# Den Europæiske Unions L 152/2022

| | ISSN 1977-0634 |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | L 152 |
| | |
| Dansk udgave | Retsforskrifter | 65. årgang3. juni 2022 |

ISSN 1977-0634

Den Europæiske Unions

Tidende

L 152

Dansk udgave

Retsforskrifter

65. årgang3. juni 2022

---

| Indhold | | I   Lovgivningsmæssige retsakter | Side |
| --- | --- | --- | --- |
| | | FORORDNINGER |
| | * | Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2022/868 af 30. maj 2022 om europæisk datastyring og om ændring af forordning (EU) 2018/1724 (forordning om datastyring) (
  1
  ) | 1 |
| | * | Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2022/869 af 30. maj 2022 om retningslinjer for den transeuropæiske energiinfrastruktur, om ændring af forordning (EF) nr. 715/2009, (EU) 2019/942 og (EU) 2019/943 og af direktiv 2009/73/EF og (EU) 2019/944 og om ophævelse af forordning (EU) nr. 347/2013 | 45 |
| | * | Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2022/870 af 30. maj 2022 om midlertidige handelsliberaliserende foranstaltninger som supplement til de handelsmæssige indrømmelser for ukrainske varer i henhold til associeringsaftalen mellem Den Europæiske Union og Det Europæiske Atomenergifællesskab og deres medlemsstater på den ene side og Ukraine på den anden side | 103 |
| | | AFGØRELSER |
| | * | Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse (EU) 2022/871 af 30. maj 2022 om ændring af Rådets beslutning 2003/17/EF for så vidt angår dens anvendelsesperiode og for så vidt angår ligestilling af markinspektioner, der gennemføres i Bolivia af afgrøder til formering af sædekorn og afgrøder til formering af olie- og spindplanter, og ligestilling af sædekorn og frø af olie- og spindplanter, der er produceret i Bolivia (
  1
  ) | 109 |

Indhold

I   Lovgivningsmæssige retsakter

Side

FORORDNINGER

*

Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2022/868 af 30. maj 2022 om europæisk datastyring og om ændring af forordning (EU) 2018/1724 (forordning om datastyring) (
  1
  )

1

1

*

Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2022/869 af 30. maj 2022 om retningslinjer for den transeuropæiske energiinfrastruktur, om ændring af forordning (EF) nr. 715/2009, (EU) 2019/942 og (EU) 2019/943 og af direktiv 2009/73/EF og (EU) 2019/944 og om ophævelse af forordning (EU) nr. 347/2013

45

*

Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2022/870 af 30. maj 2022 om midlertidige handelsliberaliserende foranstaltninger som supplement til de handelsmæssige indrømmelser for ukrainske varer i henhold til associeringsaftalen mellem Den Europæiske Union og Det Europæiske Atomenergifællesskab og deres medlemsstater på den ene side og Ukraine på den anden side

103

AFGØRELSER

*

Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse (EU) 2022/871 af 30. maj 2022 om ændring af Rådets beslutning 2003/17/EF for så vidt angår dens anvendelsesperiode og for så vidt angår ligestilling af markinspektioner, der gennemføres i Bolivia af afgrøder til formering af sædekorn og afgrøder til formering af olie- og spindplanter, og ligestilling af sædekorn og frø af olie- og spindplanter, der er produceret i Bolivia (
  1
  )

1

109

| | | II   Ikke-lovgivningsmæssige retsakter |
| --- | --- | --- |
| | | INTERNATIONALE AFTALER |
| | * | Meddelelse om ikrafttrædelse af aftalen mellem Den Europæiske Union og Republikken Kap Verde om ændring af aftalen mellem Den Europæiske Union og Republikken Kap Verde om lempelse af reglerne for udstedelse af visa til kortvarigt ophold til statsborgere i Republikken Kap Verde og Den Europæiske Union | 112 |
| | | FORORDNINGER |
| | * | Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2022/872 af 1. juni 2022 om ændring af gennemførelsesforordning (EU) nr. 288/2014 for så vidt angår ændringer af modellen for operationelle programmer under målet om investeringer i vækst og beskæftigelse og modellen for samarbejdsprogrammer under målet om europæisk territorialt samarbejde med hensyn til samhørighedsaktioner for flygtninge i Europa (CARE) | 113 |
| | * | Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2022/873 af 2. juni 2022 om 331. ændring af Rådets forordning (EF) nr. 881/2002 om indførelse af visse specifikke restriktive foranstaltninger mod visse personer og enheder, der har tilknytning til ISIL- (Da'esh) og Al-Qaida-organisationerne | 184 |
| | | AFGØRELSER |
| | * | Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2022/874 af 1. juni 2022 om vilkår og betingelser for godkendelsen af et biocidholdigt produkt, der indeholder N-(trichlormethylthio)phthalimid (folpet), forelagt af Nederlandene i henhold til artikel 36, stk. 1, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 528/2012
  (meddelt under nummer C(2022) 3465)

   (
  1
  ) | 187 |
| | * | Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2022/875 af 1. juni 2022 om visse midlertidige hasteforanstaltninger over for afrikansk svinepest i Italien
  (meddelt under nummer C(2022) 3727)

   (
  1
  ) | 190 |

II   Ikke-lovgivningsmæssige retsakter

INTERNATIONALE AFTALER

*

Meddelelse om ikrafttrædelse af aftalen mellem Den Europæiske Union og Republikken Kap Verde om ændring af aftalen mellem Den Europæiske Union og Republikken Kap Verde om lempelse af reglerne for udstedelse af visa til kortvarigt ophold til statsborgere i Republikken Kap Verde og Den Europæiske Union

112

FORORDNINGER

*

Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2022/872 af 1. juni 2022 om ændring af gennemførelsesforordning (EU) nr. 288/2014 for så vidt angår ændringer af modellen for operationelle programmer under målet om investeringer i vækst og beskæftigelse og modellen for samarbejdsprogrammer under målet om europæisk territorialt samarbejde med hensyn til samhørighedsaktioner for flygtninge i Europa (CARE)

113

*

Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2022/873 af 2. juni 2022 om 331. ændring af Rådets forordning (EF) nr. 881/2002 om indførelse af visse specifikke restriktive foranstaltninger mod visse personer og enheder, der har tilknytning til ISIL- (Da'esh) og Al-Qaida-organisationerne

184

AFGØRELSER

*

Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2022/874 af 1. juni 2022 om vilkår og betingelser for godkendelsen af et biocidholdigt produkt, der indeholder N-(trichlormethylthio)phthalimid (folpet), forelagt af Nederlandene i henhold til artikel 36, stk. 1, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 528/2012
  (meddelt under nummer C(2022) 3465)

   (
  1
  )

(meddelt under nummer C(2022) 3465)

1

187

*

Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2022/875 af 1. juni 2022 om visse midlertidige hasteforanstaltninger over for afrikansk svinepest i Italien
  (meddelt under nummer C(2022) 3727)

   (
  1
  )

(meddelt under nummer C(2022) 3727)

1

190

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EØS-relevant tekst. |

---

(1)   EØS-relevant tekst.

1

| DA | De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode.
  Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk. |
| --- | --- |

DA

De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode.

Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk.

---

I Lovgivningsmæssige retsakter

FORORDNINGER

| 3.6.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 152/1 |
| --- | --- | --- | --- |

3.6.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 152/1

---

EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS FORORDNING (EU) 2022/868

af 30. maj 2022

om europæisk datastyring og om ændring af forordning (EU) 2018/1724 (forordning om datastyring)

(EØS-relevant tekst)

EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 114,

under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen,

efter fremsendelse af udkast til lovgivningsmæssig retsakt til de nationale parlamenter,

under henvisning til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (1),

efter høring af Regionsudvalget,

efter den almindelige lovgivningsprocedure (2), og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | I traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF) fastslås det, at der skal oprettes et indre marked og indføres en ordning, der sikrer, at konkurrencen i det indre marked ikke fordrejes. Fastsættelsen af fælles regler og praksis i medlemsstaterne vedrørende udviklingen af en ramme for datastyring bør bidrage til opnåelsen af disse målsætninger under fuld overholdelse af de grundlæggende rettigheder. Det bør også garantere styrkelsen af Unionens åbne strategiske autonomi og samtidig fremme frie internationale datastrømme. |
| --- | --- |

(1)

I traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF) fastslås det, at der skal oprettes et indre marked og indføres en ordning, der sikrer, at konkurrencen i det indre marked ikke fordrejes. Fastsættelsen af fælles regler og praksis i medlemsstaterne vedrørende udviklingen af en ramme for datastyring bør bidrage til opnåelsen af disse målsætninger under fuld overholdelse af de grundlæggende rettigheder. Det bør også garantere styrkelsen af Unionens åbne strategiske autonomi og samtidig fremme frie internationale datastrømme.

| (2) | I løbet af det seneste årti har digitale teknologier forandret økonomien og samfundet og påvirket alle aktivitetsområder og dagliglivet. Kernen i denne omstilling er data: Datadreven innovation vil medføre enorme fordele for både Unionsborgerne og økonomien, f.eks. ved forbedring og personalisering af medicin, ved at frembringe ny mobilitet og gennem bidrag til Kommissionens meddelelse af 11. december 2019 om den europæiske grønne pagt. For at alle unionsborgere kan blive en del af den datadrevne økonomi, må der lægges særlig vægt på at udjævne den digitale kløft, styrke kvinders deltagelse i dataøkonomien og fremme avanceret europæisk ekspertise i teknologisektoren. Det er nødvendigt at opbygge dataøkonomien på en måde, som muliggør velfungerende virksomheder, navnlig mikrovirksomheder og små og mellemstore virksomheder (SMV'er) som defineret i bilaget til Kommissionens henstilling 2003/361/EF (3) og nyetablerede virksomheder, idet der sikres neutralitet i relation til dataadgang og dataportabilitet og interoperabilitet og undgås lock-in-effekter. I sin meddelelse af 19. februar 2020 om en europæisk strategi for data (»den europæiske datastrategi«) har Kommissionen beskrevet visionen om et fælles europæisk dataområde, dvs. et indre marked for data, hvor data kan anvendes, uanset hvor de fysisk opbevares i Unionen, i overensstemmelse med gældende ret, hvilket bl.a. kunne blive afgørende for den hurtige udvikling af teknologi inden for kunstig intelligens.
  Kommissionen har også opfordret til frie og sikre datastrømme med tredjelande med forbehold af undtagelser og begrænsninger af hensyn til den offentlige sikkerhed, den offentlige orden og andre legitime offentlige politiske mål for Unionen i overensstemmelse med internationale forpligtelser, herunder vedrørende grundlæggende rettigheder. For at omsætte denne vision til virkelighed foreslog Kommissionen at oprette domænespecifikke fælles europæiske dataområder for datadeling og datasamling. Som foreslået i den europæiske datastrategi kunne sådanne fælles europæiske dataområder bl.a. omfatte områderne sundhed, mobilitet, produktion, finansielle tjenesteydelser, energi eller landbrug, eller en kombination af disse områder, f.eks. energi og klima, samt tematiske områder som den europæiske grønne pagt eller europæiske dataområder for offentlig forvaltning eller færdigheder. Fælles europæiske dataområder bør gøre data søgbare, tilgængelige, interoperable og genanvendelige (»FAIR dataprincipperne«), idet der samtidigt sikres et højt cybersikkerhedsniveau. Hvor der er lige konkurrencevilkår i dataøkonomien, konkurrerer virksomheder på kvaliteten af tjenester og ikke på mængden af data, som de kontrollerer. Med henblik på udformning, etablering og opretholdelse af lige konkurrencevilkår i dataøkonomien er der behov for en forsvarlig forvaltning, hvor relevante interessenter i et fælles europæisk dataområde deltager og er repræsenteret. |
| --- | --- |

(2)

I løbet af det seneste årti har digitale teknologier forandret økonomien og samfundet og påvirket alle aktivitetsområder og dagliglivet. Kernen i denne omstilling er data: Datadreven innovation vil medføre enorme fordele for både Unionsborgerne og økonomien, f.eks. ved forbedring og personalisering af medicin, ved at frembringe ny mobilitet og gennem bidrag til Kommissionens meddelelse af 11. december 2019 om den europæiske grønne pagt. For at alle unionsborgere kan blive en del af den datadrevne økonomi, må der lægges særlig vægt på at udjævne den digitale kløft, styrke kvinders deltagelse i dataøkonomien og fremme avanceret europæisk ekspertise i teknologisektoren. Det er nødvendigt at opbygge dataøkonomien på en måde, som muliggør velfungerende virksomheder, navnlig mikrovirksomheder og små og mellemstore virksomheder (SMV'er) som defineret i bilaget til Kommissionens henstilling 2003/361/EF (3) og nyetablerede virksomheder, idet der sikres neutralitet i relation til dataadgang og dataportabilitet og interoperabilitet og undgås lock-in-effekter. I sin meddelelse af 19. februar 2020 om en europæisk strategi for data (»den europæiske datastrategi«) har Kommissionen beskrevet visionen om et fælles europæisk dataområde, dvs. et indre marked for data, hvor data kan anvendes, uanset hvor de fysisk opbevares i Unionen, i overensstemmelse med gældende ret, hvilket bl.a. kunne blive afgørende for den hurtige udvikling af teknologi inden for kunstig intelligens.

Kommissionen har også opfordret til frie og sikre datastrømme med tredjelande med forbehold af undtagelser og begrænsninger af hensyn til den offentlige sikkerhed, den offentlige orden og andre legitime offentlige politiske mål for Unionen i overensstemmelse med internationale forpligtelser, herunder vedrørende grundlæggende rettigheder. For at omsætte denne vision til virkelighed foreslog Kommissionen at oprette domænespecifikke fælles europæiske dataområder for datadeling og datasamling. Som foreslået i den europæiske datastrategi kunne sådanne fælles europæiske dataområder bl.a. omfatte områderne sundhed, mobilitet, produktion, finansielle tjenesteydelser, energi eller landbrug, eller en kombination af disse områder, f.eks. energi og klima, samt tematiske områder som den europæiske grønne pagt eller europæiske dataområder for offentlig forvaltning eller færdigheder. Fælles europæiske dataområder bør gøre data søgbare, tilgængelige, interoperable og genanvendelige (»FAIR dataprincipperne«), idet der samtidigt sikres et højt cybersikkerhedsniveau. Hvor der er lige konkurrencevilkår i dataøkonomien, konkurrerer virksomheder på kvaliteten af tjenester og ikke på mængden af data, som de kontrollerer. Med henblik på udformning, etablering og opretholdelse af lige konkurrencevilkår i dataøkonomien er der behov for en forsvarlig forvaltning, hvor relevante interessenter i et fælles europæisk dataområde deltager og er repræsenteret.

| (3) | Det er nødvendigt at forbedre betingelserne for datadeling i det indre marked ved at skabe en harmoniseret ramme for dataudveksling og fastsætte visse grundlæggende krav til datastyring, idet der lægges særlig vægt på at lette samarbejdet mellem medlemsstaterne. Denne forordning bør sigte mod at videreudvikle det grænsefrie digitale indre marked og et datasamfund og en dataøkonomi, der sætter mennesket i centrum, og som er pålideligt og sikkert. Med sektorspecifik EU-ret kan nye og supplerende elementer udvikles, tilpasses og foreslås afhængigt af sektorernes særlige karakter såsom den planlagte EU-ret om det europæiske sundhedsdataområde og om adgangen til køretøjsdata. Desuden er visse økonomiske sektorer allerede reguleret ved sektorspecifik EU-ret, der omfatter regler om grænseoverskridende eller EU-dækkende deling af eller adgang til data, f.eks. Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2011/24/EU (4) i forbindelse med det europæiske sundhedsdataområde og relevante lovgivningsmæssige retsakter på transportområdet såsom Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/1239 (5) og (EU) 2020/1056 (6) og direktiv 2010/40/EU (7) i forbindelse med det europæiske mobilitetsdataområde.
  Denne forordning bør derfor ikke berøre Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 223/2009 (8), (EU) 2018/858 (9) og (EU) 2018/1807 (10) samt direktiv 2000/31/EF (11), 2001/29/EF (12), 2004/48/EF (13), 2007/2/EF (14), 2010/40/EU, (EU) 2015/849 (15), (EU) 2016/943 (16), (EU) 2017/1132 (17), (EU) 2019/790 (18) og (EU) 2019/1024 (19) og anden sektorspecifik EU-ret om adgang til og videreanvendelse af data. Denne forordning bør ikke berøre EU-retten og national ret om adgangen til og anvendelsen af data med henblik på forebyggelse, efterforskning, afsløring eller retsforfølgning af strafbare handlinger eller fuldbyrdelse af strafferetlige sanktioner samt det internationale samarbejde i den forbindelse.
  Denne forordning bør ikke berøre medlemsstaternes kompetencer med hensyn til deres aktiviteter vedrørende offentlig sikkerhed, forsvar og national sikkerhed. Videreanvendelsen af data, der er beskyttet af hensyn hertil og er i de offentlige myndigheders besiddelse, herunder data fra udbudsprocedurer, som er omfattet af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/81/EF (20), bør ikke være omfattet af denne forordning. Der bør indføres en horisontal ordning for videreanvendelse af bestemte kategorier af beskyttede data i de offentlige myndigheders besiddelse, udbud af dataformidlingstjenester og tjenester baseret på dataaltruisme i Unionen. De forskellige sektorers særlige kendetegn kan kræve, at der udvikles sektorielle databaserede systemer, samtidig med at der bygges videre på kravene i denne forordning. Dataformidlingstjenesteudbydere, der opfylder kravene i denne forordning, bør kunne anvende betegnelsen »dataformidlingstjenesteudbydere, der er anerkendt i Unionen«. Juridiske personer, der søger at støtte almennyttige formål ved at stille relevante data til rådighed på grundlag af dataaltruisme i stor skala, og som opfylder kravene i denne forordning, bør kunne registreres med og bruge betegnelsen »dataaltruistiske organisationer, der er anerkendt i Unionen«. Hvis sektorspecifik EU-ret eller national ret kræver, at offentlige myndigheder, sådanne dataformidlingstjenesteudbydere eller sådanne juridiske personer (anerkendte dataaltruistiske organisationer) skal opfylde specifikke supplerende tekniske, administrative eller organisatoriske krav, herunder gennem en tilladelses- eller certificeringsordning, finder bestemmelserne i den sektorspecifikke EU-ret eller nationale ret også anvendelse. |
| --- | --- |

(3)

Det er nødvendigt at forbedre betingelserne for datadeling i det indre marked ved at skabe en harmoniseret ramme for dataudveksling og fastsætte visse grundlæggende krav til datastyring, idet der lægges særlig vægt på at lette samarbejdet mellem medlemsstaterne. Denne forordning bør sigte mod at videreudvikle det grænsefrie digitale indre marked og et datasamfund og en dataøkonomi, der sætter mennesket i centrum, og som er pålideligt og sikkert. Med sektorspecifik EU-ret kan nye og supplerende elementer udvikles, tilpasses og foreslås afhængigt af sektorernes særlige karakter såsom den planlagte EU-ret om det europæiske sundhedsdataområde og om adgangen til køretøjsdata. Desuden er visse økonomiske sektorer allerede reguleret ved sektorspecifik EU-ret, der omfatter regler om grænseoverskridende eller EU-dækkende deling af eller adgang til data, f.eks. Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2011/24/EU (4) i forbindelse med det europæiske sundhedsdataområde og relevante lovgivningsmæssige retsakter på transportområdet såsom Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/1239 (5) og (EU) 2020/1056 (6) og direktiv 2010/40/EU (7) i forbindelse med det europæiske mobilitetsdataområde.

Denne forordning bør derfor ikke berøre Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 223/2009 (8), (EU) 2018/858 (9) og (EU) 2018/1807 (10) samt direktiv 2000/31/EF (11), 2001/29/EF (12), 2004/48/EF (13), 2007/2/EF (14), 2010/40/EU, (EU) 2015/849 (15), (EU) 2016/943 (16), (EU) 2017/1132 (17), (EU) 2019/790 (18) og (EU) 2019/1024 (19) og anden sektorspecifik EU-ret om adgang til og videreanvendelse af data. Denne forordning bør ikke berøre EU-retten og national ret om adgangen til og anvendelsen af data med henblik på forebyggelse, efterforskning, afsløring eller retsforfølgning af strafbare handlinger eller fuldbyrdelse af strafferetlige sanktioner samt det internationale samarbejde i den forbindelse.

Denne forordning bør ikke berøre medlemsstaternes kompetencer med hensyn til deres aktiviteter vedrørende offentlig sikkerhed, forsvar og national sikkerhed. Videreanvendelsen af data, der er beskyttet af hensyn hertil og er i de offentlige myndigheders besiddelse, herunder data fra udbudsprocedurer, som er omfattet af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/81/EF (20), bør ikke være omfattet af denne forordning. Der bør indføres en horisontal ordning for videreanvendelse af bestemte kategorier af beskyttede data i de offentlige myndigheders besiddelse, udbud af dataformidlingstjenester og tjenester baseret på dataaltruisme i Unionen. De forskellige sektorers særlige kendetegn kan kræve, at der udvikles sektorielle databaserede systemer, samtidig med at der bygges videre på kravene i denne forordning. Dataformidlingstjenesteudbydere, der opfylder kravene i denne forordning, bør kunne anvende betegnelsen »dataformidlingstjenesteudbydere, der er anerkendt i Unionen«. Juridiske personer, der søger at støtte almennyttige formål ved at stille relevante data til rådighed på grundlag af dataaltruisme i stor skala, og som opfylder kravene i denne forordning, bør kunne registreres med og bruge betegnelsen »dataaltruistiske organisationer, der er anerkendt i Unionen«. Hvis sektorspecifik EU-ret eller national ret kræver, at offentlige myndigheder, sådanne dataformidlingstjenesteudbydere eller sådanne juridiske personer (anerkendte dataaltruistiske organisationer) skal opfylde specifikke supplerende tekniske, administrative eller organisatoriske krav, herunder gennem en tilladelses- eller certificeringsordning, finder bestemmelserne i den sektorspecifikke EU-ret eller nationale ret også anvendelse.

| (4) | Nærværende forordning bør ikke berøre Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/679 (21) og (EU) 2018/1725 (22) og Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2002/58/EF (23) og (EU) 2016/680 (24) og de tilsvarende bestemmelser i national ret, herunder i tilfælde, hvor personoplysninger og andre data end personoplysninger i et datasæt er uløseligt forbundet. Navnlig bør nærværende forordning ikke fortolkes således, at den skaber et nyt retsgrundlag for behandlingen af personoplysninger for nogle af de regulerede aktiviteter, eller at den medfører en ændring af oplysningskravene, der er fastsat i forordning (EU) 2016/679. Gennemførelsen af nærværende forordning bør ikke forhindre grænseoverskridende overførsler af data i overensstemmelse med kapitel V i forordning (EU) 2016/679. I tilfælde af uoverensstemmelse mellem nærværende forordning og EU-retten om beskyttelse af personoplysninger eller national ret vedtaget i overensstemmelse med sådan EU-ret bør den relevante EU- eller nationale ret om beskyttelse af personoplysninger have forrang. Det bør være muligt at betragte databeskyttelsesmyndigheder som kompetente myndigheder i henhold til nærværende forordning. Hvis andre myndigheder fungerer som kompetente myndigheder i henhold til nærværende forordning, bør de gøre dette, uden at det berører databeskyttelsesmyndighedernes tilsynsbeføjelser og kompetencer i henhold til forordning (EU) 2016/679. |
| --- | --- |

(4)

Nærværende forordning bør ikke berøre Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/679 (21) og (EU) 2018/1725 (22) og Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2002/58/EF (23) og (EU) 2016/680 (24) og de tilsvarende bestemmelser i national ret, herunder i tilfælde, hvor personoplysninger og andre data end personoplysninger i et datasæt er uløseligt forbundet. Navnlig bør nærværende forordning ikke fortolkes således, at den skaber et nyt retsgrundlag for behandlingen af personoplysninger for nogle af de regulerede aktiviteter, eller at den medfører en ændring af oplysningskravene, der er fastsat i forordning (EU) 2016/679. Gennemførelsen af nærværende forordning bør ikke forhindre grænseoverskridende overførsler af data i overensstemmelse med kapitel V i forordning (EU) 2016/679. I tilfælde af uoverensstemmelse mellem nærværende forordning og EU-retten om beskyttelse af personoplysninger eller national ret vedtaget i overensstemmelse med sådan EU-ret bør den relevante EU- eller nationale ret om beskyttelse af personoplysninger have forrang. Det bør være muligt at betragte databeskyttelsesmyndigheder som kompetente myndigheder i henhold til nærværende forordning. Hvis andre myndigheder fungerer som kompetente myndigheder i henhold til nærværende forordning, bør de gøre dette, uden at det berører databeskyttelsesmyndighedernes tilsynsbeføjelser og kompetencer i henhold til forordning (EU) 2016/679.

| (5) | En indsats på EU-plan er nødvendig for at øge tilliden til datadeling ved at indføre passende mekanismer, så registrerede og dataindehavere kontrollerer de data, som vedrører dem, og for at afhjælpe andre hindringer for en velfungerende og konkurrencedygtig datadreven økonomi. Denne indsats bør ikke berøre pligter og tilsagn, som er indeholdt i internationale handelsaftaler indgået af Unionen. En EU-dækkende forvaltningsramme bør have som målsætning at skabe tillid blandt enkeltpersoner og virksomheder i relation til adgang til, kontrol, deling og anvendelse af data samt videreanvendelse af data, navnlig ved at indføre passende mekanismer, så de registrerede kender og kan udøve deres rettigheder på en meningsfuld måde, og med hensyn til videreanvendelsen af visse typer data, som de offentlige myndigheder er i besiddelse af, dataformidlingstjenesteudbyderes udbud af tjenester til registrerede, dataindehavere og databrugere samt indsamlingen og behandlingen af data, der af fysiske og juridiske personer stilles til rådighed til altruistiske formål. Navnlig kan større gennemsigtighed med hensyn til formålet med dataanvendelse og betingelserne for virksomhedernes lagring af data bidrage til at øge tilliden. |
| --- | --- |

