organov, predloženo v skladu s točko 8, ali oceno Komisije za projekte, ki ne sodijo v pristojnost nacionalnih regulativnih organov, predloženo v skladu s točko 9, in nasvet Komisije, namenjen zagotavljanju obvladljivega skupnega števila projektov s seznama Unije, zlasti na mejah, v zvezi s konkurirajočimi ali potencialno konkurirajočimi projekti. Organi odločanja skupin predložijo končne regionalne sezname Komisiji, skupaj z mnenji, kot je navedeno v točki 10. |
| --- | --- |

(15)

| (16) | Kadar na podlagi osnutkov regionalnih seznamov in po upoštevanju mnenja Agencije skupno število predlaganih projektov s seznama Unije presega obvladljivo število, Komisija vsaki zadevni skupini svetuje, naj na regionalni seznam ne vključi projektov, ki jih je zadevna skupina v skladu z razvrstitvijo na podlagi člena 4(5) razvrstila najnižje. |
| --- | --- |

(16)

---

PRILOGA IV

PRAVILA IN KAZALNIKI V ZVEZI Z MERILI ZA PROJEKTE

(1)

| (a) | v primeru prenosa električne energije se s projektom poveča prenosna zmogljivost omrežja ali razpoložljiva zmogljivost za trgovinske tokove na meji te države članice z eno ali več drugimi državami članicami, pri čemer se čezmejna prenosna zmogljivost omrežja na meji te države članice z eno ali več drugimi državami članicami poveča za vsaj 500 megavatov (MW) v primerjavi s stanjem pred začetkom obratovanja projekta, ali pa se s projektom zmanjša energetska osamitev nepovezanih sistemov v eni ali več državah članicah in poveča čezmejna prenosna zmogljivost omrežja na meji med dvema državama članicama za vsaj 200 MW; |
| --- | --- |

(a)

v primeru prenosa električne energije se s projektom poveča prenosna zmogljivost omrežja ali razpoložljiva zmogljivost za trgovinske tokove na meji te države članice z eno ali več drugimi državami članicami, pri čemer se čezmejna prenosna zmogljivost omrežja na meji te države članice z eno ali več drugimi državami članicami poveča za vsaj 500 megavatov (MW) v primerjavi s stanjem pred začetkom obratovanja projekta, ali pa se s projektom zmanjša energetska osamitev nepovezanih sistemov v eni ali več državah članicah in poveča čezmejna prenosna zmogljivost omrežja na meji med dvema državama članicama za vsaj 200 MW;

| (b) | v primeru skladiščenja električne energije projekt zagotavlja vsaj 225 MW nameščene moči in ima skladiščno zmogljivost, ki omogoča neto proizvodnjo električne energije najmanj 250 GW ur letno; |
| --- | --- |

(b)

v primeru skladiščenja električne energije projekt zagotavlja vsaj 225 MW nameščene moči in ima skladiščno zmogljivost, ki omogoča neto proizvodnjo električne energije najmanj 250 GW ur letno;

| (c) | v primeru pametnih omrežij električne energije je projekt namenjen opremi in napravam pri visoki in srednji napetosti in zajema operaterje prenosnih sistemov, operaterje prenosnih in distribucijskih sistemov ali operaterje distribucijskih sistemov iz vsaj dveh držav članic. Projekt lahko vključuje le operaterje distribucijskih sistemov, če so iz vsaj dveh držav članic in če je zagotovljena interoperabilnost. Projekt izpolnjuje vsaj dve od naslednjih meril: vključuje 50 000 uporabnikov, proizvajalcev, odjemalcev ali proizvajalcev-odjemalcev električne energije, zajema območje porabe najmanj 300 GW ur letno, vsaj 20 % porabe električne energije, povezane s projektom, izvira iz nestalnih obnovljivih virov ali zmanjšuje energetsko osamitev nepovezanih sistemov v eni ali več državah članicah. Ni treba, da projekt vključuje skupno fizično mejo. Pri projektih, ki se nanašajo na majhne izdvojene sisteme, kot so opredeljeni v členu 2, točka (42), Direktive (EU) 2019/944, vključno na otokih, so te ravni napetosti enake najvišji ravni napetosti v zadevnem elektroenergetskem sistemu; |
| --- | --- |

(c)

v primeru pametnih omrežij električne energije je projekt namenjen opremi in napravam pri visoki in srednji napetosti in zajema operaterje prenosnih sistemov, operaterje prenosnih in distribucijskih sistemov ali operaterje distribucijskih sistemov iz vsaj dveh držav članic. Projekt lahko vključuje le operaterje distribucijskih sistemov, če so iz vsaj dveh držav članic in če je zagotovljena interoperabilnost. Projekt izpolnjuje vsaj dve od naslednjih meril: vključuje 50 000 uporabnikov, proizvajalcev, odjemalcev ali proizvajalcev-odjemalcev električne energije, zajema območje porabe najmanj 300 GW ur letno, vsaj 20 % porabe električne energije, povezane s projektom, izvira iz nestalnih obnovljivih virov ali zmanjšuje energetsko osamitev nepovezanih sistemov v eni ali več državah članicah. Ni treba, da projekt vključuje skupno fizično mejo. Pri projektih, ki se nanašajo na majhne izdvojene sisteme, kot so opredeljeni v členu 2, točka (42), Direktive (EU) 2019/944, vključno na otokih, so te ravni napetosti enake najvišji ravni napetosti v zadevnem elektroenergetskem sistemu;

| (d) | v primeru prenosa vodika projekt omogoča prenos vodika prek meja zadevnih držav članic ali poveča obstoječo zmogljivost čezmejnega transporta vodika na meji med dvema državama članicama za vsaj 10 % v primerjavi s stanjem pred začetkom obratovanja projekta ter v zadostni meri dokazuje, da gre za bistveni del načrtovanega čezmejnega vodikovega omrežja ter obstajajo zadostni dokazi o obstoječih načrtih in sodelovanju s sosednjimi državami in operaterji omrežij, ali je za projekte, ki zmanjšujejo energetsko osamitev nepovezanih sistemov v eni ali več državah članicah, cilj projekta neposredno ali posredno oskrbovati vsaj dve državi članici; |
| --- | --- |

(d)

v primeru prenosa vodika projekt omogoča prenos vodika prek meja zadevnih držav članic ali poveča obstoječo zmogljivost čezmejnega transporta vodika na meji med dvema državama članicama za vsaj 10 % v primerjavi s stanjem pred začetkom obratovanja projekta ter v zadostni meri dokazuje, da gre za bistveni del načrtovanega čezmejnega vodikovega omrežja ter obstajajo zadostni dokazi o obstoječih načrtih in sodelovanju s sosednjimi državami in operaterji omrežij, ali je za projekte, ki zmanjšujejo energetsko osamitev nepovezanih sistemov v eni ali več državah članicah, cilj projekta neposredno ali posredno oskrbovati vsaj dve državi članici;

| (e) | v primeru objektov za shranjevanje ali sprejem vodika iz točke (3) Priloge II je cilj projekta neposredno ali posredno oskrbovati najmanj dve državi članici; |
| --- | --- |

(e)

v primeru objektov za shranjevanje ali sprejem vodika iz točke (3) Priloge II je cilj projekta neposredno ali posredno oskrbovati najmanj dve državi članici;

| (f) | v primeru elektrolizatorjev, projekt zagotavlja najmanj 50 MW nameščene moči, ki jo zagotavlja en sam elektrolizator ali sklop elektrolizatorjev, ki tvorijo enoten, usklajen projekt in neposredno ali posredno koristi vsaj dvema državama članicama, zlasti pa, kar zadeva projekte na otokih in otoških sistemih, podpira inovativne in druge rešitve, ki vključujejo vsaj dve državi članici in znatno pozitivno prispevajo k energetskim in podnebnim ciljem Unije za leto 2030 ter na njenemu cilju podnebne nevtralnosti do leta 2050, ter znatno prispeva k trajnosti otoškega energetskega sistema in sistema Unije; |
| --- | --- |

(f)

v primeru elektrolizatorjev, projekt zagotavlja najmanj 50 MW nameščene moči, ki jo zagotavlja en sam elektrolizator ali sklop elektrolizatorjev, ki tvorijo enoten, usklajen projekt in neposredno ali posredno koristi vsaj dvema državama članicama, zlasti pa, kar zadeva projekte na otokih in otoških sistemih, podpira inovativne in druge rešitve, ki vključujejo vsaj dve državi članici in znatno pozitivno prispevajo k energetskim in podnebnim ciljem Unije za leto 2030 ter na njenemu cilju podnebne nevtralnosti do leta 2050, ter znatno prispeva k trajnosti otoškega energetskega sistema in sistema Unije;

| (g) | v primeru pametnih plinskih omrežij projekt vključuje operaterje prenosnih sistemov, operaterje prenosnih in distribucijskih sistemov ali operaterje distribucijskih sistemov iz vsaj dveh držav članic. Operaterji distribucijskih sistemov so lahko vključeni le s podporo operaterjev prenosnih sistemov iz vsaj dveh držav članic, ki so tesno povezani s projektom in zagotavljajo interoperabilnost; |
| --- | --- |

(g)

v primeru pametnih plinskih omrežij projekt vključuje operaterje prenosnih sistemov, operaterje prenosnih in distribucijskih sistemov ali operaterje distribucijskih sistemov iz vsaj dveh držav članic. Operaterji distribucijskih sistemov so lahko vključeni le s podporo operaterjev prenosnih sistemov iz vsaj dveh držav članic, ki so tesno povezani s projektom in zagotavljajo interoperabilnost;

| (h) | v primeru prenosa električne energije iz priobalnih obnovljivih virov je projekt zasnovan za prenos električne energije iz priobalnih območij proizvodnje z zmogljivostjo najmanj 500 MW in omogoča prenos električne energije v kopensko omrežje določene države članice, s čimer se poveča količina električne energije iz obnovljivih virov, ki je na voljo na notranjem trgu. Projekt se razvije na območjih z nizko stopnjo električne energije iz priobalnih obnovljivih virov in izkazuje znaten pozitiven učinek na energetske in podnebne cilje Unije za leto 2030 in njen cilj podnebne nevtralnosti do leta 2050 ter znatno prispeva k trajnosti energetskega sistema in povezovanju trgov, ne da bi pri tem oviral čezmejne zmogljivosti in pretok; |
| --- | --- |

(h)

v primeru prenosa električne energije iz priobalnih obnovljivih virov je projekt zasnovan za prenos električne energije iz priobalnih območij proizvodnje z zmogljivostjo najmanj 500 MW in omogoča prenos električne energije v kopensko omrežje določene države članice, s čimer se poveča količina električne energije iz obnovljivih virov, ki je na voljo na notranjem trgu. Projekt se razvije na območjih z nizko stopnjo električne energije iz priobalnih obnovljivih virov in izkazuje znaten pozitiven učinek na energetske in podnebne cilje Unije za leto 2030 in njen cilj podnebne nevtralnosti do leta 2050 ter znatno prispeva k trajnosti energetskega sistema in povezovanju trgov, ne da bi pri tem oviral čezmejne zmogljivosti in pretok;

| (i) | v primeru projektov v zvezi z ogljikovim dioksidom se projekt uporablja za transport in, kadar je ustrezno, shranjevanje antropogenega ogljikovega dioksida, ki izvira iz vsaj dveh držav članic. |
| --- | --- |

(i)

v primeru projektov v zvezi z ogljikovim dioksidom se projekt uporablja za transport in, kadar je ustrezno, shranjevanje antropogenega ogljikovega dioksida, ki izvira iz vsaj dveh držav članic.

(2)

| (a) | v primeru projektov vzajemnega interesa v kategoriji iz točke 1(a) in (f) Priloge II projekt poveča prenosno zmogljivost omrežja ali razpoložljivo zmogljivost za komercialne tokove na meji te države članice z eno ali več tretjimi državami in na podlagi posebnih meril iz člena 4(3) prinaša znatne neposredne ali posredne (prek povezave s tretjo državo) koristi za celotno Unijo. Izračun koristi za države članice opravi in objavi ENTSO za električno energijo v okviru desetletnega razvojnega načrta omrežja za celotno Unijo; |
| --- | --- |

(a)

v primeru projektov vzajemnega interesa v kategoriji iz točke 1(a) in (f) Priloge II projekt poveča prenosno zmogljivost omrežja ali razpoložljivo zmogljivost za komercialne tokove na meji te države članice z eno ali več tretjimi državami in na podlagi posebnih meril iz člena 4(3) prinaša znatne neposredne ali posredne (prek povezave s tretjo državo) koristi za celotno Unijo. Izračun koristi za države članice opravi in objavi ENTSO za električno energijo v okviru desetletnega razvojnega načrta omrežja za celotno Unijo;

| (b) | v primeru projektov vzajemnega interesa v kategoriji iz točke 3 Priloge II projekt na področju vodika omogoča prenos vodika čez mejo države članice z eno ali več tretjimi državami in na podlagi posebnih meril iz člena 4(3) dokazano prinaša znatne neposredne ali posredne (prek povezave s tretjo državo) koristi za celotno Unijo. Izračun koristi za države članice opravi in objavi ENTSO za plin v okviru desetletnega razvojnega načrta omrežja za celotno Unijo; |
| --- | --- |

(b)

v primeru projektov vzajemnega interesa v kategoriji iz točke 3 Priloge II projekt na področju vodika omogoča prenos vodika čez mejo države članice z eno ali več tretjimi državami in na podlagi posebnih meril iz člena 4(3) dokazano prinaša znatne neposredne ali posredne (prek povezave s tretjo državo) koristi za celotno Unijo. Izračun koristi za države članice opravi in objavi ENTSO za plin v okviru desetletnega razvojnega načrta omrežja za celotno Unijo;

| (c) | v primeru projektov vzajemnega interesa v kategoriji iz točke 5 Priloge II se lahko projekt uporabi za transport in shranjevanje antropogenega ogljikovega dioksida med vsaj dvema državama članicama in tretjo državo. |
| --- | --- |

(c)

v primeru projektov vzajemnega interesa v kategoriji iz točke 5 Priloge II se lahko projekt uporabi za transport in shranjevanje antropogenega ogljikovega dioksida med vsaj dvema državama članicama in tretjo državo.

(3)

| (a) | prenos električne energije iz obnovljivih virov v večja središča porabe in shranjevanja se izmeri v skladu z analizo, izvedeno v okviru najnovejšega razpoložljivega desetletnega razvojnega načrta omrežja za električno energijo za celotno Unijo, zlasti tako, da se:






  (i) | za prenos električne energije ocenijo proizvodne zmogljivosti iz obnovljivih virov energije (glede na tehnologijo, v MW), ki so povezane in se prenašajo zaradi projekta, v primerjavi s skupnimi načrtovanimi proizvodnimi zmogljivostmi iz teh vrst obnovljivih virov energije v zadevni državi članici leta 2030 glede na nacionalne energetske in podnebne načrte, ki so jih države članice predložile v skladu z Uredbo (EU) 2018/1999; |
| --- | --- | --- |

(a)

prenos električne energije iz obnovljivih virov v večja središča porabe in shranjevanja se izmeri v skladu z analizo, izvedeno v okviru najnovejšega razpoložljivega desetletnega razvojnega načrta omrežja za električno energijo za celotno Unijo, zlasti tako, da se:

(i)

za prenos električne energije ocenijo proizvodne zmogljivosti iz obnovljivih virov energije (glede na tehnologijo, v MW), ki so povezane in se prenašajo zaradi projekta, v primerjavi s skupnimi načrtovanimi proizvodnimi zmogljivostmi iz teh vrst obnovljivih virov energije v zadevni državi članici leta 2030 glede na nacionalne energetske in podnebne načrte, ki so jih države članice predložile v skladu z Uredbo (EU) 2018/1999;

| (ii) | ali za skladiščenje energije primerjajo nove zmogljivosti, zagotovljene s projektom, s skupno obstoječo zmogljivostjo za enako tehnologijo skladiščenja na območju analize iz Priloge V; |
| --- | --- |

(ii)

ali za skladiščenje energije primerjajo nove zmogljivosti, zagotovljene s projektom, s skupno obstoječo zmogljivostjo za enako tehnologijo skladiščenja na območju analize iz Priloge V;

| (b) | povezovanje trgov, konkurenčnost in prožnost sistema se izmerijo v skladu z analizo, izvedeno v okviru najnovejšega razpoložljivega desetletnega razvojnega načrta omrežja za električno energijo za celotno Unijo, zlasti tako, da se:






  (i) | za čezmejne projekte in tudi projekte ponovnega vlaganja izračuna učinek na prenosno zmogljivost omrežja v obeh smereh pretoka energije, izmerjen glede na moč (v MW), in njihov prispevek k doseganju minimalne ciljne povezovalne zmogljivosti v višini 15 %, ter za projekte s pomembnim čezmejnim učinkom učinek na prenosno zmogljivost omrežja na mejah med zadevnimi državami članicami, med zadevnimi državami članicami in tretjimi državami ali v zadevnih državah članicah ter na uravnoteženje ponudbe in povpraševanja ter na delovanje omrežja v zadevnih državah članicah, |
| --- | --- | --- |

(b)

povezovanje trgov, konkurenčnost in prožnost sistema se izmerijo v skladu z analizo, izvedeno v okviru najnovejšega razpoložljivega desetletnega razvojnega načrta omrežja za električno energijo za celotno Unijo, zlasti tako, da se:

(i)

za čezmejne projekte in tudi projekte ponovnega vlaganja izračuna učinek na prenosno zmogljivost omrežja v obeh smereh pretoka energije, izmerjen glede na moč (v MW), in njihov prispevek k doseganju minimalne ciljne povezovalne zmogljivosti v višini 15 %, ter za projekte s pomembnim čezmejnim učinkom učinek na prenosno zmogljivost omrežja na mejah med zadevnimi državami članicami, med zadevnimi državami članicami in tretjimi državami ali v zadevnih državah članicah ter na uravnoteženje ponudbe in povpraševanja ter na delovanje omrežja v zadevnih državah članicah,

| (ii) | za območje analize, kot je opredeljeno v Prilogi V, oceni učinek projekta glede stroškov proizvodnje in prenosa ter razvoja in konvergence tržnih cen za celoten energetski sistem v okviru različnih načrtovalnih scenarijev, zlasti ob upoštevanju nastalih sprememb po njihovi pomembnosti; |
| --- | --- |

(ii)

za območje analize, kot je opredeljeno v Prilogi V, oceni učinek projekta glede stroškov proizvodnje in prenosa ter razvoja in konvergence tržnih cen za celoten energetski sistem v okviru različnih načrtovalnih scenarijev, zlasti ob upoštevanju nastalih sprememb po njihovi pomembnosti;

| (c) | zanesljivost oskrbe, interoperabilnost in varno delovanje sistema se izmerijo v skladu z analizo, izvedeno v okviru najnovejšega razpoložljivega desetletnega razvojnega načrta omrežja za električno energijo za celotno Unijo, zlasti z oceno učinka projekta na pričakovano tveganje izpada napajanja za območje analize iz Priloge V glede zadostnosti proizvodnje in prenosa za sklop značilnih obdobij obremenitve, pri čemer se upoštevajo pričakovane spremembe izjemnih vremenskih pojavov, povezanih s podnebjem, ter njihov učinek na odpornost infrastrukture. Kadar je to ustrezno, se izmeri učinek projekta na neodvisen in zanesljiv nadzor delovanja sistema in storitev. |
| --- | --- |

(c)

zanesljivost oskrbe, interoperabilnost in varno delovanje sistema se izmerijo v skladu z analizo, izvedeno v okviru najnovejšega razpoložljivega desetletnega razvojnega načrta omrežja za električno energijo za celotno Unijo, zlasti z oceno učinka projekta na pričakovano tveganje izpada napajanja za območje analize iz Priloge V glede zadostnosti proizvodnje in prenosa za sklop značilnih obdobij obremenitve, pri čemer se upoštevajo pričakovane spremembe izjemnih vremenskih pojavov, povezanih s podnebjem, ter njihov učinek na odpornost infrastrukture. Kadar je to ustrezno, se izmeri učinek projekta na neodvisen in zanesljiv nadzor delovanja sistema in storitev.

(4)

| (a) | stopnja trajnostnosti se izmeri z oceno obsega zmogljivosti omrežij za vključevanje in transport nestalne energije iz obnovljivih virov; |
| --- | --- |

(a)

stopnja trajnostnosti se izmeri z oceno obsega zmogljivosti omrežij za vključevanje in transport nestalne energije iz obnovljivih virov;

| (b) | zanesljivost oskrbe se izmeri z oceno ravni izgub v distribucijskih, prenosnih omrežjih, ali obeh, odstotnega deleža izkoriščenosti (tj. povprečne obremenitve) sestavnih delov omrežja, razpoložljivosti sestavnih delov omrežja (v zvezi z načrtovanim in nenačrtovanim vzdrževanjem) in njenega vpliva na zmogljivost omrežja ter na trajanje in pogostost prekinitev, vključno s podnebno pogojenimi prekinitvami; |
| --- | --- |

(b)

zanesljivost oskrbe se izmeri z oceno ravni izgub v distribucijskih, prenosnih omrežjih, ali obeh, odstotnega deleža izkoriščenosti (tj. povprečne obremenitve) sestavnih delov omrežja, razpoložljivosti sestavnih delov omrežja (v zvezi z načrtovanim in nenačrtovanim vzdrževanjem) in njenega vpliva na zmogljivost omrežja ter na trajanje in pogostost prekinitev, vključno s podnebno pogojenimi prekinitvami;

| (c) | povezovanje trgov se izmeri z oceno uvajanja inovacij v delovanje sistemov, zmanjšanja energetske osamitve in povezovanja ter ravni povezovanja drugih sektorjev in pospeševanja novih poslovnih modelov in tržnih struktur; |
| --- | --- |

(c)

povezovanje trgov se izmeri z oceno uvajanja inovacij v delovanje sistemov, zmanjšanja energetske osamitve in povezovanja ter ravni povezovanja drugih sektorjev in pospeševanja novih poslovnih modelov in tržnih struktur;

| (d) | varnost in prožnost omrežja ter kakovost dobave se izmeri z oceno inovativnega pristopa k prožnosti sistema, kibernetski varnosti, učinkovitem delovanju med ravnema prenosnega in distribucijskega omrežja, sposobnosti vključevanja odziva na odjem, shranjevanja, ukrepov energijske učinkovitosti, stroškovno učinkovite uporabe digitalnih orodij in IKT za namene spremljanja in nadzora, stabilnosti elektroenergetskega sistema ter kakovosti napetosti. |
| --- | --- |

(d)

varnost in prožnost omrežja ter kakovost dobave se izmeri z oceno inovativnega pristopa k prožnosti sistema, kibernetski varnosti, učinkovitem delovanju med ravnema prenosnega in distribucijskega omrežja, sposobnosti vključevanja odziva na odjem, shranjevanja, ukrepov energijske učinkovitosti, stroškovno učinkovite uporabe digitalnih orodij in IKT za namene spremljanja in nadzora, stabilnosti elektroenergetskega sistema ter kakovosti napetosti.

(5)

| (a) | trajnostnost se izmeri kot prispevek projekta k zmanjšanju emisij toplogrednih plinov pri različnih vrstah končne rabe v sektorjih, v katerih je težko zmanjšati emisije, kot sta industrija ali promet; prožnosti in možnosti sezonskega skladiščenja za proizvodnjo električne energije iz obnovljivih virov; ali vključevanju obnovljivega in nizkoogljičnega vodika, da bi upoštevali potrebe trga in spodbujali uporabo obnovljivega vodika. |
| --- | --- |

(a)

trajnostnost se izmeri kot prispevek projekta k zmanjšanju emisij toplogrednih plinov pri različnih vrstah končne rabe v sektorjih, v katerih je težko zmanjšati emisije, kot sta industrija ali promet; prožnosti in možnosti sezonskega skladiščenja za proizvodnjo električne energije iz obnovljivih virov; ali vključevanju obnovljivega in nizkoogljičnega vodika, da bi upoštevali potrebe trga in spodbujali uporabo obnovljivega vodika.

| (b) | povezovanje trgov in interoperabilnost se izmerita tako, da se izračuna dodana vrednost projekta k povezovanju območij trga in konvergenci cen ter k splošni prožnosti sistema; |
| --- | --- |

(b)

povezovanje trgov in interoperabilnost se izmerita tako, da se izračuna dodana vrednost projekta k povezovanju območij trga in konvergenci cen ter k splošni prožnosti sistema;

| (c) | zanesljivost oskrbe in prožnost se izmerita z izračunom dodane vrednosti projekta pri odpornosti, raznolikosti in prožnosti oskrbe z vodikom; |
| --- | --- |

(c)

zanesljivost oskrbe in prožnost se izmerita z izračunom dodane vrednosti projekta pri odpornosti, raznolikosti in prožnosti oskrbe z vodikom;

| (d) | konkurenca se izmeri z oceno prispevka projekta k diverzifikaciji oskrbe, vključno z omogočanjem lažjega dostopa do domačih virov oskrbe z vodikom. |
| --- | --- |

(d)

konkurenca se izmeri z oceno prispevka projekta k diverzifikaciji oskrbe, vključno z omogočanjem lažjega dostopa do domačih virov oskrbe z vodikom.

(6)

| (a) | raven trajnostnosti se izmeri z oceno deleža obnovljivih in nizkoogljičnih plinov, vključenih v plinsko omrežje, ter s tem povezanih prihrankov emisij toplogrednih plinov za popolno razogljičenje sistema in primerno ugotavljanje izgub; |
| --- | --- |

(a)

raven trajnostnosti se izmeri z oceno deleža obnovljivih in nizkoogljičnih plinov, vključenih v plinsko omrežje, ter s tem povezanih prihrankov emisij toplogrednih plinov za popolno razogljičenje sistema in primerno ugotavljanje izgub;

| (b) | kakovost in zanesljivost oskrbe se izmeri z oceno razmerja med zanesljivo razpoložljivo ponudbo plina in koničnim odjemom, deleža uvoza, ki ga nadomeščajo lokalni obnovljivi in nizkoogljični plini, stabilnosti delovanja sistema, trajanja in pogostosti prekinitev na odjemalca; |
| --- | --- |

(b)

kakovost in zanesljivost oskrbe se izmeri z oceno razmerja med zanesljivo razpoložljivo ponudbo plina in koničnim odjemom, deleža uvoza, ki ga nadomeščajo lokalni obnovljivi in nizkoogljični plini, stabilnosti delovanja sistema, trajanja in pogostosti prekinitev na odjemalca;

| (c) | omogočanje storitev prožnosti, kot sta prilagajanje odjema in shranjevanje z olajšanjem pametnega povezovanja energetskega sektorja prek ustvarjanja povezav z drugimi nosilci energije in sektorji, se izmeri z oceno prihrankov stroškov, ki jih omogočajo povezani energetski sektorji in sistemi, kot so sistemi soproizvodnje električne energije in toplote, promet in industrija. |
| --- | --- |

(c)

omogočanje storitev prožnosti, kot sta prilagajanje odjema in shranjevanje z olajšanjem pametnega povezovanja energetskega sektorja prek ustvarjanja povezav z drugimi nosilci energije in sektorji, se izmeri z oceno prihrankov stroškov, ki jih omogočajo povezani energetski sektorji in sistemi, kot so sistemi soproizvodnje električne energije in toplote, promet in industrija.

(7)

| (a) | trajnostnost se izmeri z oceno deleža obnovljivega ali nizkoogljičnega vodika, zlasti iz obnovljivih virov, ki ustreza merilom iz točke 4(a)(ii) Priloge II in je vključen v omrežje, ali s količinsko oceno uporabe sintetičnih goriv takega izvora ter povezanih prihrankov emisij toplogrednih plinov; |
| --- | --- |

(a)

trajnostnost se izmeri z oceno deleža obnovljivega ali nizkoogljičnega vodika, zlasti iz obnovljivih virov, ki ustreza merilom iz točke 4(a)(ii) Priloge II in je vključen v omrežje, ali s količinsko oceno uporabe sintetičnih goriv takega izvora ter povezanih prihrankov emisij toplogrednih plinov;

| (b) | zanesljivost oskrbe se izmeri z oceno njenega prispevka k varnosti, stabilnosti in učinkovitosti delovanja omrežja, vključno z oceno preprečenega omejevanja proizvodnje električne energije iz obnovljivih virov; |
| --- | --- |

(b)

zanesljivost oskrbe se izmeri z oceno njenega prispevka k varnosti, stabilnosti in učinkovitosti delovanja omrežja, vključno z oceno preprečenega omejevanja proizvodnje električne energije iz obnovljivih virov;

| (c) | omogočanje storitev prožnosti, kot sta prilagajanje odjema in shranjevanje z olajšanjem pametnega povezovanja energetskega sektorja prek ustvarjanja povezav z drugimi nosilci energije in energetskimi sektorji, se izmeri z oceno prihrankov stroškov, ki jih omogočajo povezani energetski sektorji in sistemi, kot so plinska, vodikova, električna in toplovodna omrežja, prometni in industrijski sektorji. |
| --- | --- |

(c)

omogočanje storitev prožnosti, kot sta prilagajanje odjema in shranjevanje z olajšanjem pametnega povezovanja energetskega sektorja prek ustvarjanja povezav z drugimi nosilci energije in energetskimi sektorji, se izmeri z oceno prihrankov stroškov, ki jih omogočajo povezani energetski sektorji in sistemi, kot so plinska, vodikova, električna in toplovodna omrežja, prometni in industrijski sektorji.

(8)

| (a) | trajnostnost se izmeri z oceno skupnega pričakovanega zmanjšanja emisij toplogrednih plinov v življenjskem ciklu projekta in odsotnosti alternativnih tehnoloških rešitev, kot so med drugim energijska učinkovitost, elektrifikacija, ki vključuje obnovljive vire, da se doseže raven zmanjšanja emisij toplogrednih plinov, ki bo enaka količini ogljikovega dioksida, ki jo je treba zajeti v povezanih industrijskih obratih s primerljivimi stroški v primerljivem časovnem razporedu, ob upoštevanju emisij toplogrednih plinov iz energije, potrebne za zajemanje, transport in shranjevanje ogljikovega dioksida, kot je ustrezno, ob upoštevanju infrastrukture, vključno z drugimi morebitnimi prihodnjimi uporabami, kadar je to ustrezno; |
| --- | --- |

(a)

trajnostnost se izmeri z oceno skupnega pričakovanega zmanjšanja emisij toplogrednih plinov v življenjskem ciklu projekta in odsotnosti alternativnih tehnoloških rešitev, kot so med drugim energijska učinkovitost, elektrifikacija, ki vključuje obnovljive vire, da se doseže raven zmanjšanja emisij toplogrednih plinov, ki bo enaka količini ogljikovega dioksida, ki jo je treba zajeti v povezanih industrijskih obratih s primerljivimi stroški v primerljivem časovnem razporedu, ob upoštevanju emisij toplogrednih plinov iz energije, potrebne za zajemanje, transport in shranjevanje ogljikovega dioksida, kot je ustrezno, ob upoštevanju infrastrukture, vključno z drugimi morebitnimi prihodnjimi uporabami, kadar je to ustrezno;

| (b) | odpornost in varnost se izmeri z oceno varnosti infrastrukture; |
| --- | --- |

(b)

odpornost in varnost se izmeri z oceno varnosti infrastrukture;

| (c) | blažitev bremen in tveganj za okolje na podlagi trajne nevtralizacije ogljikovega dioksida. |
| --- | --- |

(c)

blažitev bremen in tveganj za okolje na podlagi trajne nevtralizacije ogljikovega dioksida.

---

PRILOGA V

ANALIZA STROŠKOV IN KORISTI CELOTNEGA ENERGETSKEGA SISTEMA

Metodologiji analize stroškov in koristi, ki ju razvijeta ENTSO za električno energijo in ENTSO za plin, sta medsebojno usklajeni in upoštevata sektorske posebnosti. Metodologije za usklajeno in pregledno analizo stroškov in koristi celotnega energetskega sistema za projekte s seznama Unije so enotne za vse kategorije infrastrukture, razen če so upravičena posebna odstopanja. Metodologije obravnavajo stroške v širšem smislu, vključno z zunanjimi učinki, glede na energetske in podnebne cilje Unije za leto 2030 in njen cilj podnebne nevtralnosti do leta 2050, ter so v skladu naslednjimi načeli:

| (1) | območje za analizo posameznega projekta zajema vse države članice in tretje države, na ozemlju katerih se projekt izvaja, vse sosednje države članice in vse ostale države članice, na katere ima projekt pomemben učinek. V ta namen ENTSO za električno energijo in ENTSO za plin sodelujeta z vsemi zadevnimi operaterji sistemov v zadevnih tretjih državah. Pri projektih, ki spadajo v kategorijo energetske infrastrukture iz točke 3 Priloge II, ENTSO za električno energijo in ENTSO za plin sodelujeta s predlagateljem projekta, tudi kadar ta ni operater sistema; |
| --- | --- |

(1)

območje za analizo posameznega projekta zajema vse države članice in tretje države, na ozemlju katerih se projekt izvaja, vse sosednje države članice in vse ostale države članice, na katere ima projekt pomemben učinek. V ta namen ENTSO za električno energijo in ENTSO za plin sodelujeta z vsemi zadevnimi operaterji sistemov v zadevnih tretjih državah. Pri projektih, ki spadajo v kategorijo energetske infrastrukture iz točke 3 Priloge II, ENTSO za električno energijo in ENTSO za plin sodelujeta s predlagateljem projekta, tudi kadar ta ni operater sistema;

| (2) | vsaka analiza stroškov in koristi zajema analize občutljivosti v zvezi z naborom vhodnih podatkov, vključno s stroški proizvodnje in toplogrednih plinov ter pričakovanim razvojem povpraševanja in ponudbe, tudi v zvezi z obnovljivimi viri energije, kar vključuje prožnost obojega, in razpoložljivostjo shranjevanja, v zvezi z datumom začetka uporabe različnih projektov na istem območju analize, vplivi na podnebje in drugimi ustreznimi parametri; |
| --- | --- |

(2)

vsaka analiza stroškov in koristi zajema analize občutljivosti v zvezi z naborom vhodnih podatkov, vključno s stroški proizvodnje in toplogrednih plinov ter pričakovanim razvojem povpraševanja in ponudbe, tudi v zvezi z obnovljivimi viri energije, kar vključuje prožnost obojega, in razpoložljivostjo shranjevanja, v zvezi z datumom začetka uporabe različnih projektov na istem območju analize, vplivi na podnebje in drugimi ustreznimi parametri;

| (3) | z metodologijami se na podlagi ustreznega večsektorskega nabora vhodnih podatkov določi, katera analiza se bo izvedla na podlagi ugotavljanja učinka s posameznim projektom in brez njega, kar vključuje ustrezne odvisnosti z drugimi projekti; |
| --- | --- |

(3)

z metodologijami se na podlagi ustreznega večsektorskega nabora vhodnih podatkov določi, katera analiza se bo izvedla na podlagi ugotavljanja učinka s posameznim projektom in brez njega, kar vključuje ustrezne odvisnosti z drugimi projekti;

| (4) | metodologije dajejo usmeritve za razvoj in uporabo modeliranja omrežja in trga, potrebne za analizo stroškov in koristi. Modeliranje omogoča celovito oceno gospodarskih koristi, vključno s povezovanjem trgov, zanesljivostjo oskrbe in konkurenco ter odpravo energetske osamitve, pa tudi socialnih, okoljskih in podnebnih učinkov, vključno z medsektorskimi učinki. Metodologija je popolnoma pregledna in vključuje podrobnosti o tem, katere posamezne koristi in stroški se izračunajo ter zakaj in kako; |
| --- | --- |

(4)

metodologije dajejo usmeritve za razvoj in uporabo modeliranja omrežja in trga, potrebne za analizo stroškov in koristi. Modeliranje omogoča celovito oceno gospodarskih koristi, vključno s povezovanjem trgov, zanesljivostjo oskrbe in konkurenco ter odpravo energetske osamitve, pa tudi socialnih, okoljskih in podnebnih učinkov, vključno z medsektorskimi učinki. Metodologija je popolnoma pregledna in vključuje podrobnosti o tem, katere posamezne koristi in stroški se izračunajo ter zakaj in kako;

| (5) | metodologije vključujejo in pojasnjujejo, kako se načelo „energijska učinkovitost na prvem mestu“ izvaja v vseh fazah desetletnih razvojnih načrtov omrežja za celotno Unijo; |
| --- | --- |

(5)

metodologije vključujejo in pojasnjujejo, kako se načelo „energijska učinkovitost na prvem mestu“ izvaja v vseh fazah desetletnih razvojnih načrtov omrežja za celotno Unijo;

| (6) | pojasnjujejo, da projekt ne bo oviral razvoja in uvajanja obnovljivih virov energije; |
| --- | --- |

(6)

pojasnjujejo, da projekt ne bo oviral razvoja in uvajanja obnovljivih virov energije;

| (7) | metodologije zagotavljajo, da se določijo države članice, nosilke koristi, na katere ima projekt neto pozitiven učinek, države članice, na katere ima projekt neto negativen učinek, in nosilke stroškov, ki so lahko druge države članice kot tiste, na katerih ozemlju je infrastruktura zgrajena; |
| --- | --- |

(7)

metodologije zagotavljajo, da se določijo države članice, nosilke koristi, na katere ima projekt neto pozitiven učinek, države članice, na katere ima projekt neto negativen učinek, in nosilke stroškov, ki so lahko druge države članice kot tiste, na katerih ozemlju je infrastruktura zgrajena;

| (8) | metodologije upoštevajo vsaj odhodke za naložbe, stroške obratovanja in vzdrževanja ter stroške, ki nastanejo za povezani sistem, v času tehničnega življenjskega cikla celotnega projekta, kot so stroški razgradnje in ravnanja z odpadki, vključno z zunanjimi stroški. Metodologije vsebujejo usmeritve glede diskontnih stopenj, tehnične življenjske dobe in preostale vrednosti, ki se uporabijo za izračune stroškov in koristi. Poleg tega vključujejo obvezno metodologijo za izračun razmerja med koristmi in stroški ter neto sedanje vrednosti, pa tudi razlikovanje koristi glede na stopnjo zanesljivosti njihovih metod ocenjevanja. Upoštevajo se tudi metode za izračun učinkov projektov na podnebje in okolje ter njihov prispevek k energetskim ciljem Unije, kot so vse večja prisotnost obnovljivih virov energije, energijska učinkovitost in cilji povezanosti; |
| --- | --- |

(8)

metodologije upoštevajo vsaj odhodke za naložbe, stroške obratovanja in vzdrževanja ter stroške, ki nastanejo za povezani sistem, v času tehničnega življenjskega cikla celotnega projekta, kot so stroški razgradnje in ravnanja z odpadki, vključno z zunanjimi stroški. Metodologije vsebujejo usmeritve glede diskontnih stopenj, tehnične življenjske dobe in preostale vrednosti, ki se uporabijo za izračune stroškov in koristi. Poleg tega vključujejo obvezno metodologijo za izračun razmerja med koristmi in stroški ter neto sedanje vrednosti, pa tudi razlikovanje koristi glede na stopnjo zanesljivosti njihovih metod ocenjevanja. Upoštevajo se tudi metode za izračun učinkov projektov na podnebje in okolje ter njihov prispevek k energetskim ciljem Unije, kot so vse večja prisotnost obnovljivih virov energije, energijska učinkovitost in cilji povezanosti;

| (9) | metodologije zagotavljajo, da se za vsak projekt ocenijo ukrepi za prilagajanje podnebnim spremembam, ki odsevajo stroške emisij toplogrednih plinov, ter da je ocena zanesljiva in skladna z drugimi politikami Unije, da se omogoči primerjava z drugimi rešitvami, za katere ni potrebna nova infrastruktura. |
| --- | --- |

(9)

metodologije zagotavljajo, da se za vsak projekt ocenijo ukrepi za prilagajanje podnebnim spremembam, ki odsevajo stroške emisij toplogrednih plinov, ter da je ocena zanesljiva in skladna z drugimi politikami Unije, da se omogoči primerjava z drugimi rešitvami, za katere ni potrebna nova infrastruktura.

---

PRILOGA VI

SMERNICE ZA PREGLEDNOST IN SODELOVANJE JAVNOSTI

(1)

| (a) | natančen opis ustrezne zakonodaje, na kateri temeljijo odločbe in mnenja za različne vrste zadevnih projektov skupnega interesa, vključno z okoljskim pravom; |
| --- | --- |

(a)

natančen opis ustrezne zakonodaje, na kateri temeljijo odločbe in mnenja za različne vrste zadevnih projektov skupnega interesa, vključno z okoljskim pravom;

| (b) | seznam ustreznih odločb in mnenj, ki jih je treba pridobiti; |
| --- | --- |

(b)

seznam ustreznih odločb in mnenj, ki jih je treba pridobiti;

| (c) | imena in kontaktni podatki pristojnega organa, drugih zadevnih organov in najpomembnejših deležnikov; |
| --- | --- |

(c)

imena in kontaktni podatki pristojnega organa, drugih zadevnih organov in najpomembnejših deležnikov;

| (d) | potek dela, v katerem je opisana vsaka faza postopka, vključno z okvirnim časovnim razporedom in strnjenim pregledom postopka odločanja za različne vrste zadevnih projektov skupnega interesa; |
| --- | --- |

(d)

potek dela, v katerem je opisana vsaka faza postopka, vključno z okvirnim časovnim razporedom in strnjenim pregledom postopka odločanja za različne vrste zadevnih projektov skupnega interesa;

| (e) | informacije o obsegu, strukturi in ravni podrobnosti dokumentov, ki se priložijo vlogi za odločbo, vključno s kontrolnim seznamom; |
| --- | --- |

(e)

informacije o obsegu, strukturi in ravni podrobnosti dokumentov, ki se priložijo vlogi za odločbo, vključno s kontrolnim seznamom;

| (f) | faze in načini sodelovanja splošne javnosti v postopku. |
| --- | --- |

(f)

faze in načini sodelovanja splošne javnosti v postopku.

| (g) | način, na katerega pristojni organ, drugi zadevni organi in predlagatelj projekta dokažejo, da so bila upoštevana mnenja, izražena v javnem posvetovanju, na primer s prikazom sprememb, ki so bile izvedene pri lokaciji in zasnovi projekta, ali z navedbo razlogov, zakaj takšna mnenja niso bila upoštevana; |
| --- | --- |

(g)

način, na katerega pristojni organ, drugi zadevni organi in predlagatelj projekta dokažejo, da so bila upoštevana mnenja, izražena v javnem posvetovanju, na primer s prikazom sprememb, ki so bile izvedene pri lokaciji in zasnovi projekta, ali z navedbo razlogov, zakaj takšna mnenja niso bila upoštevana;

| (h) | kolikor je mogoče, prevodi vsebine priročnika v vse jezike sosednjih držav članic, ki jih je treba izvesti v sodelovanju s temi sosednjimi državami članicami. |
| --- | --- |

(h)

kolikor je mogoče, prevodi vsebine priročnika v vse jezike sosednjih držav članic, ki jih je treba izvesti v sodelovanju s temi sosednjimi državami članicami.

(2)

| (a) | odločbe in mnenja, ki jih je treba pridobiti; |
| --- | --- |

(a)

odločbe in mnenja, ki jih je treba pridobiti;

| (b) | organi, deležniki in javnost, ki jih postopek zadeva; |
| --- | --- |

(b)

organi, deležniki in javnost, ki jih postopek zadeva;

| (c) | posamezne faze postopka in njihovo trajanje; |
| --- | --- |

(c)

posamezne faze postopka in njihovo trajanje;

| (d) | ključni mejniki, ki jih je treba doseči, in njihovi roki glede na celovito odločbo, ki jo je treba izdati; |
| --- | --- |

(d)

ključni mejniki, ki jih je treba doseči, in njihovi roki glede na celovito odločbo, ki jo je treba izdati;

| (e) | sredstva, ki jih nameravajo za ta postopek uporabiti organi, in morebitna dodatna sredstva, ki bodo potrebna. |
| --- | --- |

(e)

sredstva, ki jih nameravajo za ta postopek uporabiti organi, in morebitna dodatna sredstva, ki bodo potrebna.

(3)

| (a) | deležniki, na katere vpliva projekt skupnega interesa, vključno z ustreznimi nacionalnimi, regionalnimi in lokalnimi organi, lastniki zemljišč in prebivalstvom, ki živi v bližini projekta, splošno javnostjo in njenimi združenji, organizacijami ali skupinami, se podrobno obveščajo in posvetujejo v zgodnji fazi in na vključujoč način, ko je morebitne pomisleke javnosti še mogoče upoštevati, ter na odprt in pregleden način. Kadar je to ustrezno, pristojni organ aktivno podpira dejavnosti, ki jih izvaja predlagatelj projekta; |
| --- | --- |

(a)

deležniki, na katere vpliva projekt skupnega interesa, vključno z ustreznimi nacionalnimi, regionalnimi in lokalnimi organi, lastniki zemljišč in prebivalstvom, ki živi v bližini projekta, splošno javnostjo in njenimi združenji, organizacijami ali skupinami, se podrobno obveščajo in posvetujejo v zgodnji fazi in na vključujoč način, ko je morebitne pomisleke javnosti še mogoče upoštevati, ter na odprt in pregleden način. Kadar je to ustrezno, pristojni organ aktivno podpira dejavnosti, ki jih izvaja predlagatelj projekta;

| (b) | pristojni organi zagotovijo, da so postopki javnega posvetovanja za projekte skupnega interesa združeni, kjer je to mogoče, kar velja tudi za javna posvetovanja, ki jih zahteva nacionalno pravo. Vsako javno posvetovanje zajema vse vsebine, pomembne za posamezno fazo postopka, in nobena vsebina, ki zadeva posamezno fazo postopka, se ne obravnava na več kot enem javnem posvetovanju, vendar pa lahko eno javno posvetovanje poteka na več kot eni zemljepisni lokaciji. Vsebina, ki se obravnava na javnem posvetovanju, mora biti jasno navedena v obvestilu o javnem posvetovanju; |
| --- | --- |

(b)

pristojni organi zagotovijo, da so postopki javnega posvetovanja za projekte skupnega interesa združeni, kjer je to mogoče, kar velja tudi za javna posvetovanja, ki jih zahteva nacionalno pravo. Vsako javno posvetovanje zajema vse vsebine, pomembne za posamezno fazo postopka, in nobena vsebina, ki zadeva posamezno fazo postopka, se ne obravnava na več kot enem javnem posvetovanju, vendar pa lahko eno javno posvetovanje poteka na več kot eni zemljepisni lokaciji. Vsebina, ki se obravnava na javnem posvetovanju, mora biti jasno navedena v obvestilu o javnem posvetovanju;

| (c) | pripombe in ugovore je mogoče predložiti le od začetka javnega posvetovanja do izteka roka; |
| --- | --- |

(c)

pripombe in ugovore je mogoče predložiti le od začetka javnega posvetovanja do izteka roka;

| (d) | predlagatelji projektov zagotovijo, da posvetovanja potekajo v obdobju, ki omogoča odprto in vključujoče sodelovanje javnosti. |
| --- | --- |

(d)

predlagatelji projektov zagotovijo, da posvetovanja potekajo v obdobju, ki omogoča odprto in vključujoče sodelovanje javnosti.