(5)

En indsats på EU-plan er nødvendig for at øge tilliden til datadeling ved at indføre passende mekanismer, så registrerede og dataindehavere kontrollerer de data, som vedrører dem, og for at afhjælpe andre hindringer for en velfungerende og konkurrencedygtig datadreven økonomi. Denne indsats bør ikke berøre pligter og tilsagn, som er indeholdt i internationale handelsaftaler indgået af Unionen. En EU-dækkende forvaltningsramme bør have som målsætning at skabe tillid blandt enkeltpersoner og virksomheder i relation til adgang til, kontrol, deling og anvendelse af data samt videreanvendelse af data, navnlig ved at indføre passende mekanismer, så de registrerede kender og kan udøve deres rettigheder på en meningsfuld måde, og med hensyn til videreanvendelsen af visse typer data, som de offentlige myndigheder er i besiddelse af, dataformidlingstjenesteudbyderes udbud af tjenester til registrerede, dataindehavere og databrugere samt indsamlingen og behandlingen af data, der af fysiske og juridiske personer stilles til rådighed til altruistiske formål. Navnlig kan større gennemsigtighed med hensyn til formålet med dataanvendelse og betingelserne for virksomhedernes lagring af data bidrage til at øge tilliden.

| (6) | Idéen om, at data, der er genereret eller indsamlet af offentlige myndigheder eller andre enheder med udgifter for de offentlige budgetter, bør komme samfundet til gode, har længe været en del af Unionens politik. Ved direktiv (EU) 2019/1024 og sektorspecifik EU-ret er det sikret, at de offentlige myndigheder gør flere af de data, de genererer, let tilgængelige for anvendelse og videreanvendelse. Bestemte kategorier af data, såsom kommercielt fortrolige data, data der er statistisk fortrolige, og data, der er beskyttet af tredjeparters intellektuelle ejendomsrettigheder, herunder forretningshemmeligheder, og personoplysninger i offentlige databaser, stilles imidlertid ofte ikke til rådighed, end ikke til forskning eller innovative aktiviteter i offentlighedens interesse, selv om sådan tilgængelighed er mulig i henhold til gældende EU-ret, navnlig forordning (EU) 2016/679 og direktiv 2002/58/EF og (EU) 2016/680. På grund af sådanne datas følsomhed er det nødvendigt, at visse tekniske og juridiske procedurekrav er opfyldt, før de stilles til rådighed, ikke mindst for at sikre, at andres rettigheder over sådanne data respekteres, eller for at begrænse den negative indvirkning på grundlæggende rettigheder, princippet om ikkediskriminering og databeskyttelse. Opfyldelsen af sådanne krav kræver normalt omfattende tid og viden. Det har ført til en utilstrækkelig anvendelse af sådanne data. Nogle medlemsstater indfører strukturer, processer eller lovgivning for at lette denne form for videreanvendelse, men det er ikke tilfældet i hele Unionen. For at lette private og offentlige enheders dataanvendelse med henblik på europæisk forskning og innovation er der behov for klare betingelser for adgang til og anvendelse af sådanne data i hele Unionen. |
| --- | --- |

(6)

Idéen om, at data, der er genereret eller indsamlet af offentlige myndigheder eller andre enheder med udgifter for de offentlige budgetter, bør komme samfundet til gode, har længe været en del af Unionens politik. Ved direktiv (EU) 2019/1024 og sektorspecifik EU-ret er det sikret, at de offentlige myndigheder gør flere af de data, de genererer, let tilgængelige for anvendelse og videreanvendelse. Bestemte kategorier af data, såsom kommercielt fortrolige data, data der er statistisk fortrolige, og data, der er beskyttet af tredjeparters intellektuelle ejendomsrettigheder, herunder forretningshemmeligheder, og personoplysninger i offentlige databaser, stilles imidlertid ofte ikke til rådighed, end ikke til forskning eller innovative aktiviteter i offentlighedens interesse, selv om sådan tilgængelighed er mulig i henhold til gældende EU-ret, navnlig forordning (EU) 2016/679 og direktiv 2002/58/EF og (EU) 2016/680. På grund af sådanne datas følsomhed er det nødvendigt, at visse tekniske og juridiske procedurekrav er opfyldt, før de stilles til rådighed, ikke mindst for at sikre, at andres rettigheder over sådanne data respekteres, eller for at begrænse den negative indvirkning på grundlæggende rettigheder, princippet om ikkediskriminering og databeskyttelse. Opfyldelsen af sådanne krav kræver normalt omfattende tid og viden. Det har ført til en utilstrækkelig anvendelse af sådanne data. Nogle medlemsstater indfører strukturer, processer eller lovgivning for at lette denne form for videreanvendelse, men det er ikke tilfældet i hele Unionen. For at lette private og offentlige enheders dataanvendelse med henblik på europæisk forskning og innovation er der behov for klare betingelser for adgang til og anvendelse af sådanne data i hele Unionen.

| (7) | Der findes teknikker, som muliggør analyser i databaser, der indeholder personoplysninger, som for eksempel anonymisering, differentiel beskyttelse af privatlivets fred, generalisering, undertrykkelse og randomisering, anvendelsen af syntetiske data eller lignende metoder og andre avancerede metoder til beskyttelse af privatlivets fred, som kan bidrage til en databehandling, der i højere grad sikrer beskyttelse af privatlivets fred. Medlemsstaterne bør yde støtte til, at offentlige myndigheder kan udnytte sådanne teknikker optimalt og dermed stille så store datamængder som muligt til rådighed for deling. Anvendelsen af sådanne teknikker sammen med omfattende konsekvensanalyser vedrørende databeskyttelse og andre beskyttelsesforanstaltninger kan bidrage til større sikkerhed i anvendelsen og videreanvendelsen af personoplysninger og bør garantere en sikker videreanvendelse af kommercielt fortrolige forretningsdata til forsknings- og innovationsformål samt statistiske formål. I mange tilfælde indebærer anvendelsen af sådanne teknikker, konsekvensanalyser og andre beskyttelsesforanstaltninger, at data kun kan anvendes og videreanvendes i et sikkert databehandlingsmiljø, der stilles til rådighed eller kontrolleres af den offentlige myndighed. Der er erfaringer på EU-plan med sådanne sikre behandlingsmiljøer, som anvendes til forskning i statistiske mikrodata på grundlag af Kommissionens forordning (EU) nr. 557/2013 (25). For så vidt angår personoplysninger bør databehandlingen generelt basere sig på en eller flere af de retsgrundlag for behandling, der er fastsat i artikel 6 og 9 i forordning (EU) 2016/679. |
| --- | --- |

(7)

Der findes teknikker, som muliggør analyser i databaser, der indeholder personoplysninger, som for eksempel anonymisering, differentiel beskyttelse af privatlivets fred, generalisering, undertrykkelse og randomisering, anvendelsen af syntetiske data eller lignende metoder og andre avancerede metoder til beskyttelse af privatlivets fred, som kan bidrage til en databehandling, der i højere grad sikrer beskyttelse af privatlivets fred. Medlemsstaterne bør yde støtte til, at offentlige myndigheder kan udnytte sådanne teknikker optimalt og dermed stille så store datamængder som muligt til rådighed for deling. Anvendelsen af sådanne teknikker sammen med omfattende konsekvensanalyser vedrørende databeskyttelse og andre beskyttelsesforanstaltninger kan bidrage til større sikkerhed i anvendelsen og videreanvendelsen af personoplysninger og bør garantere en sikker videreanvendelse af kommercielt fortrolige forretningsdata til forsknings- og innovationsformål samt statistiske formål. I mange tilfælde indebærer anvendelsen af sådanne teknikker, konsekvensanalyser og andre beskyttelsesforanstaltninger, at data kun kan anvendes og videreanvendes i et sikkert databehandlingsmiljø, der stilles til rådighed eller kontrolleres af den offentlige myndighed. Der er erfaringer på EU-plan med sådanne sikre behandlingsmiljøer, som anvendes til forskning i statistiske mikrodata på grundlag af Kommissionens forordning (EU) nr. 557/2013 (25). For så vidt angår personoplysninger bør databehandlingen generelt basere sig på en eller flere af de retsgrundlag for behandling, der er fastsat i artikel 6 og 9 i forordning (EU) 2016/679.

| (8) | I overensstemmelse med forordning (EU) 2016/679 bør principperne om databeskyttelse ikke gælde for anonyme oplysninger, dvs. oplysninger, der ikke vedrører en identificeret eller identificerbar fysisk person, eller for personoplysninger, som er anonymiseret på en sådan måde, at den registrerede ikke eller ikke længere kan identificeres. Genidentifikation af registrerede fra anonymiserede datasæt bør forbydes. Dette bør ikke berøre muligheden for at forske i anonymiseringsteknikker, navnlig med henblik på at garantere informationssikkerhed, forbedre eksisterende anonymiseringsteknikker og bidrage til den overordnede robusthed i den anonymisering, som foretages i overensstemmelse med forordning (EU) 2016/679. |
| --- | --- |

(8)

I overensstemmelse med forordning (EU) 2016/679 bør principperne om databeskyttelse ikke gælde for anonyme oplysninger, dvs. oplysninger, der ikke vedrører en identificeret eller identificerbar fysisk person, eller for personoplysninger, som er anonymiseret på en sådan måde, at den registrerede ikke eller ikke længere kan identificeres. Genidentifikation af registrerede fra anonymiserede datasæt bør forbydes. Dette bør ikke berøre muligheden for at forske i anonymiseringsteknikker, navnlig med henblik på at garantere informationssikkerhed, forbedre eksisterende anonymiseringsteknikker og bidrage til den overordnede robusthed i den anonymisering, som foretages i overensstemmelse med forordning (EU) 2016/679.

| (9) | Medlemsstaterne bør med henblik på at fremme beskyttelsen af personoplysninger og fortrolige data og fremskynde processen til at stille sådanne data til rådighed til videreanvendelse i henhold til denne forordning tilskynde de offentlige myndigheder til at oprette og stille data til rådighed i overensstemmelse med princippet om, at dataene er »åbne gennem design og standardindstillinger«, jf. artikel 5, stk. 2, i direktiv (EU) 2019/1024, og til at fremme oprettelsen og anskaffelsen af data i formater og strukturer, der muliggør anonymisering i denne henseende. |
| --- | --- |

(9)

Medlemsstaterne bør med henblik på at fremme beskyttelsen af personoplysninger og fortrolige data og fremskynde processen til at stille sådanne data til rådighed til videreanvendelse i henhold til denne forordning tilskynde de offentlige myndigheder til at oprette og stille data til rådighed i overensstemmelse med princippet om, at dataene er »åbne gennem design og standardindstillinger«, jf. artikel 5, stk. 2, i direktiv (EU) 2019/1024, og til at fremme oprettelsen og anskaffelsen af data i formater og strukturer, der muliggør anonymisering i denne henseende.

| (10) | De kategorier af data, der er i de offentlige myndigheders besiddelse, og som bør kunne videreanvendes i henhold til denne forordning, falder uden for anvendelsesområdet for direktiv (EU) 2019/1024, som ikke omfatter data, der ikke er tilgængelige på grund af kommerciel eller statistisk fortrolighed, og data, som er indeholdt i værker eller andet indhold, som tredjeparter har intellektuelle ejendomsrettigheder til. Kommercielt fortrolige data omfatter data, der er beskyttet af forretningshemmeligheder, beskyttet knowhow og alle andre oplysninger, hvis uberettigede videregivelse ville have indvirkning på virksomhedens markedsposition eller finansielle soliditet. Denne forordning bør gælde for personoplysninger, som falder uden for anvendelsesområdet for direktiv (EU) 2019/1024, for så vidt som adgangsordningen udelukker eller begrænser adgangen til sådanne oplysninger af hensyn til databeskyttelsen, privatlivets fred og den enkeltes integritet, navnlig i henhold til databeskyttelsesregler. Videreanvendelse af data, der kan indeholde forretningshemmeligheder, bør ske, uden at det berører direktiv (EU) 2016/943, hvori rammen for lovlig erhvervelse, brug eller videregivelse af forretningshemmeligheder fastsættes. |
| --- | --- |

(10)

De kategorier af data, der er i de offentlige myndigheders besiddelse, og som bør kunne videreanvendes i henhold til denne forordning, falder uden for anvendelsesområdet for direktiv (EU) 2019/1024, som ikke omfatter data, der ikke er tilgængelige på grund af kommerciel eller statistisk fortrolighed, og data, som er indeholdt i værker eller andet indhold, som tredjeparter har intellektuelle ejendomsrettigheder til. Kommercielt fortrolige data omfatter data, der er beskyttet af forretningshemmeligheder, beskyttet knowhow og alle andre oplysninger, hvis uberettigede videregivelse ville have indvirkning på virksomhedens markedsposition eller finansielle soliditet. Denne forordning bør gælde for personoplysninger, som falder uden for anvendelsesområdet for direktiv (EU) 2019/1024, for så vidt som adgangsordningen udelukker eller begrænser adgangen til sådanne oplysninger af hensyn til databeskyttelsen, privatlivets fred og den enkeltes integritet, navnlig i henhold til databeskyttelsesregler. Videreanvendelse af data, der kan indeholde forretningshemmeligheder, bør ske, uden at det berører direktiv (EU) 2016/943, hvori rammen for lovlig erhvervelse, brug eller videregivelse af forretningshemmeligheder fastsættes.

| (11) | Denne forordning bør ikke indføre en forpligtelse til at tillade videreanvendelse af data, der er i de offentlige myndigheders besiddelse. Hver medlemsstat bør derfor navnlig kunne beslutte, om data stilles til rådighed til videreanvendelse, også med hensyn til formålet med og omfanget af en sådan adgang. Denne forordning bør supplere og ikke berøre de mere specifikke forpligtelser for offentlige myndigheder til at tillade videreanvendelse af data, der er fastsat i sektorspecifik EU-ret eller national ret. Aktindsigt i officielle dokumenter kan anses for at være i samfundets interesse. Under hensyntagen til den rolle, som aktindsigt i officielle dokumenter og gennemsigtighed spiller i et demokratisk samfund, bør denne forordning heller ikke berøre EU-ret eller national ret om aktindsigt i og offentliggørelse af officielle dokumenter. Der kan navnlig gives aktindsigt i officielle dokumenter i henhold til national ret, uden at der fastsættes særlige betingelser, eller ved at der fastsættes særlige betingelser, som ikke fremgår af denne forordning. |
| --- | --- |

(11)

Denne forordning bør ikke indføre en forpligtelse til at tillade videreanvendelse af data, der er i de offentlige myndigheders besiddelse. Hver medlemsstat bør derfor navnlig kunne beslutte, om data stilles til rådighed til videreanvendelse, også med hensyn til formålet med og omfanget af en sådan adgang. Denne forordning bør supplere og ikke berøre de mere specifikke forpligtelser for offentlige myndigheder til at tillade videreanvendelse af data, der er fastsat i sektorspecifik EU-ret eller national ret. Aktindsigt i officielle dokumenter kan anses for at være i samfundets interesse. Under hensyntagen til den rolle, som aktindsigt i officielle dokumenter og gennemsigtighed spiller i et demokratisk samfund, bør denne forordning heller ikke berøre EU-ret eller national ret om aktindsigt i og offentliggørelse af officielle dokumenter. Der kan navnlig gives aktindsigt i officielle dokumenter i henhold til national ret, uden at der fastsættes særlige betingelser, eller ved at der fastsættes særlige betingelser, som ikke fremgår af denne forordning.

| (12) | Denne forordnings bestemmelser om videreanvendelse bør gælde for data, der stilles til rådighed som led i de berørte offentlige myndigheders opgaver som fastsat ved lov eller andre retsforskrifter i medlemsstaterne. Hvis der ikke findes sådanne forskrifter, bør de offentlige opgaver defineres i overensstemmelse med almindelig administrativ praksis i medlemsstaterne, forudsat at de offentlige opgavers rækkevidde er gennemsigtig og underlagt kontrol. De offentlige opgaver kan defineres generelt eller fra sag til sag for de enkelte offentlige myndigheder. Da offentlige virksomheder ikke er omfattet af definitionen af en offentlig myndighed, bør de data, som offentlige virksomheder er i besiddelse af, ikke være omfattet af denne forordning. Data, som kulturinstitutioner, f.eks. biblioteker, arkiver og museer samt orkestre, operaer, balletter og teatre, og uddannelsesinstitutioner er i besiddelse af, bør ikke være omfattet af denne forordning, eftersom de værker og andre dokumenter, som de er i besiddelse af, hovedsagelig er omfattet af tredjeparters intellektuelle ejendomsrettigheder. Forskningsorganisationer og forskningsfinansierende organisationer kan også organiseres som offentlige myndigheder eller offentligretlige organer.
  Denne forordning bør kun gælde for sådanne hybride organisationer i deres egenskab af forskningsorganisationer. Hvis en forskningsorganisation er i besiddelse af data som led i en specifik offentlig-privat sammenslutning med organisationer i den private sektor eller andre offentlige myndigheder, offentligretlige organer eller hybride forskningsorganisationer, dvs. organiseret som enten offentlige myndigheder eller offentlige virksomheder, med det primære formål at drive forskning, bør disse data heller ikke være omfattet af denne forordning. Medlemsstaterne bør, hvor det er relevant, kunne anvende denne forordning på offentlige virksomheder eller private virksomheder, der udfører offentlige opgaver eller udbyder tjenester af almen interesse. Udvekslingen af data, som alene sker som led i varetagelsen af deres offentlige opgaver, mellem offentlige myndigheder i Unionen eller mellem offentlige myndigheder i Unionen og offentlige myndigheder i tredjelande eller internationale organisationer, samt udvekslingen af data mellem forskere til ikkekommercielle videnskabelige forskningsformål, bør ikke være omfattet af denne forordnings bestemmelser om videreanvendelse af bestemte kategorier af beskyttede data i offentlige myndigheders besiddelse. |
| --- | --- |

(12)

Denne forordnings bestemmelser om videreanvendelse bør gælde for data, der stilles til rådighed som led i de berørte offentlige myndigheders opgaver som fastsat ved lov eller andre retsforskrifter i medlemsstaterne. Hvis der ikke findes sådanne forskrifter, bør de offentlige opgaver defineres i overensstemmelse med almindelig administrativ praksis i medlemsstaterne, forudsat at de offentlige opgavers rækkevidde er gennemsigtig og underlagt kontrol. De offentlige opgaver kan defineres generelt eller fra sag til sag for de enkelte offentlige myndigheder. Da offentlige virksomheder ikke er omfattet af definitionen af en offentlig myndighed, bør de data, som offentlige virksomheder er i besiddelse af, ikke være omfattet af denne forordning. Data, som kulturinstitutioner, f.eks. biblioteker, arkiver og museer samt orkestre, operaer, balletter og teatre, og uddannelsesinstitutioner er i besiddelse af, bør ikke være omfattet af denne forordning, eftersom de værker og andre dokumenter, som de er i besiddelse af, hovedsagelig er omfattet af tredjeparters intellektuelle ejendomsrettigheder. Forskningsorganisationer og forskningsfinansierende organisationer kan også organiseres som offentlige myndigheder eller offentligretlige organer.

Denne forordning bør kun gælde for sådanne hybride organisationer i deres egenskab af forskningsorganisationer. Hvis en forskningsorganisation er i besiddelse af data som led i en specifik offentlig-privat sammenslutning med organisationer i den private sektor eller andre offentlige myndigheder, offentligretlige organer eller hybride forskningsorganisationer, dvs. organiseret som enten offentlige myndigheder eller offentlige virksomheder, med det primære formål at drive forskning, bør disse data heller ikke være omfattet af denne forordning. Medlemsstaterne bør, hvor det er relevant, kunne anvende denne forordning på offentlige virksomheder eller private virksomheder, der udfører offentlige opgaver eller udbyder tjenester af almen interesse. Udvekslingen af data, som alene sker som led i varetagelsen af deres offentlige opgaver, mellem offentlige myndigheder i Unionen eller mellem offentlige myndigheder i Unionen og offentlige myndigheder i tredjelande eller internationale organisationer, samt udvekslingen af data mellem forskere til ikkekommercielle videnskabelige forskningsformål, bør ikke være omfattet af denne forordnings bestemmelser om videreanvendelse af bestemte kategorier af beskyttede data i offentlige myndigheders besiddelse.

| (13) | Offentlige myndigheder bør overholde konkurrenceretten, når de fastlægger principperne for videreanvendelsen af de data, de er i besiddelse af, og undgå at indgå aftaler, der kan have til formål eller til følge at skabe eksklusive rettigheder til videreanvendelsen af visse data. Sådanne aftaler bør kun være mulige, hvor de er berettigede og nødvendige for udbuddet af en tjenesteydelse eller leveringen af et produkt af almen interesse. Dette kan være tilfældet, hvor den eksklusive anvendelse af data er den eneste måde, hvorpå dataenes samfundsmæssige fordele kan maksimeres, f.eks. hvis der kun er én enhed (som har specialiseret sig i behandlingen af et specifikt datasæt), der er i stand til at udbyde den tjenesteydelse eller levere det produkt, der gør det muligt for den offentlige myndighed at udbyde en tjeneste eller levere et produkt af almen interesse. Sådanne aftaler bør imidlertid indgås i overensstemmelse med gældende EU-ret eller national ret og regelmæssigt tages op til revision på grundlag af en markedsanalyse for at fastslå, om en sådan eksklusivitet fortsat er nødvendig. Desuden bør sådanne aftaler overholde de relevante statsstøtteregler, alt efter hvad der er relevant, og indgås med en begrænset varighed, der ikke bør overstige 12 måneder. For at sikre gennemsigtighed bør sådanne eneretsaftaler offentliggøres online i en form, der er i overensstemmelse med den relevante EU-ret om offentlige udbud. Hvis en eneret til videreanvendelse af data ikke er i overensstemmelse med denne forordning, bør denne eneret erklæres ugyldig. |
| --- | --- |

(13)

Offentlige myndigheder bør overholde konkurrenceretten, når de fastlægger principperne for videreanvendelsen af de data, de er i besiddelse af, og undgå at indgå aftaler, der kan have til formål eller til følge at skabe eksklusive rettigheder til videreanvendelsen af visse data. Sådanne aftaler bør kun være mulige, hvor de er berettigede og nødvendige for udbuddet af en tjenesteydelse eller leveringen af et produkt af almen interesse. Dette kan være tilfældet, hvor den eksklusive anvendelse af data er den eneste måde, hvorpå dataenes samfundsmæssige fordele kan maksimeres, f.eks. hvis der kun er én enhed (som har specialiseret sig i behandlingen af et specifikt datasæt), der er i stand til at udbyde den tjenesteydelse eller levere det produkt, der gør det muligt for den offentlige myndighed at udbyde en tjeneste eller levere et produkt af almen interesse. Sådanne aftaler bør imidlertid indgås i overensstemmelse med gældende EU-ret eller national ret og regelmæssigt tages op til revision på grundlag af en markedsanalyse for at fastslå, om en sådan eksklusivitet fortsat er nødvendig. Desuden bør sådanne aftaler overholde de relevante statsstøtteregler, alt efter hvad der er relevant, og indgås med en begrænset varighed, der ikke bør overstige 12 måneder. For at sikre gennemsigtighed bør sådanne eneretsaftaler offentliggøres online i en form, der er i overensstemmelse med den relevante EU-ret om offentlige udbud. Hvis en eneret til videreanvendelse af data ikke er i overensstemmelse med denne forordning, bør denne eneret erklæres ugyldig.

| (14) | Forbudte eneretsaftaler og anden praksis eller aftaler vedrørende videreanvendelse af data, som offentlige myndigheder er i besiddelse af, som ikke udtrykkeligt giver eksklusive rettigheder, men som med rimelighed kan forventes at begrænse tilgængeligheden af data til videreanvendelse, og som er indgået eller allerede trådt i kraft inden datoen for denne forordnings ikrafttræden, bør ikke forlænges efter udløbet af deres gyldighedsperiode. Hvis der er tale om tidsubegrænsede eller langsigtede aftaler, bør de bringes til ophør senest 30 måneder efter datoen for denne forordnings ikrafttræden. |
| --- | --- |

(14)

Forbudte eneretsaftaler og anden praksis eller aftaler vedrørende videreanvendelse af data, som offentlige myndigheder er i besiddelse af, som ikke udtrykkeligt giver eksklusive rettigheder, men som med rimelighed kan forventes at begrænse tilgængeligheden af data til videreanvendelse, og som er indgået eller allerede trådt i kraft inden datoen for denne forordnings ikrafttræden, bør ikke forlænges efter udløbet af deres gyldighedsperiode. Hvis der er tale om tidsubegrænsede eller langsigtede aftaler, bør de bringes til ophør senest 30 måneder efter datoen for denne forordnings ikrafttræden.

| (15) | Denne forordning bør fastsætte betingelser for videreanvendelsen af beskyttede data, som gælder for offentlige myndigheder, der i henhold til national ret er udpeget som kompetente til at give eller nægte adgang til videreanvendelse, og som ikke berører rettigheder eller forpligtelser vedrørende adgangen til sådanne data. Disse betingelser bør være ikkediskriminerende, gennemsigtige, stå i et rimeligt forhold til formålet og være objektivt begrundede og må ikke begrænse konkurrencen, idet der rettes særlig opmærksomhed mod at lette adgangen til sådanne data for SMV'er og nyetablerede virksomheder. Betingelserne for videreanvendelse bør udformes på en måde, der fremmer videnskabelig forskning således, at f.eks. prioritering af videnskabelig forskning som hovedregel bør betragtes som ikkediskriminerende. De offentlige myndigheder, der tillader videreanvendelse, bør råde over de nødvendige tekniske midler for at sikre beskyttelsen af tredjeparters rettigheder og interesser, og bør have bemyndigelse til at anmode videreanvenderen om de nødvendige oplysninger. Betingelser for videreanvendelsen af data bør være begrænsede til, hvad der er nødvendigt for at beskytte tredjeparters rettigheder til og interesser i dataene og integriteten af de offentlige myndigheders IT- og kommunikationssystemer. Offentlige myndigheder bør anvende betingelser, der bedst tjener videreanvenderens interesser, uden at dette fører til en uforholdsmæssig stor byrde for de offentlige myndigheder. Betingelser for videreanvendelsen af data bør udformes, så de sikrer effektive beskyttelsesforanstaltninger med hensyn til beskyttelsen af personoplysninger. Personoplysninger bør inden videregivelsen være anonymiserede, således at det ikke er muligt at identificere de registrerede, og data, der indeholder kommercielt fortrolige oplysninger, bør inden videregivelsen være ændret på en sådan måde, at der ikke videregives fortrolige oplysninger. Hvor leveringen af anonymiserede eller ændrede data ikke imødekommer videreanvenderens behov, forudsat at eventuelle krav om at gennemføre en konsekvensanalyse vedrørende databeskyttelse og høre tilsynsmyndigheden i henhold til artikel 35 og 36 i forordning (EU) 2016/679 er blevet opfyldt, og hvor det er påvist, at risiciene for de registreredes rettigheder og interesser er minimale, kan der gives tilladelse til lokal videreanvendelse eller fjernvidereanvendelse af dataene i et sikkert databehandlingsmiljø.
  Dette kunne være en passende ordning for videreanvendelse af pseudonymiserede data. Dataanalyser i sådanne sikre databehandlingsmiljøer bør overvåges af den offentlige myndighed, således at tredjeparters rettigheder og interesser beskyttes. Navnlig bør personoplysninger kun videregives til tredjeparter med henblik på videreanvendelse, hvis et retsgrundlag i henhold til databeskyttelsesretten tillader en sådan videregivelse. Andre data end personoplysninger bør kun videregives, når der ikke er grund til at tro, at kombinationen af datasæt med andre data end personoplysninger vil føre til identifikation af registrerede. Dette bør også gælde for pseudonymiserede data, som bevarer deres status af personoplysninger. I tilfælde af genidentifikation af registrerede bør en forpligtelse til at anmelde et sådant brud på datasikkerheden til den offentlige myndighed finde anvendelse i tillæg til en forpligtelse til at anmelde et sådant brud på datasikkerheden til en tilsynsmyndighed og den registrerede i overensstemmelse med forordning (EU) 2016/679. Hvor det er relevant, bør de offentlige myndigheder lette videreanvendelsen af data på grundlag af de registreredes samtykke eller dataindehavernes tilladelse til videreanvendelse af data, der vedrører dem, ved hjælp af passende tekniske midler. I den forbindelse bør den offentlige myndighed bestræbe sig på at yde bistand til potentielle videreanvendere med henblik på at indhente et sådant samtykke eller en sådan tilladelse ved at indføre tekniske mekanismer, der gør det muligt at videresende anmodninger om samtykke eller tilladelse fra videreanvendere, hvor dette er praktisk muligt. Der bør ikke opgives kontaktoplysninger, der gør det muligt for videreanvendere at kontakte registrerede eller dataindehavere direkte. Hvor den offentlige myndighed fremsender en anmodning om samtykke eller tilladelse, bør den sikre, at den registrerede eller dataindehaveren tydeligt informeres om muligheden for at nægte samtykke eller tilladelse. |
| --- | --- |

(15)

Denne forordning bør fastsætte betingelser for videreanvendelsen af beskyttede data, som gælder for offentlige myndigheder, der i henhold til national ret er udpeget som kompetente til at give eller nægte adgang til videreanvendelse, og som ikke berører rettigheder eller forpligtelser vedrørende adgangen til sådanne data. Disse betingelser bør være ikkediskriminerende, gennemsigtige, stå i et rimeligt forhold til formålet og være objektivt begrundede og må ikke begrænse konkurrencen, idet der rettes særlig opmærksomhed mod at lette adgangen til sådanne data for SMV'er og nyetablerede virksomheder. Betingelserne for videreanvendelse bør udformes på en måde, der fremmer videnskabelig forskning således, at f.eks. prioritering af videnskabelig forskning som hovedregel bør betragtes som ikkediskriminerende. De offentlige myndigheder, der tillader videreanvendelse, bør råde over de nødvendige tekniske midler for at sikre beskyttelsen af tredjeparters rettigheder og interesser, og bør have bemyndigelse til at anmode videreanvenderen om de nødvendige oplysninger. Betingelser for videreanvendelsen af data bør være begrænsede til, hvad der er nødvendigt for at beskytte tredjeparters rettigheder til og interesser i dataene og integriteten af de offentlige myndigheders IT- og kommunikationssystemer. Offentlige myndigheder bør anvende betingelser, der bedst tjener videreanvenderens interesser, uden at dette fører til en uforholdsmæssig stor byrde for de offentlige myndigheder. Betingelser for videreanvendelsen af data bør udformes, så de sikrer effektive beskyttelsesforanstaltninger med hensyn til beskyttelsen af personoplysninger. Personoplysninger bør inden videregivelsen være anonymiserede, således at det ikke er muligt at identificere de registrerede, og data, der indeholder kommercielt fortrolige oplysninger, bør inden videregivelsen være ændret på en sådan måde, at der ikke videregives fortrolige oplysninger. Hvor leveringen af anonymiserede eller ændrede data ikke imødekommer videreanvenderens behov, forudsat at eventuelle krav om at gennemføre en konsekvensanalyse vedrørende databeskyttelse og høre tilsynsmyndigheden i henhold til artikel 35 og 36 i forordning (EU) 2016/679 er blevet opfyldt, og hvor det er påvist, at risiciene for de registreredes rettigheder og interesser er minimale, kan der gives tilladelse til lokal videreanvendelse eller fjernvidereanvendelse af dataene i et sikkert databehandlingsmiljø.

Dette kunne være en passende ordning for videreanvendelse af pseudonymiserede data. Dataanalyser i sådanne sikre databehandlingsmiljøer bør overvåges af den offentlige myndighed, således at tredjeparters rettigheder og interesser beskyttes. Navnlig bør personoplysninger kun videregives til tredjeparter med henblik på videreanvendelse, hvis et retsgrundlag i henhold til databeskyttelsesretten tillader en sådan videregivelse. Andre data end personoplysninger bør kun videregives, når der ikke er grund til at tro, at kombinationen af datasæt med andre data end personoplysninger vil føre til identifikation af registrerede. Dette bør også gælde for pseudonymiserede data, som bevarer deres status af personoplysninger. I tilfælde af genidentifikation af registrerede bør en forpligtelse til at anmelde et sådant brud på datasikkerheden til den offentlige myndighed finde anvendelse i tillæg til en forpligtelse til at anmelde et sådant brud på datasikkerheden til en tilsynsmyndighed og den registrerede i overensstemmelse med forordning (EU) 2016/679. Hvor det er relevant, bør de offentlige myndigheder lette videreanvendelsen af data på grundlag af de registreredes samtykke eller dataindehavernes tilladelse til videreanvendelse af data, der vedrører dem, ved hjælp af passende tekniske midler. I den forbindelse bør den offentlige myndighed bestræbe sig på at yde bistand til potentielle videreanvendere med henblik på at indhente et sådant samtykke eller en sådan tilladelse ved at indføre tekniske mekanismer, der gør det muligt at videresende anmodninger om samtykke eller tilladelse fra videreanvendere, hvor dette er praktisk muligt. Der bør ikke opgives kontaktoplysninger, der gør det muligt for videreanvendere at kontakte registrerede eller dataindehavere direkte. Hvor den offentlige myndighed fremsender en anmodning om samtykke eller tilladelse, bør den sikre, at den registrerede eller dataindehaveren tydeligt informeres om muligheden for at nægte samtykke eller tilladelse.

| (16) | For at lette og fremme anvendelsen af data i de offentlige myndigheders besiddelse i videnskabelig forskning opfordres de offentlige myndigheder til at udvikle en harmoniseret tilgang og harmoniserede procedurer, så samfundsnyttig videnskabelig forskning får let adgang til disse data. Dette kunne bl.a. indebære, at der oprettes strømlinede administrative procedurer, et standardiseret dataformat, informative metadata om valg af metode og dataindsamling samt standardiserede datafelter, så datasæt fra forskellige datakilder i den offentlige sektor, hvis det er relevant, let kan sammenkobles i analyseøjemed. Formålet med denne praksis bør være at fremme offentligt finansierede og genererede data med henblik på videnskabelig forskning i overensstemmelse med princippet »så åbent som muligt, så lukket som nødvendigt«. |
| --- | --- |

(16)

For at lette og fremme anvendelsen af data i de offentlige myndigheders besiddelse i videnskabelig forskning opfordres de offentlige myndigheder til at udvikle en harmoniseret tilgang og harmoniserede procedurer, så samfundsnyttig videnskabelig forskning får let adgang til disse data. Dette kunne bl.a. indebære, at der oprettes strømlinede administrative procedurer, et standardiseret dataformat, informative metadata om valg af metode og dataindsamling samt standardiserede datafelter, så datasæt fra forskellige datakilder i den offentlige sektor, hvis det er relevant, let kan sammenkobles i analyseøjemed. Formålet med denne praksis bør være at fremme offentligt finansierede og genererede data med henblik på videnskabelig forskning i overensstemmelse med princippet »så åbent som muligt, så lukket som nødvendigt«.

| (17) | Tredjeparters intellektuelle ejendomsrettigheder bør ikke berøres af denne forordning. Denne forordning bør hverken berøre eksistensen af eller ejendomsretten til offentlige myndigheders intellektuelle ejendomsrettigheder eller begrænse udøvelsen af sådanne rettigheder på nogen måde. De forpligtelser, der pålægges i henhold til denne forordning, bør kun gælde, for så vidt som de er forenelige med internationale aftaler om beskyttelse af intellektuel ejendomsret, navnlig Bernerkonventionen til værn for litterære og kunstneriske værker (Bernerkonventionen), aftalen om handelsrelaterede intellektuelle ejendomsrettigheder (TRIPS-aftalen) og Verdensorganisationen for Intellektuel Ejendomsrets (WIPO's) traktat om ophavsret (WCT), og EU-ret eller national ret om intellektuel ejendomsret. Offentlige myndigheder bør dog udøve deres ophavsret på en måde, der letter videreanvendelse. |
| --- | --- |

(17)

Tredjeparters intellektuelle ejendomsrettigheder bør ikke berøres af denne forordning. Denne forordning bør hverken berøre eksistensen af eller ejendomsretten til offentlige myndigheders intellektuelle ejendomsrettigheder eller begrænse udøvelsen af sådanne rettigheder på nogen måde. De forpligtelser, der pålægges i henhold til denne forordning, bør kun gælde, for så vidt som de er forenelige med internationale aftaler om beskyttelse af intellektuel ejendomsret, navnlig Bernerkonventionen til værn for litterære og kunstneriske værker (Bernerkonventionen), aftalen om handelsrelaterede intellektuelle ejendomsrettigheder (TRIPS-aftalen) og Verdensorganisationen for Intellektuel Ejendomsrets (WIPO's) traktat om ophavsret (WCT), og EU-ret eller national ret om intellektuel ejendomsret. Offentlige myndigheder bør dog udøve deres ophavsret på en måde, der letter videreanvendelse.

| (18) | Data, der er omfattet af intellektuelle ejendomsrettigheder og forretningshemmeligheder, bør kun videregives til tredjeparter, hvis en sådan videregivelse er lovlig i henhold til EU-retten eller national ret, eller hvis rettighedshaveren giver sit samtykke hertil. Hvis offentlige myndigheder er rettighedshavere som en databases fremstiller som fastsat i artikel 7, stk. 1, i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 96/9/EF (26), bør de ikke udøve disse rettigheder for at forhindre videreanvendelse af data eller sætte grænser for videreanvendelsen, der er mere restriktive end dem, der er fastsat i denne forordning. |
| --- | --- |

(18)

Data, der er omfattet af intellektuelle ejendomsrettigheder og forretningshemmeligheder, bør kun videregives til tredjeparter, hvis en sådan videregivelse er lovlig i henhold til EU-retten eller national ret, eller hvis rettighedshaveren giver sit samtykke hertil. Hvis offentlige myndigheder er rettighedshavere som en databases fremstiller som fastsat i artikel 7, stk. 1, i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 96/9/EF (26), bør de ikke udøve disse rettigheder for at forhindre videreanvendelse af data eller sætte grænser for videreanvendelsen, der er mere restriktive end dem, der er fastsat i denne forordning.

| (19) | Virksomheder og registrerede bør kunne stole på, at videreanvendelsen af visse kategorier af beskyttede data, som de offentlige myndigheder er i besiddelse af, vil finde sted på en måde, der respekterer deres rettigheder og interesser. Der bør derfor indføres yderligere beskyttelsesforanstaltninger med henblik på situationer, hvor videreanvendelse af sådanne data fra den offentlige sektor finder sted på grundlag af en behandling af dataene uden for den offentlige sektor, såsom et krav om, at offentlige myndigheder i alle tilfælde sikrer, at fysiske og juridiske personers rettigheder og interesser fuldt ud beskyttes, navnlig hvad angår personoplysninger, kommercielt følsomme data og intellektuelle ejendomsrettigheder, herunder hvor sådanne data overføres til tredjelande. Offentlige myndigheder bør ikke tillade, at forsikringsselskaber eller andre tjenesteydere videreanvender oplysninger, der er lagret i e-sundhedsapplikationer, med henblik på forskelsbehandling i forbindelse med prisfastsættelse, eftersom dette ville stride mod den grundlæggende ret til adgang til sundhedspleje. |
| --- | --- |

(19)

Virksomheder og registrerede bør kunne stole på, at videreanvendelsen af visse kategorier af beskyttede data, som de offentlige myndigheder er i besiddelse af, vil finde sted på en måde, der respekterer deres rettigheder og interesser. Der bør derfor indføres yderligere beskyttelsesforanstaltninger med henblik på situationer, hvor videreanvendelse af sådanne data fra den offentlige sektor finder sted på grundlag af en behandling af dataene uden for den offentlige sektor, såsom et krav om, at offentlige myndigheder i alle tilfælde sikrer, at fysiske og juridiske personers rettigheder og interesser fuldt ud beskyttes, navnlig hvad angår personoplysninger, kommercielt følsomme data og intellektuelle ejendomsrettigheder, herunder hvor sådanne data overføres til tredjelande. Offentlige myndigheder bør ikke tillade, at forsikringsselskaber eller andre tjenesteydere videreanvender oplysninger, der er lagret i e-sundhedsapplikationer, med henblik på forskelsbehandling i forbindelse med prisfastsættelse, eftersom dette ville stride mod den grundlæggende ret til adgang til sundhedspleje.

| (20) | Desuden er det med henblik på at opretholde fair konkurrence og den åbne markedsøkonomi særdeles vigtigt at sikre beskyttede data af ikkepersonlig karakter, navnlig forretningshemmeligheder, men også andre data end personoplysninger, der udgør indhold, som er beskyttet af intellektuelle ejendomsrettigheder, mod ulovlig adgang, der kan føre til tyveri af intellektuel ejendom eller industrispionage. For at sikre beskyttelsen af dataindehavernes rettigheder eller interesser, bør det kun være muligt at overføre andre data end personoplysninger, der skal beskyttes mod ulovlig eller uautoriseret adgang i henhold til EU-retten eller national ret, og som er i offentlige myndigheders besiddelse, til tredjelande, hvor anvendelsen af data er omfattet af passende beskyttelsesforanstaltninger. Sådanne passende beskyttelsesforanstaltninger bør omfatte et krav om, at den offentlige myndighed kun videregiver beskyttede data til en videreanvender, hvis denne påtager sig kontraktlige forpligtelser med henblik på at beskytte dataene. En videreanvender, der har til hensigt at overføre de beskyttede data til et tredjeland, bør overholde de krav, der er fastsat i denne forordning, også efter at oplysningerne er blevet overført til tredjelandet. For at sikre en korrekt håndhævelse af sådanne krav bør videreanvenderen også anerkende, at kompetencen med henblik på retslig bilæggelse af tvister ligger hos domstolene i den medlemsstat, hvis offentlige myndighed har givet tilladelse til videreanvendelse. |
| --- | --- |

(20)

Desuden er det med henblik på at opretholde fair konkurrence og den åbne markedsøkonomi særdeles vigtigt at sikre beskyttede data af ikkepersonlig karakter, navnlig forretningshemmeligheder, men også andre data end personoplysninger, der udgør indhold, som er beskyttet af intellektuelle ejendomsrettigheder, mod ulovlig adgang, der kan føre til tyveri af intellektuel ejendom eller industrispionage. For at sikre beskyttelsen af dataindehavernes rettigheder eller interesser, bør det kun være muligt at overføre andre data end personoplysninger, der skal beskyttes mod ulovlig eller uautoriseret adgang i henhold til EU-retten eller national ret, og som er i offentlige myndigheders besiddelse, til tredjelande, hvor anvendelsen af data er omfattet af passende beskyttelsesforanstaltninger. Sådanne passende beskyttelsesforanstaltninger bør omfatte et krav om, at den offentlige myndighed kun videregiver beskyttede data til en videreanvender, hvis denne påtager sig kontraktlige forpligtelser med henblik på at beskytte dataene. En videreanvender, der har til hensigt at overføre de beskyttede data til et tredjeland, bør overholde de krav, der er fastsat i denne forordning, også efter at oplysningerne er blevet overført til tredjelandet. For at sikre en korrekt håndhævelse af sådanne krav bør videreanvenderen også anerkende, at kompetencen med henblik på retslig bilæggelse af tvister ligger hos domstolene i den medlemsstat, hvis offentlige myndighed har givet tilladelse til videreanvendelse.

| (21) | Det bør ligeledes overvejes at gennemføre passende beskyttelsesforanstaltninger, hvor der i det tredjeland, hvortil andre data end personoplysninger overføres, gælder tilsvarende foranstaltninger, som sikrer, at der for data gælder et beskyttelsesniveau svarende til det, der gælder i henhold til EU-retten, navnlig med hensyn til beskyttelse af forretningshemmeligheder og intellektuelle ejendomsrettigheder. Med henblik herpå bør Kommissionen, hvor dette er begrundet på grund af det betydelige antal anmodninger i hele Unionen om videreanvendelse af andre data end personoplysninger i specifikke tredjelande, kunne erklære ved hjælp af gennemførelsesretsakter, at et tredjeland yder et beskyttelsesniveau, der i det væsentlige svarer til det beskyttelsesniveau, der er fastsat i EU-retten. Kommissionen bør vurdere, om sådanne gennemførelsesretsakter er nødvendige på grundlag af oplysninger, som medlemsstaterne indgiver gennem Det Europæiske Datainnovationsråd. Sådanne gennemførelsesretsakter vil forsikre offentlige myndigheder om, at videreanvendelse af data, som er i offentlige myndigheders besiddelse i det pågældende tredjeland, ikke vil bringe disse datas beskyttede karakter i fare. Ved vurderingen af beskyttelsesniveauet i det pågældende tredjeland bør navnlig følgende aspekter tages i betragtning: den relevante generelle og sektorspecifikke ret, herunder om offentlig sikkerhed, forsvar, national sikkerhed og strafferet vedrørende adgang til og beskyttelse af andre data end personoplysninger, hvorvidt de offentlige myndigheder i det pågældende tredjeland har adgang til de overførte data, hvorvidt der er en eller flere uafhængige tilsynsmyndigheder i tredjelandet med ansvar for at sikre og håndhæve overholdelsen af de retlige bestemmelser, der sikrer adgang til sådanne data, samt hvorvidt sådanne myndigheder fungerer effektivt, tredjelandets internationale forpligtelser vedrørende databeskyttelse, eller andre forpligtelser i forbindelse med retligt bindende konventioner eller instrumenter eller deltagelse i multilaterale eller regionale aftaler.
  I forbindelse med overførsel af andre data end personoplysninger til et tredjeland er det navnlig vigtigt, at der findes effektive retsmidler for dataindehavere, offentlige myndigheder og dataformidlingstjenesteudbydere i det pågældende tredjeland. Sådanne beskyttelsesforanstaltninger bør derfor omfatte bestemmelser om rettigheder, der kan håndhæves, og effektive retsmidler. Sådanne gennemførelsesretsakter bør ikke berøre retlige forpligtelser eller kontraktlige ordninger, der allerede er indgået af en videreanvender af hensyn til beskyttelsen af andre data end personoplysninger, navnlig industrielle data, og offentlige myndigheders ret til at forpligte videreanvendere til at overholde betingelserne for videreanvendelse i overensstemmelse med denne forordning. |
| --- | --- |

(21)

Det bør ligeledes overvejes at gennemføre passende beskyttelsesforanstaltninger, hvor der i det tredjeland, hvortil andre data end personoplysninger overføres, gælder tilsvarende foranstaltninger, som sikrer, at der for data gælder et beskyttelsesniveau svarende til det, der gælder i henhold til EU-retten, navnlig med hensyn til beskyttelse af forretningshemmeligheder og intellektuelle ejendomsrettigheder. Med henblik herpå bør Kommissionen, hvor dette er begrundet på grund af det betydelige antal anmodninger i hele Unionen om videreanvendelse af andre data end personoplysninger i specifikke tredjelande, kunne erklære ved hjælp af gennemførelsesretsakter, at et tredjeland yder et beskyttelsesniveau, der i det væsentlige svarer til det beskyttelsesniveau, der er fastsat i EU-retten. Kommissionen bør vurdere, om sådanne gennemførelsesretsakter er nødvendige på grundlag af oplysninger, som medlemsstaterne indgiver gennem Det Europæiske Datainnovationsråd. Sådanne gennemførelsesretsakter vil forsikre offentlige myndigheder om, at videreanvendelse af data, som er i offentlige myndigheders besiddelse i det pågældende tredjeland, ikke vil bringe disse datas beskyttede karakter i fare. Ved vurderingen af beskyttelsesniveauet i det pågældende tredjeland bør navnlig følgende aspekter tages i betragtning: den relevante generelle og sektorspecifikke ret, herunder om offentlig sikkerhed, forsvar, national sikkerhed og strafferet vedrørende adgang til og beskyttelse af andre data end personoplysninger, hvorvidt de offentlige myndigheder i det pågældende tredjeland har adgang til de overførte data, hvorvidt der er en eller flere uafhængige tilsynsmyndigheder i tredjelandet med ansvar for at sikre og håndhæve overholdelsen af de retlige bestemmelser, der sikrer adgang til sådanne data, samt hvorvidt sådanne myndigheder fungerer effektivt, tredjelandets internationale forpligtelser vedrørende databeskyttelse, eller andre forpligtelser i forbindelse med retligt bindende konventioner eller instrumenter eller deltagelse i multilaterale eller regionale aftaler.