(4)

| (a) | zadevnih in obravnavanih deležnikih; |
| --- | --- |

(a)

zadevnih in obravnavanih deležnikih;

| (b) | predvidenih ukrepih, vključno s predlaganimi splošnimi kraji in datumi namenskih srečanj; |
| --- | --- |

(b)

predvidenih ukrepih, vključno s predlaganimi splošnimi kraji in datumi namenskih srečanj;

| (c) | časovnem razporedu; |
| --- | --- |

(c)

časovnem razporedu;

| (d) | človeških virih, ki so dodeljeni raznim nalogam. |
| --- | --- |

(d)

človeških virih, ki so dodeljeni raznim nalogam.

(5)

| (a) | v elektronski in, kadar je ustrezno, tiskani obliki objavijo informativni prospekt, ki ne sme biti daljši od 15 strani ter na jasen in strnjen način podaja pregled opisa, namena in predhodnega časovnega razporeda izvedbenih faz projekta, pregled nacionalnega načrta za razvoj omrežja, obravnavanih alternativnih tras, vrst in značilnosti pričakovanega učinka, vključno s čezmejnimi ali obmejnimi učinki, ter morebitnih blažilnih ukrepov; tak informativni prospekt se objavi pred začetkom posvetovanja in vsebuje spletne naslove spletnega mesta projekta skupnega interesa iz člena 9(7), platforme za preglednost iz člena 23 in postopkovnega priročnika iz točke 1 te priloge; |
| --- | --- |

(a)

v elektronski in, kadar je ustrezno, tiskani obliki objavijo informativni prospekt, ki ne sme biti daljši od 15 strani ter na jasen in strnjen način podaja pregled opisa, namena in predhodnega časovnega razporeda izvedbenih faz projekta, pregled nacionalnega načrta za razvoj omrežja, obravnavanih alternativnih tras, vrst in značilnosti pričakovanega učinka, vključno s čezmejnimi ali obmejnimi učinki, ter morebitnih blažilnih ukrepov; tak informativni prospekt se objavi pred začetkom posvetovanja in vsebuje spletne naslove spletnega mesta projekta skupnega interesa iz člena 9(7), platforme za preglednost iz člena 23 in postopkovnega priročnika iz točke 1 te priloge;

| (b) | objavijo informacije o posvetovanju na spletni strani projekta skupnega interesa iz člena 9(7), na oglasnih deskah uradov lokalnih uprav in vsaj v enem ali po potrebi dveh lokalnih medijih; |
| --- | --- |

(b)

objavijo informacije o posvetovanju na spletni strani projekta skupnega interesa iz člena 9(7), na oglasnih deskah uradov lokalnih uprav in vsaj v enem ali po potrebi dveh lokalnih medijih;

| (c) | v pisni ali elektronski obliki povabijo zadevne prizadete deležnike, združenja, organizacije in skupine na namenska srečanja, na katerih poteka razprava o pomislekih. |
| --- | --- |

(c)

v pisni ali elektronski obliki povabijo zadevne prizadete deležnike, združenja, organizacije in skupine na namenska srečanja, na katerih poteka razprava o pomislekih.

(6)

| (a) | datum zadnje posodobitve spletnega mesta projekta; |
| --- | --- |

(a)

datum zadnje posodobitve spletnega mesta projekta;

| (b) | prevodi njegove vsebine v vse jezike držav članic, ki jih projekt zadeva ali na katere ima projekt pomemben čezmejni učinek v skladu s točko 1 Priloge IV; |
| --- | --- |

(b)

prevodi njegove vsebine v vse jezike držav članic, ki jih projekt zadeva ali na katere ima projekt pomemben čezmejni učinek v skladu s točko 1 Priloge IV;

| (c) | informativni prospekt iz točke 5, posodobljen z najnovejšimi podatki o projektu; |
| --- | --- |

(c)

informativni prospekt iz točke 5, posodobljen z najnovejšimi podatki o projektu;

| (d) | netehnični povzetek, ki se redno posodablja in odseva trenutno stanje projekta, vključno z zemljepisnimi informacijami, ter v primeru posodobitev jasno navaja spremembe prejšnjih različic; |
| --- | --- |

(d)

netehnični povzetek, ki se redno posodablja in odseva trenutno stanje projekta, vključno z zemljepisnimi informacijami, ter v primeru posodobitev jasno navaja spremembe prejšnjih različic;

| (e) | načrt za izvajanje iz člena 5(1), posodobljen z najnovejšimi podatki o projektu; |
| --- | --- |

(e)

načrt za izvajanje iz člena 5(1), posodobljen z najnovejšimi podatki o projektu;

| (f) | sredstva, ki jih je za projekt dodelila in izplačala Unija; |
| --- | --- |

(f)

sredstva, ki jih je za projekt dodelila in izplačala Unija;

| (g) | načrtovanje projekta in javnega posvetovanja z jasno navedenimi datumi in lokacijami javnih posvetovanj in razprav ter predvidena vsebina, pomembna za te razprave; |
| --- | --- |

(g)

načrtovanje projekta in javnega posvetovanja z jasno navedenimi datumi in lokacijami javnih posvetovanj in razprav ter predvidena vsebina, pomembna za te razprave;

| (h) | kontaktni podatki za pridobitev dodatnih informacij ali dokumentov; |
| --- | --- |

(h)

kontaktni podatki za pridobitev dodatnih informacij ali dokumentov;

| (i) | kontaktni podatki za posredovanje pripomb in ugovorov med javnimi posvetovanji. |
| --- | --- |

(i)

kontaktni podatki za posredovanje pripomb in ugovorov med javnimi posvetovanji.

---

| 3.6.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | L 152/103 |
| --- | --- | --- | --- |

3.6.2022

SL

Uradni list Evropske unije

L 152/103

---

UREDBA (EU) 2022/870 EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

z dne 30. maja 2022

o začasnih ukrepih za trgovinsko liberalizacijo, ki dopolnjujejo trgovinske koncesije, ki se uporabljajo za ukrajinske izdelke v okviru Sporazuma o pridružitvi med Evropsko unijo in Evropsko skupnostjo za atomsko energijo in njunimi državami članicami na eni strani ter Ukrajino na drugi strani

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 207(2) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,

v skladu z rednim zakonodajnim postopkom (1),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Sporazum o pridružitvi med Evropsko unijo in Evropsko skupnostjo za atomsko energijo in njunimi državami članicami na eni strani ter Ukrajino na drugi strani (2) (v nadaljnjem besedilu: Sporazum o pridružitvi) predstavlja podlago za odnose med Unijo in Ukrajino. V skladu s Sklepom Sveta 2014/668/EU (3) se naslov IV Sporazuma o pridružitvi, ki se nanaša na trgovino in z njo povezane zadeve, začasno uporablja od 1. januarja 2016 in je začel veljati 1. septembra 2017, po tem ko so ga ratificirale vse države članice. |
| --- | --- |

(1)

Sporazum o pridružitvi med Evropsko unijo in Evropsko skupnostjo za atomsko energijo in njunimi državami članicami na eni strani ter Ukrajino na drugi strani (2) (v nadaljnjem besedilu: Sporazum o pridružitvi) predstavlja podlago za odnose med Unijo in Ukrajino. V skladu s Sklepom Sveta 2014/668/EU (3) se naslov IV Sporazuma o pridružitvi, ki se nanaša na trgovino in z njo povezane zadeve, začasno uporablja od 1. januarja 2016 in je začel veljati 1. septembra 2017, po tem ko so ga ratificirale vse države članice.

| (2) | Sporazum o pridružitvi izraža željo pogodbenic Sporazuma o pridružitvi (v nadaljnjem besedilu: pogodbenici), da okrepita in razširita odnose na ambiciozen in inovativen način, da olajšata in dosežeta postopno gospodarsko povezovanje, in sicer v skladu s pravicami in obveznostmi, ki izhajajo iz članstva pogodbenic v Svetovni trgovinski organizaciji. |
| --- | --- |

(2)

Sporazum o pridružitvi izraža željo pogodbenic Sporazuma o pridružitvi (v nadaljnjem besedilu: pogodbenici), da okrepita in razširita odnose na ambiciozen in inovativen način, da olajšata in dosežeta postopno gospodarsko povezovanje, in sicer v skladu s pravicami in obveznostmi, ki izhajajo iz članstva pogodbenic v Svetovni trgovinski organizaciji.

| (3) | Člen 2 Sporazuma o pridružitvi med drugim določa spoštovanje demokratičnih načel, človekovih pravic in temeljnih svoboščin ter spodbujanje spoštovanja načel suverenosti in ozemeljske celovitosti, nedotakljivosti meja in neodvisnosti kot bistvene elemente Sporazuma o pridružitvi. |
| --- | --- |

(3)

Člen 2 Sporazuma o pridružitvi med drugim določa spoštovanje demokratičnih načel, človekovih pravic in temeljnih svoboščin ter spodbujanje spoštovanja načel suverenosti in ozemeljske celovitosti, nedotakljivosti meja in neodvisnosti kot bistvene elemente Sporazuma o pridružitvi.

| (4) | Člen 25 Sporazuma o pridružitvi določa postopno ustanovitev območja proste trgovine med pogodbenicama v skladu s členom XXIV Splošnega sporazuma o carinah in trgovini iz leta 1994 (v nadaljnjem besedilu: GATT 1994). V ta namen člen 29 Sporazuma o pridružitvi določa postopno odpravo carin v skladu s seznami iz Sporazuma o pridružitvi in možnost, da se področje take odprave pospeši in razširi. Člen 48 Sporazuma o pridružitvi določa, da je treba pred uporabo protidampinških ukrepov med pogodbenicama upoštevati javni interes. |
| --- | --- |

(4)

Člen 25 Sporazuma o pridružitvi določa postopno ustanovitev območja proste trgovine med pogodbenicama v skladu s členom XXIV Splošnega sporazuma o carinah in trgovini iz leta 1994 (v nadaljnjem besedilu: GATT 1994). V ta namen člen 29 Sporazuma o pridružitvi določa postopno odpravo carin v skladu s seznami iz Sporazuma o pridružitvi in možnost, da se področje take odprave pospeši in razširi. Člen 48 Sporazuma o pridružitvi določa, da je treba pred uporabo protidampinških ukrepov med pogodbenicama upoštevati javni interes.

| (5) | Neizzvana in neupravičena vojna agresija Rusije proti Ukrajini od 24. februarja 2022 je močno negativno vplivala na zmožnost Ukrajine, da trguje s preostalim svetom, tako zaradi uničenja proizvodnih zmogljivosti kot nerazpoložljivosti znatnega deleža prevoznih sredstev zaradi zaprtja dostopa do Črnega morja. Zaradi takih izjemnih okoliščin in za ublažitev negativnega gospodarskega učinka vojne agresije Rusije proti Ukrajini je treba pospešiti razvoj tesnejših gospodarskih odnosov med Unijo in Ukrajino, da se zagotovi hitra podpora ukrajinskim organom in prebivalstvu. Zato je potrebno in primerno spodbujati trgovinske tokove in odobriti koncesije v obliki ukrepov za trgovinsko liberalizacijo za vse izdelke v skladu s pospešitvijo odprave carin na trgovino med Unijo in Ukrajino. |
| --- | --- |

(5)

Neizzvana in neupravičena vojna agresija Rusije proti Ukrajini od 24. februarja 2022 je močno negativno vplivala na zmožnost Ukrajine, da trguje s preostalim svetom, tako zaradi uničenja proizvodnih zmogljivosti kot nerazpoložljivosti znatnega deleža prevoznih sredstev zaradi zaprtja dostopa do Črnega morja. Zaradi takih izjemnih okoliščin in za ublažitev negativnega gospodarskega učinka vojne agresije Rusije proti Ukrajini je treba pospešiti razvoj tesnejših gospodarskih odnosov med Unijo in Ukrajino, da se zagotovi hitra podpora ukrajinskim organom in prebivalstvu. Zato je potrebno in primerno spodbujati trgovinske tokove in odobriti koncesije v obliki ukrepov za trgovinsko liberalizacijo za vse izdelke v skladu s pospešitvijo odprave carin na trgovino med Unijo in Ukrajino.

| (6) | V skladu s členom 21(3) Pogodbe o Evropski uniji (PEU) Unija zagotavlja usklajenost med različnimi področji svojega zunanjega delovanja. Na podlagi člena 207(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) se skupna trgovinska politika izvaja v okviru načel in ciljev zunanjega delovanja Unije. |
| --- | --- |

(6)

V skladu s členom 21(3) Pogodbe o Evropski uniji (PEU) Unija zagotavlja usklajenost med različnimi področji svojega zunanjega delovanja. Na podlagi člena 207(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) se skupna trgovinska politika izvaja v okviru načel in ciljev zunanjega delovanja Unije.

| (7) | Ukrepi za trgovinsko liberalizacijo, ki jih določa ta uredba, bi morali imeti naslednjo obliko: (i) popolna odprava uvoznih dajatev (preferencialne carinske dajatve) na uvoz industrijskih izdelkov iz Ukrajine; (ii) opustitev uporabe sistema vstopnih cen za sadje in zelenjavo; (iii) opustitev tarifnih kvot in popolna odprava uvoznih dajatev; (iv) z odstopanjem od člena 14(1), pododstavek 1, Uredbe (EU) 2016/1036 Evropskega parlamenta in Sveta (4) se protidampinške dajatve na uvoz s poreklom iz Ukrajine, uvedene med uporabo te uredbe, ne bi smele nikoli pobirati, niti po izteku veljavnosti te uredbe, ter (v) začasna opustitev uporabe Uredbe (EU) 2015/478 Evropskega parlamenta in Sveta (5). S temi ukrepi bo Unija dejansko začasno zagotovila ustrezno gospodarsko in finančno podporo v korist Ukrajine in gospodarskih subjektov, ki so prizadeti. |
| --- | --- |

(7)

Ukrepi za trgovinsko liberalizacijo, ki jih določa ta uredba, bi morali imeti naslednjo obliko: (i) popolna odprava uvoznih dajatev (preferencialne carinske dajatve) na uvoz industrijskih izdelkov iz Ukrajine; (ii) opustitev uporabe sistema vstopnih cen za sadje in zelenjavo; (iii) opustitev tarifnih kvot in popolna odprava uvoznih dajatev; (iv) z odstopanjem od člena 14(1), pododstavek 1, Uredbe (EU) 2016/1036 Evropskega parlamenta in Sveta (4) se protidampinške dajatve na uvoz s poreklom iz Ukrajine, uvedene med uporabo te uredbe, ne bi smele nikoli pobirati, niti po izteku veljavnosti te uredbe, ter (v) začasna opustitev uporabe Uredbe (EU) 2015/478 Evropskega parlamenta in Sveta (5). S temi ukrepi bo Unija dejansko začasno zagotovila ustrezno gospodarsko in finančno podporo v korist Ukrajine in gospodarskih subjektov, ki so prizadeti.

| (8) | Da bi se preprečila goljufija, bi morali biti preferencialni režimi, določeni s to uredbo, odvisni od tega, ali Ukrajina upošteva vse ustrezne pogoje za prejemanje ugodnosti na podlagi Sporazuma o pridružitvi, vključno s pravili o poreklu zadevnih izdelkov in z njimi povezanimi postopki, ter je vključena v tesno upravno sodelovanje z Unijo, kot je določeno v Sporazumu o pridružitvi. |
| --- | --- |

(8)

Da bi se preprečila goljufija, bi morali biti preferencialni režimi, določeni s to uredbo, odvisni od tega, ali Ukrajina upošteva vse ustrezne pogoje za prejemanje ugodnosti na podlagi Sporazuma o pridružitvi, vključno s pravili o poreklu zadevnih izdelkov in z njimi povezanimi postopki, ter je vključena v tesno upravno sodelovanje z Unijo, kot je določeno v Sporazumu o pridružitvi.

| (9) | Ukrajina bi se morala vzdržati uvajanja novih dajatev ali taks z enakovrednim učinkom in novih količinskih omejitev ali ukrepov z enakovrednim učinkom in zviševanja obstoječih ravni dajatev ali taks ali uvajanja drugih omejitev trgovine z Unijo, razen če to jasno upravičujejo vojne razmere. V primeru, da Ukrajina ne izpolnjuje katerega koli od teh pogojev, bi morala biti Komisija pooblaščena, da začasno opusti vse ali nekatere preferencialne režime, določene s to uredbo. |
| --- | --- |

(9)

Ukrajina bi se morala vzdržati uvajanja novih dajatev ali taks z enakovrednim učinkom in novih količinskih omejitev ali ukrepov z enakovrednim učinkom in zviševanja obstoječih ravni dajatev ali taks ali uvajanja drugih omejitev trgovine z Unijo, razen če to jasno upravičujejo vojne razmere. V primeru, da Ukrajina ne izpolnjuje katerega koli od teh pogojev, bi morala biti Komisija pooblaščena, da začasno opusti vse ali nekatere preferencialne režime, določene s to uredbo.

| (10) | Člen 2 Sporazuma o pridružitvi med drugim določa, da sta spoštovanje demokratičnih načel, človekovih pravic in temeljnih svoboščin ter preprečevanje širjenja orožja za množično uničevanje, pripadajočih materialov in s tem povezanih nosilcev bistvena elementa Sporazuma o pridružitvi. Poleg tega člen 3 Sporazuma o pridružitvi določa, da so vladavina prava, dobro upravljanje, boj proti korupciji, boj proti različnim oblikam mednarodnega organiziranega kriminala in terorizma, spodbujanje trajnostnega razvoja in učinkovito večstransko sodelovanje poglavitnega pomena za okrepitev razmerja med pogodbenicama. Primerno je uvesti možnost začasne opustitve preferencialnih režimov, določenih s to uredbo, če Ukrajina ne bo upoštevala splošnih načel Sporazuma o pridružitvi, kakor je določeno v drugih pridružitvenih sporazumih, ki jih je sklenila Unija. |
| --- | --- |

(10)

Člen 2 Sporazuma o pridružitvi med drugim določa, da sta spoštovanje demokratičnih načel, človekovih pravic in temeljnih svoboščin ter preprečevanje širjenja orožja za množično uničevanje, pripadajočih materialov in s tem povezanih nosilcev bistvena elementa Sporazuma o pridružitvi. Poleg tega člen 3 Sporazuma o pridružitvi določa, da so vladavina prava, dobro upravljanje, boj proti korupciji, boj proti različnim oblikam mednarodnega organiziranega kriminala in terorizma, spodbujanje trajnostnega razvoja in učinkovito večstransko sodelovanje poglavitnega pomena za okrepitev razmerja med pogodbenicama. Primerno je uvesti možnost začasne opustitve preferencialnih režimov, določenih s to uredbo, če Ukrajina ne bo upoštevala splošnih načel Sporazuma o pridružitvi, kakor je določeno v drugih pridružitvenih sporazumih, ki jih je sklenila Unija.

| (11) | Za zagotovitev enotnih pogojev izvajanja te uredbe bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila, da začasno opusti preferencialne režime in uvede korektivne ukrepe iz členov 3 in 4 te uredbe za primere, kadar uvoz na podlagi te uredbe resno vpliva ali bi lahko resno vplival na proizvajalce podobnih ali neposredno konkurenčnih izdelkov v Uniji. Ta pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (6). |
| --- | --- |

(11)

Za zagotovitev enotnih pogojev izvajanja te uredbe bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila, da začasno opusti preferencialne režime in uvede korektivne ukrepe iz členov 3 in 4 te uredbe za primere, kadar uvoz na podlagi te uredbe resno vpliva ali bi lahko resno vplival na proizvajalce podobnih ali neposredno konkurenčnih izdelkov v Uniji. Ta pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (6).

| (12) | Ob upoštevanju preiskave Komisije je treba določiti možnost, da se carinske dajatve, ki se sicer uporabljajo na podlagi Sporazuma o pridružitvi, ponovno uvedejo za uvoz vseh izdelkov, ki spadajo na področje uporabe te uredbe in ki povzročajo ali grozijo, da bodo povzročili resne težave proizvajalcem podobnih ali neposredno konkurenčnih izdelkov v Uniji. |
| --- | --- |

(12)

Ob upoštevanju preiskave Komisije je treba določiti možnost, da se carinske dajatve, ki se sicer uporabljajo na podlagi Sporazuma o pridružitvi, ponovno uvedejo za uvoz vseh izdelkov, ki spadajo na področje uporabe te uredbe in ki povzročajo ali grozijo, da bodo povzročili resne težave proizvajalcem podobnih ali neposredno konkurenčnih izdelkov v Uniji.

| (13) | Letno poročilo Komisije o izvajanju poglobljenega in celovitega območja proste trgovine, ki je sestavni del Sporazuma o pridružitvi, bi moralo vsebovati podrobno oceno izvajanja ukrepov za trgovinsko liberalizacijo, določenih s to uredbo. |
| --- | --- |

(13)

Letno poročilo Komisije o izvajanju poglobljenega in celovitega območja proste trgovine, ki je sestavni del Sporazuma o pridružitvi, bi moralo vsebovati podrobno oceno izvajanja ukrepov za trgovinsko liberalizacijo, določenih s to uredbo.

| (14) | Glede na nujnost zadeve v zvezi z razmerami, ki jih je povzročila vojna agresija Rusije proti Ukrajini, se je primerno sklicevati na izjemo od roka osmih tednov, določeno v členu 4 Protokola št. 1 o vlogi nacionalnih parlamentov v Evropski uniji, ki je priložen PEU, PDEU in Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo. |
| --- | --- |

(14)

Glede na nujnost zadeve v zvezi z razmerami, ki jih je povzročila vojna agresija Rusije proti Ukrajini, se je primerno sklicevati na izjemo od roka osmih tednov, določeno v členu 4 Protokola št. 1 o vlogi nacionalnih parlamentov v Evropski uniji, ki je priložen PEU, PDEU in Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo.

| (15) | Glede na izredne razmere v Ukrajini bi morala ta uredba določati ustrezno prehodno določbo in začeti veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije – |
| --- | --- |

(15)

Glede na izredne razmere v Ukrajini bi morala ta uredba določati ustrezno prehodno določbo in začeti veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Ukrepi za trgovinsko liberalizacijo

1.   Uvedejo se naslednji preferencialni režimi:

| (a) | preferencialne carinske dajatve na uvoz v Unijo nekaterih industrijskih izdelkov s poreklom iz Ukrajine, za katere velja sedemletna postopna opustitev v skladu s Prilogo I-A k Sporazumu o pridružitvi, se določijo na nič; |
| --- | --- |

(a)

preferencialne carinske dajatve na uvoz v Unijo nekaterih industrijskih izdelkov s poreklom iz Ukrajine, za katere velja sedemletna postopna opustitev v skladu s Prilogo I-A k Sporazumu o pridružitvi, se določijo na nič;

| (b) | uporaba sistema vstopnih cen se opusti za tiste izdelke, za katere se uporablja, kot je določeno v Prilogi I-A k Sporazumu o pridružitvi. Za uvoz navedenih izdelkov se ne uporabljajo nobene carinske dajatve; |
| --- | --- |

(b)

uporaba sistema vstopnih cen se opusti za tiste izdelke, za katere se uporablja, kot je določeno v Prilogi I-A k Sporazumu o pridružitvi. Za uvoz navedenih izdelkov se ne uporabljajo nobene carinske dajatve;

| (c) | vse tarifne kvote, določene v skladu s Prilogo I-A k Sporazumu o pridružitvi, se opustijo, izdelki, ki jih zajemajo navedene kvote, pa se sprejmejo za uvoz iz Ukrajine v Unijo brez carinskih dajatev. |
| --- | --- |

(c)

vse tarifne kvote, določene v skladu s Prilogo I-A k Sporazumu o pridružitvi, se opustijo, izdelki, ki jih zajemajo navedene kvote, pa se sprejmejo za uvoz iz Ukrajine v Unijo brez carinskih dajatev.

2.   Z odstopanjem od člena 14(1), prvi pododstavek, Uredbe (EU) 2016/1036 se protidampinške dajatve na uvoz s poreklom iz Ukrajine, uvedene med uporabo te uredbe, nikoli ne pobirajo, niti po izteku veljavnosti te uredbe.

3.   Uporaba Uredbe (EU) 2015/478 se začasno opusti za uvoz s poreklom iz Ukrajine.

Člen 2

Pogoji za upravičenost do preferencialnih režimov

Za preferencialne režime iz člena 1(1), točke (a), (b) in (c), veljajo naslednji pogoji:

| (a) | skladnost s pravili o poreklu izdelkov in z njimi povezanimi postopki, kot je določeno v Sporazumu o pridružitvi; |
| --- | --- |

(a)

skladnost s pravili o poreklu izdelkov in z njimi povezanimi postopki, kot je določeno v Sporazumu o pridružitvi;

| (b) | Ukrajina se vzdrži uvajanja novih dajatev ali taks z enakim učinkom in novih količinskih omejitev ali ukrepov z enakim učinkom za uvoz izdelkov s poreklom iz Unije, zviševanja obstoječih ravni dajatev ali taks ali uvajanja drugih omejitev, vključno z diskriminatornimi internimi upravnimi ukrepi, razen če to jasno upravičujejo vojne razmere; ter |
| --- | --- |

(b)

Ukrajina se vzdrži uvajanja novih dajatev ali taks z enakim učinkom in novih količinskih omejitev ali ukrepov z enakim učinkom za uvoz izdelkov s poreklom iz Unije, zviševanja obstoječih ravni dajatev ali taks ali uvajanja drugih omejitev, vključno z diskriminatornimi internimi upravnimi ukrepi, razen če to jasno upravičujejo vojne razmere; ter

| (c) | spoštovanje demokratičnih načel, človekovih pravic in temeljnih svoboščin ter spoštovanje načela pravne države s strani Ukrajine, kot tudi stalno in trajno prizadevanje v boju proti korupciji in nezakonitim dejavnostim, kot določajo členi 2, 3 in 22 Sporazuma o pridružitvi. |
| --- | --- |

(c)

spoštovanje demokratičnih načel, človekovih pravic in temeljnih svoboščin ter spoštovanje načela pravne države s strani Ukrajine, kot tudi stalno in trajno prizadevanje v boju proti korupciji in nezakonitim dejavnostim, kot določajo členi 2, 3 in 22 Sporazuma o pridružitvi.

Člen 3

Začasna opustitev

1.   Kadar Komisija ugotovi, da obstajajo zadostni dokazi, da Ukrajina ne izpolnjuje pogojev iz člena 2, lahko z izvedbenim aktom v celoti ali deloma opusti preferencialne režime iz člena 1(1), točke (a), (b) in (c). Ta izvedbeni akt se sprejme v skladu s postopkom pregleda iz člena 5(2).

2.   Kadar država članica zahteva, da Komisija opusti katerega od preferencialnih režimov, ker Ukrajina ne izpolnjuje pogojev iz člena 2, točka (b), Komisija v štirih mesecih po prejemu take zahteve pripravi obrazloženo mnenje, v katerem pojasni, ali je trditev o neizpolnjevanju s strani Ukrajine utemeljena. Če Komisija ugotovi, da je zahteva utemeljena, sproži postopek iz odstavka 1 tega člena.

Člen 4

Zaščitna klavzula

1.   Kadar se izdelek s poreklom iz Ukrajine uvaža pod pogoji, ki povzročajo ali grozijo, da bodo povzročili resne težave proizvajalcem podobnih ali neposredno konkurenčnih izdelkov v Uniji, se lahko za uvoz tega izdelka kadar koli ponovno uvedejo carinske dajatve, ki se sicer uporabljajo na podlagi Sporazuma o pridružitvi.

2.   Komisija natančno spremlja učinek te uredbe, tudi v zvezi s cenami na trgu Unije, ob upoštevanju informacij o izdelkih, za katere veljajo ukrepi za trgovinsko liberalizacijo, določeni s to uredbo, njihovem izvozu, uvozu in proizvodnji v Uniji.

3.   Komisija sprejme odločitev o začetku preiskave v razumnem roku:

| (a) | na zahtevo države članice; |
| --- | --- |

(a)

na zahtevo države članice;

| (b) | na zahtevo pravne osebe ali združenja, ki ni pravna oseba, in deluje v imenu industrije Unije, kar pomeni vse proizvajalce Unije podobnih ali neposredno konkurenčnih izdelkov ali večji delež teh proizvajalcev, ali |
| --- | --- |

(b)

na zahtevo pravne osebe ali združenja, ki ni pravna oseba, in deluje v imenu industrije Unije, kar pomeni vse proizvajalce Unije podobnih ali neposredno konkurenčnih izdelkov ali večji delež teh proizvajalcev, ali

| (c) | na lastno pobudo, če se ji zdi očitno, da obstajajo zadostni dokazi prima facie o resnih težavah proizvajalcev podobnih ali neposredno konkurenčnih izdelkov v Uniji iz odstavka 1. |
| --- | --- |

(c)

na lastno pobudo, če se ji zdi očitno, da obstajajo zadostni dokazi prima facie o resnih težavah proizvajalcev podobnih ali neposredno konkurenčnih izdelkov v Uniji iz odstavka 1.

Za namene tega odstavka „večji delež proizvajalcev podobnih ali neposredno konkurenčnih izdelkov v Uniji“ pomeni proizvajalce Unije, katerih skupna proizvodnja znaša več kot 50 % skupne proizvodnje Unije podobnih ali neposredno konkurenčnih izdelkov, ki jih proizvaja ta delež industrije Unije, in ki so izrazili podporo ali nasprotovanje zahtevi, in ki ne predstavljajo manj kot 25 % skupne proizvodnje podobnih ali neposredno konkurenčnih izdelkov, ki jih proizvaja industrija Unije.

4.   Kadar Komisija sklene, da bo začela preiskavo, v Uradnem listu Evropske unije objavi obvestilo o začetku preiskave. Obvestilo vsebuje povzetek prejetih informacij in navaja, da je treba kakršne koli relevantne informacije poslati Komisiji. V obvestilu je določen tudi rok, v katerem lahko zainteresirane strani pisno sporočijo svoje stališče. Ta rok ne sme biti daljši od štirih mesecev od datuma objave obvestila.

5.   Komisija pridobi vse informacije, za katere meni, da so potrebne, in jih lahko preveri pri Ukrajini ali drugih ustreznih virih. Komisiji lahko pomagajo uradniki držav članic, na ozemlju katerih se izvaja preverjanje, če ta država članica zahteva takšno pomoč uradnikov.

6.   Komisija pri ugotavljanju obstoja resnih težav proizvajalcev podobnih ali neposredno konkurenčnih izdelkov v Uniji iz odstavka 1 med drugim upošteva naslednje dejavnike, ki zadevajo proizvajalce v Uniji, kadar so zadevne informacije na voljo:

| — | tržni delež, |
| --- | --- |

—

tržni delež,

| — | proizvodnjo, |
| --- | --- |

—

proizvodnjo,

| — | zaloge, |
| --- | --- |

—

zaloge,

| — | proizvodno zmogljivost, |
| --- | --- |

—

proizvodno zmogljivost,

| — | izkoriščenost zmogljivosti, |
| --- | --- |

—

izkoriščenost zmogljivosti,

| — | zaposlenost, |
| --- | --- |

—

zaposlenost,

| — | uvoz, |
| --- | --- |

—

uvoz,

| — | cene. |
| --- | --- |

—

cene.

7.   Preiskava se zaključi v šestih mesecih po objavi obvestila iz odstavka 4 tega člena. Komisija lahko v izjemnih okoliščinah to obdobje podaljša z izvedbenim aktom, sprejetim v skladu s postopkom pregleda iz člena 5(2).

8.   V treh mesecih po zaključku preiskave Komisija odloči o ponovni uvedbi carinskih dajatev, ki se sicer uporabljajo na podlagi Sporazuma o pridružitvi, z izvedbenim aktom, sprejetim v skladu s postopkom pregleda iz člena 5(2) te uredbe. Ta izvedbeni akt začne veljati v enem mesecu po njegovi objavi.

Carinske dajatve, ki se sicer uporabljajo na podlagi Sporazuma o pridružitvi, se lahko ponovno uvedejo za toliko časa, kolikor je to potrebno za preprečitev poslabšanja gospodarskega ali finančnega položaja proizvajalcev v Uniji ali dokler obstaja nevarnost za tako poslabšanje. Kadar dokončno ugotovljena dejstva kažejo, da pogoji iz odstavka 1 tega člena niso izpolnjeni, Komisija sprejme izvedbeni akt, s katerim zaključi preiskavo in postopke. Ta izvedbeni akt se sprejme v skladu s postopkom pregleda iz člena 5(2) te uredbe.

9.   Kadar je zaradi izjemnih okoliščin, ki zahtevajo takojšnje ukrepanje, preiskava nemogoča, lahko Komisija, potem ko je obvestila Odbor za carinski zakonik iz člena 5(1), sprejme kakršen koli potreben preventivni ukrep.

Člen 5

Postopek v odboru

1.   Komisiji pomaga Odbor za carinski zakonik, ustanovljen s členom 285 Uredbe (EU) št. 952/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (7). Ta odbor je odbor v smislu Uredbe (EU) št. 182/2011.

2.   Pri sklicevanju na ta odstavek se uporablja člen 5 Uredbe (EU) št. 182/2011.

Člen 6

Ocena izvajanja ukrepov za trgovinsko liberalizacijo

Letno poročilo Komisije o izvajanju poglobljenega in celovitega območja proste trgovine vsebuje podrobno oceno izvajanja ukrepov za trgovinsko liberalizacijo iz te uredbe ter vsebuje, če je to ustrezno, oceno družbenega učinka teh ukrepov v Ukrajini in v Uniji. Informacije o uvozu izdelkov iz člena 1(1), točka (c), se objavijo na spletni strani Komisije.

Člen 7

Prehodna določba

Preferencialni režimi iz člena 1(1), točke (a), (b) in (c), se uporabljajo za izdelke, ki so 4. junija 2022 bodisi v tranzitu iz Ukrajine v Unijo bodisi pod carinskim nadzorom v Uniji, pod pogojem, da se pri pristojnih carinskih organih Unije vloži zahtevek v zvezi s tem v šestih mesecih od navedenega datuma.

Člen 8

Začetek veljavnosti in uporaba

1.   Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

2.   Ta uredba se uporablja do 5. junija 2023.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 30. maja 2022

Za Evropski parlament

predsednica

R. METSOLA

Za Svet

predsednik

B. LE MAIRE

---

(1)  Stališče Evropskega parlamenta z dne 19. maja 2022 (še ni objavljeno v Uradnem listu) in odločitev Sveta z dne 24. maja 2022.

1

(2)  
  UL L 161, 29.5.2014, str. 3.

2

(3)  Sklep Sveta 2014/668/EU z dne 23. junija 2014 o podpisu Sporazuma o pridružitvi med Evropsko unijo in Evropsko skupnostjo za atomsko energijo in njunimi državami članicami na eni strani ter Ukrajino na drugi strani, v imenu Evropske unije in o njegovi začasni uporabi, kar zadeva naslov III (razen določb v zvezi z obravnavo državljanov tretjih držav, ki so zakonito zaposleni kot delavci na ozemlju druge pogodbenice) ter naslove IV, V, VI in VII Sporazuma ter z njim povezanih prilog in protokolov (UL L 278, 20.9.2014, str. 1).

3

(4)  Uredba (EU) 2016/1036 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 8. junija 2016 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske unije (UL L 176, 30.6.2016, str. 21).

4

(5)  Uredba (EU) 2015/478 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. marca 2015 o skupnih pravilih za uvoz (UL L 83, 27.3.2015, str. 16).

5

(6)  Uredba (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije (UL L 55, 28.2.2011, str. 13).

6

(7)  Uredba (EU) št. 952/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. oktobra 2013 o carinskem zakoniku Unije (UL L 269, 10.10.2013, str. 1).

7

---

SKLEPI

| 3.6.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | L 152/109 |
| --- | --- | --- | --- |

3.6.2022

SL

Uradni list Evropske unije

L 152/109

---

SKLEP (EU) 2022/871 EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

z dne 30. maja 2022

o spremembi Odločbe Sveta 2003/17/ES glede obdobja njene uporabe in glede enakovrednosti poljskih pregledov semenskih posevkov žit, oljnic in predivnic, ki se izvajajo v Boliviji, in enakovrednosti semena žit ter semena oljnic in predivnic, ki se pridelujejo v Boliviji

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 43(2) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),

v skladu z rednim zakonodajnim postopkom (2),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Odločba Sveta 2003/17/ES (3) določa, da se poljski pregledi določenih semenskih posevkov v tretjih državah, navedenih v Prilogi I k navedeni odločbi, pod določenimi pogoji štejejo za enakovredne poljskim pregledom, opravljenim v skladu s pravom Unije. Prav tako določa, da se seme določenih vrst, pridelano v navedenih tretjih državah, pod določenimi pogoji šteje za enakovredno semenu, pridelanemu v skladu s pravom Unije. |
| --- | --- |

(1)

Odločba Sveta 2003/17/ES (3) določa, da se poljski pregledi določenih semenskih posevkov v tretjih državah, navedenih v Prilogi I k navedeni odločbi, pod določenimi pogoji štejejo za enakovredne poljskim pregledom, opravljenim v skladu s pravom Unije. Prav tako določa, da se seme določenih vrst, pridelano v navedenih tretjih državah, pod določenimi pogoji šteje za enakovredno semenu, pridelanemu v skladu s pravom Unije.

| (2) | Navedenim tretjim državam je bila enakovrednost odobrena na podlagi večstranskega okvira mednarodnega prometa s semeni, in sicer shem za semena Organizacije za gospodarsko sodelovanje in razvoj (OECD) za potrjevanje sortnosti semena v mednarodnem prometu in metod Mednarodne zveze za testiranje semena (ISTA) ali, kadar je to ustrezno, predpisov Združenja uradnih analitikov semena, ki so enakovredni metodam ISTA. Pred prvo odobritvijo enakovrednosti je Komisija v nekaterih od teh tretjih držav izvedla tudi ocene zakonodaje in revizije, da bi preverila, ali izpolnjujejo zahteve iz prava Unije. Letno testiranje in poročanje v okviru OECD, redna ponovna revizija laboratorijev za akreditacijo ISTA ter uradni pregledi v okviru prava Unije kažejo, da poljski pregledi, opravljeni v navedenih tretjih državah, še naprej dajejo enaka zagotovila kot poljski pregledi, ki jih izvajajo države članice, in da seme, pridelano in potrjeno v teh tretjih državah, še naprej daje enaka zagotovila kot seme, pridelano in potrjeno v državah članicah. Navedene poljske preglede in seme bi bilo zato treba še naprej šteti za enakovredne poljskim pregledom in semenu Unije. |
| --- | --- |

(2)

Navedenim tretjim državam je bila enakovrednost odobrena na podlagi večstranskega okvira mednarodnega prometa s semeni, in sicer shem za semena Organizacije za gospodarsko sodelovanje in razvoj (OECD) za potrjevanje sortnosti semena v mednarodnem prometu in metod Mednarodne zveze za testiranje semena (ISTA) ali, kadar je to ustrezno, predpisov Združenja uradnih analitikov semena, ki so enakovredni metodam ISTA. Pred prvo odobritvijo enakovrednosti je Komisija v nekaterih od teh tretjih držav izvedla tudi ocene zakonodaje in revizije, da bi preverila, ali izpolnjujejo zahteve iz prava Unije. Letno testiranje in poročanje v okviru OECD, redna ponovna revizija laboratorijev za akreditacijo ISTA ter uradni pregledi v okviru prava Unije kažejo, da poljski pregledi, opravljeni v navedenih tretjih državah, še naprej dajejo enaka zagotovila kot poljski pregledi, ki jih izvajajo države članice, in da seme, pridelano in potrjeno v teh tretjih državah, še naprej daje enaka zagotovila kot seme, pridelano in potrjeno v državah članicah. Navedene poljske preglede in seme bi bilo zato treba še naprej šteti za enakovredne poljskim pregledom in semenu Unije.

| (3) | Bolivija je leta 2016 Komisiji predložila zahtevek za odobritev enakovrednosti njenega sistema poljskih pregledov semenskih posevkov in semena Sorghum spp. (sirek), Zea mays (koruza) in Helianthus annuus (sončnica), pridelanega in potrjenega v Boliviji. |
| --- | --- |

(3)

Bolivija je leta 2016 Komisiji predložila zahtevek za odobritev enakovrednosti njenega sistema poljskih pregledov semenskih posevkov in semena Sorghum spp. (sirek), Zea mays (koruza) in Helianthus annuus (sončnica), pridelanega in potrjenega v Boliviji.

| (4) | Komisija je ocenila ustrezno zakonodajo Bolivije, leta 2018 izvedla revizijo sistema uradnih kontrol pridelave in potrjevanja semena sirka, koruze in sončnice v Boliviji ter njihove enakovrednosti z zahtevami Unije, ter ugotovitve revizije objavila v poročilu z naslovom Končno poročilo o reviziji, izvedeni v Večnacionalni državi Boliviji od 14. marca 2018 do 22. marca 2018, za ocenitev sistema uradnih kontrol in potrjevanja semena ter njegove enakovrednosti z zahtevami Evropske unije. |
| --- | --- |

(4)

Komisija je ocenila ustrezno zakonodajo Bolivije, leta 2018 izvedla revizijo sistema uradnih kontrol pridelave in potrjevanja semena sirka, koruze in sončnice v Boliviji ter njihove enakovrednosti z zahtevami Unije, ter ugotovitve revizije objavila v poročilu z naslovom Končno poročilo o reviziji, izvedeni v Večnacionalni državi Boliviji od 14. marca 2018 do 22. marca 2018, za ocenitev sistema uradnih kontrol in potrjevanja semena ter njegove enakovrednosti z zahtevami Evropske unije.

| (5) | Navedena revizija je pokazala, da v Boliviji obstaja dobro organiziran sistem za pridelavo in potrjevanje semena. Komisija je ugotovila nekatere pomanjkljivosti in Boliviji predložila priporočila. Glede na to, da je Bolivija navedene pomanjkljivosti odpravila do 30. novembra 2018, izpolnjuje pogoje iz Priloge II k Odločbi 2003/17/ES in zadevne zahteve iz direktiv Sveta 66/402/EGS (4) in 2002/57/ES (5). |
| --- | --- |

(5)

Navedena revizija je pokazala, da v Boliviji obstaja dobro organiziran sistem za pridelavo in potrjevanje semena. Komisija je ugotovila nekatere pomanjkljivosti in Boliviji predložila priporočila. Glede na to, da je Bolivija navedene pomanjkljivosti odpravila do 30. novembra 2018, izpolnjuje pogoje iz Priloge II k Odločbi 2003/17/ES in zadevne zahteve iz direktiv Sveta 66/402/EGS (4) in 2002/57/ES (5).

| (6) | Zato je primerno, da se odobri enakovrednost glede poljskih pregledov semenskih posevkov sirka, koruze in sončnice v Boliviji ter glede semena sirka, koruze in sončnice, pridelanega v Boliviji ter uradno potrjenega s strani bolivijskih organov. |
| --- | --- |

(6)

Zato je primerno, da se odobri enakovrednost glede poljskih pregledov semenskih posevkov sirka, koruze in sončnice v Boliviji ter glede semena sirka, koruze in sončnice, pridelanega v Boliviji ter uradno potrjenega s strani bolivijskih organov.

| (7) | Ker se bo Odločba 2003/17/ES prenehala uporabljati 31. decembra 2022, bi bilo treba podaljšati obdobje, za katero je priznana enakovrednost na podlagi navedene odločbe, da se prepreči kakršno koli tveganje motenj pri uvozu semena v Unijo. Ob upoštevanju naložbe in časa, potrebnega za pridelavo semena, potrjenega v skladu s pravom Unije, je primerno navedeno obdobje podaljšati za sedem let. |
| --- | --- |

(7)

Ker se bo Odločba 2003/17/ES prenehala uporabljati 31. decembra 2022, bi bilo treba podaljšati obdobje, za katero je priznana enakovrednost na podlagi navedene odločbe, da se prepreči kakršno koli tveganje motenj pri uvozu semena v Unijo. Ob upoštevanju naložbe in časa, potrebnega za pridelavo semena, potrjenega v skladu s pravom Unije, je primerno navedeno obdobje podaljšati za sedem let.

| (8) | Odločbo 2003/17/ES bi bilo zato treba ustrezno spremeniti – |
| --- | --- |

(8)

Odločbo 2003/17/ES bi bilo zato treba ustrezno spremeniti –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Spremembi Odločbe 2003/17/ES

Odločba 2003/17/ES se spremeni:

| (1) | v členu 6 se datum „31. decembra 2022“ nadomesti z datumom „31. decembra 2029“; |
| --- | --- |

(1)

v členu 6 se datum „31. decembra 2022“ nadomesti z datumom „31. decembra 2029“;

| (2) | preglednica v Prilogi I se spremeni:






  (a) | med vrstici „AU“ in „BR“ se vstavi naslednja vrstica:







  „BO | Ministry of Rural Development and Land |
| --- | --- | --- | --- |
| Bolivia |
| Av. Camacho entre calles Loaya y Bueno N°1471, LA PAZ |

(2)

preglednica v Prilogi I se spremeni:

(a)

med vrstici „AU“ in „BR“ se vstavi naslednja vrstica:

„BO

Ministry of Rural Development and Land

Bolivia

Av. Camacho entre calles Loaya y Bueno N°1471, LA PAZ

66/402/EGS – samo za Zea mays in Sorghum spp.