I forbindelse med overførsel af andre data end personoplysninger til et tredjeland er det navnlig vigtigt, at der findes effektive retsmidler for dataindehavere, offentlige myndigheder og dataformidlingstjenesteudbydere i det pågældende tredjeland. Sådanne beskyttelsesforanstaltninger bør derfor omfatte bestemmelser om rettigheder, der kan håndhæves, og effektive retsmidler. Sådanne gennemførelsesretsakter bør ikke berøre retlige forpligtelser eller kontraktlige ordninger, der allerede er indgået af en videreanvender af hensyn til beskyttelsen af andre data end personoplysninger, navnlig industrielle data, og offentlige myndigheders ret til at forpligte videreanvendere til at overholde betingelserne for videreanvendelse i overensstemmelse med denne forordning.

| (22) | Visse tredjelande vedtager love, administrative bestemmelser og andre retsakter med sigte på direkte overførsel af eller statslig adgang til andre data end personoplysninger i Unionen, som fysiske og juridiske personer under medlemsstaternes jurisdiktion har kontrol over. Afgørelser og domme afsagt af en domstol eller ret i et tredjeland og afgørelser truffet af en administrativ myndighed i et tredjeland, ifølge hvilken der pålægges krav om overførsel af eller adgang til andre data end personoplysninger, bør kunne håndhæves, hvor de er baseret på en international aftale såsom en traktat om gensidig retshjælp mellem det anmodende tredjeland og Unionen eller en medlemsstat. I nogle tilfælde kan der opstå situationer, hvor krav om at overføre eller give adgang til andre data end personoplysninger, der følger af et tredjelands lovgivning, er i strid med en forpligtelse til at beskytte sådanne data i henhold til EU-retten eller national ret, navnlig hvad angår beskyttelse af den enkeltes grundlæggende rettigheder eller af en medlemsstats grundlæggende interesser i forbindelse med national sikkerhed eller forsvar, samt beskyttelse af forretningsmæssigt følsomme data og intellektuelle ejendomsrettigheder, og herunder kontraktlige forpligtelser vedrørende fortrolighed i overensstemmelse med denne ret. I mangel af internationale aftaler om sådanne spørgsmål bør overførsel eller adgang til andre data end personoplysninger kun tillades, hvis det navnlig er blevet verificeret, at tredjelandets retssystem kræver, at afgørelsen eller dommen begrundes, og at det godtgøres, at den står i et rimeligt forhold til formålet; endvidere skal afgørelsen eller dommen være af specifik karakter, og en begrundet indsigelse fra adressaten skal kunne prøves ved en kompetent domstol eller ret i tredjelandet, som har beføjelse til at tage behørigt hensyn til de relevante retlige interesser hos den, der stiller de pågældende data til rådighed.
  Desuden bør offentlige myndigheder, fysiske eller juridiske personer, som har fået tildelt retten til at videreanvende data, dataformidlingstjenesteudbydere og anerkendte dataaltruistiske organisationer, hvor de indgår kontraktmæssige aftaler med andre private parter sikre, at andre data end personoplysninger, der opbevares i Unionen, kun tilgås eller overføres til tredjelande i overensstemmelse med EU-retten eller den relevante medlemsstats nationale ret. |
| --- | --- |

(22)

Visse tredjelande vedtager love, administrative bestemmelser og andre retsakter med sigte på direkte overførsel af eller statslig adgang til andre data end personoplysninger i Unionen, som fysiske og juridiske personer under medlemsstaternes jurisdiktion har kontrol over. Afgørelser og domme afsagt af en domstol eller ret i et tredjeland og afgørelser truffet af en administrativ myndighed i et tredjeland, ifølge hvilken der pålægges krav om overførsel af eller adgang til andre data end personoplysninger, bør kunne håndhæves, hvor de er baseret på en international aftale såsom en traktat om gensidig retshjælp mellem det anmodende tredjeland og Unionen eller en medlemsstat. I nogle tilfælde kan der opstå situationer, hvor krav om at overføre eller give adgang til andre data end personoplysninger, der følger af et tredjelands lovgivning, er i strid med en forpligtelse til at beskytte sådanne data i henhold til EU-retten eller national ret, navnlig hvad angår beskyttelse af den enkeltes grundlæggende rettigheder eller af en medlemsstats grundlæggende interesser i forbindelse med national sikkerhed eller forsvar, samt beskyttelse af forretningsmæssigt følsomme data og intellektuelle ejendomsrettigheder, og herunder kontraktlige forpligtelser vedrørende fortrolighed i overensstemmelse med denne ret. I mangel af internationale aftaler om sådanne spørgsmål bør overførsel eller adgang til andre data end personoplysninger kun tillades, hvis det navnlig er blevet verificeret, at tredjelandets retssystem kræver, at afgørelsen eller dommen begrundes, og at det godtgøres, at den står i et rimeligt forhold til formålet; endvidere skal afgørelsen eller dommen være af specifik karakter, og en begrundet indsigelse fra adressaten skal kunne prøves ved en kompetent domstol eller ret i tredjelandet, som har beføjelse til at tage behørigt hensyn til de relevante retlige interesser hos den, der stiller de pågældende data til rådighed.

Desuden bør offentlige myndigheder, fysiske eller juridiske personer, som har fået tildelt retten til at videreanvende data, dataformidlingstjenesteudbydere og anerkendte dataaltruistiske organisationer, hvor de indgår kontraktmæssige aftaler med andre private parter sikre, at andre data end personoplysninger, der opbevares i Unionen, kun tilgås eller overføres til tredjelande i overensstemmelse med EU-retten eller den relevante medlemsstats nationale ret.

| (23) | Med henblik på yderligere at øge tilliden til Unionens dataøkonomi er det afgørende, at de sikkerhedsforanstaltninger i forhold til Unionens borgere, den offentlige sektor og virksomhederne, som sikrer, at kontrollen med deres strategiske og følsomme data gennemføres, og at EU-retten, EU-værdier og -standarder opretholdes med hensyn til, men ikke begrænset til, sikkerhed, databeskyttelse og forbrugerbeskyttelse. For at forhindre ulovlig adgang til andre data end personoplysninger bør offentlige myndigheder samt fysiske og juridiske personer, der er tildelt ret til at videreanvende data, dataformidlingstjenesteudbydere og anerkendte dataaltruistiske organisationer, træffe alle rimelige foranstaltninger for at forhindre adgang til de systemer, hvor andre data end personoplysninger er lagret, herunder gennem kryptering af data eller virksomhedspolitikker. Med henblik herpå bør det sikres, at offentlige myndigheder, fysiske og juridiske personer, som har fået tildelt ret til at videreanvende data, dataformidlingstjenesteudbydere og anerkendte dataaltruistiske organisationer, overholder alle relevante tekniske standarder, adfærdskodekser og certificeringer på EU-plan. |
| --- | --- |

(23)

Med henblik på yderligere at øge tilliden til Unionens dataøkonomi er det afgørende, at de sikkerhedsforanstaltninger i forhold til Unionens borgere, den offentlige sektor og virksomhederne, som sikrer, at kontrollen med deres strategiske og følsomme data gennemføres, og at EU-retten, EU-værdier og -standarder opretholdes med hensyn til, men ikke begrænset til, sikkerhed, databeskyttelse og forbrugerbeskyttelse. For at forhindre ulovlig adgang til andre data end personoplysninger bør offentlige myndigheder samt fysiske og juridiske personer, der er tildelt ret til at videreanvende data, dataformidlingstjenesteudbydere og anerkendte dataaltruistiske organisationer, træffe alle rimelige foranstaltninger for at forhindre adgang til de systemer, hvor andre data end personoplysninger er lagret, herunder gennem kryptering af data eller virksomhedspolitikker. Med henblik herpå bør det sikres, at offentlige myndigheder, fysiske og juridiske personer, som har fået tildelt ret til at videreanvende data, dataformidlingstjenesteudbydere og anerkendte dataaltruistiske organisationer, overholder alle relevante tekniske standarder, adfærdskodekser og certificeringer på EU-plan.

| (24) | For at opbygge tillid til ordninger for videreanvendelse af data kan det være nødvendigt at fastsætte strengere betingelser for visse typer af andre data end personoplysninger, der kan blive kategoriseret som meget følsomme i fremtidige specifikke lovgivningsmæssige EU-retsakter, for så vidt angår overførsel til tredjelande, hvis en sådan overførsel kan sætte Unionens offentlige politiske mål på spil, i overensstemmelse med internationale forpligtelser. På sundhedsområdet for eksempel kan visse datasæt, som aktører i det offentlige sundhedssystem såsom offentlige hospitaler er i besiddelse af, kategoriseres som meget følsomme sundhedsdata. Andre relevante sektorer omfatter transport, energi, miljø og finans. For at sikre en ensartet praksis i hele Unionen bør sådanne typer af andre data end personoplysninger, der er meget følsomme, defineres i EU-retten, f.eks. inden for rammerne af lovgivningen om det europæiske sundhedsdataområde eller anden sektorspecifik ret. Betingelserne for overførsel af sådanne data til tredjelande bør fastsættes i delegerede retsakter. Betingelserne bør stå i et rimeligt forhold til formålet og være ikkediskriminerende og nødvendige for at beskytte Unionens legitime offentlige politiske mål såsom beskyttelse af folkesundheden, sikkerhed, miljøet, den offentlige moral, forbrugerbeskyttelse, beskyttelse af privatlivets fred og personoplysninger. Betingelserne bør stå i forhold til de risici, der er konstateret vedrørende sådanne datas følsomhed, herunder med hensyn til risikoen for genkendelse af enkeltpersoner. Sådanne betingelser kunne f.eks. omfatte betingelser for overførsler eller tekniske ordninger såsom krav om anvendelse af et sikkert databehandlingsmiljø, begrænsninger for videreanvendelsen af data i tredjelande eller for, hvilke kategorier af personer der har ret til at overføre sådanne oplysninger til tredjelande, eller hvilke kategorier der kan få adgang til oplysningerne i tredjelandet. I særlige tilfælde kunne sådanne betingelser også omfatte begrænsninger af overførsel af data til tredjelande med det formål at beskytte offentlighedens interesser. |
| --- | --- |

(24)

For at opbygge tillid til ordninger for videreanvendelse af data kan det være nødvendigt at fastsætte strengere betingelser for visse typer af andre data end personoplysninger, der kan blive kategoriseret som meget følsomme i fremtidige specifikke lovgivningsmæssige EU-retsakter, for så vidt angår overførsel til tredjelande, hvis en sådan overførsel kan sætte Unionens offentlige politiske mål på spil, i overensstemmelse med internationale forpligtelser. På sundhedsområdet for eksempel kan visse datasæt, som aktører i det offentlige sundhedssystem såsom offentlige hospitaler er i besiddelse af, kategoriseres som meget følsomme sundhedsdata. Andre relevante sektorer omfatter transport, energi, miljø og finans. For at sikre en ensartet praksis i hele Unionen bør sådanne typer af andre data end personoplysninger, der er meget følsomme, defineres i EU-retten, f.eks. inden for rammerne af lovgivningen om det europæiske sundhedsdataområde eller anden sektorspecifik ret. Betingelserne for overførsel af sådanne data til tredjelande bør fastsættes i delegerede retsakter. Betingelserne bør stå i et rimeligt forhold til formålet og være ikkediskriminerende og nødvendige for at beskytte Unionens legitime offentlige politiske mål såsom beskyttelse af folkesundheden, sikkerhed, miljøet, den offentlige moral, forbrugerbeskyttelse, beskyttelse af privatlivets fred og personoplysninger. Betingelserne bør stå i forhold til de risici, der er konstateret vedrørende sådanne datas følsomhed, herunder med hensyn til risikoen for genkendelse af enkeltpersoner. Sådanne betingelser kunne f.eks. omfatte betingelser for overførsler eller tekniske ordninger såsom krav om anvendelse af et sikkert databehandlingsmiljø, begrænsninger for videreanvendelsen af data i tredjelande eller for, hvilke kategorier af personer der har ret til at overføre sådanne oplysninger til tredjelande, eller hvilke kategorier der kan få adgang til oplysningerne i tredjelandet. I særlige tilfælde kunne sådanne betingelser også omfatte begrænsninger af overførsel af data til tredjelande med det formål at beskytte offentlighedens interesser.

| (25) | Offentlige myndigheder bør kunne opkræve gebyrer for adgang til videreanvendelse af data, men de bør også kunne tillade videreanvendelse til et nedsat gebyr eller gratis, f.eks. for bestemte kategorier af videreanvendelse såsom ikkekommerciel videreanvendelse til videnskabelige forskningsformål eller videreanvendelse i SMV'er og nyetablerede virksomheder, civilsamfundet og uddannelsesinstitutioner, for at tilskynde til en sådan videreanvendelse og derved stimulere forskning og innovation og støtte virksomheder, der er en vigtig kilde til innovation, og som typisk har vanskeligere ved selv at indsamle relevante data, i overensstemmelse med statsstøttereglerne. I denne specifikke sammenhæng bør videnskabelige forskningsformål forstås som alle typer forskningsrelaterede formål, uanset den pågældende forskningsinstitutions organisatoriske eller finansielle struktur, med undtagelse af forskning, der udføres af en virksomhed, der har til formål at udvikle, forbedre eller optimere produkter eller tjenesteydelser. Sådanne gebyrer bør være gennemsigtige, ikkediskriminerende og begrænses til de påløbne nødvendige omkostninger og bør ikke hæmme konkurrencen. En liste over kategorier af videreanvendere, for hvilke der gælder et nedsat gebyr eller intet gebyr, samt de kriterier, der anvendes til at opstille denne liste, bør offentliggøres. |
| --- | --- |

(25)

Offentlige myndigheder bør kunne opkræve gebyrer for adgang til videreanvendelse af data, men de bør også kunne tillade videreanvendelse til et nedsat gebyr eller gratis, f.eks. for bestemte kategorier af videreanvendelse såsom ikkekommerciel videreanvendelse til videnskabelige forskningsformål eller videreanvendelse i SMV'er og nyetablerede virksomheder, civilsamfundet og uddannelsesinstitutioner, for at tilskynde til en sådan videreanvendelse og derved stimulere forskning og innovation og støtte virksomheder, der er en vigtig kilde til innovation, og som typisk har vanskeligere ved selv at indsamle relevante data, i overensstemmelse med statsstøttereglerne. I denne specifikke sammenhæng bør videnskabelige forskningsformål forstås som alle typer forskningsrelaterede formål, uanset den pågældende forskningsinstitutions organisatoriske eller finansielle struktur, med undtagelse af forskning, der udføres af en virksomhed, der har til formål at udvikle, forbedre eller optimere produkter eller tjenesteydelser. Sådanne gebyrer bør være gennemsigtige, ikkediskriminerende og begrænses til de påløbne nødvendige omkostninger og bør ikke hæmme konkurrencen. En liste over kategorier af videreanvendere, for hvilke der gælder et nedsat gebyr eller intet gebyr, samt de kriterier, der anvendes til at opstille denne liste, bør offentliggøres.

| (26) | For at tilskynde til videreanvendelse af specifikke kategorier af data, som er i offentlige myndigheders besiddelse, bør medlemsstaterne oprette et centralt informationssted, der skal fungere som en kontaktflade for videreanvendere, der ønsker at videreanvende disse data. Informationsstedet bør have et tværsektorielt mandat og bør om nødvendigt supplere ordninger på sektorniveau. Det centrale informationssted bør automatisk kunne fremsende forespørgsler eller anmodninger om videreanvendelse. Der bør sikres tilstrækkelig menneskelig kontrol i fremsendelsesprocessen. Til dette formål kan eksisterende praktiske ordninger som f.eks. åbne dataportaler anvendes. Det centrale informationssted bør have en liste med en oversigt over alle tilgængelige dataressourcer til rådighed, herunder, hvis det er relevant, de dataressourcer, der er tilgængelige på sektorspecifikke, regionale eller lokale informationssteder, med relevante oplysninger, der beskriver de tilgængelige data. Desuden bør medlemsstaterne udpege, oprette eller lette oprettelsen af kompetente organer til støtte for offentlige myndigheder, der tillader videreanvendelse af bestemte kategorier af beskyttede data. Disse organers opgaver kan bl.a. bestå i at give adgang til data, når sektorspecifik EU-ret eller national ret pålægger dem denne opgave. De kompetente organer bør bistå offentlige myndigheder med de mest avancerede teknikker, herunder hvordan data bedst struktureres og lagres med henblik på at gøre data lettilgængelige, navnlig via applikationsprogrammeringsgrænseflader, samt at gøre data interoperable, overførbare og søgbare, under hensyntagen til bedste praksis for databehandling, samt alle eksisterende reguleringsmæssige og tekniske standarder, og sikre databehandlingsmiljøer, som muliggør dataanalyse på en måde, der beskytter privatlivets fred for så vidt angår oplysningerne.
  De kompetente organer bør handle i overensstemmelse med de instrukser, der er modtaget fra den offentlige myndighed. En sådan bistandsstruktur kan bistå registrerede og dataindehavere med at håndtere samtykke eller tilladelse til videreanvendelse, herunder hvor der gives samtykke og tilladelse til brug af data inden for bestemte videnskabelige forskningsområder under forudsætning af, at anerkendte etiske standarder for videnskabelig forskning overholdes. De kompetente organer bør ikke have nogen tilsynsfunktion, da denne er forbeholdt tilsynsmyndigheder i henhold til forordning (EU) 2016/679. Uden at dette berører databeskyttelsesmyndighedernes tilsynsbeføjelser, bør databehandlingen udføres under ansvar af den offentlige myndighed, der er ansvarlig for registret med de pågældende data, og som forbliver dataansvarlig som defineret i forordning (EU) 2016/679 for så vidt angår personoplysninger. Medlemsstaterne bør kunne have et eller flere kompetente organer, der kan yde bistand inden for forskellige sektorer. Offentlige myndigheders interne tjenester kan også fungere som kompetente organer. Et kompetent organ kan være en offentlig myndighed, der bistår andre offentlige myndigheder i at tillade videreanvendelse af data, hvis det er relevant, eller en offentlig myndighed, der selv tillader videreanvendelse. Bistand til andre offentlige myndigheder bør indebære efter anmodning at informere dem om bedste praksis for, hvordan de opfylder kravene i nærværende forordning, såsom de tekniske midler til at gøre et sikkert databehandlingsmiljø tilgængeligt eller de tekniske midler til at sikre privatlivets fred og fortrolighed, hvor der gives adgang til videreanvendelse af data inden for nærværende forordnings anvendelsesområde. |
| --- | --- |

(26)

For at tilskynde til videreanvendelse af specifikke kategorier af data, som er i offentlige myndigheders besiddelse, bør medlemsstaterne oprette et centralt informationssted, der skal fungere som en kontaktflade for videreanvendere, der ønsker at videreanvende disse data. Informationsstedet bør have et tværsektorielt mandat og bør om nødvendigt supplere ordninger på sektorniveau. Det centrale informationssted bør automatisk kunne fremsende forespørgsler eller anmodninger om videreanvendelse. Der bør sikres tilstrækkelig menneskelig kontrol i fremsendelsesprocessen. Til dette formål kan eksisterende praktiske ordninger som f.eks. åbne dataportaler anvendes. Det centrale informationssted bør have en liste med en oversigt over alle tilgængelige dataressourcer til rådighed, herunder, hvis det er relevant, de dataressourcer, der er tilgængelige på sektorspecifikke, regionale eller lokale informationssteder, med relevante oplysninger, der beskriver de tilgængelige data. Desuden bør medlemsstaterne udpege, oprette eller lette oprettelsen af kompetente organer til støtte for offentlige myndigheder, der tillader videreanvendelse af bestemte kategorier af beskyttede data. Disse organers opgaver kan bl.a. bestå i at give adgang til data, når sektorspecifik EU-ret eller national ret pålægger dem denne opgave. De kompetente organer bør bistå offentlige myndigheder med de mest avancerede teknikker, herunder hvordan data bedst struktureres og lagres med henblik på at gøre data lettilgængelige, navnlig via applikationsprogrammeringsgrænseflader, samt at gøre data interoperable, overførbare og søgbare, under hensyntagen til bedste praksis for databehandling, samt alle eksisterende reguleringsmæssige og tekniske standarder, og sikre databehandlingsmiljøer, som muliggør dataanalyse på en måde, der beskytter privatlivets fred for så vidt angår oplysningerne.

De kompetente organer bør handle i overensstemmelse med de instrukser, der er modtaget fra den offentlige myndighed. En sådan bistandsstruktur kan bistå registrerede og dataindehavere med at håndtere samtykke eller tilladelse til videreanvendelse, herunder hvor der gives samtykke og tilladelse til brug af data inden for bestemte videnskabelige forskningsområder under forudsætning af, at anerkendte etiske standarder for videnskabelig forskning overholdes. De kompetente organer bør ikke have nogen tilsynsfunktion, da denne er forbeholdt tilsynsmyndigheder i henhold til forordning (EU) 2016/679. Uden at dette berører databeskyttelsesmyndighedernes tilsynsbeføjelser, bør databehandlingen udføres under ansvar af den offentlige myndighed, der er ansvarlig for registret med de pågældende data, og som forbliver dataansvarlig som defineret i forordning (EU) 2016/679 for så vidt angår personoplysninger. Medlemsstaterne bør kunne have et eller flere kompetente organer, der kan yde bistand inden for forskellige sektorer. Offentlige myndigheders interne tjenester kan også fungere som kompetente organer. Et kompetent organ kan være en offentlig myndighed, der bistår andre offentlige myndigheder i at tillade videreanvendelse af data, hvis det er relevant, eller en offentlig myndighed, der selv tillader videreanvendelse. Bistand til andre offentlige myndigheder bør indebære efter anmodning at informere dem om bedste praksis for, hvordan de opfylder kravene i nærværende forordning, såsom de tekniske midler til at gøre et sikkert databehandlingsmiljø tilgængeligt eller de tekniske midler til at sikre privatlivets fred og fortrolighed, hvor der gives adgang til videreanvendelse af data inden for nærværende forordnings anvendelsesområde.

| (27) | Dataformidlingstjenester forventes at spille en central rolle i dataøkonomien, navnlig med hensyn til at støtte og fremme frivillig datadelingspraksis mellem virksomheder eller lette datadeling inden for rammerne af forpligtelser fastsat i EU-retten eller national ret. De kan blive et middel til at lette udveksling af betydelige mængder relevante data. Dataformidlingstjenesteudbydere, hvilket kan være offentlige myndigheder, der tilbyder tjenester, som forbinder de forskellige aktører, vil kunne bidrage til, at data samles på en effektiv måde, og at bilateral datadeling lettes. Specialiserede dataformidlingstjenester, der er uafhængige af registrerede, dataindehavere og databrugere, kan spille en formidlende rolle i fremvæksten af nye datadrevne økosystemer, der er uafhængige af aktører med en betydelig markedsstyrke, samtidig med at virksomheder i alle størrelser, navnlig SMV'er og nyetablerede virksomheder med begrænsede finansielle, retlige eller administrative midler, gives mulighed for at få ikkediskriminerende adgang til dataøkonomien. Dette bliver særlig vigtigt i forbindelse med oprettelsen af fælles europæiske dataområder, nemlig formåls- eller sektorspecifikke eller tværsektorielle interoperable rammer af fælles standarder og praksis med hensyn til deling eller fælles behandling af data til eksempelvis udvikling af nye produkter og tjenester, videnskabelig forskning eller civilsamfundsinitiativer. Dataformidlingstjenester kan omfatte bilateral eller multilateral datadeling eller oprettelse af platforme eller databaser, der muliggør deling eller fælles anvendelse af data, samt opbygning af særlig infrastruktur til sammenkobling af registrerede og dataindehavere med databrugere. |
| --- | --- |

(27)

Dataformidlingstjenester forventes at spille en central rolle i dataøkonomien, navnlig med hensyn til at støtte og fremme frivillig datadelingspraksis mellem virksomheder eller lette datadeling inden for rammerne af forpligtelser fastsat i EU-retten eller national ret. De kan blive et middel til at lette udveksling af betydelige mængder relevante data. Dataformidlingstjenesteudbydere, hvilket kan være offentlige myndigheder, der tilbyder tjenester, som forbinder de forskellige aktører, vil kunne bidrage til, at data samles på en effektiv måde, og at bilateral datadeling lettes. Specialiserede dataformidlingstjenester, der er uafhængige af registrerede, dataindehavere og databrugere, kan spille en formidlende rolle i fremvæksten af nye datadrevne økosystemer, der er uafhængige af aktører med en betydelig markedsstyrke, samtidig med at virksomheder i alle størrelser, navnlig SMV'er og nyetablerede virksomheder med begrænsede finansielle, retlige eller administrative midler, gives mulighed for at få ikkediskriminerende adgang til dataøkonomien. Dette bliver særlig vigtigt i forbindelse med oprettelsen af fælles europæiske dataområder, nemlig formåls- eller sektorspecifikke eller tværsektorielle interoperable rammer af fælles standarder og praksis med hensyn til deling eller fælles behandling af data til eksempelvis udvikling af nye produkter og tjenester, videnskabelig forskning eller civilsamfundsinitiativer. Dataformidlingstjenester kan omfatte bilateral eller multilateral datadeling eller oprettelse af platforme eller databaser, der muliggør deling eller fælles anvendelse af data, samt opbygning af særlig infrastruktur til sammenkobling af registrerede og dataindehavere med databrugere.

| (28) | Denne forordning bør omfatte tjenester, der har til formål at etablere kommercielle forbindelser med henblik på dataudveksling mellem et ubestemt antal registrerede og dataindehavere på den ene side og databrugere på den anden side ved hjælp af tekniske, juridiske eller andre midler, herunder med henblik på udøvelse af registreredes rettigheder i forbindelse med personoplysninger. Hvor virksomheder eller andre enheder tilbyder flere datarelaterede tjenester, bør det kun være aktiviteter, der direkte vedrører udbud af dataformidlingstjenester, der er omfattet af denne forordning. Levering af cloudlagring, analyse, datadelingssoftware, webbrowsere, browserplug-ins eller e-mailtjenester bør ikke betragtes som dataformidlingstjenester som omhandlet i denne forordning, så længe sådanne tjenester kun giver registrerede eller dataindehavere tekniske værktøjer til at dele data med andre, men levering af sådanne værktøjer hverken anvendes til at etablere et kommercielt forhold mellem dataindehavere og databrugere eller giver dataformidlingstjenesteudbyderen mulighed for at indhente oplysninger om etablering af kommercielle forbindelser med henblik på datadeling. Eksempler på dataformidlingstjenester omfatter datamarkeder, hvor virksomheder kan stille data til rådighed for andre, initiativtagere til datadelingsøkosystemer, der er åbne for alle interesserede parter, f.eks. i forbindelse med fælles europæiske dataområder, samt datapuljer oprettet i fællesskab af flere juridiske eller fysiske personer med henblik på at give alle interesserede parter licens til at anvende sådanne datapuljer på en sådan måde, at alle deltagere, der bidrager til datapuljerne, modtager en belønning for deres bidrag.
  Dette ville udelukke datatjenester, der indsamler data fra dataindehavere og aggregerer, beriger eller omdanner dataene med henblik på at tilføre dem en betydelig merværdi og udsteder licens til anvendelse af de deraf følgende data til databrugere, uden at de etablerer en kommerciel forbindelse mellem dataindehavere og databrugere. Det ville endvidere udelukke tjenester, der alene anvendes af én dataindehaver med det formål at muliggøre anvendelsen af de data, som den pågældende dataindehaver er i besiddelse af, eller som anvendes af flere juridiske personer i en lukket koncern, herunder leverandør- eller kundeforhold eller kontraktligt fastsatte samarbejdsforhold, navnlig dem, hvis hovedformål er at sikre funktionaliteten af genstande og enheder, der er forbundet med tingenes internet. |
| --- | --- |

(28)

Denne forordning bør omfatte tjenester, der har til formål at etablere kommercielle forbindelser med henblik på dataudveksling mellem et ubestemt antal registrerede og dataindehavere på den ene side og databrugere på den anden side ved hjælp af tekniske, juridiske eller andre midler, herunder med henblik på udøvelse af registreredes rettigheder i forbindelse med personoplysninger. Hvor virksomheder eller andre enheder tilbyder flere datarelaterede tjenester, bør det kun være aktiviteter, der direkte vedrører udbud af dataformidlingstjenester, der er omfattet af denne forordning. Levering af cloudlagring, analyse, datadelingssoftware, webbrowsere, browserplug-ins eller e-mailtjenester bør ikke betragtes som dataformidlingstjenester som omhandlet i denne forordning, så længe sådanne tjenester kun giver registrerede eller dataindehavere tekniske værktøjer til at dele data med andre, men levering af sådanne værktøjer hverken anvendes til at etablere et kommercielt forhold mellem dataindehavere og databrugere eller giver dataformidlingstjenesteudbyderen mulighed for at indhente oplysninger om etablering af kommercielle forbindelser med henblik på datadeling. Eksempler på dataformidlingstjenester omfatter datamarkeder, hvor virksomheder kan stille data til rådighed for andre, initiativtagere til datadelingsøkosystemer, der er åbne for alle interesserede parter, f.eks. i forbindelse med fælles europæiske dataområder, samt datapuljer oprettet i fællesskab af flere juridiske eller fysiske personer med henblik på at give alle interesserede parter licens til at anvende sådanne datapuljer på en sådan måde, at alle deltagere, der bidrager til datapuljerne, modtager en belønning for deres bidrag.

Dette ville udelukke datatjenester, der indsamler data fra dataindehavere og aggregerer, beriger eller omdanner dataene med henblik på at tilføre dem en betydelig merværdi og udsteder licens til anvendelse af de deraf følgende data til databrugere, uden at de etablerer en kommerciel forbindelse mellem dataindehavere og databrugere. Det ville endvidere udelukke tjenester, der alene anvendes af én dataindehaver med det formål at muliggøre anvendelsen af de data, som den pågældende dataindehaver er i besiddelse af, eller som anvendes af flere juridiske personer i en lukket koncern, herunder leverandør- eller kundeforhold eller kontraktligt fastsatte samarbejdsforhold, navnlig dem, hvis hovedformål er at sikre funktionaliteten af genstande og enheder, der er forbundet med tingenes internet.

| (29) | Tjenester, der fokuserer på formidling af ophavsretligt beskyttet indhold, såsom udbydere af onlinedelingstjenester som defineret i artikel 2, nr. 6), i direktiv (EU) 2019/790, bør ikke være omfattet af denne forordning. Udbydere af konsolideret løbende handelsinformation som defineret i artikel 2, stk. 1, nr. 35), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 600/2014 (27) og »kontooplysningstjenesteudbydere« som defineret i artikel 4, nr. 19), i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2015/2366 (28) bør ikke betragtes som dataformidlingstjenesteudbydere med henblik på nærværende forordning. Nærværende forordning bør ikke finde anvendelse på tjenester udbudt af den offentlige sektor med henblik på at lette videreanvendelse af beskyttede data, der opbevares af offentlige myndigheder i overensstemmelse med nærværende forordning, eller anvendelse af andre data, for så vidt som disse tjenester ikke har til formål at etablere kommercielle forbindelser. Dataaltruistiske organisationer, der er reguleret ved nærværende forordning, bør ikke anses for at tilbyde dataformidlingstjenester, så længe disse tjenester ikke etablerer et forretningsmæssigt forhold mellem potentielle databrugere på den ene side og registrerede og dataindehavere, der stiller data til rådighed med altruistiske motiver, på den anden side. Andre tjenester, der ikke har til formål at etablere kommercielle forbindelser, såsom datalagre, hvis formål er at muliggøre videreanvendelse af videnskabelige forskningsdata i overensstemmelse med principperne om fri adgang, bør ikke betragtes som dataformidlingstjenester som omhandlet i nærværende forordning. |
| --- | --- |

(29)

Tjenester, der fokuserer på formidling af ophavsretligt beskyttet indhold, såsom udbydere af onlinedelingstjenester som defineret i artikel 2, nr. 6), i direktiv (EU) 2019/790, bør ikke være omfattet af denne forordning. Udbydere af konsolideret løbende handelsinformation som defineret i artikel 2, stk. 1, nr. 35), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 600/2014 (27) og »kontooplysningstjenesteudbydere« som defineret i artikel 4, nr. 19), i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2015/2366 (28) bør ikke betragtes som dataformidlingstjenesteudbydere med henblik på nærværende forordning. Nærværende forordning bør ikke finde anvendelse på tjenester udbudt af den offentlige sektor med henblik på at lette videreanvendelse af beskyttede data, der opbevares af offentlige myndigheder i overensstemmelse med nærværende forordning, eller anvendelse af andre data, for så vidt som disse tjenester ikke har til formål at etablere kommercielle forbindelser. Dataaltruistiske organisationer, der er reguleret ved nærværende forordning, bør ikke anses for at tilbyde dataformidlingstjenester, så længe disse tjenester ikke etablerer et forretningsmæssigt forhold mellem potentielle databrugere på den ene side og registrerede og dataindehavere, der stiller data til rådighed med altruistiske motiver, på den anden side. Andre tjenester, der ikke har til formål at etablere kommercielle forbindelser, såsom datalagre, hvis formål er at muliggøre videreanvendelse af videnskabelige forskningsdata i overensstemmelse med principperne om fri adgang, bør ikke betragtes som dataformidlingstjenester som omhandlet i nærværende forordning.

| (30) | En særlig kategori af dataformidlingstjenester omfatter udbydere af tjenester, der tilbyder deres tjenester til registrerede. Sådanne dataformidlingstjenesteudbydere søger at styrke registreredes handlingsevne og navnlig enkeltpersoners kontrol med data, der vedrører dem selv. Sådanne udbydere vil bistå enkeltpersoner med at udøve deres rettigheder i henhold til forordning (EU) 2016/679, navnlig vedrørende meddelelse og tilbagetrækning af deres samtykke til databehandling, retten til indsigt i deres egne data, retten til berigtigelse af ukorrekte personoplysninger, retten til sletning eller »retten til at blive glemt«, retten til begrænsning af behandlingen og retten til dataportabilitet, der gør det muligt for registrerede at flytte deres personoplysninger fra en dataansvarlig til en anden. I denne forbindelse er det vigtigt, at sådanne udbyderes forretningsmodel sikrer, at der ikke er uhensigtsmæssige incitamenter, der tilskynder enkeltpersoner til at gøre brug af sådanne tjenester til at stille flere data, der vedrører dem, til rådighed for behandling, end hvad der ville være i deres interesse. Dette kunne f.eks. omfatte rådgivning til enkeltpersoner om de mulige former for anvendelse af deres data og kontrol af databrugernes indsats for at udvise fornøden omhu, inden disse får mulighed for at kontakte de registrerede, med det formål at undgå misbrug. For at sikre maksimal beskyttelse af personoplysninger og privatlivets fred kan det i visse situationer være ønskeligt at samle konkrete data inden for et persondataområde, så behandlingen kan finde sted inden for dette område, uden at der videregives nogen personoplysninger til tredjeparter. Sådanne persondataområder kunne indeholde statiske personoplysninger såsom navn, adresse eller fødselsdato samt dynamiske data, som en enkeltperson genererer, f.eks. gennem brug af en onlinetjeneste eller en genstand, der er forbundet med tingenes internet. De kunne også anvendes til at lagre verificerede identitetsoplysninger, såsom pasnumre eller socialsikringsoplysninger, samt beviser, såsom kørekort, eksamensbeviser eller bankkontooplysninger. |
| --- | --- |

(30)

En særlig kategori af dataformidlingstjenester omfatter udbydere af tjenester, der tilbyder deres tjenester til registrerede. Sådanne dataformidlingstjenesteudbydere søger at styrke registreredes handlingsevne og navnlig enkeltpersoners kontrol med data, der vedrører dem selv. Sådanne udbydere vil bistå enkeltpersoner med at udøve deres rettigheder i henhold til forordning (EU) 2016/679, navnlig vedrørende meddelelse og tilbagetrækning af deres samtykke til databehandling, retten til indsigt i deres egne data, retten til berigtigelse af ukorrekte personoplysninger, retten til sletning eller »retten til at blive glemt«, retten til begrænsning af behandlingen og retten til dataportabilitet, der gør det muligt for registrerede at flytte deres personoplysninger fra en dataansvarlig til en anden. I denne forbindelse er det vigtigt, at sådanne udbyderes forretningsmodel sikrer, at der ikke er uhensigtsmæssige incitamenter, der tilskynder enkeltpersoner til at gøre brug af sådanne tjenester til at stille flere data, der vedrører dem, til rådighed for behandling, end hvad der ville være i deres interesse. Dette kunne f.eks. omfatte rådgivning til enkeltpersoner om de mulige former for anvendelse af deres data og kontrol af databrugernes indsats for at udvise fornøden omhu, inden disse får mulighed for at kontakte de registrerede, med det formål at undgå misbrug. For at sikre maksimal beskyttelse af personoplysninger og privatlivets fred kan det i visse situationer være ønskeligt at samle konkrete data inden for et persondataområde, så behandlingen kan finde sted inden for dette område, uden at der videregives nogen personoplysninger til tredjeparter. Sådanne persondataområder kunne indeholde statiske personoplysninger såsom navn, adresse eller fødselsdato samt dynamiske data, som en enkeltperson genererer, f.eks. gennem brug af en onlinetjeneste eller en genstand, der er forbundet med tingenes internet. De kunne også anvendes til at lagre verificerede identitetsoplysninger, såsom pasnumre eller socialsikringsoplysninger, samt beviser, såsom kørekort, eksamensbeviser eller bankkontooplysninger.

| (31) | Datakooperativer søger at nå en række mål, navnlig at bistå enkeltpersoner med at træffe informerede valg, inden de giver deres samtykke til dataanvendelse, at påvirke beslutninger om, hvilke vilkår og betingelser for databrugerorganisationer der knyttes til dataanvendelse, således at de enkelte medlemmer af gruppen får bedre valgmuligheder og kan bilægge eventuelle tvister mellem de enkelte medlemmer af en gruppe om, hvordan data må anvendes, hvor dataene vedrører flere registrerede inden for denne gruppe. I denne sammenhæng det vigtigt at erkende, at rettighederne i henhold til forordning (EU) 2016/679 er den registreredes personlige rettigheder, og at de registrerede ikke kan give afkald på sådanne rettigheder. Datakooperativer kan også være til nytte for enmandsvirksomheder og SMV'er, der med hensyn til viden om datadeling ofte kan sammenlignes med enkeltpersoner. |
| --- | --- |

(31)

Datakooperativer søger at nå en række mål, navnlig at bistå enkeltpersoner med at træffe informerede valg, inden de giver deres samtykke til dataanvendelse, at påvirke beslutninger om, hvilke vilkår og betingelser for databrugerorganisationer der knyttes til dataanvendelse, således at de enkelte medlemmer af gruppen får bedre valgmuligheder og kan bilægge eventuelle tvister mellem de enkelte medlemmer af en gruppe om, hvordan data må anvendes, hvor dataene vedrører flere registrerede inden for denne gruppe. I denne sammenhæng det vigtigt at erkende, at rettighederne i henhold til forordning (EU) 2016/679 er den registreredes personlige rettigheder, og at de registrerede ikke kan give afkald på sådanne rettigheder. Datakooperativer kan også være til nytte for enmandsvirksomheder og SMV'er, der med hensyn til viden om datadeling ofte kan sammenlignes med enkeltpersoner.

| (32) | For at øge tilliden til sådanne dataformidlingstjenester, navnlig hvad angår anvendelsen af data og overholdelsen af de betingelser, der pålægges af de registrerede og dataindehaverne, er det nødvendigt at skabe en reguleringsramme på EU-plan, som fastsætter stærkt harmoniserede krav til pålideligheden af sådanne dataformidlingstjenester, og som gennemføres af de kompetente myndigheder. Denne ramme vil bidrage til at sikre, at registrerede og dataindehavere samt databrugere har bedre kontrol over adgangen til og anvendelsen af deres data i overensstemmelse med EU-retten. Kommissionen kunne også tilskynde til og lette udviklingen af adfærdskodekser på EU-plan med inddragelse af relevante interessenter, navnlig om interoperabilitet. Både i forbindelse med datadeling mellem virksomheder indbyrdes og mellem virksomheder og forbrugere bør dataformidlingstjenesteudbydere tilbyde en ny »europæisk« form for datastyring ved i dataøkonomien at adskille datalevering, -formidling og anvendelse af data. Dataformidlingstjenesteudbydere kunne også stille særlig teknisk infrastruktur til rådighed med henblik på at sammenkoble registrerede og dataindehavere med databrugere. I den forbindelse er det særlig vigtigt at udforme denne infrastruktur på en sådan måde, at SMV'er og nyetablerede virksomheder ikke støder på tekniske eller andre hindringer for deres deltagelse i dataøkonomien.
  Dataformidlingstjenesteudbydere bør have lov til at tilbyde yderligere specifikke værktøjer og tjenester til dataindehavere eller registrerede med det specifikke formål at lette udvekslingen af data, såsom midlertidig lagring, kuratering, konvertering, anonymisering og pseudonymisering. Sådanne værktøjer og tjenester bør kun anvendes efter udtrykkelig anmodning eller godkendelse fra dataindehaveren eller den registrerede, og tredjepartsværktøjer, der tilbydes i den forbindelse, bør ikke anvende data til andre formål. Dataformidlingstjenesteudbydere bør dog have mulighed for at tilpasse de data, der udveksles, for at øge dataenes anvendelighed for databrugeren efter dennes ønske, eller øge interoperabiliteten, f.eks. gennem konvertering af dataene til bestemte formater. |
| --- | --- |

(32)

For at øge tilliden til sådanne dataformidlingstjenester, navnlig hvad angår anvendelsen af data og overholdelsen af de betingelser, der pålægges af de registrerede og dataindehaverne, er det nødvendigt at skabe en reguleringsramme på EU-plan, som fastsætter stærkt harmoniserede krav til pålideligheden af sådanne dataformidlingstjenester, og som gennemføres af de kompetente myndigheder. Denne ramme vil bidrage til at sikre, at registrerede og dataindehavere samt databrugere har bedre kontrol over adgangen til og anvendelsen af deres data i overensstemmelse med EU-retten. Kommissionen kunne også tilskynde til og lette udviklingen af adfærdskodekser på EU-plan med inddragelse af relevante interessenter, navnlig om interoperabilitet. Både i forbindelse med datadeling mellem virksomheder indbyrdes og mellem virksomheder og forbrugere bør dataformidlingstjenesteudbydere tilbyde en ny »europæisk« form for datastyring ved i dataøkonomien at adskille datalevering, -formidling og anvendelse af data. Dataformidlingstjenesteudbydere kunne også stille særlig teknisk infrastruktur til rådighed med henblik på at sammenkoble registrerede og dataindehavere med databrugere. I den forbindelse er det særlig vigtigt at udforme denne infrastruktur på en sådan måde, at SMV'er og nyetablerede virksomheder ikke støder på tekniske eller andre hindringer for deres deltagelse i dataøkonomien.

Dataformidlingstjenesteudbydere bør have lov til at tilbyde yderligere specifikke værktøjer og tjenester til dataindehavere eller registrerede med det specifikke formål at lette udvekslingen af data, såsom midlertidig lagring, kuratering, konvertering, anonymisering og pseudonymisering. Sådanne værktøjer og tjenester bør kun anvendes efter udtrykkelig anmodning eller godkendelse fra dataindehaveren eller den registrerede, og tredjepartsværktøjer, der tilbydes i den forbindelse, bør ikke anvende data til andre formål. Dataformidlingstjenesteudbydere bør dog have mulighed for at tilpasse de data, der udveksles, for at øge dataenes anvendelighed for databrugeren efter dennes ønske, eller øge interoperabiliteten, f.eks. gennem konvertering af dataene til bestemte formater.

| (33) | Det er vigtigt at skabe et konkurrencedygtigt miljø for datadeling. En vigtig forudsætning for at styrke dataindehaveres, registreredes og databrugeres tillid og kontrol i forbindelse med brug af dataformidlingstjenester er, at dataformidlingstjenesteudbyderne forholder sig neutralt til de data, der udveksles mellem dataindehavere eller registrerede og databrugere. Det er derfor nødvendigt, at dataformidlingstjenesteudbydere kun fungerer som formidlere af transaktionerne og ikke anvender de udvekslede data til andre formål. De kommercielle betingelser, herunder prisfastsættelse, for udbud af dataformidlingstjenester bør ikke afhænge af, om en potentiel dataindehaver eller databruger anvender andre tjenester, herunder lagring, analyse, kunstig intelligens eller andre databaserede applikationer, der leveres af den samme dataformidlingstjenesteudbyder eller af en tilknyttet enhed, og i givet fald i hvilket omfang dataindehaveren eller databrugeren anvender sådanne andre tjenester. Dette vil også kræve strukturel adskillelse mellem dataformidlingstjenesten og eventuelle andre tjenester, der udbydes, så interessekonflikter undgås. Det betyder, at dataformidlingstjenesten bør leveres gennem en juridisk person, der er adskilt fra samme dataformidlingstjenesteudbyders andre aktiviteter. Dataformidlingstjenesteudbydere bør dog kunne anvende de data, der leveres af dataindehaveren, til at forbedre deres dataformidlingstjenester.
  Dataformidlingstjenesteudbydere bør dog kun kunne stille deres egne værktøjer eller tredjepartsværktøjer til rådighed for dataindehavere, registrerede eller databrugere med henblik på at lette udvekslingen af data, f.eks. værktøjer til konvertering eller kuratering af data, efter udtrykkelig anmodning eller godkendelse fra den registrerede eller dataindehaveren. Tredjepartsværktøjer, der tilbydes i denne forbindelse, bør ikke anvende data til andre formål end dem, der vedrører dataformidlingstjenester. Dataformidlingstjenesteudbydere, der formidler udveksling af data mellem enkeltpersoner, der handler som registrerede, og juridiske personer, der handler som dataindehavere, bør desuden have en tillidsforpligtelse over for enkeltpersonerne, så det sikres, at de handler i de registreredes bedste interesse. Spørgsmål om ansvar for alle materielle og immaterielle skader og ulemper som følge af dataformidlingstjenesteudbyderens adfærd kan behandles i den relevante kontrakt på grundlag af de nationale erstatningsansvarsordninger. |
| --- | --- |

(33)

Det er vigtigt at skabe et konkurrencedygtigt miljø for datadeling. En vigtig forudsætning for at styrke dataindehaveres, registreredes og databrugeres tillid og kontrol i forbindelse med brug af dataformidlingstjenester er, at dataformidlingstjenesteudbyderne forholder sig neutralt til de data, der udveksles mellem dataindehavere eller registrerede og databrugere. Det er derfor nødvendigt, at dataformidlingstjenesteudbydere kun fungerer som formidlere af transaktionerne og ikke anvender de udvekslede data til andre formål. De kommercielle betingelser, herunder prisfastsættelse, for udbud af dataformidlingstjenester bør ikke afhænge af, om en potentiel dataindehaver eller databruger anvender andre tjenester, herunder lagring, analyse, kunstig intelligens eller andre databaserede applikationer, der leveres af den samme dataformidlingstjenesteudbyder eller af en tilknyttet enhed, og i givet fald i hvilket omfang dataindehaveren eller databrugeren anvender sådanne andre tjenester. Dette vil også kræve strukturel adskillelse mellem dataformidlingstjenesten og eventuelle andre tjenester, der udbydes, så interessekonflikter undgås. Det betyder, at dataformidlingstjenesten bør leveres gennem en juridisk person, der er adskilt fra samme dataformidlingstjenesteudbyders andre aktiviteter. Dataformidlingstjenesteudbydere bør dog kunne anvende de data, der leveres af dataindehaveren, til at forbedre deres dataformidlingstjenester.

Dataformidlingstjenesteudbydere bør dog kun kunne stille deres egne værktøjer eller tredjepartsværktøjer til rådighed for dataindehavere, registrerede eller databrugere med henblik på at lette udvekslingen af data, f.eks. værktøjer til konvertering eller kuratering af data, efter udtrykkelig anmodning eller godkendelse fra den registrerede eller dataindehaveren. Tredjepartsværktøjer, der tilbydes i denne forbindelse, bør ikke anvende data til andre formål end dem, der vedrører dataformidlingstjenester. Dataformidlingstjenesteudbydere, der formidler udveksling af data mellem enkeltpersoner, der handler som registrerede, og juridiske personer, der handler som dataindehavere, bør desuden have en tillidsforpligtelse over for enkeltpersonerne, så det sikres, at de handler i de registreredes bedste interesse. Spørgsmål om ansvar for alle materielle og immaterielle skader og ulemper som følge af dataformidlingstjenesteudbyderens adfærd kan behandles i den relevante kontrakt på grundlag af de nationale erstatningsansvarsordninger.

| (34) | Dataformidlingstjenesteudbydere bør træffe rimelige foranstaltninger til at sikre interoperabilitet inden for en sektor og mellem forskellige sektorer for at sikre et velfungerende indre marked. Rimelige foranstaltninger kan omfatte at følge de eksisterende, almindeligt anvendte standarder i den sektor, hvor dataformidlingstjenesteudbyderne opererer. Det Europæiske Datainnovationsråd bør efter behov fremme udarbejdelsen af yderligere standarder. Dataformidlingstjenesteudbydere bør rettidigt gennemføre de foranstaltninger med henblik på interoperabilitet mellem dataformidlingstjenesterne, som Det Europæiske Datainnovationsråd har vedtaget. |
| --- | --- |

(34)

Dataformidlingstjenesteudbydere bør træffe rimelige foranstaltninger til at sikre interoperabilitet inden for en sektor og mellem forskellige sektorer for at sikre et velfungerende indre marked. Rimelige foranstaltninger kan omfatte at følge de eksisterende, almindeligt anvendte standarder i den sektor, hvor dataformidlingstjenesteudbyderne opererer. Det Europæiske Datainnovationsråd bør efter behov fremme udarbejdelsen af yderligere standarder. Dataformidlingstjenesteudbydere bør rettidigt gennemføre de foranstaltninger med henblik på interoperabilitet mellem dataformidlingstjenesterne, som Det Europæiske Datainnovationsråd har vedtaget.

| (35) | Denne forordning bør ikke berøre forpligtelsen for dataformidlingstjenesteudbydere til at overholde forordning (EU) 2016/679 og tilsynsmyndighedernes ansvar for at sikre overholdelse af nævnte forordning. Hvor dataformidlingstjenesteudbydere behandler personoplysninger, bør nærværende forordning ikke påvirke beskyttelsen af personoplysninger. Hvis dataformidlingstjenesteudbydere er dataansvarlige eller databehandlere som defineret i forordning (EU) 2016/679, er de bundet af reglerne i nævnte forordning. |
| --- | --- |

(35)

Denne forordning bør ikke berøre forpligtelsen for dataformidlingstjenesteudbydere til at overholde forordning (EU) 2016/679 og tilsynsmyndighedernes ansvar for at sikre overholdelse af nævnte forordning. Hvor dataformidlingstjenesteudbydere behandler personoplysninger, bør nærværende forordning ikke påvirke beskyttelsen af personoplysninger. Hvis dataformidlingstjenesteudbydere er dataansvarlige eller databehandlere som defineret i forordning (EU) 2016/679, er de bundet af reglerne i nævnte forordning.

| (36) | Dataformidlingstjenesteudbydere forventes at have indført procedurer og foranstaltninger til at pålægge sanktioner for svigagtig praksis eller misbrug i forbindelse med parter, der søger adgang gennem deres dataformidlingstjenester, herunder gennem foranstaltninger såsom udelukkelse af databrugere, der overtræder tjenestebetingelserne eller overtræder eksisterende ret. |
| --- | --- |

(36)

Dataformidlingstjenesteudbydere forventes at have indført procedurer og foranstaltninger til at pålægge sanktioner for svigagtig praksis eller misbrug i forbindelse med parter, der søger adgang gennem deres dataformidlingstjenester, herunder gennem foranstaltninger såsom udelukkelse af databrugere, der overtræder tjenestebetingelserne eller overtræder eksisterende ret.

| (37) | Dataformidlingstjenesteudbydere bør også træffe foranstaltninger til at sikre overholdelse af konkurrenceretten og have fastlagt procedurer med henblik herpå. Dette gælder især i situationer, hvor datadeling sætter virksomhederne i stand til at få kendskab til deres nuværende eller potentielle konkurrenters markedsstrategier. Konkurrencemæssigt følsomme oplysninger omfatter typisk oplysninger om kunder, fremtidige priser, produktionsomkostninger, mængder, omsætning, salg eller kapacitet. |
| --- | --- |

(37)

Dataformidlingstjenesteudbydere bør også træffe foranstaltninger til at sikre overholdelse af konkurrenceretten og have fastlagt procedurer med henblik herpå. Dette gælder især i situationer, hvor datadeling sætter virksomhederne i stand til at få kendskab til deres nuværende eller potentielle konkurrenters markedsstrategier. Konkurrencemæssigt følsomme oplysninger omfatter typisk oplysninger om kunder, fremtidige priser, produktionsomkostninger, mængder, omsætning, salg eller kapacitet.