Zea mays

Sorghum

2002/57/ES – samo za Helianthus annuus“;

Helianthus annuus

| (b) | v opombi (1) se med „AU – Avstralija“ in „BR – Brazilija“ vstavita naslednja izraza: | „BO – Bolivija“. |
| --- | --- | --- |

(b)

v opombi (1) se med „AU – Avstralija“ in „BR – Brazilija“ vstavita naslednja izraza:

1

„BO – Bolivija“.

Člen 2

Začetek veljavnosti

Ta sklep začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uradnem listu Evropske unije

Člen 3

Naslovniki

Ta sklep je naslovljen na države članice.

V Bruslju, 30. maja 2022

Za Evropski parlament

predsednica

R. METSOLA

Za Svet

predsednik

B. LE MAIRE

---

(1)  Mnenje z dne 23. marca 2022 (še ni objavljeno v Uradnem listu).

1

(2)  Stališče Evropskega parlamenta z dne 5. aprila 2022 (še ni objavljeno v Uradnem listu) in odločitev Sveta z dne 16. maja 2022.

2

(3)  Odločba Sveta 2003/17/ES z dne 16. decembra 2002 o enakovrednosti poljskih pregledov semenskih posevkov v tretjih državah in o enakovrednosti semena, pridelanega v tretjih državah (UL L 8, 14.1.2003, str. 10).

3

(4)  Direktiva Sveta 66/402/EGS z dne 14. junija 1966 o trženju semena žit (UL P 125, 11.7.1966, str. 2309).

4

(5)  Direktiva Sveta 2002/57/ES z dne 13. junija 2002 o trženju semena oljnic in predivnic (UL L 193, 20.7.2002, str. 74).

5

---

II Nezakonodajni akti

MEDNARODNI SPORAZUMI

| 3.6.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | L 152/112 |
| --- | --- | --- | --- |

3.6.2022

SL

Uradni list Evropske unije

L 152/112

---

Obvestilo o začetku veljavnosti Sporazuma med Evropsko unijo in Republiko Zelenortski otoki o spremembi Sporazuma med Evropsko unijo in Republiko Zelenortski otoki o poenostavitvi izdajanja vizumov za kratkoročno bivanje državljanom Republike Zelenortski otoki in Evropske unije

Sporazum med Evropsko unijo in Republiko Zelenortski otoki o spremembi Sporazuma med Evropsko unijo in Republiko Zelenortski otoki o poenostavitvi izdajanja vizumov za kratkoročno bivanje državljanom Republike Zelenortski otoki in Evropske unije bo začel veljati 1. julija 2022, potem ko je bil 3. maja 2022 zaključen postopek iz člena 2(2) Sporazuma.

---

UREDBE

| 3.6.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | L 152/113 |
| --- | --- | --- | --- |

3.6.2022

SL

Uradni list Evropske unije

L 152/113

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2022/872

z dne 1. junija 2022

o spremembi Izvedbene uredbe (EU) št. 288/2014 v zvezi s spremembami vzorca za operativne programe v okviru cilja „naložbe za rast in delovna mesta“ ter vzorca za programe sodelovanja v okviru cilja „evropsko teritorialno sodelovanje“ v zvezi s kohezijskim ukrepom za begunce v Evropi (CARE)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1303/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o skupnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu, Evropskem kmetijskem skladu za razvoj podeželja in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo, o splošnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo ter o razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 1083/2006 (1) ter zlasti člena 96(9) Uredbe,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1299/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o posebnih določbah za podporo cilju „evropsko teritorialno sodelovanje“ iz Evropskega sklada za regionalni razvoj (2), in zlasti člena 8(11) Uredbe,

po posvetovanju z Odborom za usklajevanje evropskih strukturnih in investicijskih skladov,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 288/2014 (3) določa vzorec za operativne programe v okviru cilja „naložbe za rast in delovna mesta“ in vzorec za programe sodelovanja v okviru cilja „evropsko teritorialno sodelovanje“. |
| --- | --- |

(1)

Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 288/2014 (3) določa vzorec za operativne programe v okviru cilja „naložbe za rast in delovna mesta“ in vzorec za programe sodelovanja v okviru cilja „evropsko teritorialno sodelovanje“.

| (2) | Zaradi izrednega podaljšanja možnosti začasne uporabe 100-odstotne stopnje sofinanciranja tudi za izdatke, prijavljene v zahtevkih za plačilo v obračunskem letu, ki se začne 1. julija 2021 in konča 30. junija 2022, za eno ali več prednostnih osi v programu, ki ga podpira Evropski sklad za regionalni razvoj (ESRR), Evropski socialni sklad (ESS) ali Kohezijski sklad v skladu s členom 25a(1a) Uredbe (EU) št. 1303/2013 Evropskega parlamenta in Sveta, uvedenim z Uredbo (EU) 2022/562 Evropskega parlamenta in Sveta (4), bi bilo treba ustrezno spremeniti vzorec za operativne programe v okviru cilja „naložbe za rast in delovna mesta“ iz Priloge I k Izvedbeni uredbi (EU) št. 288/2014 in vzorec za programe sodelovanja v okviru cilja „evropsko teritorialno sodelovanje“ iz Priloge II k Izvedbeni uredbi (EU) št. 288/2014. |
| --- | --- |

(2)

Zaradi izrednega podaljšanja možnosti začasne uporabe 100-odstotne stopnje sofinanciranja tudi za izdatke, prijavljene v zahtevkih za plačilo v obračunskem letu, ki se začne 1. julija 2021 in konča 30. junija 2022, za eno ali več prednostnih osi v programu, ki ga podpira Evropski sklad za regionalni razvoj (ESRR), Evropski socialni sklad (ESS) ali Kohezijski sklad v skladu s členom 25a(1a) Uredbe (EU) št. 1303/2013 Evropskega parlamenta in Sveta, uvedenim z Uredbo (EU) 2022/562 Evropskega parlamenta in Sveta (4), bi bilo treba ustrezno spremeniti vzorec za operativne programe v okviru cilja „naložbe za rast in delovna mesta“ iz Priloge I k Izvedbeni uredbi (EU) št. 288/2014 in vzorec za programe sodelovanja v okviru cilja „evropsko teritorialno sodelovanje“ iz Priloge II k Izvedbeni uredbi (EU) št. 288/2014.

| (3) | Z Uredbo (EU) 2022/562 je bila uvedena tudi možnost, da se lahko operacije za obravnavanje migracijskih izzivov zaradi vojaške agresije Ruske federacije financirajo bodisi iz ESRR bodisi iz ESS na podlagi pravil, ki se uporabljajo za drugi sklad, v skladu s členom 98(4) Uredbe (EU) št. 1303/2013, kadar so take operacije del posebne prednostne osi. Ta nova možnost bi se zato morala odražati v vzorcu za operativne programe v okviru cilja „naložbe za rast in delovna mesta“ iz Priloge I k Izvedbeni uredbi (EU) št. 288/2014. Zlasti bi morala biti jasna izbira sklada, ki podpira takšne operacije, ki prispevajo k prednostnim naložbam drugega sklada, ne glede na to, ali se namenska prednostna os nanaša na ESRR, ESS ali oba. |
| --- | --- |

(3)

Z Uredbo (EU) 2022/562 je bila uvedena tudi možnost, da se lahko operacije za obravnavanje migracijskih izzivov zaradi vojaške agresije Ruske federacije financirajo bodisi iz ESRR bodisi iz ESS na podlagi pravil, ki se uporabljajo za drugi sklad, v skladu s členom 98(4) Uredbe (EU) št. 1303/2013, kadar so take operacije del posebne prednostne osi. Ta nova možnost bi se zato morala odražati v vzorcu za operativne programe v okviru cilja „naložbe za rast in delovna mesta“ iz Priloge I k Izvedbeni uredbi (EU) št. 288/2014. Zlasti bi morala biti jasna izbira sklada, ki podpira takšne operacije, ki prispevajo k prednostnim naložbam drugega sklada, ne glede na to, ali se namenska prednostna os nanaša na ESRR, ESS ali oba.

| (4) | Izvedbeno uredbo (EU) št. 288/2014 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(4)

Izvedbeno uredbo (EU) št. 288/2014 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti.

| (5) | Da bi se omogočila takojšnja uporaba ukrepov iz te uredbe, bi morala uredba začeti veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije – |
| --- | --- |

(5)

Da bi se omogočila takojšnja uporaba ukrepov iz te uredbe, bi morala uredba začeti veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

1.   Priloga I k Izvedbeni uredbi (EU) št. 288/2014 se nadomesti z besedilom iz Priloge I k tej uredbi.

2.   Priloga II k Izvedbeni uredbi (EU) št. 288/2014 se nadomesti z besedilom iz Priloge II k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 1. junija 2022

Za Komisijo

predsednica

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  UL L 347, 20.12.2013, str. 320.

1

(2)  
  UL L 347, 20.12.2013, str. 259.

2

(3)  Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 288/2014 z dne 25. februarja 2014 o pravilih v skladu z Uredbo (EU) št. 1303/2013 Evropskega parlamenta in Sveta o skupnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu, Evropskem kmetijskem skladu za razvoj podeželja in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo ter o splošnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo v zvezi z vzorcem za operativne programe v okviru cilja „naložbe za rast in delovna mesta“ ter v skladu z Uredbo (EU) št. 1299/2013 Evropskega parlamenta in Sveta o posebnih določbah za podporo cilju „evropsko teritorialno sodelovanje“ iz Evropskega sklada za regionalni razvoj v zvezi z vzorcem za programe sodelovanja v okviru cilja „evropsko teritorialno sodelovanje“ (UL L 87, 22.3.2014, str. 1).

3

(4)  Uredba (EU) 2022/562 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. aprila 2022 o spremembi uredb (EU) št. 1303/2013 in (EU) št. 223/2014 v zvezi s kohezijskim ukrepom za begunce v Evropi (CARE) (UL L 109, 8.4.2022, str. 1).

4

---

PRILOGA I

„PRILOGA I

Vzorec za operativne programe v okviru cilja ‚naložbe za rast in delovna mesta‘

| Številka CCI | <0.1 type="S" maxlength="15" input="S"“SME”>
   (1) |
| --- | --- |
| Naslov operativnega programa | <0.2 type="S" maxlength="255" input="M"“SME > |
| Različica | <0.3 type="N" input="G"“SME > |
| Prvo leto | <0.4 type="N" maxlength="4" input="M"“SME > |
| Zadnje leto | <0.5 type="N" maxlength="4" input="M"“SME > |
| Upravičen od | <0.6 type="D" input="G"“SME > |
| Upravičen do | <0.7 type="D" input="G"“SME > |
| Številka sklepa Komisije | <0.8 type="S" input="G"“SME > |
| Datum sklepa Komisije | <0.9 type="D" input="G"“SME > |
| Številka sklepa države članice o spremembi | <0.10 type="S" maxlength="20" input="M"“SME > |
| Datum sklepa države članice o spremembi | <0.11 type="D" input="M"“SME > |
| Datum začetka veljavnosti sklepa države članice o spremembi | <0.12 type="D" input="M"“SME > |
| Regije na ravni NUTS, ki so zajete v operativnem programu | <0.12 type="S" input="S“SME > |

Številka CCI

<0.1 type="S" maxlength="15" input="S"“SME”>
   (1)

Naslov operativnega programa

<0.2 type="S" maxlength="255" input="M"“SME >

Različica

<0.3 type="N" input="G"“SME >

Prvo leto

<0.4 type="N" maxlength="4" input="M"“SME >

Zadnje leto

<0.5 type="N" maxlength="4" input="M"“SME >

Upravičen od

<0.6 type="D" input="G"“SME >

Upravičen do

<0.7 type="D" input="G"“SME >

Številka sklepa Komisije

<0.8 type="S" input="G"“SME >

Datum sklepa Komisije

<0.9 type="D" input="G"“SME >

Številka sklepa države članice o spremembi

<0.10 type="S" maxlength="20" input="M"“SME >

Datum sklepa države članice o spremembi

<0.11 type="D" input="M"“SME >

Datum začetka veljavnosti sklepa države članice o spremembi

<0.12 type="D" input="M"“SME >

Regije na ravni NUTS, ki so zajete v operativnem programu

<0.12 type="S" input="S“SME >

ODDELEK 1

STRATEGIJA ZA PRISPEVEK OPERATIVNEGA PROGRAMA K STRATEGIJI UNIJE ZA PAMETNO, TRAJNOSTNO IN VKLJUČUJOČO RAST TER K URESNIČEVANJU EKONOMSKE, SOCIALNE IN TERITORIALNE KOHEZIJE
   (2)

(sklic: člen 27(1) in točka (a) prvega pododstavka člena 96(2) Uredbe (EU) št. 1303/2013 Evropskega parlamenta in Sveta ter za operativne programe, namenjene tematskemu cilju ,spodbujanje odprave posledic krize v okviru pandemije COVID-19 in njenih socialnih posledic ter priprava zelenega, digitalnega in odpornega okrevanja gospodarstva‘, drugi odstavek člena 92b(9) in (10)) (3)

1.1   Strategija za prispevek operativnega programa k strategiji Unije za pametno, trajnostno in vključujočo rast ter k uresničevanju ekonomske, socialne in teritorialne kohezije

| 1.1.1 | Opis strategije za prispevek programa k izvajanju strategije Unije za pametno, trajnostno in vključujočo rast ter k uresničevanju ekonomske, socialne in teritorialne kohezije (4).






  <1.1.1 type="S" maxlength="70 000 " input="M"> |
| --- | --- |

1.1.1

<1.1.1 type="S" maxlength="70 000 " input="M">

Pri dodajanju novih prednostnih osi obstoječemu operativnemu programu je treba za dodelitev dodatnih sredstev tematskemu cilju ‚spodbujanje odprave posledic krize v okviru pandemije COVID-19 in njenih socialnih posledic ter priprava zelenega, digitalnega in odpornega okrevanja gospodarstva‘ v posebnem besedilnem okviru opisati pričakovan učinek na spodbujanje odprave posledic krize v okviru pandemije COVID-19 in njenih socialnih posledic ter pripravo zelenega, digitalnega in odpornega okrevanja gospodarstva, kot je navedeno v nadaljevanju.

Za nov operativni program, namenjen tematskemu cilju ‚spodbujanje odprave posledic krize v okviru pandemije COVID-19 in njenih socialnih posledic ter priprava zelenega, digitalnega in odpornega okrevanja gospodarstva‘, je treba predložiti samo opis v spodnjem besedilnem okviru.

| 1.1.1.a | Opis pričakovanega učinka operativnega programa na spodbujanje odprave posledic krize v okviru pandemije COVID-19 in njenih socialnih posledic ter na pripravo zelenega, digitalnega in odpornega okrevanja gospodarstva







  <1.1.1 type="S" maxlength="10 000 " input="M"> |
| --- | --- |

1.1.1.a

<1.1.1 type="S" maxlength="10 000 " input="M">

| 1.1.2 | Utemeljitev izbire tematskih ciljev in ustreznih prednostnih naložb glede na partnerski sporazum na podlagi opredelitve regionalnih in, če je ustrezno, nacionalnih potreb, vključno s potrebo po obravnavi izzivov, opredeljenih v ustreznih priporočilih za posamezno državo, sprejetih v skladu s členom 121(2) PDEU, ter ustreznih priporočilih Sveta, sprejetih v skladu s členom 148(4) PDEU, ob upoštevanju predhodnega vrednotenja (5).
  Pri dodajanju novih prednostnih osi obstoječemu operativnemu programu zaradi dodelitve dodatnih sredstev tematskemu cilju ‚spodbujanje odprave posledic krize v okviru pandemije COVID-19 in njenih socialnih posledic ter priprava zelenega, digitalnega in odpornega okrevanja gospodarstva‘, je treba dodati opis pod točko 1.1.2.a.
  Za nov operativni program, namenjen tematskemu cilju ‚spodbujanje odprave posledic krize v okviru pandemije COVID-19 in njenih socialnih posledic ter priprava zelenega, digitalnega in odpornega okrevanja gospodarstva‘, je treba predložiti samo opis pod točko 1.1.2a. |
| --- | --- |

1.1.2

Pri dodajanju novih prednostnih osi obstoječemu operativnemu programu zaradi dodelitve dodatnih sredstev tematskemu cilju ‚spodbujanje odprave posledic krize v okviru pandemije COVID-19 in njenih socialnih posledic ter priprava zelenega, digitalnega in odpornega okrevanja gospodarstva‘, je treba dodati opis pod točko 1.1.2.a.

Za nov operativni program, namenjen tematskemu cilju ‚spodbujanje odprave posledic krize v okviru pandemije COVID-19 in njenih socialnih posledic ter priprava zelenega, digitalnega in odpornega okrevanja gospodarstva‘, je treba predložiti samo opis pod točko 1.1.2a.

| 1.1.2.a | Utemeljitev pričakovanega učinka operativnega programa na spodbujanje odprave posledic krize v okviru pandemije COVID-19 in njenih socialnih posledic ter na pripravo zelenega, digitalnega in odpornega okrevanja gospodarstva.


  Preglednica 1


  Utemeljitev izbire tematskih ciljev in prednostnih naložb








  Izbrani tematski cilj | Izbrana prednostna naložba | Utemeljitev izbire ali učinka na spodbujanje odprave posledic krize (kjer je primerno) |
| --- | --- | --- | --- |
| <1.1.2 type="S" input="S" PA=Y TA=”NA”> | <1.1.3 type="S" input="S" PA=Y TA=”NA”> | <1.1.4 type="S" maxlength="1000" input="M" PA=Y TA=”NA”> |
| | | |

1.1.2.a

Preglednica 1

Utemeljitev izbire tematskih ciljev in prednostnih naložb

Izbrani tematski cilj

Izbrana prednostna naložba

Utemeljitev izbire ali učinka na spodbujanje odprave posledic krize (kjer je primerno)

<1.1.2 type="S" input="S" PA=Y TA=”NA”>

<1.1.3 type="S" input="S" PA=Y TA=”NA”>

<1.1.4 type="S" maxlength="1000" input="M" PA=Y TA=”NA”>

1.2   Utemeljitev finančne dodelitve

Utemeljitev finančne dodelitve (podpore Unije) za vsak tematski cilj in, če je ustrezno, za vsako prednostno naložbo v skladu z zahtevami glede tematske osredotočenosti ter ob upoštevanju predhodnega vrednotenja.

| <1.2.1 type="S" maxlength="7000" input="M" PA=Y TA=”NA”> |
| --- |

<1.2.1 type="S" maxlength="7000" input="M" PA=Y TA=”NA”>

Pri dodajanju novih prednostnih osi obstoječemu operativnemu programu zaradi dodelitve dodatnih sredstev tematskemu cilju ‚spodbujanje odprave posledic krize v okviru pandemije COVID-19 in njenih socialnih posledic ter priprava zelenega, digitalnega in odpornega okrevanja gospodarstva‘, je treba dodati opis pod točko 1.2a.

Za nov operativni program, namenjen tematskemu cilju ‚spodbujanje odprave posledic krize v okviru pandemije COVID-19 in njenih socialnih posledic ter priprava zelenega, digitalnega in odpornega okrevanja gospodarstva‘, je treba predložiti samo naslednji opis:

1.2.a   Utemeljitev za dodelitev dodatnih finančnih sredstev tematskemu cilju ‚spodbujanje odprave posledic krize v okviru pandemije COVID-19 in njenih socialnih posledic ter priprava zelenega, digitalnega in odpornega okrevanja gospodarstva‘ za ESRR ali ESS in kako so ta sredstva usmerjena na geografska območja, kjer so najbolj potrebna, ob upoštevanju različnih regionalnih potreb in ravni razvoja, da se zagotovi uravnoteženost podpore med potrebami regij in mest, ki jih je pandemija COVID-19 najbolj prizadela, in potrebo, da se zagotovi ohranitev osredotočenosti pomoči na manj razvite regije v skladu s cilji ekonomske, socialne in teritorialne kohezije iz člena 174 PDEU.

| <1.2.1 type="S" maxlength="3000" input="M" PA=Y TA=”NA”> |
| --- |

<1.2.1 type="S" maxlength="3000" input="M" PA=Y TA=”NA”>

Preglednica 2

Pregled naložbene strategije operativnega programa

| Prednostna os | Sklad (ESRR (6), Kohezijski sklad, ESS (7), PZM (8), ESRR REACT-EU, ESS REACT-EU ali PZM REACT-EU) | Podpora Unije (9) (v EUR) | Delež skupne podpore Unije za operativni program (10) | Tematski cilj (11) | Prednostne naložbe (12) | Posebni cilji, ki ustrezajo prednostni naložbi | Skupni kazalniki rezultatov in kazalniki rezultatov za posamezni program, za katere je bila določena ciljna vrednost |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| <1.2.1 type="S" input="G"> | <1.2.2 type="S" input="G"> | <1.2.3 type="N’ " input="G"> | <1.2.4 type="P’ input="G"> | <1.2.5 type="S" input="G"> | <1.2.6 type="S" input="G"> | <1.2.7 type="S" input="G"> | <1.2.8 type="S" input="G"> |
| | | | | | | | |
| | | | | | | | |

Prednostna os

Sklad (ESRR (6), Kohezijski sklad, ESS (7), PZM (8), ESRR REACT-EU, ESS REACT-EU ali PZM REACT-EU)

Podpora Unije (9) (v EUR)

Delež skupne podpore Unije za operativni program (10)

Tematski cilj (11)

Prednostne naložbe (12)

Posebni cilji, ki ustrezajo prednostni naložbi

Skupni kazalniki rezultatov in kazalniki rezultatov za posamezni program, za katere je bila določena ciljna vrednost

<1.2.1 type="S" input="G">

<1.2.2 type="S" input="G">

<1.2.3 type="N’ " input="G">

<1.2.4 type="P’ input="G">

<1.2.5 type="S" input="G">

<1.2.6 type="S" input="G">

<1.2.7 type="S" input="G">

<1.2.8 type="S" input="G">

ODDELEK 2

PREDNOSTNE OSI

(sklic: točki (b) in (c) prvega pododstavka člena 96(2) Uredbe (EU) št. 1303/2013, drugi pododstavek člena 98(4) Uredbe (EU) št. 1303/2013)

Preglednice, ki se nanašajo na posamezna sklada, bodo na voljo drugemu skladu za prednostne naloge, ki se izvajajo z uporabo drugega pododstavka člena 98(4) Uredbe (EU) št. 1303/2013.

2.A   Opis prednostnih osi, razen tehnične pomoči

(sklic: točka (b) prvega pododstavka člena 96(2) Uredbe (EU) št. 1303/2013)

2.A.1   Prednostna os (ponovi se za vsako prednostno os)

| Identifikator prednostne osi | <2A.1 type="N" input="G"“SME» > |
| --- | --- |
| Naslov prednostne osi | <2A.2 type="S" maxlength="500" input="M"“SME” > |

Identifikator prednostne osi

<2A.1 type="N" input="G"“SME» >

Naslov prednostne osi

<2A.2 type="S" maxlength="500" input="M"“SME” >

| ☐ | Celotna prednostna os se bo izvajala zgolj s finančnimi instrumenti |
| --- | --- |

☐

Celotna prednostna os se bo izvajala zgolj s finančnimi instrumenti

<2A.3 type="C" input="M">

| ☐ | Celotna prednostna os se bo izvajala zgolj s finančnimi instrumenti, vzpostavljenimi na ravni Unije |
| --- | --- |

☐

Celotna prednostna os se bo izvajala zgolj s finančnimi instrumenti, vzpostavljenimi na ravni Unije

<2A.4 type="C" input="M"“SME” >

| ☐ | Celotna prednostna os se bo izvajala z ukrepi lokalnega razvoja, ki ga vodi skupnost |
| --- | --- |

☐

Celotna prednostna os se bo izvajala z ukrepi lokalnega razvoja, ki ga vodi skupnost

<2A.5 type="C" input="M">

| ☐ | Za ESS: Celotna prednostna os je namenjena socialnim inovacijam ali transnacionalnemu sodelovanju ali obojemu |
| --- | --- |

☐

Za ESS: Celotna prednostna os je namenjena socialnim inovacijam ali transnacionalnemu sodelovanju ali obojemu

<2A.6 type="C" input="M">

| ☐ | Celotna prednostna os je namenjena REACT-EU |
| --- | --- |

☐

Celotna prednostna os je namenjena REACT-EU

<2A.7 type="C" input="M">

| ☐ | Celotna prednostna os bo obravnavala migracijske izzive, ki so posledica ruske vojaške agresije, vključno v skladu s členom 98(4) Uredbe (EU) št. 1303/2013 |
| --- | --- |

☐

Celotna prednostna os bo obravnavala migracijske izzive, ki so posledica ruske vojaške agresije, vključno v skladu s členom 98(4) Uredbe (EU) št. 1303/2013

<2A.8 type="C" input="M">

| ☐ | Celotna prednostna os bo uporabila vire REACT-EU za obravnavanje migracijskih izzivov, ki so posledica ruske vojaške agresije, v skladu s členom 98(4) Uredbe (EU) št. 1303/2013 |
| --- | --- |

☐

Celotna prednostna os bo uporabila vire REACT-EU za obravnavanje migracijskih izzivov, ki so posledica ruske vojaške agresije, v skladu s členom 98(4) Uredbe (EU) št. 1303/2013

<2A.9 type="C" input="M">

2.A.2   Utemeljitev vzpostavitve prednostne osi, ki zajema več kot eno kategorijo regij, več kot en tematski cilj ali več kot en sklad (če je ustrezno) (13)

(sklic: člen 96(1) in drugi pododstavek člena 98(4) Uredbe (EU) št. 1303/2013)

| <2A.0 type="S" maxlength="3500" input="M"> |
| --- |

<2A.0 type="S" maxlength="3500" input="M">

2.A.3   Sklad, kategorija regije in osnova za izračun podpore Unije

(ponovi se za vsako kombinacijo v okviru prednostne osi)

| Sklad | <2A.7 type="S" input="S"“SME” > |
| --- | --- |
| Kategorija regije
   (14) | <2A.8 type="S" input="S"“SME “> |
| Osnova za izračun (skupni upravičeni izdatki ali upravičeni javni izdatki) | <2A.9 type="S" input="S"“SME” > |
| Kategorija regije za najbolj oddaljene regije in severne redko poseljene regije (če je ustrezno)
   (15) | <2A.9 type="S" input="S” > |

Sklad

<2A.7 type="S" input="S"“SME” >

Kategorija regije
   (14)

<2A.8 type="S" input="S"“SME “>

Osnova za izračun (skupni upravičeni izdatki ali upravičeni javni izdatki)

<2A.9 type="S" input="S"“SME” >

Kategorija regije za najbolj oddaljene regije in severne redko poseljene regije (če je ustrezno)
   (15)

<2A.9 type="S" input="S” >

2.A.4   Prednostna naložba

(ponovi se za vsako prednostno naložbo v okviru prednostne osi)

| Prednostna naložba | <2A.10 type="S" input="S"“SME” > |
| --- | --- |

Prednostna naložba

<2A.10 type="S" input="S"“SME” >

2.A.5   Posebni cilji, ki ustrezajo prednostni naložbi, in pričakovani rezultati

(ponovi se za vsak posebni cilj v okviru prednostne naložbe)

(sklic: točki (b)(i) in (ii) prvega pododstavka člena 96(2) Uredbe (EU) št. 1303/2013)

| Identifikator | <2A.1.1 type="N" input="G"“SME > |
| --- | --- |
| Posebni cilj | <2A.1.2 type="S" maxlength="500" input="M"“SME > |
| Rezultati, ki naj bi jih država članica dosegla s podporo Unije | <2A.1.3 type="S" maxlength="3500" input="M"SME "> |

Identifikator

<2A.1.1 type="N" input="G"“SME >

Posebni cilj

<2A.1.2 type="S" maxlength="500" input="M"“SME >

Rezultati, ki naj bi jih država članica dosegla s podporo Unije

<2A.1.3 type="S" maxlength="3500" input="M"SME ">

Preglednica 3

Kazalniki rezultatov za posamezni program po posebnih ciljih

(za ESRR, Kohezijski sklad in ESRR REACT-EU)

(sklic: točka (b)(ii) prvega pododstavka člena 96(2) Uredbe (EU) št. 1303/2013)

| Identifikator | Kazalnik | Merska enota | Kategorija regije (če je relevantno) | Izhodiščna vrednost | Izhodiščno leto | Ciljna vrednost
   (16)
  (za leto 2023) | Vir podatkov | Pogostnost poročanja |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| <2A.1.4 type="S" maxlength="5" input="M"“SME” > | <2A.1.5 type="S" maxlength="255" input="M"“SME” > | <2A.1.6 type="S" input="M”” SME"> | <2A.1.7 type="S" input="S"“SME” > | Številčno opredeljeno <2A.1.8 type="N" input="M"“SME” >


  Opisno opredeljeno <2A.1.8 type="S" maxlength="100" input="M"“SME” | <2A.1.9 type="N’ input="M"“SME”> | Številčno opredeljeno <2A.1.10 type="N" input="M">


  Opisno opredeljeno <2A.1.10 type="S" maxlength="100" input="M"“SME” > | <2A.1.11 type="S" maxlength="200" input="M"“SME”> | <2A.1.12 type="S" maxlength="100" input="M"“SME” > |
| | | | | | | | | |
| | | | | | | | | |

Identifikator

Kazalnik

Merska enota

Kategorija regije (če je relevantno)

Izhodiščna vrednost

Izhodiščno leto

Ciljna vrednost
   (16)
  (za leto 2023)

Vir podatkov

Pogostnost poročanja

<2A.1.4 type="S" maxlength="5" input="M"“SME” >

<2A.1.5 type="S" maxlength="255" input="M"“SME” >

<2A.1.6 type="S" input="M”” SME">

<2A.1.7 type="S" input="S"“SME” >

Številčno opredeljeno <2A.1.8 type="N" input="M"“SME” >

Opisno opredeljeno <2A.1.8 type="S" maxlength="100" input="M"“SME”

<2A.1.9 type="N’ input="M"“SME”>

Številčno opredeljeno <2A.1.10 type="N" input="M">

Opisno opredeljeno <2A.1.10 type="S" maxlength="100" input="M"“SME” >

<2A.1.11 type="S" maxlength="200" input="M"“SME”>

<2A.1.12 type="S" maxlength="100" input="M"“SME” >

Preglednica 4

Skupni kazalniki rezultatov, za katere je bila opredeljena ciljna vrednost, in kazalniki rezultatov za posamezni program, ki ustrezajo posebnemu cilju (po prednostnih naložbah in kategorijah regij) (za ESS in ESS REACT-EU)

(sklic: točka (b)(ii) prvega pododstavka člena 96(2) Uredbe (EU) št. 1303/2013)

| Identifikator | Kazalnik | Kategorija regije (če je relevantno) | Merska enota za kazalnik | Skupni kazalnik učinka, ki je osnova za opredelitev ciljne vrednosti | Izhodiščna vrednost | Merska enota za izhodiščno in ciljno vrednost | Izhodiščno leto | Ciljna vrednost (17) (za leto 2023) | Vir podatkov | Pogostnost poročanja |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| m | ž | s | m | ž | s |
| Za posamezni program <2A.1.13 type="S" maxlength="5" input="M">


  Skupni <2A.1.13 type=‘S’ input=‘S’> | Za posamezni program <2A.1.14 type="S" maxlength="255" input="M">


  Skupni <2A.1.14 type=‘S’ input=‘S’> | <2A.1.15 type="S" input="S"> | Za posamezni program <2A.1.16 type="S" input="M">


  Skupni <2A.1.16 type=‘S’ input=‘S’> | Za posamezni program <2A.1.17 type="S" input="M">


  Skupni <2A.1.17 type=‘S’ input=‘S’> | Skupni kazalniki učinka <2A.1.18 type=‘S’ input=‘S’> | Številčno opredeljeno <2A.1.19 type="S" input="M">


  Skupni <2A.1.19 type="S" input="G"> | <2A.1.20 type="N’ input="M"> | Številčno opredeljeno <2A.1.21 type="N" input="M">


  Opisno opredeljeno <2A.1.21 type="S" maxlength="100" input="M"> | <2A.1.22 type="S" maxlength="200" input="M"> | <2A.1.23 type="S" maxlength="100" input="M"> |
| | | | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | | |

Identifikator

Kazalnik

Kategorija regije (če je relevantno)

Merska enota za kazalnik

Skupni kazalnik učinka, ki je osnova za opredelitev ciljne vrednosti

Izhodiščna vrednost

Merska enota za izhodiščno in ciljno vrednost

Izhodiščno leto

Ciljna vrednost (17) (za leto 2023)

Vir podatkov

Pogostnost poročanja

m

ž

s

m

ž

s

Za posamezni program <2A.1.13 type="S" maxlength="5" input="M">

Skupni <2A.1.13 type=‘S’ input=‘S’>

Za posamezni program <2A.1.14 type="S" maxlength="255" input="M">

Skupni <2A.1.14 type=‘S’ input=‘S’>

<2A.1.15 type="S" input="S">

Za posamezni program <2A.1.16 type="S" input="M">

Skupni <2A.1.16 type=‘S’ input=‘S’>

Za posamezni program <2A.1.17 type="S" input="M">

Skupni <2A.1.17 type=‘S’ input=‘S’>

Skupni kazalniki učinka <2A.1.18 type=‘S’ input=‘S’>

Številčno opredeljeno <2A.1.19 type="S" input="M">

Skupni <2A.1.19 type="S" input="G">

<2A.1.20 type="N’ input="M">

Številčno opredeljeno <2A.1.21 type="N" input="M">

Opisno opredeljeno <2A.1.21 type="S" maxlength="100" input="M">

<2A.1.22 type="S" maxlength="200" input="M">

<2A.1.23 type="S" maxlength="100" input="M">

Preglednica 4a

Kazalniki rezultatov za PZM in PZM REACT-EU ter kazalniki rezultatov za posamezni program, ki ustrezajo posebnemu cilju

(po prednostni osi ali delu prednostne osi)

(sklic: člen 19(3) Uredbe (EU) št. 1304/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (19))

| Identifikator | Kazalnik | Merska enota za kazalnik | Skupni kazalnik učinka, ki je osnova za opredelitev ciljne vrednosti | Izhodiščna vrednost | Merska enota za izhodiščno in ciljno vrednost | Izhodiščno leto | Ciljna vrednost (18) (za leto 2023) | Vir podatkov | Pogostnost poročanja |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| m | ž | s | m | ž | s |
| Za posamezni program <2A.1.24 type="S" maxlength="5" input="M">


  Skupni <2A.1.24 type=‘S’ input=‘S’> | Za posamezni program <2A.1.25 type="S" maxlength="255" input="M">


  Skupni <2A.1.25 type=‘S’ input=‘S’> | Za posamezni program <2A.1.26 type="S" input="M">


  Skupni <2A.1.26 type=‘S’ input=‘S’> | Za posamezni program <2A.1.27 type="S" input="M">


  Skupni <2A.1.27 type=‘S’ input=‘S’> | Skupni kazalniki učinka <2A.1.28 type=‘S’ input=‘S’> | Številčno opredeljeno <2A.1.29 type="S" input="M">


  Skupni <2A.1.29 type="S" input="G"> | <2A.1.30 type="N’ input="M"> | Številčno opredeljeno <2A.1.31 type="N" input="M">


  Opisno opredeljeno <2A.1.31 type="S" maxlength="100" input="M"> | <2A.1.32 type="S" maxlength="200" input="M"> | <2A.1.33 type="S" maxlength="100" input="M"> |
| | | | | | | | | | | | |

Identifikator

Kazalnik

Merska enota za kazalnik

Skupni kazalnik učinka, ki je osnova za opredelitev ciljne vrednosti

Izhodiščna vrednost

Merska enota za izhodiščno in ciljno vrednost

Izhodiščno leto

Ciljna vrednost (18) (za leto 2023)

Vir podatkov

Pogostnost poročanja

m

ž

s

m

ž

s

Za posamezni program <2A.1.24 type="S" maxlength="5" input="M">

Skupni <2A.1.24 type=‘S’ input=‘S’>

Za posamezni program <2A.1.25 type="S" maxlength="255" input="M">

Skupni <2A.1.25 type=‘S’ input=‘S’>

Za posamezni program <2A.1.26 type="S" input="M">

Skupni <2A.1.26 type=‘S’ input=‘S’>

Za posamezni program <2A.1.27 type="S" input="M">

Skupni <2A.1.27 type=‘S’ input=‘S’>

Skupni kazalniki učinka <2A.1.28 type=‘S’ input=‘S’>

Številčno opredeljeno <2A.1.29 type="S" input="M">

Skupni <2A.1.29 type="S" input="G">

<2A.1.30 type="N’ input="M">

Številčno opredeljeno <2A.1.31 type="N" input="M">

Opisno opredeljeno <2A.1.31 type="S" maxlength="100" input="M">

<2A.1.32 type="S" maxlength="200" input="M">

<2A.1.33 type="S" maxlength="100" input="M">

2.A.6   Ukrepi, ki jim je namenjena podpora v okviru prednostne naložbe

(po prednostnih naložbah)

2.A.6.1   
  Opis vrste in primerov ukrepov, ki jim je namenjena podpora, in njihovega pričakovanega prispevka k posebnim ciljem, po potrebi vključno z opredelitvijo glavnih ciljnih skupin, posebnih ozemelj, na katera se nanašajo, in vrst upravičencev

(sklic: točka (b)(iii) prvega pododstavka člena 96(2) Uredbe (EU) št. 1303/2013)

| Prednostna naložba | <2A.2.1.1 type="S" input="S"> |
| --- | --- |
| <2A.2.1.2 type="S" maxlength="17500" input="M"> |

Prednostna naložba

<2A.2.1.1 type="S" input="S">

<2A.2.1.2 type="S" maxlength="17500" input="M">

2.A.6.2   
  Vodilna načela za izbiro operacij

(sklic: točka (b)(iii) prvega pododstavka člena 96(2) Uredbe (EU) št. 1303/2013)

| Prednostna naložba | <2A.2.2.1 type="S" input="S"> |
| --- | --- |
| <2A.2.2.2 type="S" maxlength="5000" input="M"> |

Prednostna naložba

<2A.2.2.1 type="S" input="S">

<2A.2.2.2 type="S" maxlength="5000" input="M">

2.A.6.3   Načrtovana uporaba finančnih instrumentov
  (če je ustrezno)

(sklic: točka (b)(iii) prvega pododstavka člena 96(2) Uredbe (EU) št. 1303/2013)

| Prednostna naložba | <2A.2.3.1 type="S" input="S"> |
| --- | --- |
| Načrtovana uporaba finančnih instrumentov | <2A.2.3.2 type="C" input="M"> |
| <2A.2.3.3 type="S" maxlength="7000" input="M"> |

Prednostna naložba

<2A.2.3.1 type="S" input="S">

Načrtovana uporaba finančnih instrumentov

<2A.2.3.2 type="C" input="M">

<2A.2.3.3 type="S" maxlength="7000" input="M">

2.A.6.4   Načrtovana uporaba velikih projektov
  (če je ustrezno)

(sklic: točka (b)(iii) prvega pododstavka člena 96(2) Uredbe (EU) št. 1303/2013)

| Prednostna naložba | <2A.2.4.1 type="S" input="S"> |
| --- | --- |
| <2A.2.4.2 type="S" maxlength="3500" input="M"> |

Prednostna naložba

<2A.2.4.1 type="S" input="S">

<2A.2.4.2 type="S" maxlength="3500" input="M">

2.A.6.5   
  Kazalniki učinka, razčlenjeni po prednostnih naložbah in, če je ustrezno, po kategorijah regij)

(sklic: točka (b)(iv) prvega pododstavka člena 96(2) Uredbe (EU) št. 1303/2013)

Preglednica 5

Skupni kazalniki učinka in kazalniki učinka za posamezni program

(po prednostnih naložbah, razčlenjeno po kategorijah regij za ESS in, če je ustrezno, za ESRR (21))

| Identifikator | Kazalnik | Merska enota | Sklad | Kategorija regije (če je relevantno) | Ciljna vrednost (za leto 2023) (20) | Vir podatkov | Pogostnost poročanja |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| m | ž | s | | |
| <2A.2.5.1 type="S" input="S" SME > | <2A.2.5.2 type="S" input="S" SME > | <2A.2.5.3 type="S" input="S" SME > | <2A.2.5.4 type="S" input="S" SME > | <2A.2.5.5 type="S" input="S" SME > | <2A.2.5.6 type="N’ input="M" SME > | <2A.2.5.7 type="S" maxlength="200" input="M" SME > | <2A.2.5.8 type="S" maxlength="100" input="M" SME > |
| | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | |

Identifikator

Kazalnik

Merska enota

Sklad

Kategorija regije (če je relevantno)

Ciljna vrednost (za leto 2023) (20)

Vir podatkov

Pogostnost poročanja

m

ž

s

<2A.2.5.1 type="S" input="S" SME >

<2A.2.5.2 type="S" input="S" SME >

<2A.2.5.3 type="S" input="S" SME >

<2A.2.5.4 type="S" input="S" SME >

<2A.2.5.5 type="S" input="S" SME >

<2A.2.5.6 type="N’ input="M" SME >

<2A.2.5.7 type="S" maxlength="200" input="M" SME >

<2A.2.5.8 type="S" maxlength="100" input="M" SME >

2.A.7   Socialne inovacije, transnacionalno sodelovanje ter prispevek k tematskim ciljem 1–7 in 13

Posebne določbe za ESS in ESS REACT-EU (22), če je ustrezno (po prednostih oseh in, če je relevantno, kategorijah regij): socialne inovacije, transnacionalno sodelovanje ter prispevek ESS k tematskim ciljem 1–7 in 13.

Opis prispevka načrtovanih ukrepov v okviru prednostne osi k:

| — | socialnim inovacijam (če niso zajete s posebno prednostno osjo); |
| --- | --- |

—

socialnim inovacijam (če niso zajete s posebno prednostno osjo);

| — | transnacionalnemu sodelovanju (če ni zajeto s posebno prednostno osjo); |
| --- | --- |

—

transnacionalnemu sodelovanju (če ni zajeto s posebno prednostno osjo);

| — | tematskim ciljem iz točk (1) do (7) prvega odstavka člena 9 in člena 92b(9) Uredbe (EU) št. 1303/2013.







  Prednostna os | <2A.3.1 type="S" input="S"> |
| --- | --- | --- |
| <2A.3.2 type="S" maxlength="7000" input="M"> |

—

tematskim ciljem iz točk (1) do (7) prvega odstavka člena 9 in člena 92b(9) Uredbe (EU) št. 1303/2013.

Prednostna os

<2A.3.1 type="S" input="S">

<2A.3.2 type="S" maxlength="7000" input="M">

2.A.8   Okvir uspešnosti (23)

(sklic: točka (b)(v) prvega pododstavka člena 96(2) in Priloga II k Uredbi (EU) št. 1303/2013)

Preglednica 6

Okvir uspešnosti prednostne osi

(po skladih ter, za ESRR in ESS, po kategorijah regij) (26)

| Prednostna os | Vrsta kazalnika
  (ključna faza izvajanja, finančni kazalnik, kazalnik učinka ali, če je ustrezno, kazalnik rezultatov) | Identifikator | Kazalnik ali ključna faza izvajanja | Merska enota, če je ustrezno | Sklad | Kategorija regije | Mejnik za leto 2018 (24) | Končna ciljna vrednost (za leto 2023) (25) | Vir podatkov | Razlaga relevantnosti kazalnika, če je ustrezno |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| m | ž | s | m | ž | s |
| <2A.4.1 type="S" input="S"> | <2A.4.2 type="S" input="S"> | Faza izvajanja ali finančni kazalnik <2A.4.3 type="S" maxlength="5" input="M">


  Kazalnik učinka ali rezultatov<2A.4.3 type="S" input="S"> | Faza izvajanja ali finančni kazalnik <2A.4.4 type="S" maxlength="255" input="M">


  Kazalnik učinka ali rezultatov <2A.4.4 type="S" input="G" or “M”> | Faza izvajanja ali finančni kazalnik <2A.4.5 type="S" input="M">


  Kazalnik učinka ali rezultatov <2A.4.5 type="S" input="G" or “M”> | <2A.4.6 type="S" input="S"> | <2A.4.7 type="S" input="S"> | <2A.4.8 type="S" maxlength="255" input="M"> | Faza izvajanja ali finančni kazalnik <2A.4.9 type="S" input="M">


  Kazalnik učinka ali rezultatov <2A.4.8 type="S" input="M"> | Faza izvajanja ali finančni kazalnik <2A.4.10 type="S" maxlength="200" input="M">


  Kazalnik učinka ali rezultatov <2A.4.10 type="S" input=“M”> | <2A.4.11 type="S" maxlength="500" input="M"> |
| | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | |

Prednostna os

Vrsta kazalnika

(ključna faza izvajanja, finančni kazalnik, kazalnik učinka ali, če je ustrezno, kazalnik rezultatov)

Identifikator

Kazalnik ali ključna faza izvajanja

Merska enota, če je ustrezno

Sklad

Kategorija regije

Mejnik za leto 2018 (24)

Končna ciljna vrednost (za leto 2023) (25)

Vir podatkov

Razlaga relevantnosti kazalnika, če je ustrezno

m

ž

s

m

ž

s

<2A.4.1 type="S" input="S">

<2A.4.2 type="S" input="S">

Faza izvajanja ali finančni kazalnik <2A.4.3 type="S" maxlength="5" input="M">

Kazalnik učinka ali rezultatov<2A.4.3 type="S" input="S">

Faza izvajanja ali finančni kazalnik <2A.4.4 type="S" maxlength="255" input="M">

Kazalnik učinka ali rezultatov <2A.4.4 type="S" input="G" or “M”>

Faza izvajanja ali finančni kazalnik <2A.4.5 type="S" input="M">

Kazalnik učinka ali rezultatov <2A.4.5 type="S" input="G" or “M”>

<2A.4.6 type="S" input="S">

<2A.4.7 type="S" input="S">

<2A.4.8 type="S" maxlength="255" input="M">

Faza izvajanja ali finančni kazalnik <2A.4.9 type="S" input="M">

Kazalnik učinka ali rezultatov <2A.4.8 type="S" input="M">

Faza izvajanja ali finančni kazalnik <2A.4.10 type="S" maxlength="200" input="M">

Kazalnik učinka ali rezultatov <2A.4.10 type="S" input=“M”>

<2A.4.11 type="S" maxlength="500" input="M">

Dodatne opisne informacije o vzpostavitvi okvira uspešnosti (neobvezno)

| <2A.4.12 type="S" maxlength="7000" input="M"> |
| --- |

<2A.4.12 type="S" maxlength="7000" input="M">

2.A.9   Kategorije intervencij

(sklic: točka (b)(vi) člena 96(2) Uredbe (EU) št. 1303/2013)

Ustrezne kategorije intervencij glede na vsebino prednostne osi po nomenklaturi, ki jo sprejme Komisija, in okvirna razčlenitev podpore Unije.