| (38) | Der bør indføres en anmeldelsesprocedure for dataformidlingstjenester for at sikre, at datastyring i Unionen er baseret på en pålidelig udveksling af data. Fordelene ved et pålideligt miljø opnås bedst ved at fastsætte en række krav til udbud af dataformidlingstjenester, men uden at der kræves nogen udtrykkelig afgørelse eller administrativ handling fra den kompetente myndighed for dataformidlingstjenesters side for udbud af sådanne tjenester. Anmeldelsesproceduren bør ikke skabe unødige hindringer for SMV'er, nystartede virksomheder og civilsamfundsorganisationer og bør overholde princippet om ikkeforskelsbehandling. |
| --- | --- |

(38)

Der bør indføres en anmeldelsesprocedure for dataformidlingstjenester for at sikre, at datastyring i Unionen er baseret på en pålidelig udveksling af data. Fordelene ved et pålideligt miljø opnås bedst ved at fastsætte en række krav til udbud af dataformidlingstjenester, men uden at der kræves nogen udtrykkelig afgørelse eller administrativ handling fra den kompetente myndighed for dataformidlingstjenesters side for udbud af sådanne tjenester. Anmeldelsesproceduren bør ikke skabe unødige hindringer for SMV'er, nystartede virksomheder og civilsamfundsorganisationer og bør overholde princippet om ikkeforskelsbehandling.

| (39) | For at støtte et effektivt udbud af tjenester på tværs af grænserne bør dataformidlingstjenesteudbydere kun forpligtes til at sende en anmeldelse til den kompetente myndighed for dataformidlingstjenester i den medlemsstat, hvor udbyderen har sit hovedsæde, eller hvor dennes retlige repræsentant befinder sig. En sådan anmeldelse bør blot bestå i en erklæring om, at udbyderen har til hensigt at udbyde sådanne tjenester, og bør kun suppleres ved at stille de oplysninger, der er fastsat i denne forordning, til rådighed. Efter den relevante anmeldelse bør dataformidlingstjenesteudbyderen kunne operere i enhver medlemsstat uden yderligere anmeldelsespligter. |
| --- | --- |

(39)

For at støtte et effektivt udbud af tjenester på tværs af grænserne bør dataformidlingstjenesteudbydere kun forpligtes til at sende en anmeldelse til den kompetente myndighed for dataformidlingstjenester i den medlemsstat, hvor udbyderen har sit hovedsæde, eller hvor dennes retlige repræsentant befinder sig. En sådan anmeldelse bør blot bestå i en erklæring om, at udbyderen har til hensigt at udbyde sådanne tjenester, og bør kun suppleres ved at stille de oplysninger, der er fastsat i denne forordning, til rådighed. Efter den relevante anmeldelse bør dataformidlingstjenesteudbyderen kunne operere i enhver medlemsstat uden yderligere anmeldelsespligter.

| (40) | Den anmeldelsesprocedure, der fastsættes i denne forordning, bør ikke berøre specifikke yderligere regler for udbud af dataformidlingstjenester, der finder anvendelse gennem sektorspecifik ret. |
| --- | --- |

(40)

Den anmeldelsesprocedure, der fastsættes i denne forordning, bør ikke berøre specifikke yderligere regler for udbud af dataformidlingstjenester, der finder anvendelse gennem sektorspecifik ret.

| (41) | En dataformidlingstjenesteudbyders hovedsæde i Unionen bør være stedet, hvor udbyderen har sin centrale administration i Unionen. En dataformidlingstjenesteudbyders hovedsæde i Unionen bør fastslås ud fra objektive kriterier og bør indebære en effektiv og faktisk udøvelse af ledelsesaktiviteter. Aktiviteter, der udføres af en dataformidlingstjenesteudbyder, bør også overholde national ret i den medlemsstat, hvor den pågældende har sit hovedsæde. |
| --- | --- |

(41)

En dataformidlingstjenesteudbyders hovedsæde i Unionen bør være stedet, hvor udbyderen har sin centrale administration i Unionen. En dataformidlingstjenesteudbyders hovedsæde i Unionen bør fastslås ud fra objektive kriterier og bør indebære en effektiv og faktisk udøvelse af ledelsesaktiviteter. Aktiviteter, der udføres af en dataformidlingstjenesteudbyder, bør også overholde national ret i den medlemsstat, hvor den pågældende har sit hovedsæde.

| (42) | For at sikre, at dataformidlingstjenesteudbydere overholder denne forordning, bør de have deres hovedsæde i Unionen. Når en dataformidlingstjenesteudbyder, der ikke er etableret i Unionen, udbyder tjenester i Unionen, bør denne udpege en retlig repræsentant. Det er nødvendigt at udpege en retlig repræsentant i sådanne tilfælde, da dataformidlingstjenesteudbydere behandler personoplysninger og kommercielt fortrolige data, hvilket kræver nøje overvågning af, om dataformidlingstjenesteudbyderne overholder denne forordning. Med henblik på at afgøre, om en dataformidlingstjenesteudbyder udbyder tjenester i Unionen, bør det fastslås, om dataformidlingstjenesteudbyderen har til klar hensigt at tilbyde tjenester til personer i en eller flere medlemsstater. Alene det forhold, at der i Unionen er adgang til dataformidlingstjenesteudbyderens websted eller til en e-mailadresse og andre kontaktoplysninger, eller at der anvendes et sprog, som almindeligvis anvendes i det tredjeland, hvor dataformidlingstjenesteudbyderen er etableret, bør anses som værende utilstrækkeligt til at fastslå en sådan hensigt. Imidlertid kan faktorer såsom anvendelse af et sprog eller en valuta, der almindeligvis anvendes i en eller flere medlemsstater, med mulighed for at bestille tjenester på det pågældende sprog, eller omtale af brugere i Unionen gøre det åbenbart, at dataformidlingstjenesteudbyderen har til hensigt at tilbyde tjenester i Unionen.
  En udpeget retlig repræsentant bør handle på vegne af dataformidlingstjenesteudbyderen, og de kompetente myndigheder for dataformidlingstjenester bør kunne henvende sig til den retlige repræsentant i tillæg til eller i stedet for en dataformidlingstjenesteudbyder, herunder i tilfælde af en overtrædelse, med henblik på at indlede en håndhævelsesprocedure mod en dataformidlingstjenesteudbyder, der ikke overholder bestemmelserne, og som ikke er etableret i Unionen. Den retlige repræsentant bør udpeges ved et skriftligt mandat fra dataformidlingstjenesteudbyderen til at handle på dennes vegne for så vidt angår dennes forpligtelser i medfør af denne forordning. |
| --- | --- |

(42)

For at sikre, at dataformidlingstjenesteudbydere overholder denne forordning, bør de have deres hovedsæde i Unionen. Når en dataformidlingstjenesteudbyder, der ikke er etableret i Unionen, udbyder tjenester i Unionen, bør denne udpege en retlig repræsentant. Det er nødvendigt at udpege en retlig repræsentant i sådanne tilfælde, da dataformidlingstjenesteudbydere behandler personoplysninger og kommercielt fortrolige data, hvilket kræver nøje overvågning af, om dataformidlingstjenesteudbyderne overholder denne forordning. Med henblik på at afgøre, om en dataformidlingstjenesteudbyder udbyder tjenester i Unionen, bør det fastslås, om dataformidlingstjenesteudbyderen har til klar hensigt at tilbyde tjenester til personer i en eller flere medlemsstater. Alene det forhold, at der i Unionen er adgang til dataformidlingstjenesteudbyderens websted eller til en e-mailadresse og andre kontaktoplysninger, eller at der anvendes et sprog, som almindeligvis anvendes i det tredjeland, hvor dataformidlingstjenesteudbyderen er etableret, bør anses som værende utilstrækkeligt til at fastslå en sådan hensigt. Imidlertid kan faktorer såsom anvendelse af et sprog eller en valuta, der almindeligvis anvendes i en eller flere medlemsstater, med mulighed for at bestille tjenester på det pågældende sprog, eller omtale af brugere i Unionen gøre det åbenbart, at dataformidlingstjenesteudbyderen har til hensigt at tilbyde tjenester i Unionen.

En udpeget retlig repræsentant bør handle på vegne af dataformidlingstjenesteudbyderen, og de kompetente myndigheder for dataformidlingstjenester bør kunne henvende sig til den retlige repræsentant i tillæg til eller i stedet for en dataformidlingstjenesteudbyder, herunder i tilfælde af en overtrædelse, med henblik på at indlede en håndhævelsesprocedure mod en dataformidlingstjenesteudbyder, der ikke overholder bestemmelserne, og som ikke er etableret i Unionen. Den retlige repræsentant bør udpeges ved et skriftligt mandat fra dataformidlingstjenesteudbyderen til at handle på dennes vegne for så vidt angår dennes forpligtelser i medfør af denne forordning.

| (43) | For at hjælpe registrerede og dataindehavere med let at identificere — og derved øge deres tillid til — dataformidlingstjenesteudbydere, der er anerkendt i Unionen, bør der, i tillæg til betegnelsen »dataformidlingstjenesteudbydere, der er anerkendt i Unionen«, fastlægges et fælles logo, som er genkendeligt i hele Unionen. |
| --- | --- |

(43)

For at hjælpe registrerede og dataindehavere med let at identificere — og derved øge deres tillid til — dataformidlingstjenesteudbydere, der er anerkendt i Unionen, bør der, i tillæg til betegnelsen »dataformidlingstjenesteudbydere, der er anerkendt i Unionen«, fastlægges et fælles logo, som er genkendeligt i hele Unionen.

| (44) | De kompetente myndigheder for dataformidlingstjenester, der udpeges til at overvåge, at dataformidlingstjenesteudbydere opfylder kravene i denne forordning, bør vælges på grundlag af deres kapacitet og ekspertise inden for horisontal eller sektorspecifik datadeling. De bør være uafhængige af enhver dataformidlingstjenesteudbyder og varetage deres opgaver på en gennemsigtig og upartisk måde. Medlemsstaterne bør underrette Kommissionen om identiteten af disse kompetente myndigheder for dataformidlingstjenester. De kompetente myndigheder for dataformidlingstjenesters beføjelser og kompetencer bør ikke berøre databeskyttelsesmyndighedernes beføjelser. Navnlig med hensyn til eventuelle spørgsmål, der kræver en vurdering af, om forordning (EU) 2016/679 overholdes, bør den kompetente myndighed for dataformidlingstjenester, hvis det er relevant, indhente en udtalelse eller afgørelse fra den kompetente tilsynsmyndighed, der er etableret i henhold til nævnte forordning. |
| --- | --- |

(44)

De kompetente myndigheder for dataformidlingstjenester, der udpeges til at overvåge, at dataformidlingstjenesteudbydere opfylder kravene i denne forordning, bør vælges på grundlag af deres kapacitet og ekspertise inden for horisontal eller sektorspecifik datadeling. De bør være uafhængige af enhver dataformidlingstjenesteudbyder og varetage deres opgaver på en gennemsigtig og upartisk måde. Medlemsstaterne bør underrette Kommissionen om identiteten af disse kompetente myndigheder for dataformidlingstjenester. De kompetente myndigheder for dataformidlingstjenesters beføjelser og kompetencer bør ikke berøre databeskyttelsesmyndighedernes beføjelser. Navnlig med hensyn til eventuelle spørgsmål, der kræver en vurdering af, om forordning (EU) 2016/679 overholdes, bør den kompetente myndighed for dataformidlingstjenester, hvis det er relevant, indhente en udtalelse eller afgørelse fra den kompetente tilsynsmyndighed, der er etableret i henhold til nævnte forordning.

| (45) | Der er et stort potentiale med henblik på almennyttige formål i anvendelsen af data, som registrerede frivilligt stiller til rådighed på grundlag af deres informerede samtykke eller, når det drejer sig om andre data end personoplysninger, som dataindehavere stiller til rådighed. Sådanne formål omfatter bl.a. sundhedspleje, bekæmpelse af klimaændringer, forbedring af mobiliteten, lettelse af udviklingen, udarbejdelsen og formidlingen af officielle statistikker, forbedring af udbuddet af offentlige tjenesteydelser eller offentlig beslutningstagning. Støtte til videnskabelig forskning bør også betragtes som et almennyttigt formål. Denne forordning bør have til formål at bidrage til, at der skabes samlinger af data, der stilles til rådighed på grundlag af dataaltruisme, som har en tilstrækkelig størrelse til at muliggøre dataanalyse og maskinlæring, herunder på tværs af grænserne i Unionen. For at nå dette mål bør medlemsstaterne etablere organisatoriske eller tekniske ordninger, eller begge, som befordrer dataaltruisme. Sådanne ordninger kan omfatte adgang til letanvendelige værktøjer for registrerede eller registrerede til at give samtykke eller tilladelse til altruistisk brug af deres data, tilrettelæggelse af oplysningskampagner eller en struktureret udveksling mellem kompetente myndigheder af, hvordan offentlige politikker, f.eks. forbedring af trafikken, folkesundheden, bekæmpelse af klimaændringer, drager fordel af dataaltruisme. Til støtte herfor bør medlemsstaterne også kunne fastlægge nationale politikker for dataaltruisme. Registrerede bør kun kunne modtage kompensation i forbindelse med de omkostninger, de pådrager sig ved at stille deres oplysninger til rådighed med henblik på almennyttige formål. |
| --- | --- |

(45)

Der er et stort potentiale med henblik på almennyttige formål i anvendelsen af data, som registrerede frivilligt stiller til rådighed på grundlag af deres informerede samtykke eller, når det drejer sig om andre data end personoplysninger, som dataindehavere stiller til rådighed. Sådanne formål omfatter bl.a. sundhedspleje, bekæmpelse af klimaændringer, forbedring af mobiliteten, lettelse af udviklingen, udarbejdelsen og formidlingen af officielle statistikker, forbedring af udbuddet af offentlige tjenesteydelser eller offentlig beslutningstagning. Støtte til videnskabelig forskning bør også betragtes som et almennyttigt formål. Denne forordning bør have til formål at bidrage til, at der skabes samlinger af data, der stilles til rådighed på grundlag af dataaltruisme, som har en tilstrækkelig størrelse til at muliggøre dataanalyse og maskinlæring, herunder på tværs af grænserne i Unionen. For at nå dette mål bør medlemsstaterne etablere organisatoriske eller tekniske ordninger, eller begge, som befordrer dataaltruisme. Sådanne ordninger kan omfatte adgang til letanvendelige værktøjer for registrerede eller registrerede til at give samtykke eller tilladelse til altruistisk brug af deres data, tilrettelæggelse af oplysningskampagner eller en struktureret udveksling mellem kompetente myndigheder af, hvordan offentlige politikker, f.eks. forbedring af trafikken, folkesundheden, bekæmpelse af klimaændringer, drager fordel af dataaltruisme. Til støtte herfor bør medlemsstaterne også kunne fastlægge nationale politikker for dataaltruisme. Registrerede bør kun kunne modtage kompensation i forbindelse med de omkostninger, de pådrager sig ved at stille deres oplysninger til rådighed med henblik på almennyttige formål.

| (46) | Det forventes, at registreringen af anerkendte dataaltruistiske organisationer og brugen af betegnelsen »dataaltruistiske organisationer, der er anerkendt i Unionen« fører til, at der etableres datalagre. Registrering i en medlemsstat vil være gyldig i hele Unionen og forventes at lette anvendelsen af data på tværs af grænserne i Unionen og fremvæksten af datasamlinger, der dækker flere medlemsstater. Dataindehavere kan give tilladelse til behandling af andre data end personoplysninger, som de er i besiddelse af, til en række formål, der ikke ligger fast på det tidspunkt, hvor tilladelsen gives. Anerkendte dataaltruistiske organisationers overholdelse af et sæt krav som fastsat i denne forordning bør skabe tillid til, at de data, der stilles til rådighed til altruistiske formål, tjener et almennyttigt formål. Tilliden bør navnlig være en følge af, at de anerkendte dataaltruistiske organisationer er etableret i eller har en retlig repræsentant i Unionen, samt af kravet om, at de er nonprofitorganisationer, af krav om gennemsigtighed og af specifikke foranstaltninger til beskyttelse af registreredes og virksomheders rettigheder og interesser.
  Desuden bør der indføres yderligere beskyttelsesforanstaltninger såsom mulighed for at behandle relevante data i et sikkert databehandlingsmiljø, der drives af de anerkendte dataaltruistiske organisationer, tilsynsmekanismer såsom etiske råd eller råd, herunder repræsentanter for civilsamfundet, der skal sikre, at dataansvarlige opretholder høje standarder for videnskabelig etik og beskyttelse af grundlæggende rettigheder, effektive og tydeligt meddelte tekniske midler til at trække et samtykke tilbage eller ændre det på et hvilket som helst tidspunkt på grundlag af databehandleres oplysningsforpligtelser i henhold til forordning (EU) 2016/679 samt midler, der sætter de registrerede i stand til at holde sig ajour om anvendelsen af de data, de har stillet til rådighed. Registrering som en anerkendt dataaltruistisk organisation bør ikke være en forudsætning for at kunne udøve dataaltruistisk virksomhed. Kommissionen bør ved hjælp af delegerede retsakter udarbejde et regelsæt, der skal udarbejdes i tæt samarbejde med dataaltruistiske organisationer og relevante interessenter. Overholdelse af dette regelsæt bør være et krav for registrering som anerkendt dataaltruistisk organisation. |
| --- | --- |

(46)

Det forventes, at registreringen af anerkendte dataaltruistiske organisationer og brugen af betegnelsen »dataaltruistiske organisationer, der er anerkendt i Unionen« fører til, at der etableres datalagre. Registrering i en medlemsstat vil være gyldig i hele Unionen og forventes at lette anvendelsen af data på tværs af grænserne i Unionen og fremvæksten af datasamlinger, der dækker flere medlemsstater. Dataindehavere kan give tilladelse til behandling af andre data end personoplysninger, som de er i besiddelse af, til en række formål, der ikke ligger fast på det tidspunkt, hvor tilladelsen gives. Anerkendte dataaltruistiske organisationers overholdelse af et sæt krav som fastsat i denne forordning bør skabe tillid til, at de data, der stilles til rådighed til altruistiske formål, tjener et almennyttigt formål. Tilliden bør navnlig være en følge af, at de anerkendte dataaltruistiske organisationer er etableret i eller har en retlig repræsentant i Unionen, samt af kravet om, at de er nonprofitorganisationer, af krav om gennemsigtighed og af specifikke foranstaltninger til beskyttelse af registreredes og virksomheders rettigheder og interesser.

Desuden bør der indføres yderligere beskyttelsesforanstaltninger såsom mulighed for at behandle relevante data i et sikkert databehandlingsmiljø, der drives af de anerkendte dataaltruistiske organisationer, tilsynsmekanismer såsom etiske råd eller råd, herunder repræsentanter for civilsamfundet, der skal sikre, at dataansvarlige opretholder høje standarder for videnskabelig etik og beskyttelse af grundlæggende rettigheder, effektive og tydeligt meddelte tekniske midler til at trække et samtykke tilbage eller ændre det på et hvilket som helst tidspunkt på grundlag af databehandleres oplysningsforpligtelser i henhold til forordning (EU) 2016/679 samt midler, der sætter de registrerede i stand til at holde sig ajour om anvendelsen af de data, de har stillet til rådighed. Registrering som en anerkendt dataaltruistisk organisation bør ikke være en forudsætning for at kunne udøve dataaltruistisk virksomhed. Kommissionen bør ved hjælp af delegerede retsakter udarbejde et regelsæt, der skal udarbejdes i tæt samarbejde med dataaltruistiske organisationer og relevante interessenter. Overholdelse af dette regelsæt bør være et krav for registrering som anerkendt dataaltruistisk organisation.

| (47) | For at hjælpe registrerede og dataindehavere med let at identificere — og derved øge deres tillid til — anerkendte dataaltruistiske organisationer bør der fastlægges et fælles logo, der er genkendeligt i hele Unionen. Det fælles logo bør ledsages af en QR-kode med et link til det offentlige EU-register over anerkendte dataaltruistiske organisationer. |
| --- | --- |

(47)

For at hjælpe registrerede og dataindehavere med let at identificere — og derved øge deres tillid til — anerkendte dataaltruistiske organisationer bør der fastlægges et fælles logo, der er genkendeligt i hele Unionen. Det fælles logo bør ledsages af en QR-kode med et link til det offentlige EU-register over anerkendte dataaltruistiske organisationer.

| (48) | Denne forordning bør ikke berøre oprettelse, organisation og drift af enheder, der engagerer sig i dataaltruisme i henhold til national ret og bygger på krav i national ret til lovligt virke som nonprofitorganisation i en medlemsstat. |
| --- | --- |

(48)

Denne forordning bør ikke berøre oprettelse, organisation og drift af enheder, der engagerer sig i dataaltruisme i henhold til national ret og bygger på krav i national ret til lovligt virke som nonprofitorganisation i en medlemsstat.

| (49) | Denne forordning bør ikke berøre oprettelsen af, organiseringen af og funktionsmåden for andre enheder end offentlige myndigheder, som deltager i delingen af data og indhold på grundlag af åbne licenser og derved bidrager til oprettelsen af fælles ressourcer, der er tilgængelige for alle. Dette bør omfatte åbne platforme for kollaborativ vidensdeling, fri adgang til videnskabelige og akademiske databaser, platforme for udvikling af open source software og fri adgang til platforme for dataaggregering. |
| --- | --- |

(49)

Denne forordning bør ikke berøre oprettelsen af, organiseringen af og funktionsmåden for andre enheder end offentlige myndigheder, som deltager i delingen af data og indhold på grundlag af åbne licenser og derved bidrager til oprettelsen af fælles ressourcer, der er tilgængelige for alle. Dette bør omfatte åbne platforme for kollaborativ vidensdeling, fri adgang til videnskabelige og akademiske databaser, platforme for udvikling af open source software og fri adgang til platforme for dataaggregering.

| (50) | Anerkendte dataaltruistiske organisationer bør kunne indsamle relevante data direkte fra fysiske og juridiske personer eller behandle data, der er indsamlet af andre. Behandling af indsamlede data kan foretages af dataaltruistiske organisationer til formål, som de selv fastsætter, eller de kan, hvis det er relevant, tillade tredjeparters behandling til disse formål. Hvis anerkendte dataaltruistiske organisationer er dataansvarlige eller databehandlere som defineret i forordning (EU) 2016/679, bør de overholde nævnte forordning. Dataaltruisme vil typisk være baseret på de registreredes samtykke som omhandlet i artikel 6, stk. 1, litra a), og artikel 9, stk. 2, litra a), i forordning (EU) 2016/679, som bør være i overensstemmelse med kravene om lovligt samtykke i samme forordnings artikel 7 og 8. I overensstemmelse med forordning (EU) 2016/679 kan videnskabelige forskningsformål understøttes af samtykke til bestemte videnskabelige forskningsområder, hvor dette er i overensstemmelse med anerkendte etiske standarder for videnskabelig forskning, eller udelukkende til nærmere afgrænsede forskningsområder eller dele af forskningsprojekter. I artikel 5, stk. 1, litra b), i forordning (EU) 2016/679 præciseres det, at viderebehandling til videnskabelige eller historiske forskningsformål eller til statistiske formål i overensstemmelse med nævnte forordnings artikel 89, stk. 1, ikke anses for at være uforenelig med de oprindelige formål. For andre data end personoplysninger bør begrænsninger for så vidt angår anvendelse fremgå af den tilladelse, som dataindehaveren har givet. |
| --- | --- |

(50)

Anerkendte dataaltruistiske organisationer bør kunne indsamle relevante data direkte fra fysiske og juridiske personer eller behandle data, der er indsamlet af andre. Behandling af indsamlede data kan foretages af dataaltruistiske organisationer til formål, som de selv fastsætter, eller de kan, hvis det er relevant, tillade tredjeparters behandling til disse formål. Hvis anerkendte dataaltruistiske organisationer er dataansvarlige eller databehandlere som defineret i forordning (EU) 2016/679, bør de overholde nævnte forordning. Dataaltruisme vil typisk være baseret på de registreredes samtykke som omhandlet i artikel 6, stk. 1, litra a), og artikel 9, stk. 2, litra a), i forordning (EU) 2016/679, som bør være i overensstemmelse med kravene om lovligt samtykke i samme forordnings artikel 7 og 8. I overensstemmelse med forordning (EU) 2016/679 kan videnskabelige forskningsformål understøttes af samtykke til bestemte videnskabelige forskningsområder, hvor dette er i overensstemmelse med anerkendte etiske standarder for videnskabelig forskning, eller udelukkende til nærmere afgrænsede forskningsområder eller dele af forskningsprojekter. I artikel 5, stk. 1, litra b), i forordning (EU) 2016/679 præciseres det, at viderebehandling til videnskabelige eller historiske forskningsformål eller til statistiske formål i overensstemmelse med nævnte forordnings artikel 89, stk. 1, ikke anses for at være uforenelig med de oprindelige formål. For andre data end personoplysninger bør begrænsninger for så vidt angår anvendelse fremgå af den tilladelse, som dataindehaveren har givet.

| (51) | De kompetente myndigheder, der er ansvarlige for registrering af dataaltruistiske organisationer, og som udpeges til at overvåge, at anerkendte dataaltruistiske organisationer opfylder kravene i denne forordning, bør vælges på grundlag af deres kapacitet og ekspertise. De bør være uafhængige af enhver dataaltruistisk organisation og varetage deres opgaver på en gennemsigtig og upartisk måde. Medlemsstaterne bør underrette Kommissionen om identiteten af disse kompetente myndigheder, der er ansvarlige for registrering af dataaltruistiske organisationer. Beføjelserne og kompetencerne for de kompetente myndigheder, der er ansvarlige for registrering af dataaltruistiske organisationer, bør ikke berøre databeskyttelsesmyndighedernes beføjelser. Navnlig med hensyn til eventuelle spørgsmål, der kræver en vurdering af, om forordning (EU) 2016/679 overholdes, bør den kompetente myndighed, der er ansvarlig for registrering af dataaltruistiske organisationer, hvis det er relevant, indhente en udtalelse eller afgørelse fra den kompetente tilsynsmyndighed, der er etableret i henhold til nævnte forordning. |
| --- | --- |