Preglednice 7–11

Kategorije intervencij
   (28)

(po skladih in kategorijah regij, če prednostna os zajema več kot en sklad/več kot eno kategorijo regije)

| Preglednica 7: Razsežnost 1 – Področje intervencije |
| --- |
| Sklad | <2A.5.1.1 type="S" input="S" Decision=N > |
| Kategorija regije (27) | <2A.5.1.2 type="S" input="S" Decision=N > |
| Prednostna os | Koda | Znesek (v EUR) |
| <2A.5.1.3 type="S" input="S" Decision=N> | <2A.5.1.4 type="S" input="S" Decision=N > | <2A.5.1.5 type="N" input="M" Decision=N > |
| | | |
| | | |

Preglednica 7: Razsežnost 1 – Področje intervencije

Sklad

<2A.5.1.1 type="S" input="S" Decision=N >

Kategorija regije (27)

<2A.5.1.2 type="S" input="S" Decision=N >

Prednostna os

Koda

Znesek (v EUR)

<2A.5.1.3 type="S" input="S" Decision=N>

<2A.5.1.4 type="S" input="S" Decision=N >

<2A.5.1.5 type="N" input="M" Decision=N >

| Preglednica 8: Razsežnost 2 – Oblika financiranja |
| --- |
| Sklad | <2A.5.2.1 type="S" input="S" Decision=N > |
| Kategorija regije (29) | <2A.5.2.2 type="S" input="S" Decision=N > |
| Prednostna os | Koda | Znesek (v EUR) |
| <2A.5.2.3 type="S" input="S" Decision=N> | <2A.5.2.4 type="S" input="S" Decision=N > | <2A.5.2.5 type="N" input="M" Decision=N > |
| | | |
| | | |

Preglednica 8: Razsežnost 2 – Oblika financiranja

Sklad

<2A.5.2.1 type="S" input="S" Decision=N >

Kategorija regije (29)

<2A.5.2.2 type="S" input="S" Decision=N >

Prednostna os

Koda

Znesek (v EUR)

<2A.5.2.3 type="S" input="S" Decision=N>

<2A.5.2.4 type="S" input="S" Decision=N >

<2A.5.2.5 type="N" input="M" Decision=N >

| Preglednica 9: Razsežnost 3 – Vrsta ozemlja |
| --- |
| Sklad | <2A.5.3.1 type="S" input="S" Decision=N > |
| Kategorija regije (30) | <2A.5.3.2 type="S" input="S" Decision=N > |
| Prednostna os | Koda | Znesek (v EUR) |
| <2A.5.3.3 type="S" input="S" Decision=N> | <2A.5.3.4 type="S" input="S" Decision=N > | <2A.5.3.5 type="N" input="M" Decision=N > |
| | | |
| | | |

Preglednica 9: Razsežnost 3 – Vrsta ozemlja

Sklad

<2A.5.3.1 type="S" input="S" Decision=N >

Kategorija regije (30)

<2A.5.3.2 type="S" input="S" Decision=N >

Prednostna os

Koda

Znesek (v EUR)

<2A.5.3.3 type="S" input="S" Decision=N>

<2A.5.3.4 type="S" input="S" Decision=N >

<2A.5.3.5 type="N" input="M" Decision=N >

| Preglednica 10: Razsežnost 4 – Teritorialni mehanizmi izvajanja |
| --- |
| Sklad | <2A.5.4.1 type="S" input="S" Decision=N > |
| Kategorija regije (31) | <2A.5.4.2 type="S" input="S" Decision=N > |
| Prednostna os | Koda | Znesek (v EUR) |
| <2A.5.4.2 type="S" input="S" Decision=N> | <2A.5.4.4 type="S" input="S" Decision=N > | <2A.5.4.5 type="N" input="M" Decision=N > |
| | | |
| | | |

Preglednica 10: Razsežnost 4 – Teritorialni mehanizmi izvajanja

Sklad

<2A.5.4.1 type="S" input="S" Decision=N >

Kategorija regije (31)

<2A.5.4.2 type="S" input="S" Decision=N >

Prednostna os

Koda

Znesek (v EUR)

<2A.5.4.2 type="S" input="S" Decision=N>

<2A.5.4.4 type="S" input="S" Decision=N >

<2A.5.4.5 type="N" input="M" Decision=N >

| Preglednica 11: Razsežnost 6 – sekundarna tema ESS in ESS REACT-EU
   (32)
  (samo za ESS) |
| --- |
| Sklad | <2A.5.5.1 type="S" input="S" Decision=N > |
| Kategorija regije (33) | <2A.5.5.2 type="S" input="S" Decision=N > |
| Prednostna os | Koda | Znesek (v EUR) |
| <2A.5.5.3 type="S" input="S" Decision=N> | <2A.5.5.4 type="S" input="S" Decision=N > | <2A.5.5.5 type="N" input="M" Decision=N > |
| | | |
| | | |

Preglednica 11: Razsežnost 6 – sekundarna tema ESS in ESS REACT-EU
   (32)
  (samo za ESS)

Sklad

<2A.5.5.1 type="S" input="S" Decision=N >

Kategorija regije (33)

<2A.5.5.2 type="S" input="S" Decision=N >

Prednostna os

Koda

Znesek (v EUR)

<2A.5.5.3 type="S" input="S" Decision=N>

<2A.5.5.4 type="S" input="S" Decision=N >

<2A.5.5.5 type="N" input="M" Decision=N >

2.A.10   Povzetek načrtovane uporabe tehnične pomoči, vključno z ukrepi za krepitev administrativne usposobljenosti organov, ki sodelujejo pri upravljanju in nadzorovanju programov in upravičencev, kadar so takšni ukrepi potrebni (če je ustrezno) (34)

(po prednostnih oseh)

(sklic: točka (b)(vii) člena 96(2) Uredbe (EU) št. 1303/2013)

| Prednostna os | <3A.6.1 type="S" input="S"> |
| --- | --- |
| <2A.6.2 type="S" maxlength="2000" input="M"> |

Prednostna os

<3A.6.1 type="S" input="S">

<2A.6.2 type="S" maxlength="2000" input="M">

2.B   Opis prednostih osi za tehnično pomoč

(sklic: točka (c) prvega pododstavka člena 96(2) Uredbe (EU) št. 1303/2013)

2.B.1   Prednostna os (ponovi se za vsako prednostno os, ki zadeva tehnično pomoč)

| Identifikator prednostne osi | <2B.0.2 type="N" maxlength="5" input="G"> |
| --- | --- |
| Naslov prednostne osi | <2B.0.3 type="S" maxlength="255" input="M"> |

Identifikator prednostne osi

<2B.0.2 type="N" maxlength="5" input="G">

Naslov prednostne osi

<2B.0.3 type="S" maxlength="255" input="M">

| ☐ Celotna prednostna os je namenjena tehnični pomoči iz člena 92b(6) Uredbe (EU) št. 1303/2013. | <2B.0.1 type="C" input="M"> |
| --- | --- |

☐ Celotna prednostna os je namenjena tehnični pomoči iz člena 92b(6) Uredbe (EU) št. 1303/2013.

<2B.0.1 type="C" input="M">

2.B.2   Utemeljitev vzpostavitve prednostne osi, ki zajema več kot eno kategorijo regij (če je ustrezno)

(sklic: člen 96(1) in člen 98(4) Uredbe (EU) št. 1303/2013)

| <2B.0.1 type="S" maxlength="3500" input="M"> |
| --- |

<2B.0.1 type="S" maxlength="3500" input="M">

2.B.3   Sklad in kategorija regije (ponovi se za vsako kombinacijo v okviru prednostne osi)

| Sklad | <2B.0.4 type="S" input="S"> |
| --- | --- |
| Kategorija regije
   (35) | <2B.0.5 type="S" input="S"> |
| Osnova za izračun (skupni upravičeni izdatki ali upravičeni javni izdatki) | <2B.0.6 type="S" input="S"> |

Sklad

<2B.0.4 type="S" input="S">

Kategorija regije
   (35)

<2B.0.5 type="S" input="S">

Osnova za izračun (skupni upravičeni izdatki ali upravičeni javni izdatki)

<2B.0.6 type="S" input="S">

2.B.4   Posebni cilji in pričakovani rezultati

(ponovi se za vsak posebni cilj v okviru prednostne osi)

(sklic: točki (c)(i) in (ii) prvega pododstavka člena 96(2) Uredbe (EU) št. 1303/2013)

| Identifikator | <2B.1.1 type="N" maxlength="5" input="G"> |
| --- | --- |
| Posebni cilj | <2B.1.2 type="S" maxlength="500" input="M"> |
| Rezultati, ki naj bi jih država članica dosegla s podporo Unije
   (36) | <2B.1.3 type="S" maxlength="3500" input="M"> |

Identifikator

<2B.1.1 type="N" maxlength="5" input="G">

Posebni cilj

<2B.1.2 type="S" maxlength="500" input="M">

Rezultati, ki naj bi jih država članica dosegla s podporo Unije
   (36)

<2B.1.3 type="S" maxlength="3500" input="M">

2.B.5   Kazalniki rezultatov (37)

Preglednica 12

Kazalniki rezultatov za posamezni program (po posebnih ciljih)

(za ESRR/ESS/Kohezijski sklad/ESRR REACT-EU/ESS REACT-EU)

(sklic: točka (c)(ii) prvega pododstavka člena 96(2) Uredbe (EU) št. 1303/2013)

| Identifikator | Kazalnik | Merska enota | Izhodiščna vrednost | Izhodiščno leto | Ciljna vrednost
   (38)
  (za leto 2023) | Vir podatkov | Pogostnost poročanja |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| m | ž | s | m | ž | s |
| <2.B.2.1 type="S" maxlength="5" input="M"> | <2.B.2.2 type="S" maxlength="255" input="M"> | <2.B.2.3 type="S" input="M"> | Številčno opredeljeno <2.B.2.4 type="N" input="M"> | <2.B.2.5 type="N’ input="M"> | Številčno opredeljeno <2.B.2.6 type="N" input="M">


  Opisno opredeljeno <2.B.2.6 type="S" maxlength="100" input="M"> | <2.B.2.7 type="S" maxlength="200" input="M"> | <2.B.2.8 type="S" maxlength="100" input="M"> |
| | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | |

Identifikator

Kazalnik

Merska enota

Izhodiščna vrednost

Izhodiščno leto

Ciljna vrednost
   (38)
  (za leto 2023)

Vir podatkov

Pogostnost poročanja

m

ž

s

m

ž

s

<2.B.2.1 type="S" maxlength="5" input="M">

<2.B.2.2 type="S" maxlength="255" input="M">

<2.B.2.3 type="S" input="M">

Številčno opredeljeno <2.B.2.4 type="N" input="M">

<2.B.2.5 type="N’ input="M">

Številčno opredeljeno <2.B.2.6 type="N" input="M">

Opisno opredeljeno <2.B.2.6 type="S" maxlength="100" input="M">

<2.B.2.7 type="S" maxlength="200" input="M">

<2.B.2.8 type="S" maxlength="100" input="M">

2.B.6   Ukrepi, ki jim je namenjena podpora, in njihov pričakovani prispevek k posebnim ciljem (po prednostnih oseh)

(sklic: točki (c)(i) in (iii) prvega pododstavka člena 96(2) Uredbe (EU) št. 1303/2013)

2.B.6.1   
  Opis ukrepov, ki jim je namenjena podpora, in njihov pričakovani prispevek k posebnim ciljem

(sklic: točki (c)(i) in (iii) prvega pododstavka člena 96(2) Uredbe (EU) št. 1303/2013)

| Prednostna os | <2.B.3.1.1 type="S" input="S"> |
| --- | --- |
| <2.B.3.1.2 type="S" maxlength="7000" input="M"> |

Prednostna os

<2.B.3.1.1 type="S" input="S">

<2.B.3.1.2 type="S" maxlength="7000" input="M">

2.B.6.2   
  Kazalniki učinka, ki naj bi prispevali k rezultatom (po prednostnih oseh)

(sklic: točka (c)(iv) prvega pododstavka člena 96(2) Uredbe (EU) št. 1303/2013)

Preglednica 13

Kazalniki učinka (po prednostnih oseh)

(za ESRR/ESS/Kohezijski sklad/ESRR REACT-EU/ESS REACT-EU)

| Identifikator | Kazalnik | Merska enota | Ciljna vrednost (za leto 2023) (39)

  (neobvezno) | Vir podatkov |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| m | ž | s |
| <2.B.3.2.1 type="S" maxlength="5" input="M"> | <2.B.2.2.2 type="S" maxlength="255" input="M"> | <2.B.3.2.3 type="S" input="M"> | <2.B.3.2.4 type="N’ input="M"> | <2.B.3.2.5 type="S" maxlength="200" input="M"> |
| | | | | | | |

Identifikator

Kazalnik

Merska enota

Ciljna vrednost (za leto 2023) (39)

(neobvezno)

Vir podatkov

m

ž

s

<2.B.3.2.1 type="S" maxlength="5" input="M">

<2.B.2.2.2 type="S" maxlength="255" input="M">

<2.B.3.2.3 type="S" input="M">

<2.B.3.2.4 type="N’ input="M">

<2.B.3.2.5 type="S" maxlength="200" input="M">

2.B.7   Kategorije intervencij (po prednostnih oseh)

(sklic: točka (c)(v) prvega pododstavka člena 96(2) Uredbe (EU) št. 1303/2013)

Ustrezne kategorije intervencij po nomenklaturi, ki jo sprejme Komisija, in okvirna razčlenitev podpore Unije.

Preglednice 14–16

Kategorije intervencij
   (41)

| Preglednica 14: Razsežnost 1 – Področje intervencije |
| --- |
| Kategorija regije
   (40): <type="S" input="S"> |
| Prednostna os | Koda | Znesek (v EUR) |
| <2B.4.1.1 type="S" input="S" > Decision=N> | <2B.4.1.2 type="S" input="S"> Decision=N> | <2B.4.1.3 type="N" input="M"> Decision=N> |
| | | |
| | | |

Preglednica 14: Razsežnost 1 – Področje intervencije

Kategorija regije
   (40): <type="S" input="S">

Prednostna os

Koda

Znesek (v EUR)

<2B.4.1.1 type="S" input="S" > Decision=N>

<2B.4.1.2 type="S" input="S"> Decision=N>

<2B.4.1.3 type="N" input="M"> Decision=N>

| Preglednica 15: Razsežnost 2 – Oblika financiranja |
| --- |
| Kategorija regije
   (42): <type="S" input="S"> |
| Prednostna os | Koda | Znesek (v EUR) |
| <2B.4.2.1 type="S" input="S" > Decision=N> | <2B.4.2.2 type="S" input="S"> Decision=N> | <2B.4.2.3 type="N" input="M"> Decision=N> |
| | | |
| | | |

Preglednica 15: Razsežnost 2 – Oblika financiranja

Kategorija regije
   (42): <type="S" input="S">

Prednostna os

Koda

Znesek (v EUR)

<2B.4.2.1 type="S" input="S" > Decision=N>

<2B.4.2.2 type="S" input="S"> Decision=N>

<2B.4.2.3 type="N" input="M"> Decision=N>

| Preglednica 16: Razsežnost 3 – Vrsta ozemlja |
| --- |
| Kategorija regije
   (43): <type="S" input="S"> |
| Prednostna os | Koda | Znesek (v EUR) |
| <2B.4.3.1 type="S" input="S" > Decision=N> | <2B.4.3.2 type="S" input="S"> Decision=N> | <2B.4.3.3 type="N" input="M"> Decision=N> |
| | | |
| | | |

Preglednica 16: Razsežnost 3 – Vrsta ozemlja

Kategorija regije
   (43): <type="S" input="S">

Prednostna os

Koda

Znesek (v EUR)

<2B.4.3.1 type="S" input="S" > Decision=N>

<2B.4.3.2 type="S" input="S"> Decision=N>

<2B.4.3.3 type="N" input="M"> Decision=N>

ODDELEK 3

FINANČNI NAČRT

(sklic: točka (d) prvega pododstavka člena 96(2) in peti pododstavek člena 92b(9) Uredbe (EU) št. 1303/2013)

3.1   Odobrena sredstva iz vsakega sklada in zneski, povezani z rezervo za uspešnost

(sklic: točka (d)(i) prvega pododstavka člena 96(2) Uredbe (EU) št. 1303/2013)

Preglednica 17

| | Sklad | Kategorija regije | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 | 2020 | 2021 | 2022 | Skupaj |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | Glavna dodelitev (44) | Rezerva za uspešnost | Glavna dodelitev | Rezerva za uspešnost | Glavna dodelitev | Rezerva za uspešnost | Glavna dodelitev | Rezerva za uspešnost | Glavna dodelitev | Rezerva za uspešnost | Glavna dodelitev | Rezerva za uspešnost | Glavna dodelitev | Rezerva za uspešnost | Skupna dodelitev (podpora Unije) | Skupna dodelitev (podpora Unije) | Glavna dodelitev | Rezerva za uspešnost |
| | <3.1.1 type="S" input="G"“SME”> | <3.1.2 type="S" input="G"“SME” > | <3.1.3 type="N" input="M" SME” > | <3.1.4 type="N" input="M"


  TA - “NA” YEI –“NA”> | <3.1.5 type="N" input="M" SME” > | <3.1.6 type="N" input="M"


  TA - “NA” YEI –“NA”> | <3.1.7type="N" input="M" SME” > | <3.1.8 type="N" input="M "


  TA - “NA” YEI –“NA”> | <3.1.9 type="N" input="M" SME” > | <3.1.10 type="N" input="M"”


  TA - “NA” YEI –“NA”> | <3.1.11 type="N" input="M" SME” > | <3. 01. 2012 type="N" input="M"”


  TA - “NA” YEI –“NA”> | <3. 01. 2013 type="N" input="M" SME” > | <3.1.14 type="N" input="M"


  TA - “NA” YEI –“NA”> | <3. 01. 2015 type="N" input="M" SME” > | <3. 01. 2016 type="N" input="M"


  TA - “NA” YEI –“NA”


  REACT-EU - NA> | <3.1.17 type="N" input="M | <3.1.18 type="N" input="M | <3.1.19 type="N" input="G" SME” > | <3.1.20 type="N" input="G"


  TA - “NA” YEI –“NA”> |
| (1) | ESRR | v manj razvitih regijah | | | | | | | | | | | | | | | ni relevantno | Se ne uporablja | | |
| (2) | | v regijah v prehodu | | | | | | | | | | | | | | | ni relevantno | Se ne uporablja | | |
| (3) | | v bolj razvitih regijah | | | | | | | | | | | | | | | ni relevantno | Se ne uporablja | | |
| (4) | | Skupaj brez REACT-EU | | | | | | | | | | | | | | | ni relevantno | Se ne uporablja | | |
| (5) | ESS
   (45) | v manj razvitih regijah | | | | | | | | | | | | | | | ni relevantno | Se ne uporablja | | |
| (6) | | v regijah v prehodu | | | | | | | | | | | | | | | ni relevantno | Se ne uporablja | | |
| (7) | | v bolj razvitih regijah | | | | | | | | | | | | | | | ni relevantno | Se ne uporablja | | |
| (8) | | Skupaj brez REACT-EU | | | | | | | | | | | | | | | ni relevantno | Se ne uporablja | | |
| (9) | Posebna dodelitev za PZM | ni relevantno | | Se ne uporablja | | Se ne uporablja | Se ne uporablja | Se ne uporablja | Se ne uporablja | Se ne uporablja | Se ne uporablja | Se ne uporablja | Se ne uporablja | Se ne uporablja | Se ne uporablja | Se ne uporablja | Se ne uporablja | Se ne uporablja | Se ne uporablja | Se ne uporablja |
| (10) | Kohezijski sklad | ni relevantno | | | | | | | | | | | | | | | Se ne uporablja | Se ne uporablja | | |
| (11) | ESRR | posebna dodelitev za najbolj oddaljene regije ali severne redko poseljene regije | | | | | | | | | | | | | | | ni relevantno | Se ne uporablja | | |
| (12) | ESRR REACT-EU | ni relevantno | Se ne uporablja | Se ne uporablja | Se ne uporablja | Se ne uporablja | Se ne uporablja | Se ne uporablja | Se ne uporablja | Se ne uporablja | Se ne uporablja | Se ne uporablja | Se ne uporablja | Se ne uporablja | Se ne uporablja | Se ne uporablja | | | | Se ne uporablja |
| (13) | ESS REACT-EU
   (45) | ni relevantno | Se ne uporablja | Se ne uporablja | Se ne uporablja | Se ne uporablja | Se ne uporablja | Se ne uporablja | Se ne uporablja | Se ne uporablja | Se ne uporablja | Se ne uporablja | Se ne uporablja | Se ne uporablja | Se ne uporablja | Se ne uporablja | | | | Se ne uporablja |
| (14) | Posebna dodelitev za PZM REACT-EU | ni relevantno | Se ne uporablja | Se ne uporablja | Se ne uporablja | Se ne uporablja | Se ne uporablja | Se ne uporablja | Se ne uporablja | Se ne uporablja | Se ne uporablja | Se ne uporablja | Se ne uporablja | Se ne uporablja | Se ne uporablja | Se ne uporablja | | | | Se ne uporablja |
| (15) | REACT-EU | Skupaj | ni relevantno | Se ne uporablja | Se ne uporablja | Se ne uporablja | Se ne uporablja | Se ne uporablja | Se ne uporablja | Se ne uporablja | Se ne uporablja | Se ne uporablja | Se ne uporablja | Se ne uporablja | Se ne uporablja | Se ne uporablja | | | | Se ne uporablja |
| (16) | Skupni seštevek | Skupaj | | | | | | | | | | | | | | | | | | |

Sklad

Kategorija regije

2014

2015

2016

2017

2018

2019

2020

2021

2022

Skupaj

Glavna dodelitev (44)

Rezerva za uspešnost

Glavna dodelitev

Rezerva za uspešnost

Glavna dodelitev

Rezerva za uspešnost

Glavna dodelitev

Rezerva za uspešnost

Glavna dodelitev

Rezerva za uspešnost

Glavna dodelitev

Rezerva za uspešnost

Glavna dodelitev

Rezerva za uspešnost

Skupna dodelitev (podpora Unije)

Skupna dodelitev (podpora Unije)

Glavna dodelitev

Rezerva za uspešnost

<3.1.1 type="S" input="G"“SME”>

<3.1.2 type="S" input="G"“SME” >

<3.1.3 type="N" input="M" SME” >

<3.1.4 type="N" input="M"

TA - “NA” YEI –“NA”>

<3.1.5 type="N" input="M" SME” >

<3.1.6 type="N" input="M"

TA - “NA” YEI –“NA”>

<3.1.7type="N" input="M" SME” >

<3.1.8 type="N" input="M "

TA - “NA” YEI –“NA”>

<3.1.9 type="N" input="M" SME” >

<3.1.10 type="N" input="M"”

TA - “NA” YEI –“NA”>

<3.1.11 type="N" input="M" SME” >

<3. 01. 2012 type="N" input="M"”

TA - “NA” YEI –“NA”>

<3. 01. 2013 type="N" input="M" SME” >

<3.1.14 type="N" input="M"

TA - “NA” YEI –“NA”>

<3. 01. 2015 type="N" input="M" SME” >

<3. 01. 2016 type="N" input="M"

TA - “NA” YEI –“NA”

REACT-EU - NA>

<3.1.17 type="N" input="M

<3.1.18 type="N" input="M

<3.1.19 type="N" input="G" SME” >

<3.1.20 type="N" input="G"

TA - “NA” YEI –“NA”>

(1)

ESRR

v manj razvitih regijah

ni relevantno

Se ne uporablja

(2)

v regijah v prehodu

ni relevantno

Se ne uporablja

(3)

v bolj razvitih regijah

ni relevantno

Se ne uporablja

(4)

Skupaj brez REACT-EU

ni relevantno

Se ne uporablja

(5)

ESS
   (45)

v manj razvitih regijah

ni relevantno

Se ne uporablja

(6)

v regijah v prehodu

ni relevantno

Se ne uporablja

(7)

v bolj razvitih regijah

ni relevantno

Se ne uporablja

(8)

Skupaj brez REACT-EU

ni relevantno

Se ne uporablja

(9)

Posebna dodelitev za PZM

ni relevantno

Se ne uporablja

Se ne uporablja

Se ne uporablja

Se ne uporablja

Se ne uporablja

Se ne uporablja

Se ne uporablja

Se ne uporablja

Se ne uporablja

Se ne uporablja

Se ne uporablja

Se ne uporablja

Se ne uporablja

Se ne uporablja

Se ne uporablja

Se ne uporablja

(10)

Kohezijski sklad

ni relevantno

Se ne uporablja

Se ne uporablja

(11)

ESRR

posebna dodelitev za najbolj oddaljene regije ali severne redko poseljene regije

ni relevantno

Se ne uporablja

(12)

ESRR REACT-EU

ni relevantno

Se ne uporablja

Se ne uporablja

Se ne uporablja

Se ne uporablja

Se ne uporablja

Se ne uporablja

Se ne uporablja

Se ne uporablja

Se ne uporablja

Se ne uporablja

Se ne uporablja

Se ne uporablja

Se ne uporablja

Se ne uporablja

Se ne uporablja

(13)

ESS REACT-EU
   (45)

ni relevantno

Se ne uporablja

Se ne uporablja

Se ne uporablja

Se ne uporablja

Se ne uporablja

Se ne uporablja

Se ne uporablja

Se ne uporablja

Se ne uporablja

Se ne uporablja

Se ne uporablja

Se ne uporablja

Se ne uporablja

Se ne uporablja

Se ne uporablja

(14)

Posebna dodelitev za PZM REACT-EU

ni relevantno

Se ne uporablja

Se ne uporablja

Se ne uporablja

Se ne uporablja

Se ne uporablja

Se ne uporablja

Se ne uporablja

Se ne uporablja

Se ne uporablja

Se ne uporablja

Se ne uporablja

Se ne uporablja

Se ne uporablja

Se ne uporablja

Se ne uporablja

(15)

REACT-EU

Skupaj

ni relevantno

Se ne uporablja

Se ne uporablja

Se ne uporablja

Se ne uporablja

Se ne uporablja

Se ne uporablja

Se ne uporablja

Se ne uporablja

Se ne uporablja

Se ne uporablja

Se ne uporablja

Se ne uporablja

Se ne uporablja

Se ne uporablja

(16)

Skupni seštevek

Skupaj

3.2   Skupna odobrena sredstva po skladih in nacionalno sofinanciranje (v EUR)

(sklic: točka (d)(ii) prvega pododstavka člena 96(2) Uredbe (EU) št. 1303/2013)

| 1. | V preglednici je določen finančni načrt po posameznih prednostnih oseh. |
| --- | --- |

1.

V preglednici je določen finančni načrt po posameznih prednostnih oseh.

| 2. | Če prednostna os zajema več kot en sklad, se podatki o podpori Unije in ustreznem nacionalnem prispevku razčlenijo po posameznih skladih, pri tem pa se ločeno navede stopnja sofinanciranja v okviru prednostne osi za vsak sklad. |
| --- | --- |

2.

Če prednostna os zajema več kot en sklad, se podatki o podpori Unije in ustreznem nacionalnem prispevku razčlenijo po posameznih skladih, pri tem pa se ločeno navede stopnja sofinanciranja v okviru prednostne osi za vsak sklad.

| 3. | Če prednostna os zajema več kot eno kategorijo regij, se podatki o podpori Unije in ustreznem nacionalnem prispevku razčlenijo po posameznih kategorijah regij, pri tem pa se ločeno navede stopnja sofinanciranja v okviru prednostne osi za vsako kategorijo regij. |
| --- | --- |

3.

Če prednostna os zajema več kot eno kategorijo regij, se podatki o podpori Unije in ustreznem nacionalnem prispevku razčlenijo po posameznih kategorijah regij, pri tem pa se ločeno navede stopnja sofinanciranja v okviru prednostne osi za vsako kategorijo regij.

| 4. | Prispevek EIB je prikazan na ravni prednostne osi. |
| --- | --- |

4.

Prispevek EIB je prikazan na ravni prednostne osi.

Preglednica 18a

Finančni načrt

| Prednostna os | Sklad | Kategorija regije | Osnova za izračun podpore Unije
  (skupni upravičeni stroški ali javni upravičeni stroški) | Podpora Unije | Ustrezni nacionalni prispevek | Okvirna razčlenitev nacionalnega prispevka | Financiranje skupaj | Stopnja sofinanciranja (46) | 100-odstotna stopnja sofinanciranja za obračunsko leto 2020–2021 ((*)) | 100-odstotna stopnja sofinanciranja za obračunsko leto 2021–2022 ((**)) | Informativno
  Prispevki EIB | Glavna dodelitev (skupni znesek financiranja brez rezerve za uspešnost) | Rezerva za uspešnost | Znesek rezerve za uspešnost kot delež skupne podpore Unije |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nacionalno javno financiranje | Nacionalno zasebno financiranje (1) | | Podpora Unije | Ustrezni nacionalni prispevek | Podpora Unije | Ustrezni nacionalni prispevek (47) | |
| | | | | (a) | (b) = (c) + (d)) | (c) | (d) | (e) = (a) + (b) | (f) = (a)/(e) (2) | | | (g) | (h)=(a) – (j) | (i) = (b) – (k) | (j) | (k) = (b) * (j)/(a) | (l) = (j)/(a) * 100 |
| <3.2.A.1 type="S" input="G"“SME” > | <3.2.A.2 type="S" input="G"“SME” > | <3.2.A.3 type="S" input="G"“SME” > | <3.2.A.4 type="S" input="G"“SME” > | <3.2.A.5 type="N" input="M"“SME” > | <3.2.A.6 type="N“SME”" input="G"> | <3.2.A.7 type="N" input="M"“SME” > | <3.2.A.8 type="N" input="M"“SME” > | <3.2.A.9 type="N" input="G“SME”"> | <3.2.A.10 type="P" input="G"“SME” > | Za podrobnosti glej opombo  ((*)) (primeri spodaj) | Za podrobnosti glej opombo  ((**)) (primeri spodaj) | <3.2.A.11 type="N" input="M"“SME” > | <3.2.A.12 type="N" input="M" TA - “NA” YEI –“NA”> | <3.2.A.13 type="N" input="M" TA - “NA” YEI –“NA”>> | <3.2.A.14 type="N" input="M" TA - “NA” YEI –“NA” REACT-EU „NA”> | <3.2.A.15 type="N" input="M"” TA - “NA” YEI –“NA” REACT-EU „NA”>> | <3.2.A.16 type="N" input="G” TA - “NA” YEI –“NA” REACT-EU “NA”> |
| Prednostna os 1 | ESRR | | | | | | | | | ☐ | ☐ | | | | | | |
| Prednostna os 2 | ESS | | | | | | | | | ☐ | ☐ | | | | | | |
| Prednostna os 3 | PZM (48) | ni relevantno | | | | | | | | ☐ | ☐ | | | | ni relevantno | ni relevantno | ni relevantno |
| Prednostna os 4 | ESS | | | | | | | | | ☐ | ☐ | | | | | | |
| PZM (49) | ni relevantno | | | | | | | | ☐ | ☐ | | | | ni relevantno | ni relevantno | ni relevantno |
| Prednostna os 5 | Kohezijski sklad | ni relevantno | | | | | | | | ☐ | ☐ | | | | | | |
| Prednostna os 6 | ESRR REACT-EU | ni relevantno | | | | | | | | ☐ | ☐ | ni relevantno | | | ni relevantno | ni relevantno | ni relevantno |
| Prednostna os 7 | ESS REACT-EU | ni relevantno | | | | | | | | ☐ | ☐ | ni relevantno | | | ni relevantno | ni relevantno | ni relevantno |
| Prednostna os 8 | PZM REACT-EU (50) | ni relevantno | | | | | | | | ☐ | ☐ | ni relevantno | | | ni relevantno | ni relevantno | ni relevantno |
| Prednostna os 9 | ESS REACT-EU | ni relevantno | | | | | | | | ☐ | ☐ | ni relevantno | | | ni relevantno | ni relevantno | ni relevantno |
| PZM REACT-EU (51) | ni relevantno | | | | | | | | ☐ | ☐ | ni relevantno | | | ni relevantno | ni relevantno | ni relevantno |
| Skupaj | ESRR | manj razvite regije | | ustreza skupnemu znesku (1) v preglednici 17 | | | | | | | | | | | | | |
| Skupaj | ESRR | regije v prehodu | | ustreza skupnemu znesku (2) v preglednici 17 | | | | | | | | | | | | | |
| Skupaj | ESRR | bolj razvite regije | | ustreza skupnemu znesku (3) v preglednici 17 | | | | | | | | | | | | | |
| Skupaj | ESRR | posebna dodelitev za najbolj oddaljene regije ali severne redko poseljene regije | | ustreza skupnemu znesku (11) v preglednici 17 | | | | | | | | | | | | | |
| Skupaj | ESRR REACT-EU | ni relevantno | | ustreza skupnemu znesku (12) v preglednici 17 | | | | | | | | ni relevantno | | | ni relevantno | ni relevantno | ni relevantno |
| Skupaj | ESS (52) | manj razvite regije | | ne ustreza skupnemu znesku (5) v preglednici 17, ki vključuje ustrezno podporo ESS za PZM (53) | | | | | | | | | | | | | |
| Skupaj | ESS (54) | regije v prehodu | | ne ustreza skupnemu znesku (6) v preglednici 17, ki vključuje ustrezno podporo ESS za PZM | | | | | | | | | | | | | |
| Skupaj | ESS (55) | bolj razvite regije | | ne ustreza skupnemu znesku (7) v preglednici 17, ki vključuje ustrezno podporo ESS za PZM | | | | | | | | | | | | | |
| Skupaj | ESS REACT-EU | ni relevantno | | ustreza skupnemu znesku (13) v preglednici 17 | | | | | | | | ni relevantno | | | ni relevantno | ni relevantno | ni relevantno |
| Skupaj | PZM (56) | ni relevantno | | ne ustreza skupnemu znesku (9) v preglednici 17, ki vključuje samo ustrezno podporo ESS za PZM | | | | | | | | | | | | | |
| Skupaj | PZM REACT-EU
   (57) | ni relevantno | | ustreza skupnemu znesku (14) v preglednici 17 | | | | | | | | ni relevantno | | | ni relevantno | ni relevantno | ni relevantno |
| Skupaj | Kohezijski sklad | ni relevantno | | ustreza skupnemu znesku (10) v preglednici 17 | | | | | | | | | | | | | |
| Skupaj | REACT-EU | ni relevantno | | ustreza skupnemu znesku (15) v preglednici 17 | | | | | | | | ni relevantno | | | ni relevantno | ni relevantno | ni relevantno |
| Skupni seštevek | | | | ustreza skupnemu znesku (16) v preglednici 17 | | | | | | | | | | | | | |

Prednostna os

Sklad

Kategorija regije

Osnova za izračun podpore Unije

(skupni upravičeni stroški ali javni upravičeni stroški)

Podpora Unije

Ustrezni nacionalni prispevek

Okvirna razčlenitev nacionalnega prispevka

Financiranje skupaj

Stopnja sofinanciranja (46)

100-odstotna stopnja sofinanciranja za obračunsko leto 2020–2021 ((*))

100-odstotna stopnja sofinanciranja za obračunsko leto 2021–2022 ((**))

Informativno

Prispevki EIB

Glavna dodelitev (skupni znesek financiranja brez rezerve za uspešnost)

Rezerva za uspešnost

Znesek rezerve za uspešnost kot delež skupne podpore Unije

Nacionalno javno financiranje

Nacionalno zasebno financiranje (1)

Podpora Unije

Ustrezni nacionalni prispevek

Podpora Unije

Ustrezni nacionalni prispevek (47)

(a)

(b) = (c) + (d))

(c)

(d)

(e) = (a) + (b)

(f) = (a)/(e) (2)

(g)

(h)=(a) – (j)

(i) = (b) – (k)

(j)

(k) = (b) * (j)/(a)

(l) = (j)/(a) * 100

<3.2.A.1 type="S" input="G"“SME” >

<3.2.A.2 type="S" input="G"“SME” >

<3.2.A.3 type="S" input="G"“SME” >

<3.2.A.4 type="S" input="G"“SME” >

<3.2.A.5 type="N" input="M"“SME” >

<3.2.A.6 type="N“SME”" input="G">

<3.2.A.7 type="N" input="M"“SME” >

<3.2.A.8 type="N" input="M"“SME” >

<3.2.A.9 type="N" input="G“SME”">

<3.2.A.10 type="P" input="G"“SME” >

Za podrobnosti glej opombo  ((*)) (primeri spodaj)

Za podrobnosti glej opombo  ((**)) (primeri spodaj)

<3.2.A.11 type="N" input="M"“SME” >

<3.2.A.12 type="N" input="M" TA - “NA” YEI –“NA”>

<3.2.A.13 type="N" input="M" TA - “NA” YEI –“NA”>>

<3.2.A.14 type="N" input="M" TA - “NA” YEI –“NA” REACT-EU „NA”>

<3.2.A.15 type="N" input="M"” TA - “NA” YEI –“NA” REACT-EU „NA”>>

<3.2.A.16 type="N" input="G” TA - “NA” YEI –“NA” REACT-EU “NA”>

Prednostna os 1

ESRR

☐

☐

Prednostna os 2

ESS

☐

☐

Prednostna os 3

PZM (48)

ni relevantno

☐

☐

ni relevantno

ni relevantno

ni relevantno

Prednostna os 4

ESS

☐

☐

PZM (49)

ni relevantno

☐

☐

ni relevantno

ni relevantno

ni relevantno

Prednostna os 5

Kohezijski sklad

ni relevantno

☐

☐

Prednostna os 6

ESRR REACT-EU

ni relevantno

☐

☐

ni relevantno

ni relevantno

ni relevantno

ni relevantno

Prednostna os 7

ESS REACT-EU

ni relevantno

☐

☐

ni relevantno

ni relevantno

ni relevantno

ni relevantno

Prednostna os 8

PZM REACT-EU (50)

ni relevantno

☐

☐

ni relevantno

ni relevantno

ni relevantno

ni relevantno

Prednostna os 9

ESS REACT-EU

ni relevantno

☐

☐

ni relevantno

ni relevantno

ni relevantno

ni relevantno

PZM REACT-EU (51)

ni relevantno

☐

☐

ni relevantno

ni relevantno

ni relevantno

ni relevantno

Skupaj

ESRR

manj razvite regije

ustreza skupnemu znesku (1) v preglednici 17

Skupaj

ESRR

regije v prehodu

ustreza skupnemu znesku (2) v preglednici 17

Skupaj

ESRR

bolj razvite regije

ustreza skupnemu znesku (3) v preglednici 17

Skupaj

ESRR

posebna dodelitev za najbolj oddaljene regije ali severne redko poseljene regije

ustreza skupnemu znesku (11) v preglednici 17

Skupaj

ESRR REACT-EU

ni relevantno

ustreza skupnemu znesku (12) v preglednici 17

ni relevantno

ni relevantno

ni relevantno

ni relevantno

Skupaj

ESS (52)

manj razvite regije

ne ustreza skupnemu znesku (5) v preglednici 17, ki vključuje ustrezno podporo ESS za PZM (53)

Skupaj

ESS (54)

regije v prehodu

ne ustreza skupnemu znesku (6) v preglednici 17, ki vključuje ustrezno podporo ESS za PZM

Skupaj

ESS (55)

bolj razvite regije

ne ustreza skupnemu znesku (7) v preglednici 17, ki vključuje ustrezno podporo ESS za PZM

Skupaj

ESS REACT-EU

ni relevantno

ustreza skupnemu znesku (13) v preglednici 17

ni relevantno

ni relevantno

ni relevantno

ni relevantno

Skupaj

PZM (56)

ni relevantno

ne ustreza skupnemu znesku (9) v preglednici 17, ki vključuje samo ustrezno podporo ESS za PZM

Skupaj

PZM REACT-EU
   (57)

ni relevantno

ustreza skupnemu znesku (14) v preglednici 17

ni relevantno

ni relevantno

ni relevantno

ni relevantno

Skupaj

Kohezijski sklad

ni relevantno

ustreza skupnemu znesku (10) v preglednici 17

Skupaj

REACT-EU

ni relevantno

ustreza skupnemu znesku (15) v preglednici 17

ni relevantno

ni relevantno

ni relevantno

ni relevantno

Skupni seštevek

ustreza skupnemu znesku (16) v preglednici 17

| (1) | Izpolni se le, če so prednostne osi izražene v skupnih stroških. |
| --- | --- |

(1)

| (2) | Stopnja se lahko zaokroži na najbližje celo število v preglednici. Natančna stopnja za povračilo plačil je razmerje (f).

  Preglednica 18b


  Pobuda za zaposlovanje mladih – ESS, ESS REACT-EU in posebna dodelitev za PZM
   (59)
  (če je ustrezno)- | Sklad (58) | Kategorija regije | Osnova za izračun podpore Unije
  (skupni upravičeni stroški ali javni upravičeni stroški) | Podpora Unije (a) | Ustrezni nacionalni prispevek
  (b) = (c) + (d)) | Okvirna razčlenitev nacionalnega prispevka | Financiranje skupaj
  (e) = (a) + (b) | Stopnja sofinanciranja
  (f) = (a)/(e) (2) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | Nacionalno javno financiranje
  (c) | Nacionalno zasebno financiranje
  (d) (1) |
| | <3.2.B.1 type="S" input="G"> | <3.2.B.2 type="S" input="G"> | <3.2.B.3 type="S" input="G"> | <3.2.B.1 type="N" input="M"> | <3.2.B.4 type="N" input="G"> | <3.2.B.5 type="N" input="M"> | <3.2.B.6 type="N" input="M"> | <3.2.B.7 type="N" input="G"> | <3.2.B.8 type="P" input="G"> |
| 1. | Posebna dodelitev za PZM | ni relevantno | | | 0 | | | | 100  % |
| 2. | Ustrezna podpora ESS | manj razvite regije | | | | | | | |
| 3. | Ustrezna podpora ESS | regije v prehodu | | | | | | | |
| 4. | Ustrezna podpora ESS | bolj razvite regije | | | | | | | |
| 5. | Posebna dodelitev za PZM REACT-EU | ni relevantno | | | | | | | 100  % |
| 6. | Ustrezna podpora ESS REACT-EU | ni relevantno | | | | | | | |
| 7. | SKUPAJ: Prednostna os PZM [ali del te prednostne osi] | [mora ustrezati [delu] prednostne osi 3] | | seštevek (1:4) | seštevek (1:4) | | | | |
| 8. | SKUPAJ: PZM REACT-EU [del]
  Prednostna os | [mora ustrezati [delu] prednostne osi] | | | | | | | |
| 9. | | | razmerje v okviru ESS za manj razvite regije
  2/seštevek(2:4) | <3.2.c.11 type="P" input="G"> | | | | | |
| 10. | | | razmerje v okviru ESS za regije v prehodu
  3/seštevek(2:4) | <3.2.c.13 type="P" input="G"> | | | | | |
| 11. | | | razmerje v okviru ESS za bolj razvite regije
  4/seštevek(2:4) | <3.2.c.14 type="P" input="G"> | | | | | |

(2)

Preglednica 18b

Pobuda za zaposlovanje mladih – ESS, ESS REACT-EU in posebna dodelitev za PZM
   (59)
  (če je ustrezno)-

Sklad (58)

Kategorija regije

Osnova za izračun podpore Unije

(skupni upravičeni stroški ali javni upravičeni stroški)

Podpora Unije (a)

Ustrezni nacionalni prispevek

(b) = (c) + (d))

Okvirna razčlenitev nacionalnega prispevka

Financiranje skupaj

(e) = (a) + (b)

Stopnja sofinanciranja

(f) = (a)/(e) (2)

Nacionalno javno financiranje

(c)

Nacionalno zasebno financiranje

(d) (1)

<3.2.B.1 type="S" input="G">

<3.2.B.2 type="S" input="G">

<3.2.B.3 type="S" input="G">

<3.2.B.1 type="N" input="M">

<3.2.B.4 type="N" input="G">

<3.2.B.5 type="N" input="M">

<3.2.B.6 type="N" input="M">

<3.2.B.7 type="N" input="G">

<3.2.B.8 type="P" input="G">

1.

Posebna dodelitev za PZM

ni relevantno

0

100  %

2.

Ustrezna podpora ESS

manj razvite regije

3.

Ustrezna podpora ESS

regije v prehodu

4.

Ustrezna podpora ESS

bolj razvite regije

5.

Posebna dodelitev za PZM REACT-EU

ni relevantno

100  %

6.

Ustrezna podpora ESS REACT-EU

ni relevantno

7.

SKUPAJ: Prednostna os PZM [ali del te prednostne osi]

[mora ustrezati [delu] prednostne osi 3]

seštevek (1:4)

seštevek (1:4)

8.

SKUPAJ: PZM REACT-EU [del]

Prednostna os

[mora ustrezati [delu] prednostne osi]

9.

razmerje v okviru ESS za manj razvite regije

2/seštevek(2:4)

<3.2.c.11 type="P" input="G">

10.

razmerje v okviru ESS za regije v prehodu

3/seštevek(2:4)

<3.2.c.13 type="P" input="G">

11.

razmerje v okviru ESS za bolj razvite regije

4/seštevek(2:4)

<3.2.c.14 type="P" input="G">

| (1) | Izpolni se le, če so prednostne osi izražene v skupnih stroških. |
| --- | --- |

(1)

| (2) | Stopnja se lahko zaokroži na najbližje celo število v preglednici. Natančna stopnja za povračilo plačil je razmerje (f). |
| --- | --- |

(2)

Preglednica 18c

Razčlenitev finančnega načrta po prednostnih oseh, skladih, kategorijah regij in tematskih ciljih

(sklic: točka (d)(ii) prvega pododstavka člena 96(2) Uredbe (EU) št. 1303/2013)

| Prednostna os | Sklad (60) | Kategorija regije (če je relevantno) | Tematski cilj | Podpora Unije | Ustrezni nacionalni prispevek | Financiranje skupaj |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| <3.2.C.1 type="S" input="G"> | <3.2.C.2 type="S" input="G"> | <3.2.C.3 type="S" input="G"> | <3.2.C.4 type="S" input="G"> | <3.2.C.5 type="N" input="M"> | <3.2.C.6 type="N" input="M"> | <3.2.C.7 type="N" input="M"> |
| | | | | | | |
| | | | | |
| Skupaj | | | | | | |

Prednostna os

Sklad (60)

Kategorija regije (če je relevantno)

Tematski cilj

Podpora Unije

Ustrezni nacionalni prispevek

Financiranje skupaj

<3.2.C.1 type="S" input="G">

<3.2.C.2 type="S" input="G">

<3.2.C.3 type="S" input="G">

<3.2.C.4 type="S" input="G">

<3.2.C.5 type="N" input="M">

<3.2.C.6 type="N" input="M">

<3.2.C.7 type="N" input="M">

Skupaj

Preglednica 19

Okvirni znesek podpore za cilje v zvezi s podnebnimi spremembami

(sklic: člen 27(6) Uredbe (EU) št. 1303/2013) (61)

| Prednostna os | Okvirni znesek podpore za cilje v zvezi s podnebnimi spremembami (v EUR) | Delež skupne dodelitve za operativni program (v %) |
| --- | --- | --- |
| <3.2.C.8 type="S" input="G"> | <3.2.C.9 type="N" input="G"> Decision=N> | <3.2.C.10 type="P" input="G"> Decision=N> |
| | | |
| REACT-EU skupaj | | |
| Skupaj | | |

Prednostna os

Okvirni znesek podpore za cilje v zvezi s podnebnimi spremembami (v EUR)

Delež skupne dodelitve za operativni program (v %)

<3.2.C.8 type="S" input="G">

<3.2.C.9 type="N" input="G"> Decision=N>

<3.2.C.10 type="P" input="G"> Decision=N>

REACT-EU skupaj

Skupaj

ODDELEK 4

CELOSTNI PRISTOP K TERITORIALNEMU RAZVOJU
   (62)

(sklic: člen 96(3) Uredbe (EU) št. 1303/2013)

Opis celostnega pristopa k teritorialnemu razvoju, pri katerem se upoštevajo vsebina in cilji operativnega programa in partnerski sporazum ter iz katerega je razvidno, kako prispeva k doseganju programskih ciljev in pričakovanih rezultatov.

| <4.0 type="S" maxlength="3500" input="M"> |
| --- |

<4.0 type="S" maxlength="3500" input="M">

4.1   Ukrepi lokalnega razvoja, ki ga vodi skupnost (če je ustrezno)

(sklic: točka (a) člena 96(3) Uredbe (EU) št. 1303/2013)

Pristop k uporabi instrumentov lokalnega razvoja, ki ga vodi skupnost, in načela za opredelitev področij, na katerih se bo izvajal.

| <4.1 type="S" maxlength="7000" input="M" PA=Y> |
| --- |

<4.1 type="S" maxlength="7000" input="M" PA=Y>

4.2   Celostni ukrepi za trajnostni urbani razvoj (če je ustrezno)

(sklic: točka (b) člena 96(3) Uredbe (EU) št. 1303/2013); člen 7(2) in (3) Uredbe (EU) št. 1301/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (63))

Če je ustrezno, okvirni znesek podpore iz ESRR za celostne ukrepe na področju trajnostnega urbanega razvoja, ki se izvajajo v skladu z določbami člena 7(2) Uredbe (EU) št. 1301/2013, ter okvirna dodelitev podpore iz ESS za celostne ukrepe.

| <4.2.1 type=”S” maxlength=”3500” input=”M”> |
| --- |

<4.2.1 type=”S” maxlength=”3500” input=”M”>

Preglednica 20

Celostni ukrepi za trajnostni urbani razvoj – okvirni zneski podpore iz ESRR in ESS

| Sklad | Podpora iz ESRR in ESS (okvirno)
  (v EUR) | Delež skupne dodelitve iz sklada za program |
| --- | --- | --- |
| <4.2.2 type="S" input="G"> | <4.2.3 type="N" input="M"> | <4.2.3 type="P" input="G"> |
| ESRR brez REACT-EU skupaj | | |
| ESS brez REACT-EU skupaj | | |
| ESRR + ESS brez REACT-EU SKUPAJ | | |

Sklad

Podpora iz ESRR in ESS (okvirno)

(v EUR)

Delež skupne dodelitve iz sklada za program

<4.2.2 type="S" input="G">

<4.2.3 type="N" input="M">

<4.2.3 type="P" input="G">

ESRR brez REACT-EU skupaj

ESS brez REACT-EU skupaj

ESRR + ESS brez REACT-EU SKUPAJ

4.3   Celostne teritorialne naložbe (če je ustrezno)

(sklic: točka (c) člena 96(3) Uredbe (EU) št. 1303/2013)

Pristop k uporabi celostnih teritorialnih naložb (kakor so opredeljene v členu 36 Uredbe (EU) št. 1303/2013), razen v primerih iz točke 4.2, in okvirna finančna dodelitev za te naložbe iz posamezne prednostne osi.

| <4.3.1 type="S" maxlength="5000" input="M PA=Y"> |
| --- |

<4.3.1 type="S" maxlength="5000" input="M PA=Y">

Preglednica 21

Okvirna dodeljena finančna sredstva za celostne teritorialne naložbe, razen tistih iz točke 4.2

(agregatni znesek)

| Prednostna os | Sklad | Okvirna finančna dodelitev (podpora Unije) (v EUR) |
| --- | --- | --- |
| <4.3.2 type="S" input="G" PA=Y> | <4.3.3 type="S" input="G" PA=Y > | <4.3.4 type="N" input="M" PA=Y > |
| | | |
| ESRR [brez REACT-EU] skupaj | | |
| ESS [brez REACT-EU] skupaj | | |
| ESRR + ESS [brez REACT-EU] SKUPAJ | | |
| ESRR REACT-EU skupaj | | |
| ESS REACT-EU skupaj | | |
| ESRR REACT-EU + ESS REACT-EU SKUPAJ | | |
| Skupni seštevek | | |

Prednostna os

Sklad

Okvirna finančna dodelitev (podpora Unije) (v EUR)

<4.3.2 type="S" input="G" PA=Y>

<4.3.3 type="S" input="G" PA=Y >

<4.3.4 type="N" input="M" PA=Y >

ESRR [brez REACT-EU] skupaj

ESS [brez REACT-EU] skupaj

ESRR + ESS [brez REACT-EU] SKUPAJ

ESRR REACT-EU skupaj

ESS REACT-EU skupaj

ESRR REACT-EU + ESS REACT-EU SKUPAJ

Skupni seštevek

4.4   Ureditve za medregionalne in transnacionalne ukrepe v okviru operativnega programa, kadar se upravičenci nahajajo vsaj v eni od drugih držav članic (če je ustrezno)

(sklic: točka (d) člena 96(3) Uredbe (EU) št. 1303/2013)

| <4.4.1 type="S" maxlength="3500" input="M" PA=Y> |
| --- |

<4.4.1 type="S" maxlength="3500" input="M" PA=Y>

4.5   Prispevek ukrepov, načrtovanih v okviru programa, k makroregionalnim strategijam in strategijam za morske bazene glede na potrebe programskega območja, ki jih opredeli država članica (če je ustrezno)

(kadar države članice in regije sodelujejo v makroregionalnih strategijah in strategijah za morske bazene)

(sklic: točka (e) člena 96(3) Uredbe (EU) št. 1303/2013)

| <4.4.2 type="S" maxlength="3500" input="M" > |
| --- |

<4.4.2 type="S" maxlength="3500" input="M" >

ODDELEK 5

POSEBNE POTREBE GEOGRAFSKIH OBMOČIJ, KI JIH JE NAJBOLJ PRIZADELA REVŠČINA, ALI CILJNIH SKUPIN, KI JIM NAJBOLJ GROZI DISKRIMINACIJA ALI SOCIALNA IZKLJUČENOST (če je ustrezno) (64)

(sklic: točka (a) člena 96(4) Uredbe (EU) št. 1303/2013)

5.1   Geografska območja, ki jih je najbolj prizadela revščina / ciljne skupine, ki jim najbolj grozi diskriminacija ali socialna izključenost

| <5.1.1 type="S" maxlength="7000" input="M" Decision= N PA=Y> |
| --- |

<5.1.1 type="S" maxlength="7000" input="M" Decision= N PA=Y>

5.2   Strategija za obravnavanje posebnih potreb geografskih območij, ki jih je najbolj prizadela revščina / ciljnih skupin, ki jim najbolj grozi diskriminacija ali socialna izključenost, in, če je ustrezno, prispevek k celostnemu pristopu, ki je določen v partnerskem sporazumu

| <5.2.1 type="S" maxlength="7000" input="M" Decision= N PA=Y> |
| --- |

<5.2.1 type="S" maxlength="7000" input="M" Decision= N PA=Y>

Preglednica 22

Ukrepi za obravnavo posebnih potreb geografskih območij, ki jih je najbolj prizadela revščina / ciljnih skupin, ki jim najbolj grozi diskriminacija ali socialna izključenost
   (65)

| Ciljna skupina / geografsko območje | Glavne vrste načrtovanih ukrepov v okviru celostnega pristopa | Prednostna os | Sklad | Kategorija regije (če je relevantno) | Prednostna naložba |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| <5.2.2 type="S" maxlength="255" input="M" Decision=N PA=Y > | <5.2.3type="S" maxlength= "1500" input="M" Decision= N PA=Y > | <5.2.4 type="S" input="S" Decision= N PA=Y > | <5.2.6 type="S" input="S" Decision= N PA=Y > | <5.2.7 type="S" input="S" Decision= N PA=Y > | <5.2.5 type="S" input="S" PA=Y > |
| | | | | | |
| | | | | | |

Ciljna skupina / geografsko območje

Glavne vrste načrtovanih ukrepov v okviru celostnega pristopa

Prednostna os

Sklad

Kategorija regije (če je relevantno)

Prednostna naložba

<5.2.2 type="S" maxlength="255" input="M" Decision=N PA=Y >

<5.2.3type="S" maxlength= "1500" input="M" Decision= N PA=Y >

<5.2.4 type="S" input="S" Decision= N PA=Y >

<5.2.6 type="S" input="S" Decision= N PA=Y >

<5.2.7 type="S" input="S" Decision= N PA=Y >

<5.2.5 type="S" input="S" PA=Y >

ODDELEK 6

POSEBNE POTREBE GEOGRAFSKIH OBMOČIJ, KI SO PRIZADETA ZARADI HUDIH IN STALNIH NEUGODNIH NARAVNIH ALI DEMOGRAFSKIH RAZMER (če je ustrezno) (66)

(sklic: točka (b) člena 96(4) Uredbe (EU) št. 1303/2013)

| <6.1 type="S" maxlength="5000" input="M" Decisions=N PA=Y> |
| --- |

<6.1 type="S" maxlength="5000" input="M" Decisions=N PA=Y>

ODDELEK 7

ORGANI, PRISTOJNI ZA UPRAVLJANJE, NADZOR IN REVIZIJO, TER VLOGA USTREZNIH PARTNERJEV

(sklic: tretji odstavek člena 92b(10) in člen 96(5) Uredbe (EU) št. 1303/2013)

7.1   Ustrezni organi

(sklic: točki (a) in (b) člena 96(5) Uredbe (EU) št. 1303/2013)

Preglednica 23

Ustrezni organi

| Organ | Naziv organa in oddelka ali enote | Vodja organa (položaj ali delovno mesto) |
| --- | --- | --- |
| <7.1.1 type="S" input="S" Decision=N “SME” > | <7.1.2 type="S" maxlength= "255" input="M" Decision=N “SME” > | <7.1.3 type="S" maxlength= "255" input="M" Decision=N “SME” > |
| Organ upravljanja | | |
| Organ za potrjevanje, če je ustrezno | | |
| Revizijski organ | | |
| Organ, ki mu Komisija nakazuje izplačila | | |

Organ

Naziv organa in oddelka ali enote

Vodja organa (položaj ali delovno mesto)

<7.1.1 type="S" input="S" Decision=N “SME” >

<7.1.2 type="S" maxlength= "255" input="M" Decision=N “SME” >

<7.1.3 type="S" maxlength= "255" input="M" Decision=N “SME” >

Organ upravljanja

Organ za potrjevanje, če je ustrezno

Revizijski organ

Organ, ki mu Komisija nakazuje izplačila

7.2   Vključitev ustreznih partnerjev

(sklic: točka (c) člena 96(5) Uredbe (EU) št. 1303/2013)

7.2.1   
  Sprejeti ukrepi za vključitev ustreznih partnerjev v pripravo operativnega programa ter vloga teh partnerjev pri izvajanju, spremljanju in vrednotenju programa

| <7.2.1 type="S" maxlength="14000" input="M" Decisions=N “SME”> |
| --- |

<7.2.1 type="S" maxlength="14000" input="M" Decisions=N “SME”>

7.2.2   Globalna nepovratna sredstva (za ESS in ESS REACT-EU, če je ustrezno)

(sklic: člen 6(1) Uredbe (EU) št. 1304/2013)

| <7.2.2 type="S" maxlength="5000" input="M" Decisions=N> |
| --- |

<7.2.2 type="S" maxlength="5000" input="M" Decisions=N>

7.2.3   Znesek dodeljenih sredstev za krepitev zmogljivosti (za ESS in ESS REACT-EU, če je ustrezno)

(sklic: člen 6(2) in (3) Uredbe (EU) št. 1304/2013)

| <7.2.3 type="S" maxlength="14000" input="M" Decisions=N> |
| --- |

<7.2.3 type="S" maxlength="14000" input="M" Decisions=N>

ODDELEK 8

USKLAJEVANJE MED SKLADI, EKSRP, ESPR TER DRUGIMI INSTRUMENTI FINANCIRANJA NA RAVNI UNIJE IN NACIONALNI RAVNI TER Z EIB

(sklic: točka (a) člena 96(6) Uredbe (EU) št. 1303/2013)

Mehanizmi, ki zagotavljajo usklajevanje med skladi, Evropskim kmetijskim skladom za razvoj podeželja (EKSRP), Evropskim skladom za pomorstvo in ribištvo (ESPR) ter drugimi instrumenti financiranja na ravni Unije in nacionalni ravni ter z Evropsko investicijsko banko (EIB), ob upoštevanju ustreznih določb iz skupnega strateškega okvira.

| <8.1 type="S" maxlength="14000" input="M" Decisions=N PA=Y> |
| --- |

<8.1 type="S" maxlength="14000" input="M" Decisions=N PA=Y>

ODDELEK 9

PREDHODNE POGOJENOSTI
   (67)

(sklic: točka (b) člena 96(6) Uredbe (EU) št. 1303/2013)

9.1   Predhodne pogojenosti

Informacije v zvezi z oceno veljavnosti in izpolnjevanjem predhodnih pogojenosti (neobvezno)

| <9.0 type="S" maxlength="14000" input="M" PA=Y> |
| --- |

<9.0 type="S" maxlength="14000" input="M" PA=Y>

Preglednica 24

Veljavne predhodne pogojenosti in ocena njihovega izpolnjevanja

| Predhodna pogojenost | Prednostne osi, za katere velja pogojenost | Predhodna pogojenost je izpolnjena (da/ne/delno) | Merila | Merila so izpolnjena (da/ne) | Sklic
  (sklic na strategije, pravne akte ali druge zadevne dokumente, vključno z ustreznimi oddelki, členi ali odstavki, skupaj z navedbo spletne povezave ali dostopom do celotnega besedila) | Pojasnila |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| <9.1.1 type="S" maxlength="500" input="S" PA=Y“SME” > | <9.1.2 type="S" maxlength="100" input="S" PA=Y “SME” > | <9.1.3 type="C" input="G" PA=Y “SME” > | <9.1.4 type="S" maxlength="500" input="S" PA=Y “SME” > | <9.1.5 type="B" input="S" PA=Y “SME” > | <9.1.6 type="S" maxlength="500" input="M" PA=Y “SME” > | <9.1.7 type="S" maxlength="1000" input="M" PA=Y “SME” > |
| | | | | | | |

Predhodna pogojenost

Prednostne osi, za katere velja pogojenost

Predhodna pogojenost je izpolnjena (da/ne/delno)

Merila

Merila so izpolnjena (da/ne)

Sklic

(sklic na strategije, pravne akte ali druge zadevne dokumente, vključno z ustreznimi oddelki, členi ali odstavki, skupaj z navedbo spletne povezave ali dostopom do celotnega besedila)

Pojasnila

<9.1.1 type="S" maxlength="500" input="S" PA=Y“SME” >

<9.1.2 type="S" maxlength="100" input="S" PA=Y “SME” >

<9.1.3 type="C" input="G" PA=Y “SME” >

<9.1.4 type="S" maxlength="500" input="S" PA=Y “SME” >

<9.1.5 type="B" input="S" PA=Y “SME” >

<9.1.6 type="S" maxlength="500" input="M" PA=Y “SME” >

<9.1.7 type="S" maxlength="1000" input="M" PA=Y “SME” >

9.2   Opis ukrepov za izpolnitev predhodnih pogojenosti, navedba pristojnih organov in časovni načrt za izvedbo teh ukrepov (68)

Preglednica 25

Ukrepi za izpolnitev veljavnih splošnih predhodnih pogojenosti

| Splošna predhodna pogojenost | Neizpolnjena merila | Načrtovani ukrepi | Rok (datum) | Pristojni organi |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| <9.2.1 type="S" maxlength="500" input="G" PA=Y “SME” > | <9.2.2 type="S" maxlength="500" input="G" PA=Y “SME” > | <9.2.3 type="S" maxlength="1000" input="M" PA=Y “SME” > | <9.2.4 type="D" input="M" PA=Y “SME” > | <9.2.5 type="S" maxlength="500" input="M" PA=Y “SME” > |
| | | | | |
| | | | |

Splošna predhodna pogojenost

Neizpolnjena merila

Načrtovani ukrepi

Rok (datum)

Pristojni organi

<9.2.1 type="S" maxlength="500" input="G" PA=Y “SME” >

<9.2.2 type="S" maxlength="500" input="G" PA=Y “SME” >

<9.2.3 type="S" maxlength="1000" input="M" PA=Y “SME” >

<9.2.4 type="D" input="M" PA=Y “SME” >

<9.2.5 type="S" maxlength="500" input="M" PA=Y “SME” >

Preglednica 26

Ukrepi za izpolnitev veljavnih tematskih predhodnih pogojenosti

| Tematska predhodna pogojenost | Neizpolnjena merila | Načrtovani ukrepi | Rok (datum) | Pristojni organi |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| <9.2.1 type="S" maxlength="500" input="G" PA=Y “SME” TA- “NA”> | <9.2.2 type="S" maxlength="500" input="G” PA=Y “SME”


  TA- “NA” > | <9.2.3 type="S" maxlength="1000" input="M" PA=Y “SME”


  TA- “NA” > | <9.2.4 type="D" input="M " PA=Y “SME”


  TA- “NA” > | <9.2.5 type="S" maxlength="500" input="M" PA=Y “SME”


  TA- “NA“> |
| 1. X | | ukrep 1 | rok za ukrep 1 | |
| | ukrep 2 | rok za ukrep 2 | |

Tematska predhodna pogojenost

Neizpolnjena merila

Načrtovani ukrepi

Rok (datum)

Pristojni organi

<9.2.1 type="S" maxlength="500" input="G" PA=Y “SME” TA- “NA”>

<9.2.2 type="S" maxlength="500" input="G” PA=Y “SME”

TA- “NA” >

<9.2.3 type="S" maxlength="1000" input="M" PA=Y “SME”

TA- “NA” >

<9.2.4 type="D" input="M " PA=Y “SME”

TA- “NA” >

<9.2.5 type="S" maxlength="500" input="M" PA=Y “SME”

TA- “NA“>

1. X

ukrep 1

rok za ukrep 1

ukrep 2

rok za ukrep 2

ODDELEK 10

ZMANJŠANJE ADMINISTRATIVNEGA BREMENA ZA UPRAVIČENCE
   (69)

(sklic: točka (c) člena 96(6) Uredbe (EU) št. 1303/2013)

Povzetek ocene administrativnega bremena za upravičence in po potrebi načrtovani ukrepi skupaj z okvirnim časovnim načrtom za zmanjševanje administrativnega bremena

| <10.0 type="S" maxlength="7000" input="M" decision=N PA=Y> |
| --- |

<10.0 type="S" maxlength="7000" input="M" decision=N PA=Y>

ODDELEK 11

HORIZONTALNA NAČELA
   (70)

(sklic: člen 96(7) Uredbe (EU) št. 1303/2013)

11.1   Trajnostni razvoj

Opis posebnih ukrepov za upoštevanje okoljevarstvenih zahtev, učinkovite izrabe virov, blažitve podnebnih sprememb in prilagajanja nanje, pripravljenosti na nesreče ter preprečevanja in obvladovanja tveganj pri izbiri operacij.

| <13.1 type="S" maxlength="5500" input="M" decision=N> |
| --- |

<13.1 type="S" maxlength="5500" input="M" decision=N>

11.2   Enake možnosti moških in žensk ter nediskriminacija

Opis posebnih ukrepov za spodbujanje enakih možnosti in preprečevanje diskriminacije na podlagi spola, rase ali narodnosti, vere ali prepričanja, invalidnosti, starosti ali spolne usmerjenosti med pripravo, oblikovanjem in izvajanjem operativnega programa, zlasti v zvezi z dostopom do financiranja, ob upoštevanju potreb različnih ciljnih skupin, ki jim grozi taka diskriminacija, ter zlasti zahtev za zagotavljanje dostopnosti invalidnim osebam.

| <13.2 type="S" maxlength="5500" input="M" decision=N> |
| --- |

<13.2 type="S" maxlength="5500" input="M" decision=N>

11.3   Enakost moških in žensk

Opis prispevka operativnega programa k spodbujanju enakosti moških in žensk ter, če je ustrezno, ureditev za zagotovitev vključitve vidika enakosti spolov v operativni program in njegovo izvajanje.

| <13.2 type="S" maxlength="5500" input="M" decision=N> |
| --- |

<13.2 type="S" maxlength="5500" input="M" decision=N>

ODDELEK 12

LOČENI ELEMENTI

12.1   Večji projekti, ki se bodo izvajali v programskem obdobju

(sklic: točka (e) člena 96(2) Uredbe (EU) št. 1303/2013)

Preglednica 27

Seznam velikih projektov

| Projekt | Datum načrtovane priglasitve/predložitve
  (leto, četrtletje) | Načrtovani začetek izvajanja
  (leto, četrtletje) | Načrtovani datum zaključka
  (leto, četrtletje) | Prednostne osi / prednostne naložbe |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| <12.1.1 type="S" maxlength="500" input="S" decision=N> | <12.1.2 type="D" input="M" decision=N > | <12.1.3 type="D" input="M" decision=N > | <12.1.4 type="D" input="M" decision=N > | <12.1.5 type="S" " input="S" decision=N > |
| | | | | |

Projekt

Datum načrtovane priglasitve/predložitve

(leto, četrtletje)

Načrtovani začetek izvajanja

(leto, četrtletje)

Načrtovani datum zaključka

(leto, četrtletje)

Prednostne osi / prednostne naložbe

<12.1.1 type="S" maxlength="500" input="S" decision=N>

<12.1.2 type="D" input="M" decision=N >

<12.1.3 type="D" input="M" decision=N >

<12.1.4 type="D" input="M" decision=N >

<12.1.5 type="S" " input="S" decision=N >

12.2   Okvir uspešnosti operativnega programa (71)

Preglednica 28

Okvir uspešnosti po skladih in kategorijah regij (zbirna preglednica)

| Prednostna os | Sklad | Kategorija regije | Kazalnik ali ključna faza izvajanja | Merska enota, če je ustrezno | Mejnik za leto 2018 | Končna ciljna vrednost (za leto 2023) (72) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| m | ž | s |
| <12.2.1 type="S" input="G"> | <12.2.2 type="S" input="G"> | <12.2.3 type="S" input="G"> | <12.2.4 type="S" input="G"> | <12.2.5 type="S" input="G"> | <12.2.6 type="S" input="G"> | <12.2.7 type="S"


  input="G"> |
| | | | | | | | | |

Prednostna os

Sklad

Kategorija regije

Kazalnik ali ključna faza izvajanja

Merska enota, če je ustrezno

Mejnik za leto 2018

Končna ciljna vrednost (za leto 2023) (72)

m

ž

s

<12.2.1 type="S" input="G">

<12.2.2 type="S" input="G">

<12.2.3 type="S" input="G">

<12.2.4 type="S" input="G">

<12.2.5 type="S" input="G">

<12.2.6 type="S" input="G">

<12.2.7 type="S"

input="G">

12.3   Ustrezni partnerji, vključeni v pripravo programa

| <12.3 type="S" maxlength="10500" input="M" decision=N> |
| --- |

<12.3 type="S" maxlength="10500" input="M" decision=N>

PRILOGE (v sistem za elektronsko izmenjavo podatkov se naložijo kot ločene datoteke):

| — | Osnutek poročila o predhodnem vrednotenju skupaj s povzetkom (obvezno)
  (sklic: člen 55(2) in člen 92b(10) Uredbe (EU) št. 1303/2013) (73) |
| --- | --- |

—

Osnutek poročila o predhodnem vrednotenju skupaj s povzetkom (obvezno)

(sklic: člen 55(2) in člen 92b(10) Uredbe (EU) št. 1303/2013) (73)

| — | Dokumenti v zvezi z oceno veljavnosti in izpolnjevanjem predhodnih pogojenosti (če je ustrezno) (74) |
| --- | --- |

—

Dokumenti v zvezi z oceno veljavnosti in izpolnjevanjem predhodnih pogojenosti (če je ustrezno) (74)

| — | Mnenje nacionalnih organov za enakost glede oddelkov 11.2 in 11.3 (če je ustrezno) (sklic: člen 96(7) Uredbe (EU) št. 1303/2013) (75) |
| --- | --- |

—

Mnenje nacionalnih organov za enakost glede oddelkov 11.2 in 11.3 (če je ustrezno) (sklic: člen 96(7) Uredbe (EU) št. 1303/2013) (75)

| — | Povzetek operativnega programa za državljane (če je ustrezno) |
| --- | --- |

—

Povzetek operativnega programa za državljane (če je ustrezno)

---

(1)  Legenda lastnosti posameznih polj:

1

| | vrsta: N = številka, D = datum, S = niz, C = potrditveno polje, P = odstotek, B = Boolov operator |
| --- | --- |

vrsta: N = številka, D = datum, S = niz, C = potrditveno polje, P = odstotek, B = Boolov operator

vrsta: N = številka, D = datum, S = niz, C = potrditveno polje, P = odstotek, B = Boolov operator

| | sklep: N = ni del sklepa Komisije o odobritvi operativnega programa |
| --- | --- |

sklep: N = ni del sklepa Komisije o odobritvi operativnega programa

sklep: N = ni del sklepa Komisije o odobritvi operativnega programa

| | vnos: M = ročno, S = izbira, G = ustvari sistem |
| --- | --- |

vnos: M = ročno, S = izbira, G = ustvari sistem

vnos: M = ročno, S = izbira, G = ustvari sistem

| | “maxlength”= največje možno število znakov, vključno s presledki |
| --- | --- |

“maxlength”= največje možno število znakov, vključno s presledki

“maxlength”= največje možno število znakov, vključno s presledki

| | PA – Y = element je lahko zajet samo s partnerskim sporazumom |
| --- | --- |

PA – Y = element je lahko zajet samo s partnerskim sporazumom

PA – Y = element je lahko zajet samo s partnerskim sporazumom

| | TA – NA = se ne uporablja za operativne programe, ki so namenjeni izključno tehnični pomoči |
| --- | --- |

TA – NA = se ne uporablja za operativne programe, ki so namenjeni izključno tehnični pomoči

TA – NA = se ne uporablja za operativne programe, ki so namenjeni izključno tehnični pomoči

| | YEI – NA = se ne uporablja za operativne programe, ki so namenjeni izključno Pobudi za zaposlovanje mladih |
| --- | --- |

YEI – NA = se ne uporablja za operativne programe, ki so namenjeni izključno Pobudi za zaposlovanje mladih

YEI – NA = se ne uporablja za operativne programe, ki so namenjeni izključno Pobudi za zaposlovanje mladih

| | SME = uporablja se tudi za programe, namenjene skupnim finančnim instrumentom za neomejeno jamstvo in listinjenje v korist MSP, ki jih izvršuje EIB |
| --- | --- |

SME = uporablja se tudi za programe, namenjene skupnim finančnim instrumentom za neomejeno jamstvo in listinjenje v korist MSP, ki jih izvršuje EIB

SME = uporablja se tudi za programe, namenjene skupnim finančnim instrumentom za neomejeno jamstvo in listinjenje v korist MSP, ki jih izvršuje EIB

(2)  V preglednicah v tej prilogi so po potrebi ločeno navedena sredstva REACT-EU (člen 92a Uredbe (EU) št.1303/2013), tj. ESRR REACT-EU, ESS REACT-EU in PZM REACT-EU).

2

(3)  Uredba (EU) št. 1303/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o skupnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu, Evropskem kmetijskem skladu za razvoj podeželja in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo, o splošnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo ter o razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 1083/2006 (UL L 347, 20.12.2013, str. 320).

3

(4)  Ta oddelek se ne uporablja za operativne programe, namenjene tematskemu cilju „spodbujanje odprave posledic krize v okviru pandemije COVID-19 in njenih socialnih posledic ter priprava zelenega, digitalnega in odpornega okrevanja gospodarstva‘.

4

(5)  Ta oddelek se ne uporablja za operativne programe, namenjene tematskemu cilju „spodbujanje odprave posledic krize v okviru pandemije COVID-19 in njenih socialnih posledic ter priprava zelenega, digitalnega in odpornega okrevanja gospodarstva‘.

5

(6)  Evropski sklad za regionalni razvoj.

6

(7)  Evropski socialni sklad.

7

(8)  Pobuda za zaposlovanje mladih.

8

(9)  Skupna podpora Unije (vključno z glavno dodelitvijo in rezervo za uspešnost).

9

(10)  Razčlenitev podatkov po posameznem skladu in prednostni osi.

10

(11)  Naslov tematskega cilja (ne uporablja se za tehnično pomoč).

11

(12)  Naslov prednostne naložbe (ne uporablja se za tehnično pomoč).

12

(13)  Ta oddelek se ne uporablja za operativne programe ali prednostne osi, namenjene tematskemu cilju ‚spodbujanje odprave posledic krize v okviru pandemije COVID-19 in njenih socialnih posledic ter priprava zelenega, digitalnega in odpornega okrevanja gospodarstva‘.

13

(14)  Ta oddelek se ne uporablja za operativne programe ali prednostne osi, namenjene tematskemu cilju ‚spodbujanje odprave posledic krize v okviru pandemije COVID-19 in njenih socialnih posledic ter priprava zelenega, digitalnega in odpornega okrevanja gospodarstva‘.

14

(15)  Ta oddelek se ne uporablja za operativne programe ali prednostne osi, namenjene tematskemu cilju ‚spodbujanje odprave posledic krize v okviru pandemije COVID-19 in njenih socialnih posledic ter priprava zelenega, digitalnega in odpornega okrevanja gospodarstva‘.

15

(16)  Ciljne vrednosti za ESRR, Kohezijski sklad in ESRR REACT-EU so lahko opredeljene številčno ali opisno.

16

(17)  Ta seznam vključuje skupne kazalnike rezultatov, za katere je bila določena ciljna vrednost, in vse kazalnike rezultatov za posamezni program. Ciljne vrednosti za skupne kazalnike rezultatov morajo biti opredeljene številčno, za kazalnike rezultatov za posamezni program pa so lahko opredeljene številčno ali opisno. Ciljne vrednosti so lahko predstavljene v obliki seštevka (moški in ženske skupaj) ali razčlenjeno po spolu; izhodiščne vrednosti se lahko ustrezno prilagodijo. ‚M‘ = moški, ‚ž‘ = ženske, ‚s‘ = skupaj.

17

(18)  Ta seznam vključuje skupne kazalnike rezultatov, za katere je bila določena ciljna vrednost, in vse kazalnike rezultatov za posamezni program. Ciljne vrednosti za skupne kazalnike rezultatov morajo biti opredeljene številčno, za kazalnike rezultatov za posamezni program pa so lahko opredeljene številčno ali opisno. Vsi kazalniki rezultatov iz Priloge II k Uredbi (EU) št. 1304/2013, ki se uporabljajo za spremljanje izvajanja Pobude za zaposlovanje mladih, morajo biti povezani s številčno opredeljeno ciljno vrednostjo. Ciljne vrednosti so lahko predstavljene v obliki seštevka (moški in ženske skupaj) ali razčlenjeno po spolu; izhodiščne vrednosti se lahko ustrezno prilagodijo. ‚M‘ = moški, ‚ž‘ = ženske, ‚s‘ = skupaj.

18

(19)  Uredba (EU) št. 1304/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o Evropskem socialnem skladu in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 1081/2006 (UL L 347, 20.12.2013, str. 470).

19

(20)  Za ESS ta seznam vključuje skupne kazalnike učinka, za katere je bila opredeljena ciljna vrednost. Ciljne vrednosti so lahko predstavljene v obliki seštevka (moški in ženske skupaj) ali razčlenjeno po spolu. Za ESRR REACT-EU razčlenitev po spolu v večini primerov ni relevantna. ‚M‘ = moški, ‚ž‘ = ženske, ‚s‘ = skupaj.

20

(21)  Razčlenitev po kategorijah regij se ne uporablja za operativne programe ali prednostne osi, namenjene tematskemu cilju ‚spodbujanje odprave posledic krize v okviru pandemije COVID-19 in njenih socialnih posledic ter priprava zelenega, digitalnega in odpornega okrevanja gospodarstva‘.

21

(22)  Za ESS in ESS REACT-EU ta seznam vključuje skupne kazalnike učinka, za katere je bila opredeljena ciljna vrednost, in vse kazalnike učinka za posamezni program.

22

(23)  Ta oddelek se ne uporablja za operativne programe ali prednostne osi, namenjene tematskemu cilju ‚spodbujanje odprave posledic krize v okviru pandemije COVID-19 in njenih socialnih posledic ter priprava zelenega, digitalnega in odpornega okrevanja gospodarstva‘.

23

(24)  Mejniki so lahko predstavljeni v obliki seštevka (moški in ženske skupaj) ali razčlenjeno po spolu. ‚M‘ = moški, ‚ž‘ = ženske, ‚s‘ = skupaj.

24

(25)  Ciljne vrednosti so lahko predstavljene v obliki seštevka (moški in ženske skupaj) ali razčlenjeno po spolu. ‚M‘ = moški, ‚ž‘ = ženske, ‚s‘ = skupaj.

25

(26)  Če se PZM izvaja kot del prednostne osi, je treba mejnike in ciljne vrednosti za to pobudo ločiti od drugih mejnikov in ciljnih vrednosti, določenih za prednostno os v skladu z izvedbenimi akti iz petega pododstavka člena 22(7) Uredbe (EU) št. 1303/2013, saj so sredstva, ki se dodelijo za izvajanje PZM (posebna dodelitev in ustrezna podpora iz ESS), izključena iz rezerve za uspešnost.

26

(27)  Ta oddelek se ne uporablja za operativne programe ali prednostne osi, namenjene tematskemu cilju ‚spodbujanje odprave posledic krize v okviru pandemije COVID-19 in njenih socialnih posledic ter priprava zelenega, digitalnega in odpornega okrevanja gospodarstva‘.

27

(28)  Zneski vključujejo skupno podporo Unije (glavno dodelitev in dodelitev iz rezerve za uspešnost).

28

(29)  Ta oddelek se ne uporablja za operativne programe ali prednostne osi, namenjene tematskemu cilju ‚spodbujanje odprave posledic krize v okviru pandemije COVID-19 in njenih socialnih posledic ter priprava zelenega, digitalnega in odpornega okrevanja gospodarstva‘.

29

(30)  Ta oddelek se ne uporablja za operativne programe ali prednostne osi, namenjene tematskemu cilju ‚spodbujanje odprave posledic krize v okviru pandemije COVID-19 in njenih socialnih posledic ter priprava zelenega, digitalnega in odpornega okrevanja gospodarstva‘.

30

(31)  Ta oddelek se ne uporablja za operativne programe ali prednostne osi, namenjene tematskemu cilju ‚spodbujanje odprave posledic krize v okviru pandemije COVID-19 in njenih socialnih posledic ter priprava zelenega, digitalnega in odpornega okrevanja gospodarstva‘.

31

(32)  Ta oddelek se ne uporablja za operativne programe ali prednostne osi, namenjene tematskemu cilju ‚spodbujanje odprave posledic krize v okviru pandemije COVID-19 in njenih socialnih posledic ter priprava zelenega, digitalnega in odpornega okrevanja gospodarstva‘.

32

(33)  Če je ustrezno, vključite številčno opredeljene informacije glede prispevka ESS k tematskim ciljem iz točk (1) do (7) prvega odstavka člena 9 in člena 92b(9) Uredbe (EU) št. 1303/2013.

33

(34)  Ta oddelek se ne zahteva za operativne programe ali prednostne osi, namenjene tematskemu cilju ‚spodbujanje odprave posledic krize v okviru pandemije COVID-19 in njenih socialnih posledic ter priprava zelenega, digitalnega in odpornega okrevanja gospodarstva‘.

34

(35)  Ta oddelek se ne uporablja za operativne programe ali prednostne osi, namenjene tematskemu cilju ‚spodbujanje odprave posledic krize v okviru pandemije COVID-19 in njenih socialnih posledic ter priprava zelenega, digitalnega in odpornega okrevanja gospodarstva‘.

35

(36)  Če podpora Unije za tehnično pomoč v okviru programa presega 15 milijonov EUR.

36

(37)  Če je to objektivno utemeljeno glede na vsebino ukrepov in če podpora Unije za tehnično pomoč v okviru programa presega 15 milijonov EUR.

37

(38)  Ciljne vrednosti so lahko opredeljene opisno ali številčno. Ciljne vrednosti so lahko predstavljene v obliki seštevka (moški in ženske skupaj) ali razčlenjeno po spolu; izhodiščne vrednosti se lahko ustrezno prilagodijo. ‚M‘ = moški, ‚ž‘ = ženske, ‚s‘ = skupaj.

38

(39)  Ciljne vrednosti za kazalnike učinka v okviru tehnične pomoči niso obvezne. Ciljne vrednosti so lahko predstavljene v obliki seštevka (moški in ženske skupaj) ali razčlenjeno po spolu. ‚M‘ = moški, ‚ž‘ = ženske, ‚s‘ = skupaj.

39

(40)  Ta oddelek se ne uporablja za operativne programe ali prednostne osi, namenjene tematskemu cilju ‚spodbujanje odprave posledic krize v okviru pandemije COVID-19 in njenih socialnih posledic ter priprava zelenega, digitalnega in odpornega okrevanja gospodarstva‘.

40

(41)  Zneski vključujejo skupno podporo Unije (glavno dodelitev in dodelitev iz rezerve za uspešnost).

41

(42)  Ta oddelek se ne uporablja za operativne programe ali prednostne osi, namenjene tematskemu cilju ‚spodbujanje odprave posledic krize v okviru pandemije COVID-19 in njenih socialnih posledic ter priprava zelenega, digitalnega in odpornega okrevanja gospodarstva‘.

42

(43)  Ta oddelek se ne uporablja za operativne programe ali prednostne osi, namenjene tematskemu cilju ‚spodbujanje odprave posledic krize v okviru pandemije COVID-19 in njenih socialnih posledic ter priprava zelenega, digitalnega in odpornega okrevanja gospodarstva‘.

43

(44)  Skupna dodelitev (podpora Unije), od katere se odšteje dodelitev za rezervo za uspešnost.

44

(45)  Skupna dodelitev iz ESS, vključno z ustrezno podporo ESS za PZM. Stolpci za rezervo za uspešnost ne vključujejo ustrezne podpore ESS za Pobudo za zaposlovanje mladih, saj je ta izključena iz rezerve za uspešnost.

45

(46)  Odstopanje od prvega in drugega pododstavka člena 120(3) uredbe o skupnih določbah (določeno v členu 92b(11) uredbe o skupnih določbah) se ne uporablja za dodatna sredstva REACT-EU, dodeljena za tehnično pomoč. Če prednostna os za tehnično pomoč zagotavlja podporo za več kot eno kategorijo regij, se stopnja sofinanciranja za takšno prednostno os določi tako, da v okviru zgornjih mej iz člena 120(3) uredbe o skupnih določbah sorazmerno odraža porazdelitev sredstev iz REACT-EU med kategorije regij znotraj navedene prednostne osi.

46

(47)  Ustrezni nacionalni prispevek se sorazmerno razdeli med glavno dodelitev in rezervo za uspešnost.

47

(48)  Ta prednostna os zajema posebno dodelitev za Pobudo za zaposlovanje mladih in ustrezno podporo ESS.

48

(49)  Ta del prednostne osi zajema posebno dodelitev za Pobudo za zaposlovanje mladih in ustrezno podporo ESS.

49

(50)  Ta prednostna os zajema posebno dodelitev za PZM in ustrezno podporo ESS.

50

(51)  Ta del prednostne osi zajema posebno dodelitev za YEI REACT-EU in ustrezno podporo ESF REACT-EU.

51

(52)  Dodelitev ESS brez ustrezne podpore za PZM.

52

(53)  Seštevek skupne podpore ESS v manj razvitih regijah, regijah v prehodu in bolj razvitih regijah ter sredstev, dodeljenih za Pobudo za zaposlovanje mladih v preglednici 18a, je enak seštevku skupne podpore ESS v takšnih regijah in posebne dodelitve za Pobudo za zaposlovanje mladih v preglednici 17.

53

(54)  Dodelitev ESS brez ustrezne podpore za PZM.

54

(55)  Dodelitev ESS brez ustrezne podpore za PZM.

55

(56)  Vključuje posebno dodelitev za PZM in ustrezno podporo iz ESS.

56

((*))  Država članica z označitvijo polja zahteva, da se v skladu s členom 25a(1) Uredbe (EU) št. 1303/2013 uporabi 100-odstotna stopnja sofinanciranja za izdatke, prijavljene v zahtevkih za plačilo v obračunskem letu, ki se začne 1. julija 2020 in konča 30. junija 2021, za [vse prednostne osi] [nekatere prednostne osi] operativnega programa.

(*)

((**))  Država članica z označitvijo polja zahteva, da se v skladu s členom 25a(1a) Uredbe (EU) št. 1303/2013 uporabi 100-odstotna stopnja sofinanciranja za izdatke, prijavljene v zahtevkih za plačilo v obračunskem letu, ki se začne 1. julija 2021 in konča 30. junija 2022, za [vse prednostne osi] [nekatere prednostne osi] operativnega programa.

(**)

(57)  Vključuje posebno dodelitev za PZM REACT-EU in ustrezno podporo iz ESS REACT-EU.

57

(58)  PZM (posebna dodelitev in ustrezna podpora ESS) se obravnava kot sklad in je prikazana v ločeni vrstici, tudi če je del prednostne osi.

58

(59)  Izpolni se za vsako prednostno os (ali njen del), s katero se izvaja Pobuda za zaposlovanje mladih.

59

(60)  V tej preglednici se Pobuda za zaposlovanje mladih (posebna dodelitev in ustrezna podpora ESS) obravnava kot sklad.

60

(61)  Ta preglednica se ustvari samodejno na podlagi preglednic s kategorijami intervencij v okviru vsake prednostne osi.