(51)

De kompetente myndigheder, der er ansvarlige for registrering af dataaltruistiske organisationer, og som udpeges til at overvåge, at anerkendte dataaltruistiske organisationer opfylder kravene i denne forordning, bør vælges på grundlag af deres kapacitet og ekspertise. De bør være uafhængige af enhver dataaltruistisk organisation og varetage deres opgaver på en gennemsigtig og upartisk måde. Medlemsstaterne bør underrette Kommissionen om identiteten af disse kompetente myndigheder, der er ansvarlige for registrering af dataaltruistiske organisationer. Beføjelserne og kompetencerne for de kompetente myndigheder, der er ansvarlige for registrering af dataaltruistiske organisationer, bør ikke berøre databeskyttelsesmyndighedernes beføjelser. Navnlig med hensyn til eventuelle spørgsmål, der kræver en vurdering af, om forordning (EU) 2016/679 overholdes, bør den kompetente myndighed, der er ansvarlig for registrering af dataaltruistiske organisationer, hvis det er relevant, indhente en udtalelse eller afgørelse fra den kompetente tilsynsmyndighed, der er etableret i henhold til nævnte forordning.

| (52) | For at øge tilliden og skabe yderligere retssikkerhed og brugervenlighed i forbindelse med proceduren for meddelelse og tilbagetrækning af samtykke, navnlig i forbindelse med videnskabelig forskning og statistisk anvendelse af data, der stilles til rådighed på et altruistisk grundlag, bør der udvikles en europæisk samtykkeformular for dataaltruisme til brug i forbindelse med altruistisk datadeling. En sådan formular bør bidrage til at tydeliggøre for de registrerede, at deres oplysninger vil blive tilgået og anvendt i overensstemmelse med deres samtykke og også i fuld overensstemmelse med databeskyttelsesreglerne. Den bør også lette afgivelse og tilbagetrækning af samtykke og anvendes til at strømline dataaltruisme udført af virksomheder og skabe en mekanisme, der gør det muligt for virksomheder at trække deres tilladelse til at anvende dataene tilbage. For at tage hensyn til særlige forhold i de enkelte sektorer, herunder ud fra et databeskyttelsesperspektiv, bør den europæiske samtykkeformular for dataaltruisme følge en modulær tilgang, der gør det muligt at tilpasse den til specifikke sektorer og forskellige formål. |
| --- | --- |

(52)

For at øge tilliden og skabe yderligere retssikkerhed og brugervenlighed i forbindelse med proceduren for meddelelse og tilbagetrækning af samtykke, navnlig i forbindelse med videnskabelig forskning og statistisk anvendelse af data, der stilles til rådighed på et altruistisk grundlag, bør der udvikles en europæisk samtykkeformular for dataaltruisme til brug i forbindelse med altruistisk datadeling. En sådan formular bør bidrage til at tydeliggøre for de registrerede, at deres oplysninger vil blive tilgået og anvendt i overensstemmelse med deres samtykke og også i fuld overensstemmelse med databeskyttelsesreglerne. Den bør også lette afgivelse og tilbagetrækning af samtykke og anvendes til at strømline dataaltruisme udført af virksomheder og skabe en mekanisme, der gør det muligt for virksomheder at trække deres tilladelse til at anvende dataene tilbage. For at tage hensyn til særlige forhold i de enkelte sektorer, herunder ud fra et databeskyttelsesperspektiv, bør den europæiske samtykkeformular for dataaltruisme følge en modulær tilgang, der gør det muligt at tilpasse den til specifikke sektorer og forskellige formål.

| (53) | For at sikre en vellykket gennemførelse af rammen for datastyring bør der oprettes et europæisk datainnovationsråd i form af en ekspertgruppe. Det Europæiske Datainnovationsråd bør bestå af repræsentanter for de kompetente myndigheder for dataformidlingstjenester og de kompetente myndigheder, der er ansvarlige for registrering af dataaltruistiske organisationer, i alle medlemsstater, Det Europæiske Databeskyttelsesråd, Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse, Den Europæiske Unions Agentur for Cybersikkerhed (ENISA), Kommissionen, EU's SMV-repræsentant eller en repræsentant, der er udpeget af et SMV-repræsentantnetværk, og andre repræsentanter for relevante organer i specifikke sektorer samt organer med særlig ekspertise. Det Europæiske Datainnovationsråd bør bestå af en række undergrupper, herunder en undergruppe til inddragelse af interessenter bestående af relevante repræsentanter for industrien, f.eks. sundhed, miljø, landbrug, transport, energi, industriproduktion, medier, kulturelle og kreative sektorer og statistik, samt for forskning, den akademiske verden, civilsamfundet, standardiseringsorganisationer, relevante fælles europæiske dataområder og andre relevante interessenter og tredjeparter, bl.a. organer med særlig ekspertise såsom nationale statistiske kontorer. |
| --- | --- |

(53)

For at sikre en vellykket gennemførelse af rammen for datastyring bør der oprettes et europæisk datainnovationsråd i form af en ekspertgruppe. Det Europæiske Datainnovationsråd bør bestå af repræsentanter for de kompetente myndigheder for dataformidlingstjenester og de kompetente myndigheder, der er ansvarlige for registrering af dataaltruistiske organisationer, i alle medlemsstater, Det Europæiske Databeskyttelsesråd, Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse, Den Europæiske Unions Agentur for Cybersikkerhed (ENISA), Kommissionen, EU's SMV-repræsentant eller en repræsentant, der er udpeget af et SMV-repræsentantnetværk, og andre repræsentanter for relevante organer i specifikke sektorer samt organer med særlig ekspertise. Det Europæiske Datainnovationsråd bør bestå af en række undergrupper, herunder en undergruppe til inddragelse af interessenter bestående af relevante repræsentanter for industrien, f.eks. sundhed, miljø, landbrug, transport, energi, industriproduktion, medier, kulturelle og kreative sektorer og statistik, samt for forskning, den akademiske verden, civilsamfundet, standardiseringsorganisationer, relevante fælles europæiske dataområder og andre relevante interessenter og tredjeparter, bl.a. organer med særlig ekspertise såsom nationale statistiske kontorer.

| (54) | Det Europæiske Datainnovationsråd bør bistå Kommissionen med at koordinere nationale praksisser og politikker vedrørende de emner, der er omfattet af denne forordning, og med at støtte tværsektoriel dataanvendelse ved hjælp af principperne i den europæiske interoperabilitetsramme og gennem brug af europæiske og internationale standarder og specifikationer, herunder ved at anvende Den Europæiske Multistakeholderplatform for IKT-standardisering, de centrale glossarer og CEF-byggestenene, og bør tage hensyn til standardiseringsarbejdet inden for specifikke sektorer eller områder. Arbejdet med teknisk standardisering kan omfatte opstilling af prioriteter for udvikling af standarder og fastlæggelse og vedligeholdelse af et sæt tekniske og juridiske standarder for videregivelse af data mellem to databehandlingsmiljøer, som gør det muligt at organisere dataområder, navnlig med hensyn til at præcisere og skelne mellem, hvilke standarder og praksisser der er tværsektorielle, og hvilke der er sektorspecifikke. Det Europæiske Datainnovationsråd bør samarbejde med sektorspecifikke organer, netværk eller ekspertgrupper eller andre tværsektorielle organisationer, der beskæftiger sig med videreanvendelse af data. Hvad angår dataaltruisme bør Det Europæiske Datainnovationsråd bistå Kommissionen med at udarbejde samtykkeformularen for dataaltruisme efter høring af Det Europæiske Databeskyttelsesråd. Ved at foreslå retningslinjer for fælles europæiske dataområder bør Det Europæiske Datainnovationsråd støtte udviklingen af en velfungerende europæisk dataøkonomi baseret på disse dataområder som fastsat i den europæiske datastrategi. |
| --- | --- |

(54)

Det Europæiske Datainnovationsråd bør bistå Kommissionen med at koordinere nationale praksisser og politikker vedrørende de emner, der er omfattet af denne forordning, og med at støtte tværsektoriel dataanvendelse ved hjælp af principperne i den europæiske interoperabilitetsramme og gennem brug af europæiske og internationale standarder og specifikationer, herunder ved at anvende Den Europæiske Multistakeholderplatform for IKT-standardisering, de centrale glossarer og CEF-byggestenene, og bør tage hensyn til standardiseringsarbejdet inden for specifikke sektorer eller områder. Arbejdet med teknisk standardisering kan omfatte opstilling af prioriteter for udvikling af standarder og fastlæggelse og vedligeholdelse af et sæt tekniske og juridiske standarder for videregivelse af data mellem to databehandlingsmiljøer, som gør det muligt at organisere dataområder, navnlig med hensyn til at præcisere og skelne mellem, hvilke standarder og praksisser der er tværsektorielle, og hvilke der er sektorspecifikke. Det Europæiske Datainnovationsråd bør samarbejde med sektorspecifikke organer, netværk eller ekspertgrupper eller andre tværsektorielle organisationer, der beskæftiger sig med videreanvendelse af data. Hvad angår dataaltruisme bør Det Europæiske Datainnovationsråd bistå Kommissionen med at udarbejde samtykkeformularen for dataaltruisme efter høring af Det Europæiske Databeskyttelsesråd. Ved at foreslå retningslinjer for fælles europæiske dataområder bør Det Europæiske Datainnovationsråd støtte udviklingen af en velfungerende europæisk dataøkonomi baseret på disse dataområder som fastsat i den europæiske datastrategi.

| (55) | Medlemsstaterne bør fastsætte bestemmelser om sanktioner for overtrædelser af denne forordning og bør træffe alle nødvendige foranstaltninger for at sikre, at de gennemføres. Sanktionerne bør være effektive, stå i et rimeligt forhold til overtrædelserne og have afskrækkende virkning. Store forskelle mellem bestemmelserne om sanktioner kan føre til konkurrenceforvridning på det digitale indre marked. Harmoniseringen af sådanne bestemmelser kan være til gavn i denne henseende. |
| --- | --- |

(55)

Medlemsstaterne bør fastsætte bestemmelser om sanktioner for overtrædelser af denne forordning og bør træffe alle nødvendige foranstaltninger for at sikre, at de gennemføres. Sanktionerne bør være effektive, stå i et rimeligt forhold til overtrædelserne og have afskrækkende virkning. Store forskelle mellem bestemmelserne om sanktioner kan føre til konkurrenceforvridning på det digitale indre marked. Harmoniseringen af sådanne bestemmelser kan være til gavn i denne henseende.

| (56) | For at sørge for en effektiv håndhævelse af denne forordning og sikre, at dataformidlingstjenesteudbydere og enheder, der ønsker at blive registreret som anerkendte dataaltruistiske organisationer, kan få adgang til og gennemføre procedurerne for anmeldelse og registrering fuldt ud online og på tværs af grænserne, bør sådanne procedurer tilbydes via den fælles digitale portal, der er oprettet i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2018/1724 (29). Disse procedurer bør føjes til listen over procedurer i bilag II til forordning (EU) 2018/1724. |
| --- | --- |

(56)

For at sørge for en effektiv håndhævelse af denne forordning og sikre, at dataformidlingstjenesteudbydere og enheder, der ønsker at blive registreret som anerkendte dataaltruistiske organisationer, kan få adgang til og gennemføre procedurerne for anmeldelse og registrering fuldt ud online og på tværs af grænserne, bør sådanne procedurer tilbydes via den fælles digitale portal, der er oprettet i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2018/1724 (29). Disse procedurer bør føjes til listen over procedurer i bilag II til forordning (EU) 2018/1724.

| (57) | Forordning (EU) 2018/1724 bør derfor ændres i overensstemmelse hermed. |
| --- | --- |

(57)

Forordning (EU) 2018/1724 bør derfor ændres i overensstemmelse hermed.

| (58) | For at sikre effektiviteten af denne forordning bør beføjelsen til at vedtage retsakter delegeres til Kommissionen i overensstemmelse med artikel 290 i traktaten om TEUF med henblik på at supplere denne forordning ved at fastsætte særlige betingelser for overførsel til tredjelande af bestemte kategorier af andre data end personoplysninger, der anses for at være meget følsomme i specifikke lovgivningsmæssige EU-retsakter, og ved at fastsætte et regelsæt for anerkendte dataaltruistiske organisationer, som disse organisationer skal overholde, og som indeholder oplysninger, tekniske og sikkerhedsmæssige krav samt kommunikationskøreplaner og interoperabilitetsstandarder. Det er navnlig vigtigt, at Kommissionen gennemfører relevante høringer under sit forberedende arbejde, herunder på ekspertniveau, og at disse høringer gennemføres i overensstemmelse med principperne i den interinstitutionelle aftale af 13. april 2016 om bedre lovgivning (30). For at sikre lige deltagelse i forberedelsen af delegerede retsakter modtager Europa-Parlamentet og Rådet navnlig alle dokumenter på samme tid som medlemsstaternes eksperter, og deres eksperter har systematisk adgang til møder i Kommissionens ekspertgrupper, der beskæftiger sig med forberedelse af delegerede retsakter. |
| --- | --- |

(58)

For at sikre effektiviteten af denne forordning bør beføjelsen til at vedtage retsakter delegeres til Kommissionen i overensstemmelse med artikel 290 i traktaten om TEUF med henblik på at supplere denne forordning ved at fastsætte særlige betingelser for overførsel til tredjelande af bestemte kategorier af andre data end personoplysninger, der anses for at være meget følsomme i specifikke lovgivningsmæssige EU-retsakter, og ved at fastsætte et regelsæt for anerkendte dataaltruistiske organisationer, som disse organisationer skal overholde, og som indeholder oplysninger, tekniske og sikkerhedsmæssige krav samt kommunikationskøreplaner og interoperabilitetsstandarder. Det er navnlig vigtigt, at Kommissionen gennemfører relevante høringer under sit forberedende arbejde, herunder på ekspertniveau, og at disse høringer gennemføres i overensstemmelse med principperne i den interinstitutionelle aftale af 13. april 2016 om bedre lovgivning (30). For at sikre lige deltagelse i forberedelsen af delegerede retsakter modtager Europa-Parlamentet og Rådet navnlig alle dokumenter på samme tid som medlemsstaternes eksperter, og deres eksperter har systematisk adgang til møder i Kommissionens ekspertgrupper, der beskæftiger sig med forberedelse af delegerede retsakter.

| (59) | For at sikre ensartede betingelser for gennemførelsen af denne forordning bør Kommissionen tillægges gennemførelsesbeføjelser til at hjælpe offentlige myndigheder og videreanvendere med at overholde de i denne forordning fastsatte betingelser for videreanvendelse ved at fastlægge standardkontraktbestemmelser for videreanvenderes overførsel af andre data end personoplysninger til et tredjeland, til at attestere, at et tredjelands retlige, tilsynsmæssige og håndhævelsesmæssige rammer svarer til den beskyttelse, der sikres i henhold til EU-retten, til at udarbejde designet for det fælles logo for dataformidlingstjenesteudbydere og for det fælles logo for anerkendte dataaltruistiske organisationer, og til at oprette og udarbejde en europæisk samtykkeformular for dataaltruisme. Disse beføjelser bør udøves i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 182/2011 (31). |
| --- | --- |

(59)

For at sikre ensartede betingelser for gennemførelsen af denne forordning bør Kommissionen tillægges gennemførelsesbeføjelser til at hjælpe offentlige myndigheder og videreanvendere med at overholde de i denne forordning fastsatte betingelser for videreanvendelse ved at fastlægge standardkontraktbestemmelser for videreanvenderes overførsel af andre data end personoplysninger til et tredjeland, til at attestere, at et tredjelands retlige, tilsynsmæssige og håndhævelsesmæssige rammer svarer til den beskyttelse, der sikres i henhold til EU-retten, til at udarbejde designet for det fælles logo for dataformidlingstjenesteudbydere og for det fælles logo for anerkendte dataaltruistiske organisationer, og til at oprette og udarbejde en europæisk samtykkeformular for dataaltruisme. Disse beføjelser bør udøves i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 182/2011 (31).

| (60) | Denne forordning bør ikke berøre anvendelsen af konkurrencereglerne, særlig artikel 101 og 102 i TEUF. Foranstaltningerne i denne forordning bør ikke anvendes til at begrænse konkurrencen på en måde, der er i strid med TEUF. Dette gælder navnlig reglerne for udveksling af konkurrencemæssigt følsomme oplysninger mellem faktiske eller potentielle konkurrenter gennem dataformidlingstjenester. |
| --- | --- |

(60)

Denne forordning bør ikke berøre anvendelsen af konkurrencereglerne, særlig artikel 101 og 102 i TEUF. Foranstaltningerne i denne forordning bør ikke anvendes til at begrænse konkurrencen på en måde, der er i strid med TEUF. Dette gælder navnlig reglerne for udveksling af konkurrencemæssigt følsomme oplysninger mellem faktiske eller potentielle konkurrenter gennem dataformidlingstjenester.

| (61) | Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse og Det Europæiske Databeskyttelsesråd er blevet hørt i overensstemmelse med artikel 42, stk. 1, i forordning (EU) 2018/1725 og afgav deres udtalelse den 10. marts 2021. |
| --- | --- |

(61)

Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse og Det Europæiske Databeskyttelsesråd er blevet hørt i overensstemmelse med artikel 42, stk. 1, i forordning (EU) 2018/1725 og afgav deres udtalelse den 10. marts 2021.

| (62) | Denne forordning har som styrende principper respekten for de grundlæggende rettigheder og de principper, som navnlig er anerkendt i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder, herunder retten til privatlivets fred, beskyttelsen af personoplysninger, friheden til at oprette og drive egen virksomhed, ejendomsretten og integration af mennesker med handicap. I forbindelse med sidstnævnte bør public serviceorganer og tjenesteydelser i henhold til denne forordning, hvor det er relevant, overholde Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2016/2102 (32) og (EU) 2019/882 (33). Endvidere bør tages hensyn til design for alle i forbindelse med informations- og kommunikationsteknologi, som er en bevidst og systematisk indsats for proaktivt at anvende principper, metoder og værktøjer til fremme af universelt design i computerrelaterede teknologier, herunder internetbaserede teknologier, således at behovet for efterfølgende tilpasninger eller specialiseret design undgås. |
| --- | --- |

(62)

Denne forordning har som styrende principper respekten for de grundlæggende rettigheder og de principper, som navnlig er anerkendt i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder, herunder retten til privatlivets fred, beskyttelsen af personoplysninger, friheden til at oprette og drive egen virksomhed, ejendomsretten og integration af mennesker med handicap. I forbindelse med sidstnævnte bør public serviceorganer og tjenesteydelser i henhold til denne forordning, hvor det er relevant, overholde Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2016/2102 (32) og (EU) 2019/882 (33). Endvidere bør tages hensyn til design for alle i forbindelse med informations- og kommunikationsteknologi, som er en bevidst og systematisk indsats for proaktivt at anvende principper, metoder og værktøjer til fremme af universelt design i computerrelaterede teknologier, herunder internetbaserede teknologier, således at behovet for efterfølgende tilpasninger eller specialiseret design undgås.

| (63) | Målene for denne forordning, nemlig videreanvendelse inden for Unionen af bestemte kategorier af data, som offentlige myndigheder er i besiddelse af, samt oprettelse af en anmeldelses- og tilsynsramme for udbud af dataformidlingstjenester, en ramme for frivillig registrering af enheder, der stiller data til rådighed til altruistiske formål, og en ramme for oprettelsen af et europæisk datainnovationsråd, kan ikke i tilstrækkelig grad opfyldes af medlemsstaterne, men kan på grund af deres omfang og virkninger bedre nås på EU-plan; Unionen kan derfor vedtage foranstaltninger i overensstemmelse med nærhedsprincippet, jf. artikel 5 i traktaten om Den Europæiske Union. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. nævnte artikel, går denne forordning ikke videre, end hvad der er nødvendigt for at nå disse mål — |
| --- | --- |

(63)

Målene for denne forordning, nemlig videreanvendelse inden for Unionen af bestemte kategorier af data, som offentlige myndigheder er i besiddelse af, samt oprettelse af en anmeldelses- og tilsynsramme for udbud af dataformidlingstjenester, en ramme for frivillig registrering af enheder, der stiller data til rådighed til altruistiske formål, og en ramme for oprettelsen af et europæisk datainnovationsråd, kan ikke i tilstrækkelig grad opfyldes af medlemsstaterne, men kan på grund af deres omfang og virkninger bedre nås på EU-plan; Unionen kan derfor vedtage foranstaltninger i overensstemmelse med nærhedsprincippet, jf. artikel 5 i traktaten om Den Europæiske Union. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. nævnte artikel, går denne forordning ikke videre, end hvad der er nødvendigt for at nå disse mål —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

KAPITEL I

Almindelige bestemmelser

Artikel 1

Genstand og anvendelsesområde

1.   Ved denne forordning fastsættes:

| a) | betingelser for videreanvendelse inden for Unionen af bestemte kategorier af data, som offentlige myndigheder er i besiddelse af |
| --- | --- |

a)

betingelser for videreanvendelse inden for Unionen af bestemte kategorier af data, som offentlige myndigheder er i besiddelse af

| b) | en anmeldelses- og tilsynsramme for udbud af dataformidlingstjenester |
| --- | --- |

b)

en anmeldelses- og tilsynsramme for udbud af dataformidlingstjenester

| c) | en ramme for frivillig registrering af enheder, der indsamler og behandler data, som stilles til rådighed til altruistiske formål, og |
| --- | --- |

c)

en ramme for frivillig registrering af enheder, der indsamler og behandler data, som stilles til rådighed til altruistiske formål, og

| d) | en ramme for oprettelsen af et europæisk datainnovationsråd. |
| --- | --- |

d)

en ramme for oprettelsen af et europæisk datainnovationsråd.

2.   Denne forordning forpligter ikke offentlige myndigheder til at tillade videreanvendelse af data og fritager heller ikke offentlige myndigheder for deres fortrolighedsforpligtelser i henhold til EU-retten eller national ret.

Denne forordning berører ikke:

| a) | specifikke bestemmelser i EU-retsakter eller national ret om adgang til eller videreanvendelse af bestemte kategorier af data, navnlig vedrørende aktindsigt i og offentliggørelse af officielle dokumenter, og |
| --- | --- |

a)

specifikke bestemmelser i EU-retsakter eller national ret om adgang til eller videreanvendelse af bestemte kategorier af data, navnlig vedrørende aktindsigt i og offentliggørelse af officielle dokumenter, og

| b) | offentlige myndigheders forpligtelser i henhold til EU-retten eller national ret til at tillade videreanvendelse af data eller krav i forbindelse med behandling af andre data end personoplysninger. |
| --- | --- |

b)

offentlige myndigheders forpligtelser i henhold til EU-retten eller national ret til at tillade videreanvendelse af data eller krav i forbindelse med behandling af andre data end personoplysninger.

Hvis sektorspecifik EU-ret eller national ret kræver, at offentlige myndigheder, dataformidlingstjenesteudbydere eller anerkendte dataaltruistiske organisationer skal opfylde særlige supplerende tekniske, administrative eller organisatoriske krav, herunder gennem en tilladelses- eller certificeringsordning, finder disse bestemmelser i den sektorspecifikke EU-ret eller nationale ret også anvendelse. Ethvert sådant specifikt yderligere krav skal være ikkediskriminerende, stå i et rimeligt forhold til formålet og være objektivt begrundet.

3.   EU-retten og national ret om beskyttelse af personoplysninger finder anvendelse på alle personoplysninger, der behandles i forbindelse med nærværende forordning. Nærværende forordning berører navnlig ikke forordning (EU) 2016/679 og (EU) 2018/1725 og direktiv 2002/58/EF og (EU) 2016/680, herunder vedrørende tilsynsmyndighedernes beføjelser og kompetencer. I tilfælde af uoverensstemmelse mellem nærværende forordning og EU-retten om beskyttelse af personoplysninger eller national ret vedtaget i overensstemmelse med EU-retten har den relevante del af EU-retten eller national ret forrang. Nærværende forordning skaber ikke et retsgrundlag for behandlingen af personoplysninger og berører ikke nogen af de forpligtelser og rettigheder, der er fastsat i forordning (EU) 2016/679 eller (EU) 2018/1725 eller direktiv 2002/58/EF eller (EU) 2016/680.

4.   Denne forordning berører ikke anvendelsen af konkurrenceretten.

5.   Denne forordning berører ikke medlemsstaternes kompetencer med hensyn til deres aktiviteter vedrørende offentlig sikkerhed, forsvar og national sikkerhed.