61

(62)  V primeru revizije operativnega programa ali programa zaradi določitve ene ali več ločenih prednostnih osi, namenjenih tematskemu cilju ‚spodbujanje odprave posledic krize v okviru pandemije COVID-19 in njenih socialnih posledic ter priprava zelenega, digitalnega in odpornega okrevanja gospodarstva‘, je ta del potreben le, kjer je zagotovljena ustrezna podpora.

62

(63)  Uredba (EU) št. 1301/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o Evropskem skladu za regionalni razvoj in o posebnih določbah glede cilja "naložbe za rast in delovna mesta" ter o razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1080/2006 (UL L 347, 20.12.2013, str. 289).

63

(64)  Ta oddelek se ne zahteva za operativne programe, namenjene tematskemu cilju ‚spodbujanje odprave posledic krize v okviru pandemije COVID-19 in njenih socialnih posledic ter priprava zelenega, digitalnega in odpornega okrevanja gospodarstva‘.

64

(65)  Če program zajema več kot eno kategorijo regij, bo morda potrebna razčlenitev po kategorijah regij.

65

(66)  Ta oddelek se ne zahteva za operativne programe, namenjene tematskemu cilju ‚spodbujanje odprave posledic krize v okviru pandemije COVID-19 in njenih socialnih posledic ter priprava zelenega, digitalnega in odpornega okrevanja gospodarstva‘.

66

(67)  Ta oddelek se ne uporablja za operativne programe, namenjene tematskemu cilju ‚spodbujanje odprave posledic krize v okviru pandemije COVID-19 in njenih socialnih posledic ter priprava zelenega, digitalnega in odpornega okrevanja gospodarstva‘.

67

(68)  Preglednici 25 in 26 se navezujeta samo na veljavne splošne in tematske predhodne pogojenosti, ki v času predložitve programa niso izpolnjene ali so izpolnjene le delno (glej preglednico 24).

68

(69)  Ta oddelek se ne zahteva za operativne programe, namenjene tematskemu cilju ‚spodbujanje odprave posledic krize v okviru pandemije COVID-19 in njenih socialnih posledic ter priprava zelenega, digitalnega in odpornega okrevanja gospodarstva‘.

69

(70)  Ta oddelek se ne zahteva za operativne programe, namenjene tematskemu cilju ‚spodbujanje odprave posledic krize v okviru pandemije COVID-19 in njenih socialnih posledic ter priprava zelenega, digitalnega in odpornega okrevanja gospodarstva‘.

70

(71)  Ta oddelek se ne uporablja za operativne programe, namenjene tematskemu cilju ‚spodbujanje odprave posledic krize v okviru pandemije COVID-19 in njenih socialnih posledic ter priprava zelenega, digitalnega in odpornega okrevanja gospodarstva‘.

71

(72)  Ciljna vrednost je lahko predstavljena v obliki seštevka (moški in ženske skupaj) ali razčlenjeno po spolu.

72

(73)  Ta priloga se ne uporablja za operativne programe, namenjene tematskemu cilju ‚spodbujanje odprave posledic krize v okviru pandemije COVID-19 in njenih socialnih posledic ter priprava zelenega, digitalnega in odpornega okrevanja gospodarstva‘.

73

(74)  Ta priloga se ne uporablja za operativne programe, namenjene tematskemu cilju ‚spodbujanje odprave posledic krize v okviru pandemije COVID-19 in njenih socialnih posledic ter priprava zelenega, digitalnega in odpornega okrevanja gospodarstva‘.

74

(75)  Ta priloga se ne zahteva za operativne programe, namenjene tematskemu cilju ‚spodbujanje odprave posledic krize v okviru pandemije COVID-19 in njenih socialnih posledic ter priprava zelenega, digitalnega in odpornega okrevanja gospodarstva‘.

75

---

PRILOGA II

„PRILOGA II

Vzorec za programe sodelovanja v okviru cilja ,evropsko teritorialno sodelovanje‘

| Številka CCI | <0.1 type=‘S’ maxlength=‘15’ input=‘S’>
   (1) |
| --- | --- |
| Naslov | <0.2 type=‘S’ maxlength=‘255’ input=‘M’> |
| Različica | <0.3 type=‘N’ input=‘G’> |
| Prvo leto | <0.4 type=‘N’ maxlength=‘4’ input=‘M’> |
| Zadnje leto | <0.5 type=‘N’ maxlength=‘4’ input=‘M’>> |
| Upravičen od | <0.6 type=‘D’ input=‘G’> |
| Upravičen do | <0.7 type=‘D’ input=‘G’>> |
| Številka sklepa Komisije | <0.8 type=‘S’ input=‘G’>> |
| Datum sklepa Komisije | <0.9 type=‘D’ input=‘G’>> |
| Številka sklepa države članice o spremembi | <0.10 type=‘S’ maxlength=‘20’ input=‘M’>> |
| Datum sklepa države članice o spremembi | <0.11 type=‘D’ input=‘M’>> |
| Datum začetka veljavnosti sklepa države članice o spremembi | <0.12 type=‘D’ input=‘M’>> |
| Regije na ravni NUTS, ki so zajete v programu sodelovanja | <0.13 type=‘S’ input=‘S’>> |

Številka CCI

<0.1 type=‘S’ maxlength=‘15’ input=‘S’>
   (1)

Naslov

<0.2 type=‘S’ maxlength=‘255’ input=‘M’>

Različica

<0.3 type=‘N’ input=‘G’>

Prvo leto

<0.4 type=‘N’ maxlength=‘4’ input=‘M’>

Zadnje leto

<0.5 type=‘N’ maxlength=‘4’ input=‘M’>>

Upravičen od

<0.6 type=‘D’ input=‘G’>

Upravičen do

<0.7 type=‘D’ input=‘G’>>

Številka sklepa Komisije

<0.8 type=‘S’ input=‘G’>>

Datum sklepa Komisije

<0.9 type=‘D’ input=‘G’>>

Številka sklepa države članice o spremembi

<0.10 type=‘S’ maxlength=‘20’ input=‘M’>>

Datum sklepa države članice o spremembi

<0.11 type=‘D’ input=‘M’>>

Datum začetka veljavnosti sklepa države članice o spremembi

<0.12 type=‘D’ input=‘M’>>

Regije na ravni NUTS, ki so zajete v programu sodelovanja

<0.13 type=‘S’ input=‘S’>>

ODDELEK 1

STRATEGIJA ZA PRISPEVEK PROGRAMA SODELOVANJA K STRATEGIJI UNIJE ZA PAMETNO, TRAJNOSTNO IN VKLJUČUJOČO RAST TER K URESNIČEVANJU EKONOMSKE, SOCIALNE IN TERITORIALNE KOHEZIJE
   (2)

(sklic: člen 27(1) Uredbe (EU) št. 1303/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (3) ter točka (a) člena 8(2) Uredbe (EU) št. 1299/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (4))

1.1   Strategija za prispevek programa sodelovanja k strategiji Unije za pametno, trajnostno in vključujočo rast ter k uresničevanju ekonomske, socialne in teritorialne kohezije

| 1.1.1 | Opis strategije za prispevek programa sodelovanja k izvajanju strategije Unije za pametno, trajnostno in vključujočo rast ter k uresničevanju ekonomske, socialne in teritorialne kohezije







  <1.1.1 type=‘S’ maxlength=‘70000’ input=‘M’> |
| --- | --- |

1.1.1

<1.1.1 type=‘S’ maxlength=‘70000’ input=‘M’>

V primeru revizije obstoječega programa sodelovanja se za dodelitev dodatnih sredstev REACT-EU v namenskem besedilnem okvirju, kot je navedeno spodaj, predstavi opis pričakovanega učinka na spodbujanje odprave posledic krize v okviru pandemije COVID-19 in njenih socialnih posledic ter priprava zelenega, digitalnega in odpornega okrevanja gospodarstva.

| 1.1.1a | Opis pričakovanega učinka programa sodelovanja na spodbujanje odprave posledic krize v okviru pandemije COVID-19 in njenih socialnih posledic ter priprava zelenega, digitalnega in odpornega okrevanja gospodarstva







  <1.1.1 type="S" maxlength="10 000 " input="M"> |
| --- | --- |

1.1.1a

<1.1.1 type="S" maxlength="10 000 " input="M">

| 1.1.2 | Utemeljitev izbire tematskih ciljev in ustreznih prednostnih naložb glede na skupni strateški okvir ter na podlagi analize potreb znotraj programskega območja kot celote in temu ustrezno izbrane strategije, ki po potrebi obravnava manjkajoče povezave v čezmejni infrastrukturi, ob upoštevanju rezultatov predhodnega vrednotenja

  V primeru revizije obstoječega programa sodelovanja se za dodelitev dodatnih sredstev REACT-EU doda naslednji opis. |
| --- | --- |

1.1.2

V primeru revizije obstoječega programa sodelovanja se za dodelitev dodatnih sredstev REACT-EU doda naslednji opis.

| 1.1.2a | Utemeljitev pričakovanega učinka programa sodelovanja na spodbujanje odprave posledic krize v okviru pandemije COVID-19 in njenih socialnih posledic ter priprava zelenega, digitalnega in odpornega okrevanja gospodarstva

  (sklic: člen 92b(9) Uredbe (EU) št. 1303/2013)

  Preglednica 1


  Utemeljitev izbire tematskih ciljev in prednostnih naložb








  Izbrani tematski cilj | Izbrana prednostna naložba | Utemeljitev izbire ali učinka na spodbujanje odprave posledic krize (kjer je primerno) |
| --- | --- | --- | --- |
| <1.1.2 type=‘S’ input=‘S’ > | <1.1.3 type=‘S’ input=‘S’> | <1.1.4 type=‘S’ maxlength=‘1000’ input=‘M’> |
| | | |

1.1.2a

(sklic: člen 92b(9) Uredbe (EU) št. 1303/2013)

Preglednica 1

Utemeljitev izbire tematskih ciljev in prednostnih naložb

Izbrani tematski cilj

Izbrana prednostna naložba

Utemeljitev izbire ali učinka na spodbujanje odprave posledic krize (kjer je primerno)

<1.1.2 type=‘S’ input=‘S’ >

<1.1.3 type=‘S’ input=‘S’>

<1.1.4 type=‘S’ maxlength=‘1000’ input=‘M’>

1.2   Utemeljitev finančne dodelitve

Utemeljitev finančne dodelitve (tj. podpore Unije) za vsak tematski cilj in, če je ustrezno, za vsako prednostno naložbo v skladu z zahtevami glede tematske osredotočenosti ter ob upoštevanju predhodnega vrednotenja.

| <1.2.1 type=‘S’ maxlength=‘7000’ input=‘M’ > |
| --- |

<1.2.1 type=‘S’ maxlength=‘7000’ input=‘M’ >

V primeru revizije obstoječega programa sodelovanja se za dodelitev dodatnih sredstev REACT-EU doda naslednji opis:

| 1.2a | Utemeljitev dodelitve dodatnih sredstev REACT-EU programu in kako so ta sredstva usmerjena na geografska območja, kjer so najbolj potrebna, ob upoštevanju različnih regionalnih potreb in ravni razvoja, da se zagotovi ohranitev osredotočenosti na manj razvite regije v skladu s cilji ekonomske, socialne in teritorialne kohezije iz člena 174 PDEU.







  <1.2.1 type=‘S’ maxlength=‘3000’ input=‘M’ > |
| --- | --- |

1.2a

<1.2.1 type=‘S’ maxlength=‘3000’ input=‘M’ >

Preglednica 2

Pregled naložbene strategije programa sodelovanja

| Prednostna os | Podpora iz ESRR (v EUR) | Delež (v %) skupne podpore Unije za program sodelovanja (po skladih) (5) | Tematski cilj (6) | Prednostne naložbe (7) | Posebni cilji, ki ustrezajo prednostnim naložbam | Kazalniki rezultatov, ki ustrezajo posebnemu cilju |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ESRR (8) | EIS (9) (če je ustrezno) | IPA (10) (če je ustrezno) |
| <1.2.1 type=‘S’ input=‘G’> | <1.2.2 type=‘S’ input=‘G’> | <1.2.3type=‘N’ ‘ input=‘G’> | <1.2.4 type=‘S’ input=‘G’><1.2.9 type=‘P’ input=‘G’> | <1.2.5 type=‘S’ input=‘G’><1.2.1 0type=‘P’ input=‘G’> | <1.2.6 type=‘S’ input=‘G’> | <1.2.7 type=‘S’ input=‘G’> | <1.2.8 type=‘S’ input=‘G’> | <1.2.9 type=‘S’ input=‘G’> |
| REACT-EU | | | | | | | | |
| | | | | | | | | |
| | | | | | | | | |

Prednostna os

Podpora iz ESRR (v EUR)

Delež (v %) skupne podpore Unije za program sodelovanja (po skladih) (5)

Tematski cilj (6)

Prednostne naložbe (7)

Posebni cilji, ki ustrezajo prednostnim naložbam

Kazalniki rezultatov, ki ustrezajo posebnemu cilju

ESRR (8)

EIS (9) (če je ustrezno)

IPA (10) (če je ustrezno)

<1.2.1 type=‘S’ input=‘G’>

<1.2.2 type=‘S’ input=‘G’>

<1.2.3type=‘N’ ‘ input=‘G’>

<1.2.4 type=‘S’ input=‘G’><1.2.9 type=‘P’ input=‘G’>

<1.2.5 type=‘S’ input=‘G’><1.2.1 0type=‘P’ input=‘G’>

<1.2.6 type=‘S’ input=‘G’>

<1.2.7 type=‘S’ input=‘G’>

<1.2.8 type=‘S’ input=‘G’>

<1.2.9 type=‘S’ input=‘G’>

REACT-EU

ODDELEK 2

PREDNOSTNE OSI

(sklic: točki (b) in (c) člena 8(2) Uredbe (EU) št. 1299/2013)

ODDELEK 2.A

OPIS PREDNOSTNIH OSI, RAZEN TEHNIČNE POMOČI

(sklic: točka (b) člena 8(2) Uredbe (EU) št. 1299/2013)

2.A.1   Prednostna os (ponovi se za vsako prednostno os)

| Identifikator prednostne osi | <2A.1 type=‘N’ input=‘G’> |
| --- | --- |
| Naslov prednostne osi | <2A.2 type=‘S’ maxlength=‘500’ input=‘M’> |

Identifikator prednostne osi

<2A.1 type=‘N’ input=‘G’>

Naslov prednostne osi

<2A.2 type=‘S’ maxlength=‘500’ input=‘M’>

| ☐ | Celotna prednostna os se bo izvajala zgolj s finančnimi instrumenti |
| --- | --- |

☐

Celotna prednostna os se bo izvajala zgolj s finančnimi instrumenti

<2A.3 type=‘C’ input=‘M’>

| ☐ | Celotna prednostna os se bo izvajala zgolj s finančnimi instrumenti, vzpostavljenimi na ravni Unije |
| --- | --- |

☐

Celotna prednostna os se bo izvajala zgolj s finančnimi instrumenti, vzpostavljenimi na ravni Unije

<2A.4 type=‘C’ input=‘M’>

| ☐ | Celotna prednostna os se bo izvajala z ukrepi lokalnega razvoja, ki ga vodi skupnost |
| --- | --- |

☐

Celotna prednostna os se bo izvajala z ukrepi lokalnega razvoja, ki ga vodi skupnost

<2A.5 type=‘C’ input=‘M’>

| ☐ | Celotna prednostna os je namenjena REACT-EU |
| --- | --- |

☐

Celotna prednostna os je namenjena REACT-EU

<2A.6 type="C" input="M">

2.A.2   Utemeljitev vzpostavitve prednostne osi, ki zajema več kot en tematski cilj (če je ustrezno) (11)

(sklic: člen 8(1) Uredbe (EU) št. 1299/2013)

| <2.A.0 type=‘S’ maxlength=‘3 500 ’ input=‘M’> |
| --- |

<2.A.0 type=‘S’ maxlength=‘3 500 ’ input=‘M’>

2.A.3   Sklad in osnova za izračun podpore Unije

(ponovi se za vsak sklad v okviru prednostne osi)

| Sklad | <2A.6 type=‘S’ input=‘S’> |
| --- | --- |
| Osnova za izračun (skupni upravičeni izdatki ali upravičeni javni izdatki) | <2A.8 type=‘S’ input=‘S’> |

Sklad

<2A.6 type=‘S’ input=‘S’>

Osnova za izračun (skupni upravičeni izdatki ali upravičeni javni izdatki)

<2A.8 type=‘S’ input=‘S’>

2.A.4   Prednostna naložba (ponovi se za vsako prednostno naložbo v okviru prednostne osi)

(sklic: točka (b)(i) člena 8(2) Uredbe (EU) št. 1299/2013)

| Prednostna naložba | <2A.7 type=‘S’ input=‘S’> |
| --- | --- |

Prednostna naložba

<2A.7 type=‘S’ input=‘S’>

2.A.5   Posebni cilji, ki ustrezajo prednostni naložbi, in pričakovani rezultati

(ponovi se za vsak posebni cilj v okviru prednostne naložbe)

(sklic: točki (b)(i) in (ii) člena 8(2) Uredbe (EU) št. 1299/2013)

| Identifikator | <2A.1.1 type=‘N’ input=‘G’> |
| --- | --- |
| Posebni cilj | <2A.1.2 type=‘S’ maxlength=‘500’ input=‘M’> |
| Rezultati, ki naj bi jih države članice dosegle s podporo Unije | <2A.1.3 type=‘S’ maxlength=‘3500’ input=‘M’> |

Identifikator

<2A.1.1 type=‘N’ input=‘G’>

Posebni cilj

<2A.1.2 type=‘S’ maxlength=‘500’ input=‘M’>

Rezultati, ki naj bi jih države članice dosegle s podporo Unije

<2A.1.3 type=‘S’ maxlength=‘3500’ input=‘M’>

Preglednica 3

Kazalniki rezultatov za posamezni program (po posebnih ciljih)

(sklic: točka (b)(ii) člena 8(2) Uredbe (EU) št. 1299/2013)

| Identifikator | Kazalnik | Merska enota | Izhodiščna vrednost | Izhodiščno leto | Ciljna vrednost (12) (za leto 2023) | Vir podatkov | Pogostnost poročanja |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| <2A.1.4 type=‘S’ maxlength=‘5’ input=‘M’> | <2A.1.5 type=‘S’ maxlength=‘255’ input=‘M’> | <2A.1.6 type=‘S’ input=‘M’> | Številčno opredeljeno <2A.1.8 type=‘N’ input=‘M’>


  Opisno opredeljeno <2A.1.8 type=‘S’ maxlength=‘100’ input=‘M’ | <2A.1.9 type=‘N’ input=‘M’> | Številčno opredeljeno <2A.1.10 type=‘N’ input=‘M’>


  Opisno opredeljeno <2A.1.10 type=‘S’ maxlength=‘100’ input=‘M’> | <2A.1.11 type=‘S’ maxlength=‘200’ input=‘M’> | <2A.1.12 type=‘S’ maxlength=‘100’ input=‘M’> |

Identifikator

Kazalnik

Merska enota

Izhodiščna vrednost

Izhodiščno leto

Ciljna vrednost (12) (za leto 2023)

Vir podatkov

Pogostnost poročanja

<2A.1.4 type=‘S’ maxlength=‘5’ input=‘M’>

<2A.1.5 type=‘S’ maxlength=‘255’ input=‘M’>

<2A.1.6 type=‘S’ input=‘M’>

Številčno opredeljeno <2A.1.8 type=‘N’ input=‘M’>

Opisno opredeljeno <2A.1.8 type=‘S’ maxlength=‘100’ input=‘M’

<2A.1.9 type=‘N’ input=‘M’>

Številčno opredeljeno <2A.1.10 type=‘N’ input=‘M’>

Opisno opredeljeno <2A.1.10 type=‘S’ maxlength=‘100’ input=‘M’>

<2A.1.11 type=‘S’ maxlength=‘200’ input=‘M’>

<2A.1.12 type=‘S’ maxlength=‘100’ input=‘M’>

2.A.6   Ukrepi, ki jim je namenjena podpora v okviru prednostne naložbe (po prednostnih naložbah)

2.A.6.1   
  Opis vrste in primerov ukrepov, ki jim je namenjena podpora, in njihovega pričakovanega prispevka k posebnim ciljem, po potrebi vključno z opredelitvijo glavnih ciljnih skupin, posebnih ozemelj, na katera se nanašajo, in vrst upravičencev

(sklic: točka (b)(iii) člena 8(2) Uredbe (EU) št. 1299/2013)

| Prednostna naložba | <2A.2.1.1 type=‘S’ input=‘S’> |
| --- | --- |
| <2A.2.1.2 type=‘S’ maxlength=‘14000’ input=‘M’> |

Prednostna naložba

<2A.2.1.1 type=‘S’ input=‘S’>

<2A.2.1.2 type=‘S’ maxlength=‘14000’ input=‘M’>

2.A.6.2   
  Vodilna načela za izbiro operacij

(sklic: točka (b)(iii) člena 8(2) Uredbe (EU) št. 1299/2013)

| Prednostna naložba | <2A.2.2.1 type=‘S’ input=‘S’> |
| --- | --- |
| <2A.2.2.2 type=‘S’ maxlength=‘3500’ input=‘M’> |

Prednostna naložba

<2A.2.2.1 type=‘S’ input=‘S’>

<2A.2.2.2 type=‘S’ maxlength=‘3500’ input=‘M’>

2.A.6.3   Načrtovana uporaba finančnih instrumentov (če je ustrezno)

(sklic: točka (b)(iii) člena 8(2) Uredbe (EU) št. 1299/2013)

| Prednostna naložba | <2A.2.3.1 type=‘S’ input=‘S’> |
| --- | --- |
| Načrtovana uporaba finančnih instrumentov | <2A.2.3.2 type=‘C’ input=‘M’> |
| <2A.2.3.3 type=‘S’ maxlength=‘7000’ input=‘M’> |

Prednostna naložba

<2A.2.3.1 type=‘S’ input=‘S’>

Načrtovana uporaba finančnih instrumentov

<2A.2.3.2 type=‘C’ input=‘M’>

<2A.2.3.3 type=‘S’ maxlength=‘7000’ input=‘M’>

2.A.6.4   Načrtovana uporaba velikih projektov (če je ustrezno)

(sklic: točka (b)(iii) člena 8(2) Uredbe (EU) št. 1299/2013)

| Prednostna naložba | <2A.2.4.1 type=‘S’ input=‘S’> |
| --- | --- |
| <2A.2.4.2 type=‘S’ maxlength=‘3500’ input=‘M’> |

Prednostna naložba

<2A.2.4.1 type=‘S’ input=‘S’>

<2A.2.4.2 type=‘S’ maxlength=‘3500’ input=‘M’>

2.A.6.5   Kazalniki učinka (po prednostnih naložbah)

(sklic: točka (b)(iv) člena 8(2) Uredbe (EU) št. 1299/2013)

Preglednica 4

Skupni kazalniki učinka in kazalniki učinka za posamezni program

| Identifikator | Kazalnik (navedba kazalnika) | Merska enota | Ciljna vrednost (za leto 2023) | Vir podatkov | Pogostnost poročanja |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| <2A.2.5.1 type=‘S’ input=‘S’> | <2A.2.5.2 type=‘S’ input=‘S’> | <2A.2.5.3 type=‘S’ input=‘S’> | <2A.2.5.6 type=‘N’ input=‘M’> | <2A.2.5.7 type=‘S’ maxlength=‘200’ input=‘M’> | <2A.2.5.8 type=‘S’ maxlength=‘100’ input=‘M’> |
| | | | | | |
| | | | | | |

Identifikator

Kazalnik (navedba kazalnika)

Merska enota

Ciljna vrednost (za leto 2023)

Vir podatkov

Pogostnost poročanja

<2A.2.5.1 type=‘S’ input=‘S’>

<2A.2.5.2 type=‘S’ input=‘S’>

<2A.2.5.3 type=‘S’ input=‘S’>

<2A.2.5.6 type=‘N’ input=‘M’>

<2A.2.5.7 type=‘S’ maxlength=‘200’ input=‘M’>

<2A.2.5.8 type=‘S’ maxlength=‘100’ input=‘M’>

2.A.7   Okvir uspešnosti (13)

(sklic: točka (b)(v) člena 8(2) Uredbe (EU) št. 1299/2013 in Priloga II k Uredbi (EU) št. 1303/2013)

Preglednica 5

Okvir uspešnosti prednostne osi

| Prednostna os | Vrsta kazalnika
  (ključna faza izvajanja, finančni kazalnik, kazalnik učinka ali, če je ustrezno, kazalnik rezultatov) | Identifikator | Kazalnik ali ključna faza izvajanja | Merska enota, če je ustrezno | Mejnik za leto 2018 | Končna ciljna vrednost (za leto 2023) | Vir podatkov | Razlaga relevantnosti kazalnika, če je ustrezno |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| <2A.3.1 type=‘S’ input=‘S’> | <2A.3.2 type=‘S’ input=‘S’> | Faza izvajanja ali finančni kazalnik <2A.3.3 type=‘S’ maxlength=‘5’ input=‘M’>


  Kazalnik učinka ali rezultatov <2A.3.3 type=‘S’ input=‘S’> | Faza izvajanja ali finančni kazalnik <2A.3.4 type=‘S’ maxlength=‘255’ input=‘M’>


  Kazalnik učinka ali rezultatov <2A.4.4 type=‘S’ input=‘G’ or ‘M’> | Faza izvajanja ali finančni kazalnik <2A.3.5 type=‘S’ input=‘M’>


  Kazalnik učinka ali rezultatov <2A.3.5 type=‘S’ input=‘G’ or ‘M’> | <2A.3.7 type=‘S’ maxlength=‘255’ input=‘M’> | <2A.3.8 type=‘S’ input=‘M’>


  Kazalnik učinka ali rezultatov <2A.3.8 type=‘S’ input=‘M’> | <2A.3.9 type=‘S’ maxlength=‘200’ input=‘M’>


  Kazalnik učinka ali rezultatov <2A.3.9 type=‘S’ input=‘M’> | <2A.3.10 type=‘S’ maxlength=‘500’ input=‘M’> |
| | | | | | | | | |
| | | | | | | | | |

Prednostna os

Vrsta kazalnika

(ključna faza izvajanja, finančni kazalnik, kazalnik učinka ali, če je ustrezno, kazalnik rezultatov)

Identifikator

Kazalnik ali ključna faza izvajanja

Merska enota, če je ustrezno

Mejnik za leto 2018

Končna ciljna vrednost (za leto 2023)

Vir podatkov

Razlaga relevantnosti kazalnika, če je ustrezno

<2A.3.1 type=‘S’ input=‘S’>

<2A.3.2 type=‘S’ input=‘S’>

Faza izvajanja ali finančni kazalnik <2A.3.3 type=‘S’ maxlength=‘5’ input=‘M’>

Kazalnik učinka ali rezultatov <2A.3.3 type=‘S’ input=‘S’>

Faza izvajanja ali finančni kazalnik <2A.3.4 type=‘S’ maxlength=‘255’ input=‘M’>

Kazalnik učinka ali rezultatov <2A.4.4 type=‘S’ input=‘G’ or ‘M’>

Faza izvajanja ali finančni kazalnik <2A.3.5 type=‘S’ input=‘M’>

Kazalnik učinka ali rezultatov <2A.3.5 type=‘S’ input=‘G’ or ‘M’>

<2A.3.7 type=‘S’ maxlength=‘255’ input=‘M’>

<2A.3.8 type=‘S’ input=‘M’>

Kazalnik učinka ali rezultatov <2A.3.8 type=‘S’ input=‘M’>

<2A.3.9 type=‘S’ maxlength=‘200’ input=‘M’>

Kazalnik učinka ali rezultatov <2A.3.9 type=‘S’ input=‘M’>

<2A.3.10 type=‘S’ maxlength=‘500’ input=‘M’>

Dodatne opisne informacije o vzpostavitvi okvira uspešnosti (neobvezno)

| <2A.3.11 type=‘S’ maxlength=‘7000’ input=‘M’> |
| --- |

<2A.3.11 type=‘S’ maxlength=‘7000’ input=‘M’>

2.A.8   Kategorije intervencij

(sklic: točka (b)(vii) člena 8(2) Uredbe (EU) št. 1299/2013)

Ustrezne kategorije intervencij glede na vsebino prednostne osi po nomenklaturi, ki jo sprejme Komisija, in okvirna razčlenitev podpore Unije.

Preglednice 6–9

Kategorije intervencij

| Preglednica 6: Razsežnost 1 Področje intervencije |
| --- |
| Prednostna os | Koda | Znesek (v EUR) |
| <2A.4.1.1 type=‘S’ input=‘S’ Decision=N> | <2A.4.1.1 type=‘S’ input=‘S’ Decision=N > | <2A.4.1.3 type=‘N’ input=‘M’ Decision=N > |
| | | |
| | | |

Preglednica 6: Razsežnost 1 Področje intervencije

Prednostna os

Koda

Znesek (v EUR)

<2A.4.1.1 type=‘S’ input=‘S’ Decision=N>

<2A.4.1.1 type=‘S’ input=‘S’ Decision=N >

<2A.4.1.3 type=‘N’ input=‘M’ Decision=N >

| Preglednica 7: Razsežnost 2 Oblika financiranja |
| --- |
| Prednostna os | Koda | Znesek (v EUR) |
| <2A.4.1.4 type=‘S’ input=‘S’ Decision=N> | <2A.4.1.5 type=‘S’ input=‘S’ Decision=N > | <2A.4.1.6 type=‘N’ input=‘M’ Decision=N > |
| | | |
| | | |

Preglednica 7: Razsežnost 2 Oblika financiranja

Prednostna os

Koda

Znesek (v EUR)

<2A.4.1.4 type=‘S’ input=‘S’ Decision=N>

<2A.4.1.5 type=‘S’ input=‘S’ Decision=N >

<2A.4.1.6 type=‘N’ input=‘M’ Decision=N >

| Preglednica 8: Razsežnost 3 Vrsta ozemlja |
| --- |
| Prednostna os | Koda | Znesek (v EUR) |
| <2A.4.1.7 type=‘S’ input=‘S’ Decision=N> | <2A.4.1.8 type=‘S’ input=‘S’ Decision=N > | <2A.4.1.9 type=‘N’ input=‘M’ Decision=N > |
| | | |
| | | |

Preglednica 8: Razsežnost 3 Vrsta ozemlja

Prednostna os

Koda

Znesek (v EUR)

<2A.4.1.7 type=‘S’ input=‘S’ Decision=N>

<2A.4.1.8 type=‘S’ input=‘S’ Decision=N >

<2A.4.1.9 type=‘N’ input=‘M’ Decision=N >

| Preglednica 9: Razsežnost 6 Teritorialni mehanizmi izvajanja |
| --- |
| Prednostna os | Koda | Znesek (v EUR) |
| <2A.4.1.10 type=‘S’ input=‘S’ Decision=N> | <2A.4.1.11 type=‘S’ input=‘S’ Decision=N > | <2A.4.1.12 type=‘N’ input=‘M’ Decision=N > |
| | | |
| | | |

Preglednica 9: Razsežnost 6 Teritorialni mehanizmi izvajanja

Prednostna os

Koda

Znesek (v EUR)

<2A.4.1.10 type=‘S’ input=‘S’ Decision=N>

<2A.4.1.11 type=‘S’ input=‘S’ Decision=N >

<2A.4.1.12 type=‘N’ input=‘M’ Decision=N >

2.A.9   Povzetek načrtovane uporabe tehnične pomoči, vključno z ukrepi za krepitev administrativne usposobljenosti organov, ki sodelujejo pri upravljanju in nadzoru programov in upravičencev, kadar so takšni ukrepi potrebni, in po potrebi ukrepov za krepitev administrativne usposobljenosti ustreznih partnerjev, ki sodelujejo pri izvajanju programov (če je ustrezno) (14)

(sklic: točka (b)(vi) člena 8(2) Uredbe (EU) št. 1299/2013)

| Prednostna os | <3A.5.1 type=‘S’ input=‘S’> |
| --- | --- |
| <2A.5.2 type=‘S’ maxlength=‘2000’ input=‘M’> |

Prednostna os

<3A.5.1 type=‘S’ input=‘S’>

<2A.5.2 type=‘S’ maxlength=‘2000’ input=‘M’>

ODDELEK 2.B

OPIS PREDNOSTIH OSI ZA TEHNIČNO POMOČ

(sklic: točka (c) člena 8(2) Uredbe (EU) št. 1299/2013)

2.B.1   Prednostna os

| Identifikator | <2B.0.1 type=‘N’ maxlength=‘5’ input=‘G’> |
| --- | --- |
| Naslov | <2B.0.2 type=‘S’ maxlength=‘255’ input=‘M’> |

Identifikator

<2B.0.1 type=‘N’ maxlength=‘5’ input=‘G’>

Naslov

<2B.0.2 type=‘S’ maxlength=‘255’ input=‘M’>

| ☐ | Celotna prednostna os je namenjena REACT-EU |
| --- | --- |

☐

Celotna prednostna os je namenjena REACT-EU

<2B.1 type="C" input="M">

2.B.2   Sklad in osnova za izračun podpore Unije (ponovi se za vsak sklad v okviru prednostne osi)

| Sklad | <2B.0.3 type=‘S’ input=‘S’> |
| --- | --- |
| Osnova za izračun (skupni upravičeni izdatki ali upravičeni javni izdatki) | <2B.0.4 type=‘S’ input=‘S’> |

Sklad

<2B.0.3 type=‘S’ input=‘S’>

Osnova za izračun (skupni upravičeni izdatki ali upravičeni javni izdatki)

<2B.0.4 type=‘S’ input=‘S’>

2.B.3   Posebni cilji in pričakovani rezultati

(sklic: točki (c)(i) in (ii) člena 8(2) Uredbe (EU) št. 1299/2013)

Posebni cilj (ponovi se za vsak posebni cilj)

| Identifikator | <2B.1.1 type=‘N’ maxlength=‘5’ input=‘G’> |
| --- | --- |
| Posebni cilj | <2B.1.2 type=‘S’ maxlength=‘500’ input=‘M’> |
| Rezultati, ki naj bi jih države članice dosegle s podporo Unije
   (15) | <2B.1.3 type=‘S’ maxlength=‘3500’ input=‘M’> |

Identifikator

<2B.1.1 type=‘N’ maxlength=‘5’ input=‘G’>

Posebni cilj

<2B.1.2 type=‘S’ maxlength=‘500’ input=‘M’>

Rezultati, ki naj bi jih države članice dosegle s podporo Unije
   (15)

<2B.1.3 type=‘S’ maxlength=‘3500’ input=‘M’>

2.B.4   Kazalniki rezultatov (16)

Preglednica 10

Kazalniki rezultatov za posamezni program (po posebnih ciljih)

(sklic: točka (c)(ii) člena 8(2) Uredbe (EU) št. 1299/2013)

| Identifikator | Kazalnik | Merska enota | Izhodiščna vrednost | Izhodiščno leto | Ciljna vrednost (17) (za leto 2023) | Vir podatkov | Pogostnost poročanja |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| <2.B.2.1 type=‘S’ maxlength=‘5’ input=‘M’> | <2.B.2.2 type=‘S’ maxlength=‘255’ input=‘M’> | <2.B.2.3 type=‘S’ input=‘M’> | Številčno opredeljeno <2.B.2.4 type=‘N’ input=‘M’> | <2.B.2.5 type=‘N’ input=‘M’> | Številčno opredeljeno <2.B.2.6 type=‘N’ input=‘M’>


  Opisno opredeljeno <2A.1.10 type=‘S’ maxlength=‘100’ input=‘M’> | <2.B.2.7 type=‘S’ maxlength=‘100’ input=‘M’> | <2.B.2.8 type=‘S’ maxlength=‘100’ input=‘M’> |
| | | | | | | | |
| | | | | | | | |

Identifikator

Kazalnik

Merska enota

Izhodiščna vrednost

Izhodiščno leto

Ciljna vrednost (17) (za leto 2023)

Vir podatkov

Pogostnost poročanja

<2.B.2.1 type=‘S’ maxlength=‘5’ input=‘M’>

<2.B.2.2 type=‘S’ maxlength=‘255’ input=‘M’>

<2.B.2.3 type=‘S’ input=‘M’>

Številčno opredeljeno <2.B.2.4 type=‘N’ input=‘M’>

<2.B.2.5 type=‘N’ input=‘M’>

Številčno opredeljeno <2.B.2.6 type=‘N’ input=‘M’>

Opisno opredeljeno <2A.1.10 type=‘S’ maxlength=‘100’ input=‘M’>

<2.B.2.7 type=‘S’ maxlength=‘100’ input=‘M’>

<2.B.2.8 type=‘S’ maxlength=‘100’ input=‘M’>

2.B.5   Ukrepi, ki jim je namenjena podpora, in njihov pričakovani prispevek k posebnim ciljem (po prednostnih oseh)

(sklic: točka (c)(iii) člena 8(2) Uredbe (EU) št. 1299/2013)

2.B.5.1   
  Opis ukrepov, ki jim je namenjena podpora, in njihov pričakovani prispevek k posebnim ciljem

(sklic: točka (c)(iii) člena 8(2) Uredbe (EU) št. 1299/2013)

| Prednostna os | <2.B.3.1.1 type=‘S’ input=‘S’> |
| --- | --- |
| <2.B.3.1.2 type=‘S’ maxlength=‘7000’ input=‘M’> |

Prednostna os

<2.B.3.1.1 type=‘S’ input=‘S’>

<2.B.3.1.2 type=‘S’ maxlength=‘7000’ input=‘M’>

2.B.5.2   Kazalniki učinka, ki naj bi prispevali k rezultatom (po prednostnih oseh)

(sklic: točka (c)(iv) člena 8(2) Uredbe (EU) št. 1299/2013)

Preglednica 11

Kazalniki učinka

| Identifikator | Kazalnik | Merska enota | Ciljna vrednost (za leto 2023)
  (neobvezno) | Vir podatkov |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| <2.B.3.2.1 type=‘S’ maxlength=‘5’ input=‘M’> | <2.B.2.2.2 type=‘S’ maxlength=‘255’ input=‘M’> | <2.B.3.2.3 type=‘S’ input=‘M’> | <2.B.3.2.4 type=‘N’ input=‘M’> | <2.B.3.2.5 type=‘S’ maxlength=‘100’ input=‘M’> |
| | | | | |

Identifikator

Kazalnik

Merska enota

Ciljna vrednost (za leto 2023)

(neobvezno)

Vir podatkov

<2.B.3.2.1 type=‘S’ maxlength=‘5’ input=‘M’>

<2.B.2.2.2 type=‘S’ maxlength=‘255’ input=‘M’>

<2.B.3.2.3 type=‘S’ input=‘M’>

<2.B.3.2.4 type=‘N’ input=‘M’>

<2.B.3.2.5 type=‘S’ maxlength=‘100’ input=‘M’>

2.B.6   Kategorije intervencij

(sklic: točka (c)(v) člena 8(2) Uredbe (EU) št. 1299/2013)

Ustrezne kategorije intervencij po nomenklaturi, ki jo sprejme Komisija, in okvirna razčlenitev podpore Unije.

Preglednice 12–14

Kategorije intervencij

| Preglednica 12: Razsežnost 1 Področje intervencije |
| --- |
| Prednostna os | Koda | Znesek (v EUR) |
| <2B.4.1.1 type=‘S’ input=‘S’ Decision=N > | <2B.4.1.2 type=‘S’ input=‘S’ Decision=N > | <2B.4.1.3 type=‘N’ input=‘M Decision=N ‘> |
| | | |
| | | |

Preglednica 12: Razsežnost 1 Področje intervencije

Prednostna os

Koda

Znesek (v EUR)

<2B.4.1.1 type=‘S’ input=‘S’ Decision=N >

<2B.4.1.2 type=‘S’ input=‘S’ Decision=N >

<2B.4.1.3 type=‘N’ input=‘M Decision=N ‘>

| Preglednica 13: Razsežnost 2 Oblika financiranja |
| --- |
| Prednostna os | Koda | Znesek (v EUR) |
| <2B.4.2.1 type=‘S’ input=‘S’ Decision=N > | <2B.4.2.2 type=‘S’ input=‘S’ Decision=N > | <2B.4.2.3 type=‘N’ input=‘M’ Decision=N > |
| | | |
| | | |

Preglednica 13: Razsežnost 2 Oblika financiranja

Prednostna os

Koda

Znesek (v EUR)

<2B.4.2.1 type=‘S’ input=‘S’ Decision=N >

<2B.4.2.2 type=‘S’ input=‘S’ Decision=N >

<2B.4.2.3 type=‘N’ input=‘M’ Decision=N >

| Preglednica 14: Razsežnost 3 Vrsta ozemlja |
| --- |
| Prednostna os | Koda | Znesek (v EUR) |
| <2B.4.3.1 type=‘S’ input=‘S’ Decision=N > | <2B.4.3.2 type=‘S’ input=’ Decision=N S’> | <2B.4.3.3 type=‘N’ input=‘M Decision=N q‘> |
| | | |
| | | |

Preglednica 14: Razsežnost 3 Vrsta ozemlja

Prednostna os

Koda

Znesek (v EUR)

<2B.4.3.1 type=‘S’ input=‘S’ Decision=N >

<2B.4.3.2 type=‘S’ input=’ Decision=N S’>

<2B.4.3.3 type=‘N’ input=‘M Decision=N q‘>

ODDELEK 3

FINANČNI NAČRT

(sklic: točka (d) člena 8(2) Uredbe (EU) št. 1299/2013)

3.1   Odobrena finančna sredstva iz ESRR (v EUR)

(sklic: točka (d)(i) člena 8(2) Uredbe (EU) št. 1299/2013)

Preglednica 15

| Sklad

  <3.1.1 type=‘S’ input=‘G’> | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 | 2020 | 2021 | 2022 | Skupaj |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ESRR brez REACT-EU | <3.1.3 type=‘N’ input=‘M’> | <3.1.4 type=‘N’ input=‘M’> | <3.1.5 type=‘N’ input=‘M’> | <3.1.6 type=‘N’ input=‘M’> | <3.1.7 type=‘N’ input=‘M’> | <3.1.8 type=‘N’ input=‘M’> | <3.1.9 type=‘N’ input=‘M’> | Se ne uporablja | Se ne uporablja | <3.1.10 type=‘N’ input=‘G’> |
| ESRR REACT-EU | Se ne uporablja | Se ne uporablja | Se ne uporablja | Se ne uporablja | Se ne uporablja | Se ne uporablja | Se ne uporablja | <3.1.10 type=‘N’ input=‘M’> | <3.1.11 type=‘N’ input=‘M’> | |
| Zneski IPA (če je ustrezno) | | | | | | | | Se ne uporablja | Se ne uporablja | |
| Zneski EIS (če je ustrezno) | | | | | | | | Se ne uporablja | Se ne uporablja | |
| Vse skupaj | | | | | | | | | | |

Sklad

<3.1.1 type=‘S’ input=‘G’>

2014

2015

2016

2017

2018

2019

2020

2021

2022

Skupaj

ESRR brez REACT-EU

<3.1.3 type=‘N’ input=‘M’>

<3.1.4 type=‘N’ input=‘M’>

<3.1.5 type=‘N’ input=‘M’>

<3.1.6 type=‘N’ input=‘M’>

<3.1.7 type=‘N’ input=‘M’>

<3.1.8 type=‘N’ input=‘M’>

<3.1.9 type=‘N’ input=‘M’>

Se ne uporablja

Se ne uporablja

<3.1.10 type=‘N’ input=‘G’>

ESRR REACT-EU

Se ne uporablja

Se ne uporablja

Se ne uporablja

Se ne uporablja

Se ne uporablja

Se ne uporablja

Se ne uporablja

<3.1.10 type=‘N’ input=‘M’>

<3.1.11 type=‘N’ input=‘M’>

Zneski IPA (če je ustrezno)

Se ne uporablja

Se ne uporablja

Zneski EIS (če je ustrezno)

Se ne uporablja

Se ne uporablja

Vse skupaj

3.2.A   Skupna odobrena finančna sredstva iz ESRR in nacionalno sofinanciranje (v EUR)

(sklic: točka (d)(ii) člena 8(2) Uredbe (EU) št. 1299/2013)

| 1. | V finančni preglednici je določen finančni načrt programa sodelovanja po prednostnih oseh. Če sta v programu za najbolj oddaljene regije združeni dodelitev za čezmejno sodelovanje in dodelitev za transnacionalno sodelovanje, se za vsako od njiju navede ustrezna prednostna os). |
| --- | --- |

1.

V finančni preglednici je določen finančni načrt programa sodelovanja po prednostnih oseh. Če sta v programu za najbolj oddaljene regije združeni dodelitev za čezmejno sodelovanje in dodelitev za transnacionalno sodelovanje, se za vsako od njiju navede ustrezna prednostna os).

| 2. | V finančni preglednici se informativno navedejo prispevki tretjih držav, vključenih v program sodelovanja (z izjemo prispevkov iz IPA in EIS). |
| --- | --- |

2.

V finančni preglednici se informativno navedejo prispevki tretjih držav, vključenih v program sodelovanja (z izjemo prispevkov iz IPA in EIS).

| 3. | Prispevek EIB
   (18)
  je prikazan na ravni prednostne osi. |
| --- | --- |

3.

Prispevek EIB
   (18)
  je prikazan na ravni prednostne osi.

Preglednica 16

Finančni načrt

| Prednostna os | Sklad | Osnova za izračun podpore Unije
  (skupni upravičeni stroški ali javni upravičeni stroški) | Podpora Unije (a) | Ustrezni nacionalni prispevek
  (b) = (c) + (d)) | Okvirna razčlenitev nacionalnega prispevka | Financiranje skupaj
  (e) = (a) + (b) | Stopnja sofinanciranja (19)

  (f) = (a)/(e) (2) | 100-odstotna stopnja sofinanciranja za obračunsko leto 2020–2021 ((*)) | 100-odstotna stopnja sofinanciranja za obračunsko leto 2021–2022 ((*)) | Za
  informacijo |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | | Nacionalno javno financiranje (c) | Nacionalno zasebno financiranje (d) (1) | | | | | Prispevki tretjih držav | Prispevki EIB |
| <3.2.A.1 type=‘S’ input=‘G’> | <3.2.A.2 type=‘S’ input=‘G’> | <3.2.A.3 type=‘S’ input=‘G’> | <3.2.A.4 type=‘N’ input=‘M’> | <3.2.A.5 type=‘N’ input=‘G’> | <3.2.A.6 type=‘N’ input=‘M’> | <3.2.A.7 type=‘N’ input=‘M’> | <3.2.A.8 type=‘N’ input=‘G’> | <3.2.A.9 type=‘P’ input=‘G’> | Za podrobnosti glej opombo
   ((*))
  (primeri spodaj) | Za podrobnosti glej opombo
   ((**))
  (primeri spodaj) | <3.2.A.10 type=‘N’ input=‘M’> | <3.2.A.11 type=‘N’ input=‘M’> |
| Prednostna os 1 | ESRR (po možnosti z vključitvijo prerazporejenih zneskov iz IPA in EIS) (20) | | | | | | | | ☐ | ☐ | | |
| IPA | | | | | | | | | |
| EIS | | | | | | | | | |
| Prednostna os N | ESRR (po možnosti z vključitvijo prerazporejenih zneskov iz IPA in EIS) | | | | | | | | ☐ | ☐ | | |
| IPA | | | | | | | | | |
| EIS | | | | | | | | | |
| Prednostna os N | ESRR REACT-EU | | | | | | | | ☐ | ☐ | Se ne uporablja | Se ne uporablja |
| Skupaj | ESRR | | | | | | | | | | | |
| IPA | | | | | | | | | |
| EIS | | | | | | | | | |
| ESRR REACT-EU | | | | | | | | | |
| Skupaj | Skladi skupaj | | | | | | | | | | | |

Prednostna os

Sklad

Osnova za izračun podpore Unije

(skupni upravičeni stroški ali javni upravičeni stroški)

Podpora Unije (a)

Ustrezni nacionalni prispevek

(b) = (c) + (d))

Okvirna razčlenitev nacionalnega prispevka

Financiranje skupaj

(e) = (a) + (b)

Stopnja sofinanciranja (19)

(f) = (a)/(e) (2)

100-odstotna stopnja sofinanciranja za obračunsko leto 2020–2021 ((*))

100-odstotna stopnja sofinanciranja za obračunsko leto 2021–2022 ((*))

Za

informacijo

Nacionalno javno financiranje (c)

Nacionalno zasebno financiranje (d) (1)

Prispevki tretjih držav

Prispevki EIB

<3.2.A.1 type=‘S’ input=‘G’>

<3.2.A.2 type=‘S’ input=‘G’>

<3.2.A.3 type=‘S’ input=‘G’>

<3.2.A.4 type=‘N’ input=‘M’>

<3.2.A.5 type=‘N’ input=‘G’>

<3.2.A.6 type=‘N’ input=‘M’>

<3.2.A.7 type=‘N’ input=‘M’>

<3.2.A.8 type=‘N’ input=‘G’>

<3.2.A.9 type=‘P’ input=‘G’>

Za podrobnosti glej opombo
   ((*))
  (primeri spodaj)

Za podrobnosti glej opombo
   ((**))
  (primeri spodaj)

<3.2.A.10 type=‘N’ input=‘M’>

<3.2.A.11 type=‘N’ input=‘M’>

Prednostna os 1

ESRR (po možnosti z vključitvijo prerazporejenih zneskov iz IPA in EIS) (20)

☐

☐

IPA

EIS

Prednostna os N

ESRR (po možnosti z vključitvijo prerazporejenih zneskov iz IPA in EIS)

☐

☐

IPA

EIS

Prednostna os N

ESRR REACT-EU

☐

☐

Se ne uporablja

Se ne uporablja

Skupaj

ESRR

IPA

EIS

ESRR REACT-EU

Skupaj

Skladi skupaj

| (1) | Izpolni se le, če so prednostne osi izražene v skupnih stroških. |
| --- | --- |

(1)

| (2) | Stopnja se lahko zaokroži na najbližje celo število v preglednici. Natančna stopnja za povračilo plačil je razmerje (f). |
| --- | --- |

(2)

3.2.B   Razčlenitev po prednostnih oseh in tematskih ciljih

(sklic: točka (d)(ii) člena 8(2) Uredbe (EU) št. 1299/2013)

Preglednica 17

| Prednostna os | Tematski cilj | Podpora Unije | Ustrezni nacionalni prispevek | Financiranje skupaj |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| <3.2.B.1 type=‘S’ input=‘G’> | <3.2.B.2 type=‘S’ input=‘G’> | <3.2.B.3 type=‘N’ input=‘M’> | <3.2.B.4 type=‘N’ input=‘M’> | <3.2.B.5 type=‘N’ input=‘M’> |
| | | | | |
| | | | |
| ESRR brez REACT-EU skupaj | | | | |
| ESRR REACT-EU skupaj | | | | |
| Vse skupaj | | | | |

Prednostna os

Tematski cilj

Podpora Unije

Ustrezni nacionalni prispevek

Financiranje skupaj

<3.2.B.1 type=‘S’ input=‘G’>

<3.2.B.2 type=‘S’ input=‘G’>

<3.2.B.3 type=‘N’ input=‘M’>

<3.2.B.4 type=‘N’ input=‘M’>

<3.2.B.5 type=‘N’ input=‘M’>

ESRR brez REACT-EU skupaj

ESRR REACT-EU skupaj

Vse skupaj

Preglednica 18

Okvirni znesek podpore za cilje v zvezi s podnebnimi spremembami

(sklic: člen 27(6) Uredbe (EU) št. 1303/2013) (21)

| Prednostna os | Okvirni znesek podpore za cilje v zvezi s podnebnimi spremembami (v EUR) | Delež skupne dodelitve za program (v %) |
| --- | --- | --- |
| <3.2.B.8 type=‘S’ input=‘G’> | <3.2.B.9 type=‘N’ input=‘G’ Decision=N > | <3.2.B.10 type=‘P’ input=‘G’ Decision=N > |
| | | |
| ESRR REACT-EU skupaj | | |
| Skupaj | | |

Prednostna os

Okvirni znesek podpore za cilje v zvezi s podnebnimi spremembami (v EUR)

Delež skupne dodelitve za program (v %)

<3.2.B.8 type=‘S’ input=‘G’>

<3.2.B.9 type=‘N’ input=‘G’ Decision=N >

<3.2.B.10 type=‘P’ input=‘G’ Decision=N >

ESRR REACT-EU skupaj

Skupaj

ODDELEK 4

CELOSTNI PRISTOP K TERITORIALNEMU RAZVOJU
   (22)

(sklic: člen 8(3) Uredbe (EU) št. 1299/2013)

Opis celostnega pristopa k teritorialnemu razvoju, pri katerem se upoštevajo vsebina in cilji programa sodelovanja, tudi v zvezi z regijami in območji iz člena 174(3) PDEU, in partnerski sporazumi sodelujočih držav članic ter iz katerega je razvidno, kako prispeva k doseganju programskih ciljev in pričakovanih rezultatov

| <4.0 type=‘S’ maxlength=‘3500’ input=‘M’> |
| --- |

<4.0 type=‘S’ maxlength=‘3500’ input=‘M’>

4.1   Lokalni razvoj, ki ga vodi skupnost (če je ustrezno)

Pristop k uporabi instrumentov lokalnega razvoja, ki ga vodi skupnost, in načela za opredelitev območij, na katerih se bo izvajal.

(sklic: točka (a) člena 8(3) Uredbe (EU) št. 1299/2013)

| <4.1 type=‘S’ maxlength=‘7000’ input=‘M’ > |
| --- |

<4.1 type=‘S’ maxlength=‘7000’ input=‘M’ >

4.2   Celostni ukrepi za trajnostni urbani razvoj (če je ustrezno)

Načela za opredelitev urbanih območij, na katerih se bodo izvajali celostni ukrepi za trajnostni urbani razvoj, in okvirna dodelitev podpore iz ESRR za te ukrepe

(sklic: točka (b) člena 8(3) Uredbe (EU) št. 1299/2013)

| <4.2.1 type=‘S’ maxlength=‘3500’ input=‘M’> |
| --- |

<4.2.1 type=‘S’ maxlength=‘3500’ input=‘M’>

Preglednica 19

Celostni ukrepi za trajnostni urbani razvoj – okvirni zneski podpore iz ESRR

| Sklad | Okvirni znesek podpore iz ESRR
  (v EUR) |
| --- | --- |
| <4.2.2 type=‘S’ input=‘G’> | <4.2.3 type=‘N’ input=‘M’> |
| ESRR brez REACT-EU | |

Sklad

Okvirni znesek podpore iz ESRR

(v EUR)

<4.2.2 type=‘S’ input=‘G’>

<4.2.3 type=‘N’ input=‘M’>

ESRR brez REACT-EU

4.3   Celostne teritorialne naložbe (če je ustrezno)

Pristop k uporabi celostnih teritorialnih naložb (kakor so opredeljene v členu 36 Uredbe (EU) št. 1303/2013), razen v primerih iz točke 4.2, in okvirna finančna dodelitev za te naložbe iz posamezne prednostne osi.

(sklic: točka (c) člena 8(3) Uredbe (EU) št. 1299/2013)

| <4.3.1 type=‘S’ maxlength=‘5000’ input=‘M ‘> |
| --- |

<4.3.1 type=‘S’ maxlength=‘5000’ input=‘M ‘>

Preglednica 20

Okvirna finančna dodelitev za instrument celostnih teritorialnih naložb, razen tistih iz točke 4.2 (agregatni znesek)

| Prednostna os | Okvirna finančna dodelitev (podpora Unije) (v EUR) |
| --- | --- |
| <4.3.2 type=‘S’ input=‘G’ > | <4.3.3 type=‘N’ input=‘M’> |
| ESRR brez REACT-EU skupaj | |
| ESRR REACT-EU skupaj | |
| SKUPAJ | |

Prednostna os

Okvirna finančna dodelitev (podpora Unije) (v EUR)

<4.3.2 type=‘S’ input=‘G’ >

<4.3.3 type=‘N’ input=‘M’>

ESRR brez REACT-EU skupaj

ESRR REACT-EU skupaj

SKUPAJ

4.4   Prispevek načrtovanih ukrepov k makroregionalnim strategijam in strategijam za morske bazene glede na potrebe programskega območja, kot jih opredelijo zadevne države članice, in ob upoštevanju, kjer je to ustrezno, strateško pomembnih projektov, opredeljenih v teh strategijah (če je ustrezno)

(kadar države članice in regije sodelujejo v makroregionalnih strategijah in strategijah za morske bazene)

(sklic: točka (d) člena 8(3) Uredbe (EU) št. 1299/2013)

| <4.4.1.2 type=‘S’ maxlength=‘7000’ input=‘M’ > |
| --- |

<4.4.1.2 type=‘S’ maxlength=‘7000’ input=‘M’ >

ODDELEK 5

IZVEDBENE DOLOČBE ZA PROGRAM SODELOVANJA

(sklic: člen 8(4) Uredbe (EU) št. 1299/2013)

5.1   Ustrezni organi

(sklic: člen 8(4) Uredbe (EU) št. 1299/2013)

Preglednica 21

Pristojni organi

(sklic: točka (a)(i) člena 8(4) Uredbe (EU) št. 1299/2013)

| Organ | Naziv organa in oddelka ali enote | Vodja organa (položaj ali delovno mesto) |
| --- | --- | --- |
| Organ upravljanja | <5.1.1 type=‘S’ maxlength=‘255’ input=‘M’ decision=’N’ > | <5.1.2 type=‘S’ maxlength=‘255’ input=‘M’ decision=’N’ > |
| Organ za potrjevanje, če je ustrezno | <5.1.3 type=‘S’ maxlength=‘255’ input=‘M’ decision=’N’ > | <5.1.4 type=‘S’ maxlength=‘255’ input=‘M’ decision=’N’ > |
| Revizijski organ | <5.1.5 type=‘S’ maxlength=‘255’ input=‘M’ decision=’N’ > | <5.1.6 type=‘S’ maxlength=‘255’ input=‘M’ decision=’N’ > |

Organ

Naziv organa in oddelka ali enote

Vodja organa (položaj ali delovno mesto)

Organ upravljanja

<5.1.1 type=‘S’ maxlength=‘255’ input=‘M’ decision=’N’ >

<5.1.2 type=‘S’ maxlength=‘255’ input=‘M’ decision=’N’ >

Organ za potrjevanje, če je ustrezno

<5.1.3 type=‘S’ maxlength=‘255’ input=‘M’ decision=’N’ >

<5.1.4 type=‘S’ maxlength=‘255’ input=‘M’ decision=’N’ >

Revizijski organ

<5.1.5 type=‘S’ maxlength=‘255’ input=‘M’ decision=’N’ >

<5.1.6 type=‘S’ maxlength=‘255’ input=‘M’ decision=’N’ >

Organ, ki mu bo Komisija opravila izplačila:

(sklic: točka (b) člena 8(4) Uredbe (EU) št. 1299/2013)

| ☐ Organ za potrjevanje | <5.1.8 type type=‘C’ input=‘M’> |
| --- | --- |

☐ Organ za potrjevanje

<5.1.8 type type=‘C’ input=‘M’>

Preglednica 22

Organ ali organi, ki izvajajo kontrolne in revizijske naloge

(sklic: točki (a)(ii) in (iii) člena 8(4) Uredbe (EU) št. 1299/2013)

| Organ | Naziv organa in oddelka ali enote | Vodja organa (položaj ali delovno mesto) |
| --- | --- | --- |
| Organ ali organi, določeni za izvajanje nalog kontrole | <5.1.9 type=‘S’ maxlength=‘255’ input=‘M’ > | <5.1.10 type=‘S’ maxlength=‘255’ input=‘M’ > |
| Organ ali organi, določeni za izvajanje revizijskih nalog | <5.1.2011 type=‘S’ maxlength=‘255’ input=‘M’ > | <5. 01. 2012 type=‘S’ maxlength=‘255’ input=‘M’ > |

Organ

Naziv organa in oddelka ali enote

Vodja organa (položaj ali delovno mesto)

Organ ali organi, določeni za izvajanje nalog kontrole

<5.1.9 type=‘S’ maxlength=‘255’ input=‘M’ >

<5.1.10 type=‘S’ maxlength=‘255’ input=‘M’ >

Organ ali organi, določeni za izvajanje revizijskih nalog

<5.1.2011 type=‘S’ maxlength=‘255’ input=‘M’ >

<5. 01. 2012 type=‘S’ maxlength=‘255’ input=‘M’ >

5.2   Postopek za ustanovitev skupnega sekretariata

(sklic: točka (a)(iv) člena 8(4) Uredbe (EU) št. 1299/2013)

| <5.2 type=‘S’ maxlength=‘3500’ input=‘M’ > |
| --- |

<5.2 type=‘S’ maxlength=‘3500’ input=‘M’ >

5.3   Kratek opis ureditve upravljanja in nadzora

(sklic: točka (a)(v) člena 8(4) Uredbe (EU) št. 1299/2013)

| <5.3. type=‘S’ maxlength=‘35000’ input=‘M’ > |
| --- |

<5.3. type=‘S’ maxlength=‘35000’ input=‘M’ >

5.4   Porazdelitev odgovornosti med sodelujoče države članice pri finančnih popravkih, ki jih naloži organ upravljanja ali Komisija

(sklic: točka (a)(vi) člena 8(4) Uredbe (EU) št. 1299/2013)

| <5.4 type=‘S’ maxlength=‘10500’ input=‘M’ > |
| --- |

<5.4 type=‘S’ maxlength=‘10500’ input=‘M’ >

5.5   Raba eura (če je ustrezno)

(sklic: člen 28 Uredbe (EU) št. 1299/2013)

Izbrana metoda preračuna izdatkov, nastalih v valuti, ki ni euro.

| <5.5. type=‘S’ maxlength=‘2000’ input=‘M’ > |
| --- |

<5.5. type=‘S’ maxlength=‘2000’ input=‘M’ >

5.6   Vključitev partnerjev

(sklic: točka (c) člena 8(4) Uredbe (EU) št. 1299/2013)

Ukrepi, sprejeti za vključitev partnerjev iz člena 5 Uredbe (EU) št. 1303/2013 v pripravo programa sodelovanja, ter vloga teh partnerjev pri pripravi in izvajanju programa sodelovanja, vključno z njihovo vključitvijo v odbor za spremljanje

| <5.6 type=‘S’ maxlength=‘14000’ input=‘M’ Decisions=N> |
| --- |

<5.6 type=‘S’ maxlength=‘14000’ input=‘M’ Decisions=N>

ODDELEK 6

USKLAJEVANJE

(sklic: točka (a) člena 8(5) Uredbe (EU) št. 1299/2013)

Mehanizmi, ki zagotavljajo uspešno usklajevanje med ESRR, Evropskim socialnim skladom, Kohezijskim skladom, Evropskim kmetijskim skladom za razvoj podeželja, Evropskim skladom za pomorstvo in ribištvo in drugimi instrumenti financiranja na ravni Unije in nacionalni ravni, vključno z usklajevanjem in morebitnim dopolnjevanjem z Instrumentom za povezovanje Evrope, EIS, Evropskim razvojnim skladom (ERS) in IPA, kot tudi z EIB, ob upoštevanju določb skupnega strateškega okvira iz Priloge I k Uredbi (EU) št. 1303/2013. Kadar države članice in tretje države sodelujejo v programih sodelovanja, ki vključujejo uporabo odobrenih sredstev iz ESRR za najbolj oddaljene regije in sredstev iz ERS, mehanizmi za usklajevanje na ustrezni ravni za bolj uspešno usklajevanje pri njihovi uporabi.

| <6.1 type=‘S’ maxlength=‘14000’ input=‘M’ Decisions=N > |
| --- |

<6.1 type=‘S’ maxlength=‘14000’ input=‘M’ Decisions=N >

ODDELEK 7

ZMANJŠANJE ADMINISTRATIVNEGA BREMENA ZA UPRAVIČENCE

(sklic: točka (b) člena 8(5) Uredbe (EU) št. 1299/2013 (23))

Povzetek ocene administrativnega bremena za upravičence in po potrebi načrtovani ukrepi skupaj z okvirnim časovnim načrtom za zmanjševanje administrativnega bremena.

| <7..0 type=‘S’ maxlength=‘7000’ input=‘M’ decision=N > |
| --- |

<7..0 type=‘S’ maxlength=‘7000’ input=‘M’ decision=N >

ODDELEK 8

HORIZONTALNA NAČELA

(sklic: člen 8(7) Uredbe (EU) št. 1299/2013)

8.1   Trajnostni razvoj (24)

Opis posebnih ukrepov za obravnavanje okoljevarstvenih zahtev, učinkovite izrabe virov, blažitve podnebnih sprememb in prilagajanja nanje, pripravljenosti na nesreče ter preprečevanja in obvladovanja tveganj pri izbiri operacij.

| <7.1 type=‘S’ maxlength=‘5500’ input=‘M’ decision=N> |
| --- |

<7.1 type=‘S’ maxlength=‘5500’ input=‘M’ decision=N>

8.2   Enake možnosti moških in žensk ter nediskriminacija (25)

Opis posebnih ukrepov za spodbujanje enakih možnosti in boj proti kakršni koli diskriminaciji na podlagi spola, rase ali narodnosti, vere ali prepričanja, invalidnosti, starosti ali spolne usmerjenosti med pripravo, oblikovanjem in izvajanjem programa sodelovanja, zlasti v zvezi z dostopom do financiranja, ob upoštevanju potreb različnih ciljnih skupin, ki so izpostavljene tveganju take diskriminacije, in posebno zahtev za zagotovitev dostopnosti invalidom.

| <7.2 type=‘S’ maxlength=‘5500’ input=‘M’ decision=N> |
| --- |

<7.2 type=‘S’ maxlength=‘5500’ input=‘M’ decision=N>

8.3   Enakost moških in žensk

Opis prispevka programa sodelovanja k spodbujanju enakosti moških in žensk ter, kadar je ustrezno, ureditev za zagotovitev vključitve vidika enakosti spolov v program sodelovanja in njegovo izvajanje.

| <7.3 type=‘S’ maxlength=‘5500’ input=‘M’ decision=N> |
| --- |

<7.3 type=‘S’ maxlength=‘5500’ input=‘M’ decision=N>

ODDELEK 9

LOČENI ELEMENTI

9.1   Veliki projekti, ki se bodo izvajali med programskim obdobjem

(sklic: točka (e) člena 8(2) Uredbe (EU) št. 1299/2013)

Preglednica 23

Seznam velikih projektov
   (26)

| Projekt | Datum načrtovane priglasitve/predložitve
  (leto, četrtletje) | Načrtovani začetek izvajanja
  (leto, četrtletje) | Načrtovani datum zaključka
  (leto, četrtletje) | Prednostne osi / prednostne naložbe |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| <9.1.1 type=‘S’ maxlength=‘500’ input=‘S’ decision=N> | <9.1.2 type=‘D’ input=‘M’ decision=’N’ > | <9.1.3 type=‘D’ input=‘M’ decision=’N’ > | <9.1.4 type=‘D’ input=‘M’ decision=’N’ > | <9.1.5 type=‘S’ input=‘S decision=’N’‘> |
| | | | | |

Projekt

Datum načrtovane priglasitve/predložitve

(leto, četrtletje)

Načrtovani začetek izvajanja

(leto, četrtletje)

Načrtovani datum zaključka

(leto, četrtletje)

Prednostne osi / prednostne naložbe

<9.1.1 type=‘S’ maxlength=‘500’ input=‘S’ decision=N>

<9.1.2 type=‘D’ input=‘M’ decision=’N’ >

<9.1.3 type=‘D’ input=‘M’ decision=’N’ >

<9.1.4 type=‘D’ input=‘M’ decision=’N’ >

<9.1.5 type=‘S’ input=‘S decision=’N’‘>

9.2   Okvir uspešnosti programa sodelovanja (27)

Preglednica 24.

Okvir uspešnosti (zbirna preglednica)

| Prednostna os | Kazalnik ali ključna faza izvajanja | Merska enota, če je ustrezno | Mejnik za leto 2018 | Končna ciljna vrednost (za leto 2023) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| <9.2.1 type=‘S’‘ input=‘G’> | <9.2.3 type=‘S’ input=‘G’> | <9.2.4 type=‘S’ input=‘G’> | <9.2.5 type=‘S’ input=‘G’> | <9.2.6 type=‘S’ input=‘G’> |
| | | | | |

Prednostna os

Kazalnik ali ključna faza izvajanja

Merska enota, če je ustrezno

Mejnik za leto 2018

Končna ciljna vrednost (za leto 2023)

<9.2.1 type=‘S’‘ input=‘G’>

<9.2.3 type=‘S’ input=‘G’>

<9.2.4 type=‘S’ input=‘G’>

<9.2.5 type=‘S’ input=‘G’>

<9.2.6 type=‘S’ input=‘G’>

9.3   Ustrezni partnerji, vključeni v pripravo programa sodelovanja

| <9.3 type=‘S’ maxlength=‘15000’ input=‘M’ decision=N> |
| --- |

<9.3 type=‘S’ maxlength=‘15000’ input=‘M’ decision=N>

9.4   Veljavni pogoji izvajanja programov, ki urejajo finančno upravljanje ter načrtovanje, spremljanje, vrednotenje in nadzor udeležbe tretjih držav prek prispevkov IPA ali EIS pri transnacionalnih in medregionalnih programih sodelovanja

(sklic: člen 26 Uredbe (EU) št. 1299/2013)

| <9.4 type=‘S’ maxlength=‘14000’ input=‘S’> |
| --- |

<9.4 type=‘S’ maxlength=‘14000’ input=‘S’>

PRILOGE (v sistem za elektronsko izmenjavo podatkov se naložijo kot ločene datoteke):

| — | Osnutek poročila o predhodnem vrednotenju skupaj s povzetkom (obvezno)
  (sklic: člen 55(2) in člen 92b(10) Uredbe (EU) št. 1303/2013) |
| --- | --- |

—

Osnutek poročila o predhodnem vrednotenju skupaj s povzetkom (obvezno)

(sklic: člen 55(2) in člen 92b(10) Uredbe (EU) št. 1303/2013)

| — | Pisna potrditev dogovora o vsebini programa sodelovanja (obvezno)
  (sklic: člen 8(9) Uredbe (EU) št. 1299/2013) |
| --- | --- |

—

Pisna potrditev dogovora o vsebini programa sodelovanja (obvezno)

(sklic: člen 8(9) Uredbe (EU) št. 1299/2013)

| — | Karta območja, ki ga zajema program sodelovanja (če je ustrezno) |
| --- | --- |

—

Karta območja, ki ga zajema program sodelovanja (če je ustrezno)

| — | ovzetek programa sodelovanja za državljane (če je ustrezno) |
| --- | --- |

—

ovzetek programa sodelovanja za državljane (če je ustrezno)

---

(1)  Legenda:

1

| | vrsta: N = številka, D = datum, S = niz, C = potrditveno polje, P = odstotek, B = Boolov operator |
| --- | --- |

vrsta: N = številka, D = datum, S = niz, C = potrditveno polje, P = odstotek, B = Boolov operator

vrsta: N = številka, D = datum, S = niz, C = potrditveno polje, P = odstotek, B = Boolov operator

| | sklep: N = ni del sklepa Komisije o odobritvi programa sodelovanja |
| --- | --- |

sklep: N = ni del sklepa Komisije o odobritvi programa sodelovanja

sklep: N = ni del sklepa Komisije o odobritvi programa sodelovanja

| | vnos: M = ročno, S = izbira, G = ustvari sistem |
| --- | --- |

vnos: M = ročno, S = izbira, G = ustvari sistem

vnos: M = ročno, S = izbira, G = ustvari sistem

| | “maxlength”= največje možno število znakov, vključno s presledki |
| --- | --- |

“maxlength”= največje možno število znakov, vključno s presledki

“maxlength”= največje možno število znakov, vključno s presledki

(2)  Viri ‚REACT-EU
  ‘
  se nanašajo na dodatna sredstva, ki so na voljo za načrtovanje programov v okviru ESRR za zagotavljanje pomoči v okviru tematskega cilja ‚spodbujanje odprave posledic krize v okviru pandemije COVID-19 in njenih socialnih posledic ter priprava zelenega, digitalnega in odpornega okrevanja gospodarstva (REACT-EU)‘ in tehnično pomoč (člena 92a in 92b Uredbe (EU) št.1303/2013. Preglednice v tej prilogi določajo razdelitev dodatnih sredstev REACT-EU, kjer je to potrebno.

2

‘

(3)  Uredba (EU) št. 1303/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o skupnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu, Evropskem kmetijskem skladu za razvoj podeželja in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo, o splošnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo ter o razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 1083/2006 (UL L 347, 20.12.2013, str. 320).

3

(4)  Uredba (EU) št. 1299/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o posebnih določbah za podporo cilju ‚evropsko teritorialno sodelovanje‘ iz Evropskega sklada za regionalni razvoj (UL L 347, 20.12.2013, str. 259).

4

(5)  Predstavitev deležev, ki ustrezajo zneskom EIS in IPA, je odvisna od izbranega načina upravljanja.

5

(6)  Naslov tematskega cilja (ne uporablja se za tehnično pomoč).

6

(7)  Naslov prednostne naložbe (ne uporablja se za tehnično pomoč).

7

(8)  Evropski sklad za regionalni razvoj.

8

(9)  Evropski instrument sosedstva.

9

(10)  Instrument za predpristopno pomoč.

10

(11)  To polje se ne uporablja za prednostne osi, namenjene tematskemu cilju ‚spodbujanje odprave posledic krize v okviru pandemije COVID-19 in njenih socialnih posledic ter priprava zelenega, digitalnega in odpornega okrevanja gospodarstva‘.

11

(12)  Ciljne vrednosti so lahko opredeljene opisno ali številčno.

12

(13)  Ta oddelek se ne uporablja za prednostne osi, namenjene tematskemu cilju ‚spodbujanje odprave posledic krize v okviru pandemije COVID-19 in njenih socialnih posledic ter priprava zelenega, digitalnega in odpornega okrevanja gospodarstva‘.

13

(14)  Tega polja ni treba izpolniti za prednostne osi, namenjene tematskemu cilju ‚spodbujanje odprave posledic krize v okviru pandemije COVID-19 in njenih socialnih posledic ter priprava zelenega, digitalnega in odpornega okrevanja gospodarstva‘.

14

(15)  Če podpora Unije za tehnično pomoč v okviru programa sodelovanja presega 15 milijonov EUR.

15

(16)  Če je objektivno utemeljeno glede na vsebino ukrepov in če podpora Unije za tehnično pomoč v okviru programa sodelovanja presega 15 milijonov EUR.

16

(17)  Ciljne vrednosti so lahko opredeljene opisno ali številčno.

17

(18)  Evropska investicijska banka

18

(19)  Odstopanje od prvega in drugega pododstavka člena 120(3) Uredbe (EU) št. 1303/2013 (določeno v členu 92b(11) Uredbe (EU) št. 1303/2013 ) se ne uporablja za dodatna sredstva REACT-EU, dodeljena za tehnično pomoč. Stopnja sofinanciranja za takšno prednostno os tehnične pomoči bi morala biti enaka stopnji sofinanciranja za prednostno os tehnične pomoči, ki ni povezana z REACT-EU.

19

(20)  Predstavitev prerazporejenih zneskov iz EIS in IPA je odvisna od izbranega načina upravljanja.

20

((*))  Države članice z označitvijo polja zahtevajo, da se v skladu s členom 25a(1) Uredbe (EU) št. 1303/2013 uporabi 100-odstotna stopnja sofinanciranja za izdatke, prijavljene v zahtevkih za plačilo v obračunskem letu, ki se začne 1. julija 2020 in konča 30. junija 2021, za [vse prednostne osi] [nekatere prednostne osi] operativnega programa.

(*)

((**))  Države članice z označitvijo polja zahtevajo, da se v skladu s členom 25a(1a) Uredbe (EU) št. 1303/2013 uporabi 100-odstotna stopnja sofinanciranja za izdatke, prijavljene v zahtevkih za plačilo v obračunskem letu, ki se začne 1. julija 2021 in konča 30. junija 2022, za [vse prednostne osi] [nekatere prednostne osi] operativnega programa.

(**)

(21)  Ta preglednica se ustvari samodejno na podlagi preglednic s kategorijami intervencij v okviru vsake prednostne osi.

21

(22)  V primeru revizije programa zaradi določitve ene ali več ločenih prednostnih osi za tematski cilj ‚spodbujanje odprave posledic krize v okviru pandemije COVID-19 in njenih socialnih posledic ter priprava zelenega, digitalnega in odpornega okrevanja gospodarstva‘, je ta del potreben le, kjer je zagotovljena ustrezna podpora.

22

(23)  Ne zahteva se za programa INTERACT in ESPON.

23

(24)  Ne velja za programe URBACT, INTERACT in ESPON.

24

(25)  Ne velja za programe URBACT, INTERACT in ESPON.

25

(26)  Ne velja za programa INTERACT in ESPON.

26

(27)  Ne uporablja se za tematski cilj ‚spodbujanje odprave posledic krize v okviru pandemije COVID-19 in njenih socialnih posledic ter priprava zelenega, digitalnega in odpornega okrevanja gospodarstva‘.

27

---

| 3.6.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | L 152/184 |
| --- | --- | --- | --- |

3.6.2022

SL

Uradni list Evropske unije

L 152/184

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2022/873

z dne 2. junija 2022

o tristoenaintrideseti spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 881/2002 o posebnih omejevalnih ukrepih za nekatere osebe in subjekte, povezane z organizacijama ISIL (Daiš) in Al-Kaida

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 881/2002 z dne 27. maja 2002 o posebnih omejevalnih ukrepih za nekatere osebe in subjekte, povezane z organizacijama ISIL (Daiš) in Al-Kaida (1), ter zlasti člena 7(1)(a) in člena 7a(5) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Priloga I k Uredbi (ES) št. 881/2002 navaja osebe, skupine in subjekte, ki jih zadeva zamrznitev sredstev in gospodarskih virov iz navedene uredbe. |
| --- | --- |

(1)

Priloga I k Uredbi (ES) št. 881/2002 navaja osebe, skupine in subjekte, ki jih zadeva zamrznitev sredstev in gospodarskih virov iz navedene uredbe.

| (2) | Odbor za sankcije Varnostnega sveta Združenih narodov je 27. maja 2022 sklenil spremeniti šest vnosov na seznamu oseb, skupin in subjektov, za katere velja zamrznitev sredstev in gospodarskih virov. |
| --- | --- |

(2)

Odbor za sankcije Varnostnega sveta Združenih narodov je 27. maja 2022 sklenil spremeniti šest vnosov na seznamu oseb, skupin in subjektov, za katere velja zamrznitev sredstev in gospodarskih virov.

| (3) | Prilogo I k Uredbi (ES) št. 881/2002 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti – |
| --- | --- |

(3)

Prilogo I k Uredbi (ES) št. 881/2002 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Priloga I k Uredbi (ES) št. 881/2002 se spremeni v skladu s Prilogo k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 2. junija 2022

Za Komisijo

v imenu predsednice

generalni director

Generalni direktorat za finančno stabilnost, finančne storitve in unijo kapitalskih trgov

---

(1)  
  UL L 139, 29.5.2002, str. 9.

1

---

PRILOGA

Identifikacijski podatki za naslednje vnose pod naslovom „Fizične osebe“ v Prilogi I k Uredbi (ES) št. 881/2002 se spremenijo:

| (1) | „HAJJI 'ABD AL-NASIR (tudi Hajji Abdelnasser; Hajji Abd al-Nasr; Taha al-Khuwayt). Datum rojstva: med letoma 1965 in 1969. Naslov: Sirska arabska republika. Kraj rojstva: Tall 'Afar, Irak. Državljanstvo: iraško. Datum določitve iz člena 7d(2)(i): 19. 11. 2018.“


  se nadomesti z naslednjim:

  „Taha Ibrahim Abdallah Bakr Al Khuwayt (izvirna pisava: طه إبراهيم عبد الله بكر ال خويت) (tudi (zanesljivo) (a) Hajji Abdelnasser, (b) Hajji Abd al-Nasr, (c) Hajji ‘Abd Al-Nasir (prej naveden pod tem imenom); tudi (nezanesljvo) (a) Taha al-Khuwayt, (b) Mullah Taha, (c) Mullah Khuwayt). Datum rojstva: med letoma 1965 in 1969. Kraj rojstva: Tall 'Afar, Irak. Državljanstvo: iraško. Naslov: zapor v Iraku. Drugi podatki: nekdanji guverner ISIL v provinci Al-Jazira, vojaški vodja v Sirski arabski republiki ter član in predsednik pooblaščenega odbora ISIL. Od leta 2019 v priporu v Iraku. Datum določitve iz člena 7d(2)(i): 19. 11. 2018.“ |
| --- | --- |

(1)

„HAJJI 'ABD AL-NASIR (tudi Hajji Abdelnasser; Hajji Abd al-Nasr; Taha al-Khuwayt). Datum rojstva: med letoma 1965 in 1969. Naslov: Sirska arabska republika. Kraj rojstva: Tall 'Afar, Irak. Državljanstvo: iraško. Datum določitve iz člena 7d(2)(i): 19. 11. 2018.“

se nadomesti z naslednjim:

„Taha Ibrahim Abdallah Bakr Al Khuwayt (izvirna pisava: طه إبراهيم عبد الله بكر ال خويت) (tudi (zanesljivo) (a) Hajji Abdelnasser, (b) Hajji Abd al-Nasr, (c) Hajji ‘Abd Al-Nasir (prej naveden pod tem imenom); tudi (nezanesljvo) (a) Taha al-Khuwayt, (b) Mullah Taha, (c) Mullah Khuwayt). Datum rojstva: med letoma 1965 in 1969. Kraj rojstva: Tall 'Afar, Irak. Državljanstvo: iraško. Naslov: zapor v Iraku. Drugi podatki: nekdanji guverner ISIL v provinci Al-Jazira, vojaški vodja v Sirski arabski republiki ter član in predsednik pooblaščenega odbora ISIL. Od leta 2019 v priporu v Iraku. Datum določitve iz člena 7d(2)(i): 19. 11. 2018.“

| (2) | „Amir Muhammad Sa’id Abdal-Rahman al-Mawla (izvirna pisava: أمیر محمد سعید عبد الرحم المولى) (tudi (zanesljivo) (a) Abu Ibrahim al-Hashimi al-Qurashi, (b) Hajji Abdallah, (c) Abu ‘Umar al-Turkmani, (d) Abdullah Qardash, (e) Abu ‘Abdullah Qardash, (f) al-Hajj Abdullah Qardash, (g) Hajji Abdullah Al-Afari, (h) 'Abdul Amir Muhammad Sa'id Salbi, (i) Muhammad Sa'id 'Abd-al-Rahman al-Mawla, (j) Amir Muhammad Sa’id ‘Abd-al-Rahman Muhammad al-Mula; tudi (nezanesljivo) (a) Al-Ustadh, (b) Ustadh Ahmad). Datum rojstva: (a) 5.10.1976, (b) 1.10.1976. Kraj rojstva: (a) Tall’Afar, Irak, (b) Mosul, Irak. Državljanstvo: iraško. Drugi podatki: vodja Islamske države Iraka in Levanta, ki je v Iraku navedena kot Al-Kaida. Datum določitve iz člena 7d(2)(i): 21.5.2020.“


  se nadomesti z naslednjim:

  „Amir Muhammad Sa’id Abdal-Rahman al-Salbi (izvirna pisava: أمیر محمد سعید عبد الرحمن السلبي) (tudi (zanesljivo) (a) Abu Ibrahim al-Hashimi al-Qurashi, (b) Hajji Abdallah, (c) Abu ‘Umar al-Turkmani, (d) Abdullah Qardash, (e) Abu ‘Abdullah Qardash, (f) al-Hajj Abdullah Qardash, (g) Hajji Abdullah Al-Afari, (h) 'Abdul Amir Muhammad Sa'id Salbi, (i) Muhammad Sa'id 'Abd-al-Rahman al-Mawla, (j) Amir Muhammad Sa’id ‘Abd-al-Rahman Muhammad al-Mula, (k) Amir Muhammad Sa'id Abdal-Rahman al-Mawla (prej naveden pod tem imenom); tudi (nezanesljivo) (a) Al-Ustadh, (b) Ustadh Ahmad). Datum rojstva: (a) 5.10.1976, (b) 1.10.1976, (c) 6.1.1976. Kraj rojstva: (a) Tall’Afar, Irak, (b) Mosul, Irak. Državljanstvo: iraško. Nacionalna identifikacijska številka: 00278640 (izdana 2.5.2012). Naslov: (a) House 110, Street 704, District 704, Tall’Afar, Irak (prejšnji naslov), (b) blizu mošeje Shahid Mazen in bolnišnice al-Khansa, Mosul, Irak (prejšnji naslov), (c) Idlib, Sirska arabska republika. Drugi podatki: vodja Islamske države Iraka in Levanta, ki je v Iraku navedena kot Al-Kaida. Ime matere: Samira Shareef (سميرة شريف) ali Sahra Sharif Abd al-Qader (سهرة شريف عبد القادر). Višina 170 cm, desna noga je amputirana. Nalog za prijetje, ki ga je izdal Irak leta 2018. Domnevno umrl 3. februarja 2022. Datum določitve iz člena 7d(2)(i): 21.5.2020.“ |
| --- | --- |

(2)

„Amir Muhammad Sa’id Abdal-Rahman al-Mawla (izvirna pisava: أمیر محمد سعید عبد الرحم المولى) (tudi (zanesljivo) (a) Abu Ibrahim al-Hashimi al-Qurashi, (b) Hajji Abdallah, (c) Abu ‘Umar al-Turkmani, (d) Abdullah Qardash, (e) Abu ‘Abdullah Qardash, (f) al-Hajj Abdullah Qardash, (g) Hajji Abdullah Al-Afari, (h) 'Abdul Amir Muhammad Sa'id Salbi, (i) Muhammad Sa'id 'Abd-al-Rahman al-Mawla, (j) Amir Muhammad Sa’id ‘Abd-al-Rahman Muhammad al-Mula; tudi (nezanesljivo) (a) Al-Ustadh, (b) Ustadh Ahmad). Datum rojstva: (a) 5.10.1976, (b) 1.10.1976. Kraj rojstva: (a) Tall’Afar, Irak, (b) Mosul, Irak. Državljanstvo: iraško. Drugi podatki: vodja Islamske države Iraka in Levanta, ki je v Iraku navedena kot Al-Kaida. Datum določitve iz člena 7d(2)(i): 21.5.2020.“

se nadomesti z naslednjim:

„Amir Muhammad Sa’id Abdal-Rahman al-Salbi (izvirna pisava: أمیر محمد سعید عبد الرحمن السلبي) (tudi (zanesljivo) (a) Abu Ibrahim al-Hashimi al-Qurashi, (b) Hajji Abdallah, (c) Abu ‘Umar al-Turkmani, (d) Abdullah Qardash, (e) Abu ‘Abdullah Qardash, (f) al-Hajj Abdullah Qardash, (g) Hajji Abdullah Al-Afari, (h) 'Abdul Amir Muhammad Sa'id Salbi, (i) Muhammad Sa'id 'Abd-al-Rahman al-Mawla, (j) Amir Muhammad Sa’id ‘Abd-al-Rahman Muhammad al-Mula, (k) Amir Muhammad Sa'id Abdal-Rahman al-Mawla (prej naveden pod tem imenom); tudi (nezanesljivo) (a) Al-Ustadh, (b) Ustadh Ahmad). Datum rojstva: (a) 5.10.1976, (b) 1.10.1976, (c) 6.1.1976. Kraj rojstva: (a) Tall’Afar, Irak, (b) Mosul, Irak. Državljanstvo: iraško. Nacionalna identifikacijska številka: 00278640 (izdana 2.5.2012). Naslov: (a) House 110, Street 704, District 704, Tall’Afar, Irak (prejšnji naslov), (b) blizu mošeje Shahid Mazen in bolnišnice al-Khansa, Mosul, Irak (prejšnji naslov), (c) Idlib, Sirska arabska republika. Drugi podatki: vodja Islamske države Iraka in Levanta, ki je v Iraku navedena kot Al-Kaida. Ime matere: Samira Shareef (سميرة شريف) ali Sahra Sharif Abd al-Qader (سهرة شريف عبد القادر). Višina 170 cm, desna noga je amputirana. Nalog za prijetje, ki ga je izdal Irak leta 2018. Domnevno umrl 3. februarja 2022. Datum določitve iz člena 7d(2)(i): 21.5.2020.“

| (3) | „Aris Sumarsono (tudi (zanesljivo) (a) Zulkarnan, (b) Zulkarnain, (c) Zulkarnin, (d) Arif Sunarso, (e) Zulkarnaen, (f) Aris Sunarso, (g) Ustad Daud Zulkarnaen; tudi (nezanesljivo) Murshid). Datum rojstva: 1963. Kraj rojstva: Gebang village, Masaran, Sragen, Central Java, Indonezija. Državljanstvo: indonezijsko. Datum določitve iz člena 7d(2)(i): 16.5.2005.“


  se nadomesti z naslednjim:

  „Aris Sumarsono (tudi (zanesljivo) (a) Zulkarnan, (b) Zulkarnain, (c) Zulkarnin, (d) Arif Sunarso, (e) Zulkarnaen, (f) Aris Sunarso, (g) Ustad Daud Zulkarnaen; tudi (nezanesljivo) (a) Murshid, (b) Daud, (c) Pak Ud, (d) Mbah Zul, (e) Zainal Arifin, (f) Zul, (g) Abdullah Abdurrahman, (h) Abdul, (i) Abdurrahman). Datum rojstva: 19.4.1963. Kraj rojstva: Gebang village, Masaran, Sragen, Central Java, Indonezija. Državljanstvo: indonezijsko. Naslov: (a) Desa Gebang, Kecamatan Masaran, Kabupaten Sragen, Jawa Tengah, Indonezija, (b) Desa Taman Fajar, Kecamatan Probolinggo, Kabupaten Lampung Timur, Lampung, Indonezija. Datum določitve iz člena 7d(2)(i): 16.5.2005.“ |
| --- | --- |

(3)

„Aris Sumarsono (tudi (zanesljivo) (a) Zulkarnan, (b) Zulkarnain, (c) Zulkarnin, (d) Arif Sunarso, (e) Zulkarnaen, (f) Aris Sunarso, (g) Ustad Daud Zulkarnaen; tudi (nezanesljivo) Murshid). Datum rojstva: 1963. Kraj rojstva: Gebang village, Masaran, Sragen, Central Java, Indonezija. Državljanstvo: indonezijsko. Datum določitve iz člena 7d(2)(i): 16.5.2005.“

se nadomesti z naslednjim:

„Aris Sumarsono (tudi (zanesljivo) (a) Zulkarnan, (b) Zulkarnain, (c) Zulkarnin, (d) Arif Sunarso, (e) Zulkarnaen, (f) Aris Sunarso, (g) Ustad Daud Zulkarnaen; tudi (nezanesljivo) (a) Murshid, (b) Daud, (c) Pak Ud, (d) Mbah Zul, (e) Zainal Arifin, (f) Zul, (g) Abdullah Abdurrahman, (h) Abdul, (i) Abdurrahman). Datum rojstva: 19.4.1963. Kraj rojstva: Gebang village, Masaran, Sragen, Central Java, Indonezija. Državljanstvo: indonezijsko. Naslov: (a) Desa Gebang, Kecamatan Masaran, Kabupaten Sragen, Jawa Tengah, Indonezija, (b) Desa Taman Fajar, Kecamatan Probolinggo, Kabupaten Lampung Timur, Lampung, Indonezija. Datum določitve iz člena 7d(2)(i): 16.5.2005.“

| (4) | „Mochammad Achwan (tudi (a) Muhammad Achwan, (b) Muhammad Akhwan, (c) Mochtar Achwan, (d) Mochtar Akhwan, (e) Mochtar Akwan). Naslov: Jalan Ir. H. Juanda 8/10, RT/RW 002/001, Jodipan, Blimbing, Malang, Indonezija. Datum rojstva: (a) 4.5.1948, (b) 4.5.1946. Kraj rojstva: Tulungagung, Indonezija. Državljanstvo: indonezijsko. Nacionalna identifikacijska številka: 3573010405480001 (indonezijska osebna izkaznica, izdana na ime Mochammad Achwan). Datum določitve iz člena 2a(4)(b): 12.3.2012.“


  se nadomesti z naslednjim:

  „Mochammad Achwan (tudi (zanesljivo) (a) Muhammad Achwan, (b) Muhammad Akhwan, (c) Mochtar Achwan, (d) Mochtar Akhwan, (e) Mochtar Akwan). Datum rojstva: (a) 4.5.1948, (b) 4.5.1946. Kraj rojstva: Tulungagung, Indonezija. Državljanstvo: indonezijsko. Nacionalna identifikacijska številka: (a) 3573010405480001 (indonezijska nacionalna osebna izkaznica), (b) 353010405480001 (indonezijska nacionalna osebna izkaznica). Naslov: Jalan Ir. H. Juanda 8/10, RT/RW 002/001, Jodipan, Blimbing, Malang, 65127, Indonezija. Drugi podatki: vršilec dolžnosti emirja Jemmaha Anshoruta Tauhida (JAT). Povezan z Abujem Bakarjem Ba’asyirom, Abdulom Rahimom Ba’aysirom in Jemaahom Islamiyahom. Datum določitve iz člena 7d(2)(i): 12.3.2012.“ |
| --- | --- |

(4)

„Mochammad Achwan (tudi (a) Muhammad Achwan, (b) Muhammad Akhwan, (c) Mochtar Achwan, (d) Mochtar Akhwan, (e) Mochtar Akwan). Naslov: Jalan Ir. H. Juanda 8/10, RT/RW 002/001, Jodipan, Blimbing, Malang, Indonezija. Datum rojstva: (a) 4.5.1948, (b) 4.5.1946. Kraj rojstva: Tulungagung, Indonezija. Državljanstvo: indonezijsko. Nacionalna identifikacijska številka: 3573010405480001 (indonezijska osebna izkaznica, izdana na ime Mochammad Achwan). Datum določitve iz člena 2a(4)(b): 12.3.2012.“

se nadomesti z naslednjim:

„Mochammad Achwan (tudi (zanesljivo) (a) Muhammad Achwan, (b) Muhammad Akhwan, (c) Mochtar Achwan, (d) Mochtar Akhwan, (e) Mochtar Akwan). Datum rojstva: (a) 4.5.1948, (b) 4.5.1946. Kraj rojstva: Tulungagung, Indonezija. Državljanstvo: indonezijsko. Nacionalna identifikacijska številka: (a) 3573010405480001 (indonezijska nacionalna osebna izkaznica), (b) 353010405480001 (indonezijska nacionalna osebna izkaznica). Naslov: Jalan Ir. H. Juanda 8/10, RT/RW 002/001, Jodipan, Blimbing, Malang, 65127, Indonezija. Drugi podatki: vršilec dolžnosti emirja Jemmaha Anshoruta Tauhida (JAT). Povezan z Abujem Bakarjem Ba’asyirom, Abdulom Rahimom Ba’aysirom in Jemaahom Islamiyahom. Datum določitve iz člena 7d(2)(i): 12.3.2012.“

| (5) | „Mounir Ben Dhaou Ben Brahim Ben Helal (tudi (a) Mounir Helel, (b) Mounir Hilel, (c) Abu Rahmah, (d) Abu Maryam al-Tunisi. Datum rojstva: 10.5.1983. Kraj rojstva: Ben Guerdane, Tunizija. Državljanstvo: tunizijsko. Datum določitve iz člena 7d(2)(i): 29.2.2016.“


  se nadomesti z naslednjim:

  „Mounir Ben Dhaou Ben Brahim Ben Helal (tudi (nezanesljivo) (a) Mounir Helel, (b) Mounir Hilel, (c) Abu Rahmah, (d) Abu Maryam al-Tunisi). Datum rojstva: 10.5.1983. Kraj rojstva: Ben Guerdane, Tunizija. Državljanstvo: tunizijsko. Nacionalna identifikacijska številka: 08619445. Naslov: Amria Ben Guerdane, Medenine, Tunizija. Drugi podatki: posrednik za tuje teroristične bojevnike, ki ima izkušnje z vzpostavljanjem in varovanjem potovalnih poti. Ima pomembno vlogo pri zagotavljanju materialne podpore organizaciji Al-Kaida v islamskem Magrebu v Severni Afriki. Tujim terorističnim bojevnikom je pomagal pri potovanju po severni Afriki in v Sirsko arabsko republiko, da bi se pridružili Islamski državi Iraka in Levanta, ki je v Iraku navedena kot Al Kaida. Poklic: delavec na kmetiji. Ime matere: Mbarka Helali. Datum določitve iz člena 7d(2)(i): 29.2.2016.“ |
| --- | --- |

(5)

„Mounir Ben Dhaou Ben Brahim Ben Helal (tudi (a) Mounir Helel, (b) Mounir Hilel, (c) Abu Rahmah, (d) Abu Maryam al-Tunisi. Datum rojstva: 10.5.1983. Kraj rojstva: Ben Guerdane, Tunizija. Državljanstvo: tunizijsko. Datum določitve iz člena 7d(2)(i): 29.2.2016.“

se nadomesti z naslednjim:

„Mounir Ben Dhaou Ben Brahim Ben Helal (tudi (nezanesljivo) (a) Mounir Helel, (b) Mounir Hilel, (c) Abu Rahmah, (d) Abu Maryam al-Tunisi). Datum rojstva: 10.5.1983. Kraj rojstva: Ben Guerdane, Tunizija. Državljanstvo: tunizijsko. Nacionalna identifikacijska številka: 08619445. Naslov: Amria Ben Guerdane, Medenine, Tunizija. Drugi podatki: posrednik za tuje teroristične bojevnike, ki ima izkušnje z vzpostavljanjem in varovanjem potovalnih poti. Ima pomembno vlogo pri zagotavljanju materialne podpore organizaciji Al-Kaida v islamskem Magrebu v Severni Afriki. Tujim terorističnim bojevnikom je pomagal pri potovanju po severni Afriki in v Sirsko arabsko republiko, da bi se pridružili Islamski državi Iraka in Levanta, ki je v Iraku navedena kot Al Kaida. Poklic: delavec na kmetiji. Ime matere: Mbarka Helali. Datum določitve iz člena 7d(2)(i): 29.2.2016.“

| (6) | „Muhammad Sholeh Ibrahim (tudi (a) Mohammad Sholeh Ibrahim, (b) Muhammad Sholeh Ibrohim (c) Muhammad Soleh Ibrahim (d) Sholeh Ibrahim (e) Muh Sholeh Ibrahim). Datum rojstva: september 1958. Kraj rojstva: Demak, Indonezija. Državljanstvo: indonezijsko. Datum določitve iz člena 7d(2)(i): 20.4.2016.“


  se nadomesti z naslednjim:

  „Muhammad Sholeh Ibrahim (tudi (zanesljivo) (a) Mohammad Sholeh Ibrahim, (b) Muhammad Sholeh Ibrohim, (c) Muhammad Soleh Ibrahim, (d) Sholeh Ibrahim, (e) Muh Sholeh Ibrahim). Naziv: Ustad. Datum rojstva: september 1958. Kraj rojstva: Demak, Indonezija. Državljanstvo: indonezijsko. Nacionalna identifikacijska številka: (a) 3311092409580002 (indonezijska nacionalna osebna izkaznica), (b) 3311092409580003 (indonezijska nacionalna osebna izkaznica). Naslov: (a) Masjid Baitul Amin, Waringinrejo RT 01 RW 02, Grogol, Cemani, Sukoharjo, Jawa Tengah 57572, Indonezija, (b) Desa Cemani, Waringinrejo RT 001/021, Kecamatan Grogol, Kabupaten Sukoharjo, Jawa Tengah, Indonezija. Drugi podatki: od leta 2014 deluje kot vršilec dolžnosti emirja Jemmaha Anshoruta Tauhida (JAT) ter podpira Islamsko državo Iraka in Levanta (ISIL), ki je v Iraku navedena kot Al-Kaida. Poklic: predavatelj / zasebni učitelj. Datum določitve iz člena 7d(2)(i): 20.4.2016.“ |
| --- | --- |

(6)

„Muhammad Sholeh Ibrahim (tudi (a) Mohammad Sholeh Ibrahim, (b) Muhammad Sholeh Ibrohim (c) Muhammad Soleh Ibrahim (d) Sholeh Ibrahim (e) Muh Sholeh Ibrahim). Datum rojstva: september 1958. Kraj rojstva: Demak, Indonezija. Državljanstvo: indonezijsko. Datum določitve iz člena 7d(2)(i): 20.4.2016.“

se nadomesti z naslednjim:

„Muhammad Sholeh Ibrahim (tudi (zanesljivo) (a) Mohammad Sholeh Ibrahim, (b) Muhammad Sholeh Ibrohim, (c) Muhammad Soleh Ibrahim, (d) Sholeh Ibrahim, (e) Muh Sholeh Ibrahim). Naziv: Ustad. Datum rojstva: september 1958. Kraj rojstva: Demak, Indonezija. Državljanstvo: indonezijsko. Nacionalna identifikacijska številka: (a) 3311092409580002 (indonezijska nacionalna osebna izkaznica), (b) 3311092409580003 (indonezijska nacionalna osebna izkaznica). Naslov: (a) Masjid Baitul Amin, Waringinrejo RT 01 RW 02, Grogol, Cemani, Sukoharjo, Jawa Tengah 57572, Indonezija, (b) Desa Cemani, Waringinrejo RT 001/021, Kecamatan Grogol, Kabupaten Sukoharjo, Jawa Tengah, Indonezija. Drugi podatki: od leta 2014 deluje kot vršilec dolžnosti emirja Jemmaha Anshoruta Tauhida (JAT) ter podpira Islamsko državo Iraka in Levanta (ISIL), ki je v Iraku navedena kot Al-Kaida. Poklic: predavatelj / zasebni učitelj. Datum določitve iz člena 7d(2)(i): 20.4.2016.“

---

SKLEPI

| 3.6.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | L 152/187 |
| --- | --- | --- | --- |

3.6.2022

SL

Uradni list Evropske unije

L 152/187

---

IZVEDBENI SKLEP KOMISIJE (EU) 2022/874

z dne 1. junija 2022

o določilih in pogojih za izdajo dovoljenja za biocidni proizvod, ki vsebuje N-(triklorometiltio)ftalimid (folpet), na katere se sklicuje Nizozemska skladu s členom 36(1) Uredbe (EU) št. 528/2012 Evropskega parlamenta in Sveta

(notificirano pod dokumentarno številko C(2022) 3465)

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 528/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. maja 2012 o dostopnosti na trgu in uporabi biocidnih proizvodov (1) ter zlasti člena 36(3) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Družba TROY CHEMICAL BV (v nadaljnjem besedilu: vlagatelj) je 29. septembra 2016 pristojnim organom več držav članic, vključno z Nemčijo, predložila vlogo za vzporedno medsebojno priznanje dovoljenja za biocidni proizvod za zaščito vlaknastih ali polimeriziranih materialov (vrsta proizvodov 9 v skladu s Prilogo V Uredbe (EU) št. 528/2012), ki kot aktivno snov vsebuje N-(triklorometiltio)ftalimid (folpet) (v nadaljnjem besedilu: biocidni proizvod). Nizozemska je referenčna država članica, odgovorna za oceno vloge v skladu s členom 34(1) Uredbe (EU) št. 528/2012. |
| --- | --- |

(1)

Družba TROY CHEMICAL BV (v nadaljnjem besedilu: vlagatelj) je 29. septembra 2016 pristojnim organom več držav članic, vključno z Nemčijo, predložila vlogo za vzporedno medsebojno priznanje dovoljenja za biocidni proizvod za zaščito vlaknastih ali polimeriziranih materialov (vrsta proizvodov 9 v skladu s Prilogo V Uredbe (EU) št. 528/2012), ki kot aktivno snov vsebuje N-(triklorometiltio)ftalimid (folpet) (v nadaljnjem besedilu: biocidni proizvod). Nizozemska je referenčna država članica, odgovorna za oceno vloge v skladu s členom 34(1) Uredbe (EU) št. 528/2012.

| (2) | V skladu s členom 35(2) Uredbe (EU) št. 528/2012 je Nemčija koordinacijski skupini 1. oktobra 2020 predložila ugovore, pri čemer je navedla, da biocidni proizvod ne izpolnjuje pogojev iz člena 19(1), točka (d), navedene uredbe. |
| --- | --- |

(2)

V skladu s členom 35(2) Uredbe (EU) št. 528/2012 je Nemčija koordinacijski skupini 1. oktobra 2020 predložila ugovore, pri čemer je navedla, da biocidni proizvod ne izpolnjuje pogojev iz člena 19(1), točka (d), navedene uredbe.

| (3) | Nemčija meni, da biocidni proizvod ne izpolnjuje pogojev iz člena 19(1), točka (d), Uredbe (EU) št. 528/2012, ker ni sklepov o razvrščanju biocidnega proizvoda glede nekaterih fizikalnih nevarnosti in varnostnih značilnosti, oziroma kadar se šteje za vnetljivo trdno snov, samoreaktivno snov ali zmes, samosegrevajočo snov ali zmes, snov ali zmes, ki v stiku z vodo sprošča vnetljive pline, in glede relativne temperature samovžiga za trdne snovi, ki spadajo v zbirko osnovnih podatkov, določenih v skladu s točko 4 naslova 1 Priloge III k Uredbi (EU) št. 528/2012, zato od navedenih zahtev glede podatkov ni mogoče odstopiti, razen če je prilagoditev mogoča v skladu s Prilogo IV k navedeni uredbi. |
| --- | --- |

(3)

Nemčija meni, da biocidni proizvod ne izpolnjuje pogojev iz člena 19(1), točka (d), Uredbe (EU) št. 528/2012, ker ni sklepov o razvrščanju biocidnega proizvoda glede nekaterih fizikalnih nevarnosti in varnostnih značilnosti, oziroma kadar se šteje za vnetljivo trdno snov, samoreaktivno snov ali zmes, samosegrevajočo snov ali zmes, snov ali zmes, ki v stiku z vodo sprošča vnetljive pline, in glede relativne temperature samovžiga za trdne snovi, ki spadajo v zbirko osnovnih podatkov, določenih v skladu s točko 4 naslova 1 Priloge III k Uredbi (EU) št. 528/2012, zato od navedenih zahtev glede podatkov ni mogoče odstopiti, razen če je prilagoditev mogoča v skladu s Prilogo IV k navedeni uredbi.

| (4) | Nizozemska je navedla, da je proizvod identičen aktivni snovi N-(triklorometiltio)ftalimid (folpet). Folpet trenutno nima usklajene razvrstitve glede fizikalnih nevarnosti iz Priloge VI k Uredbi (ES) št. 1272/2008 Evropskega parlamenta in Sveta (2) o razvrščanju, označevanju in pakiranju snovi ter zmesi. |
| --- | --- |

(4)

Nizozemska je navedla, da je proizvod identičen aktivni snovi N-(triklorometiltio)ftalimid (folpet). Folpet trenutno nima usklajene razvrstitve glede fizikalnih nevarnosti iz Priloge VI k Uredbi (ES) št. 1272/2008 Evropskega parlamenta in Sveta (2) o razvrščanju, označevanju in pakiranju snovi ter zmesi.

| (5) | Ker v koordinacijski skupini ni bil dosežen dogovor, je Nizozemska 5. januarja 2021 Komisiji predložila nerešen ugovor v skladu s členom 36(1) Uredbe (EU) št. 528/2012. Nizozemska je s tem dopisom je Komisiji predložila podroben opis zadeve, o kateri države članice niso mogle doseči dogovora, ter razloge za njihovo nestrinjanje. Kopija navedenega opisa je bila posredovana zadevnim državam članicam in vlagatelju. |
| --- | --- |

(5)

Ker v koordinacijski skupini ni bil dosežen dogovor, je Nizozemska 5. januarja 2021 Komisiji predložila nerešen ugovor v skladu s členom 36(1) Uredbe (EU) št. 528/2012. Nizozemska je s tem dopisom je Komisiji predložila podroben opis zadeve, o kateri države članice niso mogle doseči dogovora, ter razloge za njihovo nestrinjanje. Kopija navedenega opisa je bila posredovana zadevnim državam članicam in vlagatelju.

| (6) | Člen 19(1), točka (d), Uredbe (EU) št. 528/2012 določa enega od pogojev za izdajo dovoljenja, in sicer, da so fizikalne in kemijske lastnosti biocidnega proizvoda določene in sprejemljive za primerno uporabo in prevoz proizvoda. |
| --- | --- |

(6)

Člen 19(1), točka (d), Uredbe (EU) št. 528/2012 določa enega od pogojev za izdajo dovoljenja, in sicer, da so fizikalne in kemijske lastnosti biocidnega proizvoda določene in sprejemljive za primerno uporabo in prevoz proizvoda.

| (7) | Člen 20(1), točka (a)(i) Uredbe (EU) št. 528/2012 določa, da vlagatelj vloge za izdajo dovoljenja za biocidni proizvod predloži dokumentacijo ali izjavo o dostopnosti za biocidni proizvod, ki izpolnjuje zahteve iz Priloge III k navedeni uredbi. |
| --- | --- |

(7)

Člen 20(1), točka (a)(i) Uredbe (EU) št. 528/2012 določa, da vlagatelj vloge za izdajo dovoljenja za biocidni proizvod predloži dokumentacijo ali izjavo o dostopnosti za biocidni proizvod, ki izpolnjuje zahteve iz Priloge III k navedeni uredbi.

| (8) | Člen 21 Uredbe (EU) št. 528/2012 določa, da vlagatelju ni treba predložiti podatkov, ki se zahtevajo v skladu s členom 20 navedene uredbe, kadar podatki zaradi izpostavljenosti, povezane s predlaganimi uporabami, niso potrebni, kadar predložitev podatkov z znanstvenega vidika ni potrebna ali kadar podatkov tehnično ni mogoče pridobiti, vlagatelj pa lahko predlaga prilagoditev navedenih zahtev glede podatkov v skladu s Prilogo IV k Uredbi (EU) št. 528/2012, pri čemer utemeljitev predlaganih prilagoditev zahtev po podatkih jasno navede v vlogi s sklicevanjem na posebna pravila iz Priloge IV k navedeni uredbi. |
| --- | --- |

(8)

Člen 21 Uredbe (EU) št. 528/2012 določa, da vlagatelju ni treba predložiti podatkov, ki se zahtevajo v skladu s členom 20 navedene uredbe, kadar podatki zaradi izpostavljenosti, povezane s predlaganimi uporabami, niso potrebni, kadar predložitev podatkov z znanstvenega vidika ni potrebna ali kadar podatkov tehnično ni mogoče pridobiti, vlagatelj pa lahko predlaga prilagoditev navedenih zahtev glede podatkov v skladu s Prilogo IV k Uredbi (EU) št. 528/2012, pri čemer utemeljitev predlaganih prilagoditev zahtev po podatkih jasno navede v vlogi s sklicevanjem na posebna pravila iz Priloge IV k navedeni uredbi.

| (9) | V skladu s točko 4 naslova 1 Priloge III k Uredbi (EU) št. 528/2012 podatki za določitev, ali se biocidni proizvod šteje za eksplozivno snov, vnetljivo trdno snov, samoreaktivno snov ali zmes, piriforno trdno snov, samosegrevajočo snov ali zmes, snov ali zmes, ki v stiku z vodo sprošča vnetljive pline, oksidativno trdno snov, organske perokside, ki so jedki za kovine, in glede relativne temperature samovžiga za trdne snovi, spadajo v zbirko osnovnih podatkov, ki jih je treba predložiti v podporo vlogi za izdajo dovoljenja za biocidne proizvode. V skladu s točko 18(a) Priloge VI k navedeni uredbi se z oceno tveganja določi nevarnosti zaradi fizikalno-kemijskih lastnosti proizvoda. |
| --- | --- |

(9)

V skladu s točko 4 naslova 1 Priloge III k Uredbi (EU) št. 528/2012 podatki za določitev, ali se biocidni proizvod šteje za eksplozivno snov, vnetljivo trdno snov, samoreaktivno snov ali zmes, piriforno trdno snov, samosegrevajočo snov ali zmes, snov ali zmes, ki v stiku z vodo sprošča vnetljive pline, oksidativno trdno snov, organske perokside, ki so jedki za kovine, in glede relativne temperature samovžiga za trdne snovi, spadajo v zbirko osnovnih podatkov, ki jih je treba predložiti v podporo vlogi za izdajo dovoljenja za biocidne proizvode. V skladu s točko 18(a) Priloge VI k navedeni uredbi se z oceno tveganja določi nevarnosti zaradi fizikalno-kemijskih lastnosti proizvoda.

| (10) | Poleg tega morajo proizvajalci, uvozniki in nadaljnji uporabniki v skladu s členom 4(1) Uredbe (ES) št. 1272/2008 razvrstiti snovi ali zmesi v skladu z naslovom II navedene uredbe, preden jih dajo v promet. Člen 8(2) navedene uredbe določa, da za namene določanja, ali snov ali zmes pomeni katero od fizikalnih nevarnosti iz dela 2 Priloge I k navedeni uredbi, proizvajalec, uvoznik ali nadaljnji uporabnik izvede teste, predpisane v navedenem delu, razen če so ustrezni in zanesljivi podatki že na voljo. |
| --- | --- |

(10)

Poleg tega morajo proizvajalci, uvozniki in nadaljnji uporabniki v skladu s členom 4(1) Uredbe (ES) št. 1272/2008 razvrstiti snovi ali zmesi v skladu z naslovom II navedene uredbe, preden jih dajo v promet. Člen 8(2) navedene uredbe določa, da za namene določanja, ali snov ali zmes pomeni katero od fizikalnih nevarnosti iz dela 2 Priloge I k navedeni uredbi, proizvajalec, uvoznik ali nadaljnji uporabnik izvede teste, predpisane v navedenem delu, razen če so ustrezni in zanesljivi podatki že na voljo.

| (11) | Posledično samorazvrstitev zahteva nove teste za navedene fizikalne nevarnosti, kadar v skladu s členom 8(2) Uredbe (ES) št. 1272/2008 ustrezni in zanesljivi podatki niso na voljo. V skladu s samorazvrstitvijo iz popisa razvrščanja in označevanja, ki ga vodi Evropska agencija za kemikalije (3), trenutno nobeden od 2 572 prijaviteljev za folpet ne razvršča to snov glede fizikalnih nevarnosti, prijavitelji pa so predložili razloge, da so za nekatere fizikalne nevarnosti podatki na voljo in ustrezni, da se sklene, da kriteriji za razvrstitev niso izpolnjeni, za druge fizikalne nevarnosti pa podatki manjkajo. |
| --- | --- |

(11)

Posledično samorazvrstitev zahteva nove teste za navedene fizikalne nevarnosti, kadar v skladu s členom 8(2) Uredbe (ES) št. 1272/2008 ustrezni in zanesljivi podatki niso na voljo. V skladu s samorazvrstitvijo iz popisa razvrščanja in označevanja, ki ga vodi Evropska agencija za kemikalije (3), trenutno nobeden od 2 572 prijaviteljev za folpet ne razvršča to snov glede fizikalnih nevarnosti, prijavitelji pa so predložili razloge, da so za nekatere fizikalne nevarnosti podatki na voljo in ustrezni, da se sklene, da kriteriji za razvrstitev niso izpolnjeni, za druge fizikalne nevarnosti pa podatki manjkajo.

| (12) | Kljub obveznosti iz člena 20(1), točka (a), Uredbe (EU) št. 528/2012 v povezavi s točko 4 naslova 1 Priloge III k navedeni uredbi in obveznosti iz člena 8(2) Uredbe (ES) št. 1272/2008, niso bili predloženi nobeni podatki o razvrstitvi biocidnega proizvoda v zvezi s fizikalnimi nevarnostmi in varnostnimi značilnostmi. |
| --- | --- |

(12)

Kljub obveznosti iz člena 20(1), točka (a), Uredbe (EU) št. 528/2012 v povezavi s točko 4 naslova 1 Priloge III k navedeni uredbi in obveznosti iz člena 8(2) Uredbe (ES) št. 1272/2008, niso bili predloženi nobeni podatki o razvrstitvi biocidnega proizvoda v zvezi s fizikalnimi nevarnostmi in varnostnimi značilnostmi.

| (13) | Komisija je 19. maja 2021 vlagatelju zagotovila možnost, da predloži pisne pripombe v skladu s členom 36(2) Uredbe (EU) št. 528/2012. Vlagatelj je pripombe predložil 18. junija 2021. |
| --- | --- |

(13)

Komisija je 19. maja 2021 vlagatelju zagotovila možnost, da predloži pisne pripombe v skladu s členom 36(2) Uredbe (EU) št. 528/2012. Vlagatelj je pripombe predložil 18. junija 2021.

| (14) | Vlagatelj je v svojih pripombah predložil utemeljitve za opustitev zahtev glede podatkov iz točke 4 naslova 1 Priloge III k Uredbi (EU) št. 528/2012 za nekatere fizikalne nevarnosti (samoreaktivne snovi ali zmesi, piriforne trdne snovi, samosegrevajočo snovi ali zmesi, oksidativne trdne snovi, organski peroksidi, ki so jedki za kovine), sklicujoč se na znane izkušnje, medtem ko je za druge (eksplozivne snovi, vnetljive trdne snovi, snovi ali zmesi, ki v stiku z vodo sprošča vnetljive pline, in glede relativne temperature samovžiga za trdne snovi) napotil na poročilo o oceni aktivne snovi. |
| --- | --- |

(14)

Vlagatelj je v svojih pripombah predložil utemeljitve za opustitev zahtev glede podatkov iz točke 4 naslova 1 Priloge III k Uredbi (EU) št. 528/2012 za nekatere fizikalne nevarnosti (samoreaktivne snovi ali zmesi, piriforne trdne snovi, samosegrevajočo snovi ali zmesi, oksidativne trdne snovi, organski peroksidi, ki so jedki za kovine), sklicujoč se na znane izkušnje, medtem ko je za druge (eksplozivne snovi, vnetljive trdne snovi, snovi ali zmesi, ki v stiku z vodo sprošča vnetljive pline, in glede relativne temperature samovžiga za trdne snovi) napotil na poročilo o oceni aktivne snovi.

| (15) | Komisija po natančnem pregledu pripomb, ki jih je predložil vlagatelj, in po posvetovanju z Evropsko agencijo za kemikalije meni, da z izjemo lastnosti „jedki za kovine“, za katero se lahko sprejme utemeljitev za opustitev podatkov, ki jo je predložil vlagatelj, vsi drugi podatki, ki jih je predložil vlagatelj, ne omogočajo sprejetja sklepa o razvrstitvi proizvoda glede fizikalnih nevarnosti in varnostnih značilnosti, ki spadajo v zbirko osnovnih podatkov iz točke 4 naslova 1 Priloge III k Uredbi (EU) št. 528/2012, obenem pa ni bila predložena ustrezna utemeljitev za prilagoditev zahtev glede podatkov v skladu s Prilogo IV k Uredbi (EU) št. 528/2012. Zato Komisija meni, da ni mogoče ugotoviti, ali biocidni proizvod izpolnjuje pogoje iz člena 19(1), točka (d), Uredbe (EU) št. 528/2012. |
| --- | --- |

(15)

Komisija po natančnem pregledu pripomb, ki jih je predložil vlagatelj, in po posvetovanju z Evropsko agencijo za kemikalije meni, da z izjemo lastnosti „jedki za kovine“, za katero se lahko sprejme utemeljitev za opustitev podatkov, ki jo je predložil vlagatelj, vsi drugi podatki, ki jih je predložil vlagatelj, ne omogočajo sprejetja sklepa o razvrstitvi proizvoda glede fizikalnih nevarnosti in varnostnih značilnosti, ki spadajo v zbirko osnovnih podatkov iz točke 4 naslova 1 Priloge III k Uredbi (EU) št. 528/2012, obenem pa ni bila predložena ustrezna utemeljitev za prilagoditev zahtev glede podatkov v skladu s Prilogo IV k Uredbi (EU) št. 528/2012. Zato Komisija meni, da ni mogoče ugotoviti, ali biocidni proizvod izpolnjuje pogoje iz člena 19(1), točka (d), Uredbe (EU) št. 528/2012.

| (16) | Ukrepi iz tega sklepa so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za biocidne pripravke – |
| --- | --- |

(16)

Ukrepi iz tega sklepa so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za biocidne pripravke –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Ta sklep se uporablja za biocidni proizvod, opredeljen s številko zadeve BC-FS027255-29 v registru biocidnih proizvodov.

Člen 2

Brez predložitve ustreznih podatkov iz točke 4 naslova 1 Priloge III k Uredbi (EU) št. 528/2012, pri čemer veljajo splošne možnosti za prilagoditev zahtev glede podatkov iz Priloge IV k navedeni uredbi, ni bilo dokazano, da biocidni proizvod izpolnjuje pogoje iz člena 19(1), točka (d) Uredbe (EU) št. 528/2012.

Člen 3

Ta sklep je naslovljen na države članice.

V Bruslju, 1. junija 2022

Za Komisijo

Stela KIRIAKIDES

članica Komisije

---

(1)  
  UL L 167, 27.6.2012, str. 1.

1

(2)  Uredba (ES) št. 1272/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. decembra 2008 o razvrščanju, označevanju in pakiranju snovi ter zmesi, o spremembi in razveljavitvi direktiv 67/548/EGS in 1999/45/ES ter spremembi Uredbe (ES) št. 1907/2006 (UL L 353, 31.12.2008, str. 1).

2

(3)  Podrobnosti o obvestilu – zbirka podatkov Popis razvrščanja in označevanja (europa.eu).

3

---

| 3.6.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | L 152/190 |
| --- | --- | --- | --- |

3.6.2022

SL

Uradni list Evropske unije

L 152/190

---

IZVEDBENI SKLEP KOMISIJE (EU) 2022/875

z dne 1. junija 2022

o nekaterih začasnih nujnih ukrepih v zvezi z afriško prašičjo kugo v Italiji

(notificirano pod dokumentarno številko C(2022) 3727)

(Besedilo v italijanskem jeziku je edino verodostojno)

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2016/429 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. marca 2016 o prenosljivih boleznih živali in o spremembi ter razveljavitvi določenih aktov na področju zdravja živali („Pravila o zdravju živali“) (1) in zlasti člena 259(2) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Afriška prašičja kuga je nalezljiva virusna bolezen, ki prizadene gojene in divje prašiče ter lahko močno vpliva na zadevno populacijo živali in donosnost gojenja, kar povzroča motnje pri premikih pošiljk navedenih živali in proizvodov iz njih znotraj Unije in pri izvozu v tretje države. |
| --- | --- |

(1)

Afriška prašičja kuga je nalezljiva virusna bolezen, ki prizadene gojene in divje prašiče ter lahko močno vpliva na zadevno populacijo živali in donosnost gojenja, kar povzroča motnje pri premikih pošiljk navedenih živali in proizvodov iz njih znotraj Unije in pri izvozu v tretje države.

| (2) | V primeru izbruha afriške prašičje kuge pri divjih prašičih obstaja resno tveganje za širjenje navedene bolezni med drugimi divjimi prašiči in v obrate gojenih prašičev. |
| --- | --- |

(2)

V primeru izbruha afriške prašičje kuge pri divjih prašičih obstaja resno tveganje za širjenje navedene bolezni med drugimi divjimi prašiči in v obrate gojenih prašičev.

| (3) | Delegirana uredba Komisije 2020/687 (2) dopolnjuje pravila za obvladovanje bolezni s seznama iz člena 9(1), točke (a), (b) in (c), Uredbe (EU) 2016/429, ki so opredeljene kot bolezni kategorij A, B in C v Izvedbeni uredbi Komisije (EU) 2018/1882 (3). Zlasti členi 63 do 66 Delegirane uredbe (EU) 2020/687 določajo nekatere ukrepe, ki jih je treba sprejeti v primeru uradne potrditve izbruha bolezni kategorije A pri divjih živalih, vključno z afriško prašičjo kugo pri divjih prašičih. Navedene določbe zlasti predvidevajo vzpostavitev okuženega območja ter prepovedi premikov divjih živali vrst s seznama in njihovih proizvodov živalskega izvora. |
| --- | --- |

(3)

Delegirana uredba Komisije 2020/687 (2) dopolnjuje pravila za obvladovanje bolezni s seznama iz člena 9(1), točke (a), (b) in (c), Uredbe (EU) 2016/429, ki so opredeljene kot bolezni kategorij A, B in C v Izvedbeni uredbi Komisije (EU) 2018/1882 (3). Zlasti členi 63 do 66 Delegirane uredbe (EU) 2020/687 določajo nekatere ukrepe, ki jih je treba sprejeti v primeru uradne potrditve izbruha bolezni kategorije A pri divjih živalih, vključno z afriško prašičjo kugo pri divjih prašičih. Navedene določbe zlasti predvidevajo vzpostavitev okuženega območja ter prepovedi premikov divjih živali vrst s seznama in njihovih proizvodov živalskega izvora.

| (4) | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2021/605 (4) določa posebne ukrepe za obvladovanje bolezni v zvezi z afriško prašičjo kugo. Natančneje, člen 3, točka (b), navedene izvedbene uredbe v primeru izbruha navedene bolezni pri divjih prašičih na območju države članice določa vzpostavitev okuženega območja v skladu s členom 63 Delegirane uredbe (EU) 2020/687. Poleg tega člen 6 navedene izvedbene uredbe določa, da je treba navedeno območje uvrstiti na seznam v delu II Priloge I k navedeni uredbi kot območje z omejitvami II ter da se okuženo območje, vzpostavljeno v skladu s členom 63 Delegirane uredbe (EU) 2020/687, brez odlašanja prilagodi tako, da obsega najmanj zadevno območje z omejitvami II. Posebni ukrepi za obvladovanje afriške prašičje kuge iz Izvedbene uredbe (EU) 2021/605 med drugim vključujejo prepovedi premikov pošiljk prašičev, gojenih na območjih z omejitvami II, in proizvodov iz njih izven navedenih območij z omejitvami. |
| --- | --- |

(4)

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2021/605 (4) določa posebne ukrepe za obvladovanje bolezni v zvezi z afriško prašičjo kugo. Natančneje, člen 3, točka (b), navedene izvedbene uredbe v primeru izbruha navedene bolezni pri divjih prašičih na območju države članice določa vzpostavitev okuženega območja v skladu s členom 63 Delegirane uredbe (EU) 2020/687. Poleg tega člen 6 navedene izvedbene uredbe določa, da je treba navedeno območje uvrstiti na seznam v delu II Priloge I k navedeni uredbi kot območje z omejitvami II ter da se okuženo območje, vzpostavljeno v skladu s členom 63 Delegirane uredbe (EU) 2020/687, brez odlašanja prilagodi tako, da obsega najmanj zadevno območje z omejitvami II. Posebni ukrepi za obvladovanje afriške prašičje kuge iz Izvedbene uredbe (EU) 2021/605 med drugim vključujejo prepovedi premikov pošiljk prašičev, gojenih na območjih z omejitvami II, in proizvodov iz njih izven navedenih območij z omejitvami.

| (5) | Italija je po izbruhu afriške prašičje kuge pri divjem prašiču v pokrajini Rieti v regiji Lazio, ki je bil potrjen 27. maja 2022, Komisijo obvestila o trenutnih razmerah v zvezi s to boleznijo na svojem ozemlju. Zato mora pristojni organ navedene države članice vzpostaviti okuženo območje v skladu z Delegirano uredbo (EU) 2020/687 in Izvedbeno uredbo (EU) 2021/605. |
| --- | --- |

(5)

Italija je po izbruhu afriške prašičje kuge pri divjem prašiču v pokrajini Rieti v regiji Lazio, ki je bil potrjen 27. maja 2022, Komisijo obvestila o trenutnih razmerah v zvezi s to boleznijo na svojem ozemlju. Zato mora pristojni organ navedene države članice vzpostaviti okuženo območje v skladu z Delegirano uredbo (EU) 2020/687 in Izvedbeno uredbo (EU) 2021/605.

| (6) | Da bi preprečili kakršne koli nepotrebne motnje za trgovino v Uniji in se izognili tveganju, da tretje države sprejmejo neupravičene omejitve trgovanja, je treba na ravni Unije v sodelovanju z Italijo opredeliti okuženo območje afriške prašičje kuge v navedeni državi članici. |
| --- | --- |

(6)

Da bi preprečili kakršne koli nepotrebne motnje za trgovino v Uniji in se izognili tveganju, da tretje države sprejmejo neupravičene omejitve trgovanja, je treba na ravni Unije v sodelovanju z Italijo opredeliti okuženo območje afriške prašičje kuge v navedeni državi članici.

| (7) | Da bi preprečili nadaljnje širjenje afriške prašičje kuge, dokler se navedeno območje v Italiji, kjer je prišlo do izbruha, ne uvrsti na seznam v delu II Priloge I k Izvedbeni uredbi (EU) 2021/605 kot območje z omejitvami II, bi se morali posebni ukrepi za obvladovanje afriške prašičje kuge iz navedene uredbe, ki se uporabljajo za premike pošiljk prašičev, gojenih na območjih z omejitvami II, in proizvodov iz njih izven navedenih območij, uporabljati tudi za premike navedenih pošiljk z okuženega območja, ki ga vzpostavi Italija po zadnjem izbruhu, in sicer poleg ukrepov iz členov 63 do 66 Delegirane uredbe (EU) 2020/687. |
| --- | --- |

(7)

Da bi preprečili nadaljnje širjenje afriške prašičje kuge, dokler se navedeno območje v Italiji, kjer je prišlo do izbruha, ne uvrsti na seznam v delu II Priloge I k Izvedbeni uredbi (EU) 2021/605 kot območje z omejitvami II, bi se morali posebni ukrepi za obvladovanje afriške prašičje kuge iz navedene uredbe, ki se uporabljajo za premike pošiljk prašičev, gojenih na območjih z omejitvami II, in proizvodov iz njih izven navedenih območij, uporabljati tudi za premike navedenih pošiljk z okuženega območja, ki ga vzpostavi Italija po zadnjem izbruhu, in sicer poleg ukrepov iz členov 63 do 66 Delegirane uredbe (EU) 2020/687.

| (8) | V skladu s tem bi moralo biti navedeno okuženo območje v Italiji uvrščeno na seznam v Prilogi k temu sklepu in bi zanj morali veljati posebni ukrepi za obvladovanje afriške prašičje kuge, ki se uporabljajo za območja z omejitvami II iz Izvedbene uredbe (EU) 2021/605. Vendar zaradi resnosti novih epidemioloških razmer v zvezi z afriško prašičjo kugo v Uniji in ob upoštevanju povečanega neposrednega tveganja za nadaljnje širjenje bolezni premiki pošiljk gojenih prašičev in proizvodov iz njih z okuženega območja v skladu z navedeno izvedbeno uredbo v druge države članice in tretje države ne bi smeli biti dovoljeni. Trajanje vzpostavitve okuženega območja bi moralo biti prav tako določeno v tem sklepu. |
| --- | --- |

(8)

V skladu s tem bi moralo biti navedeno okuženo območje v Italiji uvrščeno na seznam v Prilogi k temu sklepu in bi zanj morali veljati posebni ukrepi za obvladovanje afriške prašičje kuge, ki se uporabljajo za območja z omejitvami II iz Izvedbene uredbe (EU) 2021/605. Vendar zaradi resnosti novih epidemioloških razmer v zvezi z afriško prašičjo kugo v Uniji in ob upoštevanju povečanega neposrednega tveganja za nadaljnje širjenje bolezni premiki pošiljk gojenih prašičev in proizvodov iz njih z okuženega območja v skladu z navedeno izvedbeno uredbo v druge države članice in tretje države ne bi smeli biti dovoljeni. Trajanje vzpostavitve okuženega območja bi moralo biti prav tako določeno v tem sklepu.

| (9) | Da bi ublažili tveganje zaradi nedavnega izbruha afriške prašičje kuge pri divjih prašičih v Italiji, bi bilo treba s tem sklepom določiti, da Italija do izteka veljavnosti tega sklepa ne bi smela dovoliti premikov pošiljk prašičev, gojenih na okuženem območju, in proizvodov iz njih v druge države članice in tretje države. |
| --- | --- |

(9)

Da bi ublažili tveganje zaradi nedavnega izbruha afriške prašičje kuge pri divjih prašičih v Italiji, bi bilo treba s tem sklepom določiti, da Italija do izteka veljavnosti tega sklepa ne bi smela dovoliti premikov pošiljk prašičev, gojenih na okuženem območju, in proizvodov iz njih v druge države članice in tretje države.

| (10) | Glede na nujnost epidemioloških razmer v Uniji v zvezi s širjenjem afriške prašičje kuge je pomembno, da se ukrepi, določeni v tem sklepu, začnejo izvajati čim prej. |
| --- | --- |

(10)

Glede na nujnost epidemioloških razmer v Uniji v zvezi s širjenjem afriške prašičje kuge je pomembno, da se ukrepi, določeni v tem sklepu, začnejo izvajati čim prej.

| (11) | Zato bi bilo treba do sprejetja mnenja Stalnega odbora za rastline, živali, hrano in krmo vzpostaviti okuženo območje v Italiji in ga uvrstiti na seznam v Prilogi k temu sklepu ter opredeliti trajanje vzpostavitve okuženega območja. |
| --- | --- |

(11)

Zato bi bilo treba do sprejetja mnenja Stalnega odbora za rastline, živali, hrano in krmo vzpostaviti okuženo območje v Italiji in ga uvrstiti na seznam v Prilogi k temu sklepu ter opredeliti trajanje vzpostavitve okuženega območja.

| (12) | Ta sklep se ponovno pregleda na naslednji seji Stalnega odbora za rastline, živali, hrano in krmo – |
| --- | --- |

(12)

Ta sklep se ponovno pregleda na naslednji seji Stalnega odbora za rastline, živali, hrano in krmo –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Italija zagotovi, da njen pristojni organ nemudoma vzpostavi okuženo območje afriške prašičje kuge v skladu s členom 63 Delegirane uredbe (EU) 2020/687 in členom 3, točka (b), Izvedbene uredbe (EU) 2021/605, ter da to območje zajema vsaj območja s seznama v Prilogi k temu sklepu.

Člen 2

Italija zagotovi, da se posebni ukrepi za obvladovanje afriške prašičje kuge, ki se uporabljajo za območja z omejitvami II iz Izvedbene uredbe (EU) 2021/605, uporabljajo za območja, navedena kot okuženo območje na seznamu v Prilogi k temu sklepu, in sicer poleg ukrepov iz členov 63 do 66 Delegirane uredbe (EU) 2020/687.

Člen 3

Italija zagotovi, da se ne dovolijo premiki pošiljk prašičev, gojenih na območjih, navedenih kot okuženo območje na seznamu v Prilogi, in proizvodov iz njih v druge države članice in tretje države.

Člen 4

Ta sklep se uporablja do 31. avgusta 2022.

Člen 5

Ta sklep je naslovljen na Italijansko republiko.

V Bruslju, 1. junija 2022

Za Komisijo

Stela KIRIAKIDES

članica Komisije

---

(1)  
  UL L 84, 31.3.2016, str. 1.

1

(2)  Delegirana uredba Komisije (EU) 2020/687 z dne 17. decembra 2019 o dopolnitvi Uredbe (EU) 2016/429 Evropskega parlamenta in Sveta glede pravil za preprečevanje in obvladovanje nekaterih bolezni s seznama (UL L 174, 3.6.2020, str. 64).

2

(3)  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2018/1882 z dne 3. decembra 2018 o uporabi nekaterih pravil za preprečevanje in obvladovanje bolezni za kategorije bolezni s seznama ter o oblikovanju seznama vrst in skupin vrst, ki predstavljajo znatno tveganje za širjenje navedenih bolezni s seznama (UL L 308, 4.12.2018, str. 21).

3

(4)  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2021/605 z dne 7. aprila 2021 o določitvi posebnih ukrepov za obvladovanje afriške prašičje kuge (UL L 129, 15.4.2021, str. 1).

4

---

PRILOGA

| Območja iz člena 1, vzpostavljena kot okuženo območje v Italiji | Datum trajanja vzpostavitve okuženega območja |
| --- | --- |
| Naslednje občine v pokrajini Rieti:






  — | Borgo Velino, |

Območja iz člena 1, vzpostavljena kot okuženo območje v Italiji

Datum trajanja vzpostavitve okuženega območja

Naslednje občine v pokrajini Rieti:

—

Borgo Velino,

| — | Micigliano, |
| --- | --- |

—

Micigliano,

| — | Posta, |
| --- | --- |

—

Posta,

| — | Borbona, |
| --- | --- |

—

Borbona,

| — | Cittaducale, |
| --- | --- |

—

Cittaducale,

| — | Castel Sant’Angelo, |
| --- | --- |

—

Castel Sant’Angelo,

| — | Antrodoco, |
| --- | --- |

—

Antrodoco,

| — | Petrella Salto, |
| --- | --- |

—

Petrella Salto,

| — | Fiamignano. |
| --- | --- |

—

Fiamignano.

Naslednje občine v pokrajini L’Aquila:

| — | Cagnano Amiterno. |
| --- | --- |

—

Cagnano Amiterno.

31. avgust 2022

---