Artikel 2

Definitioner

I denne forordning forstås ved:

| 1) | »data«: enhver digital repræsentation af handlinger, kendsgerninger eller oplysninger og enhver samling af sådanne handlinger, kendsgerninger eller oplysninger, herunder i form af lyd- eller videooptagelser eller audiovisuelle optagelser |
| --- | --- |

1)

»data«: enhver digital repræsentation af handlinger, kendsgerninger eller oplysninger og enhver samling af sådanne handlinger, kendsgerninger eller oplysninger, herunder i form af lyd- eller videooptagelser eller audiovisuelle optagelser

| 2) | »videreanvendelse«: fysiske eller juridiske personers brug af data, som offentlige myndigheder er i besiddelse af, til andre kommercielle eller ikkekommercielle formål end det oprindelige formål i forbindelse med den offentlige opgave, som dataene blev frembragt til, bortset fra udveksling af data mellem offentlige myndigheder alene som led i varetagelse af deres offentlige opgaver |
| --- | --- |

2)

»videreanvendelse«: fysiske eller juridiske personers brug af data, som offentlige myndigheder er i besiddelse af, til andre kommercielle eller ikkekommercielle formål end det oprindelige formål i forbindelse med den offentlige opgave, som dataene blev frembragt til, bortset fra udveksling af data mellem offentlige myndigheder alene som led i varetagelse af deres offentlige opgaver

| 3) | »personoplysninger«: personoplysninger som defineret i artikel 4, nr. 1), i forordning (EU) 2016/679 |
| --- | --- |

3)

»personoplysninger«: personoplysninger som defineret i artikel 4, nr. 1), i forordning (EU) 2016/679

| 4) | »andre data end personoplysninger«: data, der ikke er personoplysninger |
| --- | --- |

4)

»andre data end personoplysninger«: data, der ikke er personoplysninger

| 5) | »samtykke«: samtykke som defineret i artikel 4, nr. 11), i forordning (EU) 2016/679 |
| --- | --- |

5)

»samtykke«: samtykke som defineret i artikel 4, nr. 11), i forordning (EU) 2016/679

| 6) | »tilladelse«: at give databrugere ret til behandling af andre data end personoplysninger |
| --- | --- |

6)

»tilladelse«: at give databrugere ret til behandling af andre data end personoplysninger

| 7) | »den registrerede«: den registrerede som omhandlet i artikel 4, nr. 1), i forordning (EU) 2016/679 |
| --- | --- |

7)

»den registrerede«: den registrerede som omhandlet i artikel 4, nr. 1), i forordning (EU) 2016/679

| 8) | »dataindehaver«: en juridisk person, herunder offentlige myndigheder og internationale organisationer, eller en fysisk person, som ikke er en registreret med hensyn til de pågældende specifikke data, og som i overensstemmelse med gældende EU-ret eller national ret har ret til at give indsigt i eller videregive bestemte personoplysninger eller andre data end personoplysninger |
| --- | --- |

8)

»dataindehaver«: en juridisk person, herunder offentlige myndigheder og internationale organisationer, eller en fysisk person, som ikke er en registreret med hensyn til de pågældende specifikke data, og som i overensstemmelse med gældende EU-ret eller national ret har ret til at give indsigt i eller videregive bestemte personoplysninger eller andre data end personoplysninger

| 9) | »databruger«: en fysisk eller juridisk person, der har lovlig adgang til bestemte personoplysninger eller andre data end personoplysninger, og som, herunder i henhold til forordning (EU) 2016/679 i tilfælde af personoplysninger, har ret til at anvende disse oplysninger eller data til kommercielle eller ikkekommercielle formål |
| --- | --- |

9)

»databruger«: en fysisk eller juridisk person, der har lovlig adgang til bestemte personoplysninger eller andre data end personoplysninger, og som, herunder i henhold til forordning (EU) 2016/679 i tilfælde af personoplysninger, har ret til at anvende disse oplysninger eller data til kommercielle eller ikkekommercielle formål

| 10) | »datadeling«: en registrerets eller en dataindehavers tilrådighedsstillelse af data for en databruger med henblik på fælles eller enkeltvis brug af sådanne data på grundlag af frivillige aftaler eller EU-ret eller national ret, enten direkte eller gennem en formidler, for eksempel under åbne eller kommercielle licenser, der udstedes mod et gebyr eller gratis |
| --- | --- |

10)

»datadeling«: en registrerets eller en dataindehavers tilrådighedsstillelse af data for en databruger med henblik på fælles eller enkeltvis brug af sådanne data på grundlag af frivillige aftaler eller EU-ret eller national ret, enten direkte eller gennem en formidler, for eksempel under åbne eller kommercielle licenser, der udstedes mod et gebyr eller gratis

| 11) | »dataformidlingstjeneste«: tjeneste, der har til formål at etablere kommercielle forbindelser med henblik på dataudveksling mellem et ubestemt antal registrerede og dataindehavere på den ene side og databrugere på den anden side ved hjælp af tekniske, juridiske eller andre midler, herunder med henblik på udøvelse af registreredes rettigheder i forbindelse med personoplysninger, dog med undtagelse af mindst følgende:






  a) | tjenester, der indsamler data fra dataindehavere og aggregerer, beriger eller omdanner dataene med henblik på at tilføre dem en betydelig merværdi og udsteder licens til anvendelse af de deraf følgende data til databrugere uden dermed at etablere en kommerciel forbindelse mellem dataindehavere og databrugere |
| --- | --- | --- |

11)

»dataformidlingstjeneste«: tjeneste, der har til formål at etablere kommercielle forbindelser med henblik på dataudveksling mellem et ubestemt antal registrerede og dataindehavere på den ene side og databrugere på den anden side ved hjælp af tekniske, juridiske eller andre midler, herunder med henblik på udøvelse af registreredes rettigheder i forbindelse med personoplysninger, dog med undtagelse af mindst følgende:

a)

tjenester, der indsamler data fra dataindehavere og aggregerer, beriger eller omdanner dataene med henblik på at tilføre dem en betydelig merværdi og udsteder licens til anvendelse af de deraf følgende data til databrugere uden dermed at etablere en kommerciel forbindelse mellem dataindehavere og databrugere

| b) | tjenester, der fokuserer på formidling af ophavsretligt beskyttet indhold |
| --- | --- |

b)

tjenester, der fokuserer på formidling af ophavsretligt beskyttet indhold

| c) | tjenester, der udelukkende anvendes af én dataindehaver med det formål at muliggøre anvendelsen af de data, som den pågældende dataindehaver er i besiddelse af, eller som anvendes af flere juridiske personer i en lukket koncern, herunder leverandør- eller kundeforhold eller kontraktligt fastsatte samarbejdsforhold, navnlig dem, der som et hovedformål har at sikre funktionaliteten af genstande og enheder, der er forbundet med tingenes internet |
| --- | --- |

c)

tjenester, der udelukkende anvendes af én dataindehaver med det formål at muliggøre anvendelsen af de data, som den pågældende dataindehaver er i besiddelse af, eller som anvendes af flere juridiske personer i en lukket koncern, herunder leverandør- eller kundeforhold eller kontraktligt fastsatte samarbejdsforhold, navnlig dem, der som et hovedformål har at sikre funktionaliteten af genstande og enheder, der er forbundet med tingenes internet

| d) | datadelingsformidlingstjenester, der tilbydes af offentlige myndigheder uden at sigte mod at etablere kommercielle forhold med henblik på dataudveksling |
| --- | --- |

d)

datadelingsformidlingstjenester, der tilbydes af offentlige myndigheder uden at sigte mod at etablere kommercielle forhold med henblik på dataudveksling

| 12) | »behandling«: behandling som defineret i artikel 4, nr. 2), i forordning (EU) 2016/679 hvad angår personoplysninger eller artikel 3, nr. 2), i forordning (EU) 2018/1807 hvad angår andre data end personoplysninger |
| --- | --- |

12)

»behandling«: behandling som defineret i artikel 4, nr. 2), i forordning (EU) 2016/679 hvad angår personoplysninger eller artikel 3, nr. 2), i forordning (EU) 2018/1807 hvad angår andre data end personoplysninger

| 13) | »adgang«: anvendelse af data i overensstemmelse med bestemte tekniske, juridiske eller organisatoriske krav, uden at dette nødvendigvis indebærer overførsel eller download af data |
| --- | --- |

13)

»adgang«: anvendelse af data i overensstemmelse med bestemte tekniske, juridiske eller organisatoriske krav, uden at dette nødvendigvis indebærer overførsel eller download af data

| 14) | »hovedsæde« for en juridisk person: stedet, hvor den juridiske person har sin centrale administration i Unionen |
| --- | --- |

14)

»hovedsæde« for en juridisk person: stedet, hvor den juridiske person har sin centrale administration i Unionen

| 15) | »tjenester fra datakooperativer«: dataformidlingstjenester, der stilles til rådighed af en organisatorisk struktur, som består af registrerede, enkeltpersonvirksomheder eller SMV'er, der er medlemmer af denne struktur, og som har som sine hovedformål at støtte sine medlemmer i udøvelsen af deres rettigheder med hensyn til visse data, herunder med hensyn til at træffe informerede valg, inden de giver samtykke til databehandling, til at udveksle synspunkter om, hvilke formål med og betingelser for databehandling der bedst kan repræsentere medlemmernes interesser med hensyn til deres data, og at forhandle vilkår og betingelser for databehandling på vegne af sine medlemmer, inden de giver tilladelse til behandling af andre data end personoplysninger, eller inden de giver samtykke til behandling af personoplysninger |
| --- | --- |

15)

»tjenester fra datakooperativer«: dataformidlingstjenester, der stilles til rådighed af en organisatorisk struktur, som består af registrerede, enkeltpersonvirksomheder eller SMV'er, der er medlemmer af denne struktur, og som har som sine hovedformål at støtte sine medlemmer i udøvelsen af deres rettigheder med hensyn til visse data, herunder med hensyn til at træffe informerede valg, inden de giver samtykke til databehandling, til at udveksle synspunkter om, hvilke formål med og betingelser for databehandling der bedst kan repræsentere medlemmernes interesser med hensyn til deres data, og at forhandle vilkår og betingelser for databehandling på vegne af sine medlemmer, inden de giver tilladelse til behandling af andre data end personoplysninger, eller inden de giver samtykke til behandling af personoplysninger

| 16) | »dataaltruisme«: frivillig deling af data på grundlag af registreredes samtykke til behandling af personoplysninger, der vedrører dem, eller dataindehaveres tilladelse til, at andre data end personoplysninger, som de er i besiddelse af, anvendes, uden at de søger eller modtager en modydelse, som går ud over kompensation i forbindelse med de omkostninger, de pådrager sig ved at stille deres data til rådighed med henblik på almennyttige formål som fastsat i national ret, hvor det er relevant, f.eks. sundhedspleje, bekæmpelse af klimaændringer, forbedring af mobiliteten, lettelse af udviklingen, udarbejdelsen og formidlingen af officielle statistikker, forbedring af udbuddet af offentlige tjenester, offentlig beslutningstagning eller almennyttige videnskabelige formål |
| --- | --- |

16)

»dataaltruisme«: frivillig deling af data på grundlag af registreredes samtykke til behandling af personoplysninger, der vedrører dem, eller dataindehaveres tilladelse til, at andre data end personoplysninger, som de er i besiddelse af, anvendes, uden at de søger eller modtager en modydelse, som går ud over kompensation i forbindelse med de omkostninger, de pådrager sig ved at stille deres data til rådighed med henblik på almennyttige formål som fastsat i national ret, hvor det er relevant, f.eks. sundhedspleje, bekæmpelse af klimaændringer, forbedring af mobiliteten, lettelse af udviklingen, udarbejdelsen og formidlingen af officielle statistikker, forbedring af udbuddet af offentlige tjenester, offentlig beslutningstagning eller almennyttige videnskabelige formål

| 17) | »offentlig myndighed«: staten, regionale eller lokale myndigheder, offentligretlige organer, sammenslutninger af en eller flere af sådanne myndigheder eller et eller flere af sådanne offentligretlige organer |
| --- | --- |

17)

»offentlig myndighed«: staten, regionale eller lokale myndigheder, offentligretlige organer, sammenslutninger af en eller flere af sådanne myndigheder eller et eller flere af sådanne offentligretlige organer

| 18) | »offentligretlige organer«: organer med alle følgende karakteristika:






  a) | de er oprettet specielt med henblik på at opfylde almennyttige formål og har ikke industriel eller kommerciel karakter |
| --- | --- | --- |

18)

»offentligretlige organer«: organer med alle følgende karakteristika:

a)

de er oprettet specielt med henblik på at opfylde almennyttige formål og har ikke industriel eller kommerciel karakter

| b) | de har status som juridisk person |
| --- | --- |

b)

de har status som juridisk person

| c) | de finansieres for størstedelens vedkommende af staten, regionale eller lokale myndigheder eller af andre offentligretlige organer, er underlagt ledelsesmæssig kontrol af disse myndigheder eller organer, eller de har et administrations-, ledelses- eller tilsynsorgan, hvor mere end halvdelen af medlemmerne udpeges af staten, regionale eller lokale myndigheder eller andre offentligretlige organer |
| --- | --- |

c)

de finansieres for størstedelens vedkommende af staten, regionale eller lokale myndigheder eller af andre offentligretlige organer, er underlagt ledelsesmæssig kontrol af disse myndigheder eller organer, eller de har et administrations-, ledelses- eller tilsynsorgan, hvor mere end halvdelen af medlemmerne udpeges af staten, regionale eller lokale myndigheder eller andre offentligretlige organer

| 19) | »offentlig virksomhed«: enhver virksomhed, som de offentlige myndigheder direkte eller indirekte kan have bestemmende indflydelse på som følge af ejerforhold, kapitalindskud eller de regler, der gælder for virksomheden; der antages at foreligge bestemmende indflydelse fra de offentlige myndigheders side i alle de følgende tilfælde, hvor de pågældende myndigheder direkte eller indirekte:






  a) | besidder majoriteten af virksomhedens tegnede kapital |
| --- | --- | --- |

19)

»offentlig virksomhed«: enhver virksomhed, som de offentlige myndigheder direkte eller indirekte kan have bestemmende indflydelse på som følge af ejerforhold, kapitalindskud eller de regler, der gælder for virksomheden; der antages at foreligge bestemmende indflydelse fra de offentlige myndigheders side i alle de følgende tilfælde, hvor de pågældende myndigheder direkte eller indirekte:

a)

besidder majoriteten af virksomhedens tegnede kapital

| b) | råder over flertallet af de stemmer, som er knyttet til de kapitalandele, som virksomheden har udstedt |
| --- | --- |

b)

råder over flertallet af de stemmer, som er knyttet til de kapitalandele, som virksomheden har udstedt

| c) | kan udpege mere end halvdelen af medlemmerne i virksomhedens administrations-, ledelses- eller tilsynsorgan »sikkert databehandlingsmiljø«: |
| --- | --- |

c)

kan udpege mere end halvdelen af medlemmerne i virksomhedens administrations-, ledelses- eller tilsynsorgan »sikkert databehandlingsmiljø«:

| 20) | »sikkert databehandlingsmiljø«: et fysisk eller virtuelt miljø og organisatoriske midler til at sikre overensstemmelsen med EU-retten, såsom forordning (EU) 2016/679, navnlig med hensyn til registreredes rettigheder, intellektuelle ejendomsrettigheder og kommerciel og statistisk fortrolighed, integritet og tilgængelighed, samt med national ret, således at den enhed, der tilvejebringer det sikre databehandlingsmiljø, kan fastslå og overvåge alle databehandlingsaktiviteter, herunder visning, lagring, download og eksport af data samt beregning af afledte data ved hjælp af algoritmer |
| --- | --- |

20)

»sikkert databehandlingsmiljø«: et fysisk eller virtuelt miljø og organisatoriske midler til at sikre overensstemmelsen med EU-retten, såsom forordning (EU) 2016/679, navnlig med hensyn til registreredes rettigheder, intellektuelle ejendomsrettigheder og kommerciel og statistisk fortrolighed, integritet og tilgængelighed, samt med national ret, således at den enhed, der tilvejebringer det sikre databehandlingsmiljø, kan fastslå og overvåge alle databehandlingsaktiviteter, herunder visning, lagring, download og eksport af data samt beregning af afledte data ved hjælp af algoritmer

| 21) | »retlig repræsentant«: en fysisk eller juridisk person, der er etableret i Unionen, og som udtrykkeligt er udpeget til at handle på vegne af en dataformidlingstjenesteudbyder, der ikke er etableret i Unionen, eller på vegne af en enhed, der ikke er etableret i Unionen, og som med henblik på almennyttige formål indsamler data, der stilles til rådighed af fysiske eller juridiske personer på grundlag af dataaltruisme; de kompetente myndigheder for dataformidlingstjenester og de kompetente myndigheder, der er ansvarlige for registrering af dataaltruistiske organisationer, kan henvende sig til repræsentanten i tillæg til eller i stedet for til dataformidlingstjenesteudbyderen eller enheden for så vidt angår forpligtelserne i henhold til denne forordning, herunder for så vidt angår indledning af håndhævelsesforanstaltninger over for en dataformidlingstjenesteudbyder eller en enhed, der ikke overholder bestemmelserne, og som ikke er etableret i Unionen. |
| --- | --- |

21)

»retlig repræsentant«: en fysisk eller juridisk person, der er etableret i Unionen, og som udtrykkeligt er udpeget til at handle på vegne af en dataformidlingstjenesteudbyder, der ikke er etableret i Unionen, eller på vegne af en enhed, der ikke er etableret i Unionen, og som med henblik på almennyttige formål indsamler data, der stilles til rådighed af fysiske eller juridiske personer på grundlag af dataaltruisme; de kompetente myndigheder for dataformidlingstjenester og de kompetente myndigheder, der er ansvarlige for registrering af dataaltruistiske organisationer, kan henvende sig til repræsentanten i tillæg til eller i stedet for til dataformidlingstjenesteudbyderen eller enheden for så vidt angår forpligtelserne i henhold til denne forordning, herunder for så vidt angår indledning af håndhævelsesforanstaltninger over for en dataformidlingstjenesteudbyder eller en enhed, der ikke overholder bestemmelserne, og som ikke er etableret i Unionen.

KAPITEL II

Videreanvendelse af bestemte kategorier af beskyttede data i offentlige myndigheders besiddelse

Artikel 3

Kategorier af oplysninger

1.   Dette kapitel finder anvendelse på data, som offentlige myndigheder er i besiddelse af, og som er beskyttet af hensyn til:

| a) | kommerciel fortrolighed, herunder forretnings-, erhvervs- og virksomhedshemmeligheder |
| --- | --- |

a)

kommerciel fortrolighed, herunder forretnings-, erhvervs- og virksomhedshemmeligheder

| b) | statistisk fortrolighed |
| --- | --- |

b)

statistisk fortrolighed

| c) | beskyttelse af tredjeparters intellektuelle ejendomsret eller |
| --- | --- |

c)

beskyttelse af tredjeparters intellektuelle ejendomsret eller

| d) | beskyttelse af personoplysninger, for så vidt som sådanne data falder uden for anvendelsesområdet for direktiv (EU) 2019/1024. |
| --- | --- |

d)

beskyttelse af personoplysninger, for så vidt som sådanne data falder uden for anvendelsesområdet for direktiv (EU) 2019/1024.

2.   Dette kapitel finder ikke anvendelse på:

| a) | data, som offentlige virksomheder er i besiddelse af |
| --- | --- |

a)

data, som offentlige virksomheder er i besiddelse af

| b) | data, som public service-radio- og TV-virksomheder, deres datterselskaber og andre organer eller deres underorganer er i besiddelse af i forbindelse med opfyldelse af public service-radio- og TV-spredningsopgaver |
| --- | --- |

b)

data, som public service-radio- og TV-virksomheder, deres datterselskaber og andre organer eller deres underorganer er i besiddelse af i forbindelse med opfyldelse af public service-radio- og TV-spredningsopgaver

| c) | data, som kulturinstitutioner og uddannelsesinstitutioner er i besiddelse af |
| --- | --- |

c)

data, som kulturinstitutioner og uddannelsesinstitutioner er i besiddelse af

| d) | data, der er i offentlige myndigheders besiddelse og er beskyttet af hensyn til den offentlige sikkerhed, forsvaret eller den nationale sikkerhed, eller |
| --- | --- |

d)

data, der er i offentlige myndigheders besiddelse og er beskyttet af hensyn til den offentlige sikkerhed, forsvaret eller den nationale sikkerhed, eller

| e) | data, hvis tilvejebringelse ikke er omfattet af de pågældende offentlige myndigheders offentlige opgaver som fastsat ved lov eller andre retsforskrifter i den berørte medlemsstat eller i mangel heraf som fastlagt i overensstemmelse med almindelig administrativ praksis i denne medlemsstat, forudsat at de offentlige opgavers rækkevidde er gennemsigtig og underlagt kontrol. |
| --- | --- |

e)

data, hvis tilvejebringelse ikke er omfattet af de pågældende offentlige myndigheders offentlige opgaver som fastsat ved lov eller andre retsforskrifter i den berørte medlemsstat eller i mangel heraf som fastlagt i overensstemmelse med almindelig administrativ praksis i denne medlemsstat, forudsat at de offentlige opgavers rækkevidde er gennemsigtig og underlagt kontrol.

3.   Dette kapitel berører ikke:

| a) | EU-retten og national ret og internationale aftaler, som Unionen eller medlemsstaterne er part i, om beskyttelse af de kategorier af data, der er omhandlet i stk. 1, og |
| --- | --- |

a)

EU-retten og national ret og internationale aftaler, som Unionen eller medlemsstaterne er part i, om beskyttelse af de kategorier af data, der er omhandlet i stk. 1, og

| b) | EU-retten og national ret om aktindsigt. |
| --- | --- |

b)

EU-retten og national ret om aktindsigt.

Artikel 4

Forbud mod eneretsaftaler

1.   Aftaler eller anden praksis vedrørende videreanvendelse af data, som offentlige myndigheder er i besiddelse af, og som omfatter de kategorier af data, der er omhandlet i artikel 3, stk. 1, må ikke tildele enerettigheder eller have til formål eller til følge at tildele sådanne enerettigheder eller begrænse tilgængeligheden af data til videreanvendelse for andre enheder end parterne i sådanne aftaler eller anden praksis.

2.   Uanset stk. 1 kan der tildeles eneret til at videreanvende de data, der er omhandlet i nævnte stykke, i det omfang det er nødvendigt for udbuddet af en tjenesteydelse eller leveringen af et produkt, der opfylder et almennyttigt formål, som ellers ikke ville kunne finde sted.

3.   En eneret som omhandlet i stk. 2 tildeles gennem en administrativ handling eller en kontraktlig ordning i overensstemmelse med gældende EU-ret eller national ret og i overensstemmelse med principperne om gennemsigtighed, ligebehandling og ikkediskriminering.

4.   Varigheden af en eneret til videreanvendelse af data må ikke overstige 12 måneder. Når der indgås kontrakt, skal varigheden af kontrakten svare til varigheden af eneretten.

5.   Tildelingen af eneret i henhold til stk. 2, 3 og 4, herunder begrundelsen for, at det er nødvendigt at tildele en sådan ret, skal være gennemsigtig og offentliggøres på internettet, i en form, der er i overensstemmelse med den relevante EU-ret om offentlige udbud.

6.   Aftaler eller anden praksis, der er omfattet af forbuddet i stk. 1, som ikke opfylder betingelserne i stk. 2 og 3, og som er indgået inden den 23. juni 2022, ophører ved den gældende kontrakts udløb og under alle omstændigheder senest den 24. december 2024.

Artikel 5

Betingelser for videreanvendelse

1.   Offentlige myndigheder, der i henhold til national ret har kompetence til at give eller nægte adgang til en eller flere af de kategorier af data, der er omhandlet i artikel 3, stk. 1, med henblik på videreanvendelse, offentliggør betingelserne for tilladelsen af en sådan videreanvendelse og proceduren for anmodning om videreanvendelse via det centrale informationssted, der er omhandlet i artikel 8. Når de giver eller nægter adgang til videreanvendelse, kan de bistås af de kompetente organer, der er omhandlet i artikel 7, stk. 1.

Medlemsstaterne sikrer, at offentlige myndigheder tilføres de nødvendige ressourcer for at overholde denne artikel.

2.   Betingelserne for videreanvendelse skal være ikkediskriminerende, gennemsigtige, stå i et rimeligt forhold til formålet og være objektivt begrundede med hensyn til kategorierne af data, formålene med videreanvendelsen og karakteren af de data, som det er tilladt at videreanvende. Disse betingelser må ikke benyttes til at begrænse konkurrencen.

3.   Offentlige myndigheder sikrer i overensstemmelse med EU-retten og national ret, at dataenes beskyttede karakter bevares. De kan fastsætte følgende krav:

| a) | kun at give adgang til videreanvendelse af data, hvis den offentlige myndighed eller det kompetente organ har sikret, at dataene efter anmodningen om videreanvendelse er blevet:






  i) | anonymiseret i tilfælde af personoplysninger og |
| --- | --- | --- |

a)

kun at give adgang til videreanvendelse af data, hvis den offentlige myndighed eller det kompetente organ har sikret, at dataene efter anmodningen om videreanvendelse er blevet:

i)

anonymiseret i tilfælde af personoplysninger og

| ii) | ændret, samlet eller behandlet efter en anden metode til kontrol med fortrolighed i tilfælde af kommercielt fortrolige oplysninger, herunder forretningshemmeligheder eller indhold, der er beskyttet af intellektuelle ejendomsrettigheder |
| --- | --- |

ii)

ændret, samlet eller behandlet efter en anden metode til kontrol med fortrolighed i tilfælde af kommercielt fortrolige oplysninger, herunder forretningshemmeligheder eller indhold, der er beskyttet af intellektuelle ejendomsrettigheder

| b) | at data tilgås og videreanvendes via fjernadgang i et sikkert databehandlingsmiljø, der stilles til rådighed eller kontrolleres af den offentlige myndighed |
| --- | --- |

b)

at data tilgås og videreanvendes via fjernadgang i et sikkert databehandlingsmiljø, der stilles til rådighed eller kontrolleres af den offentlige myndighed

| c) | at data i overensstemmelse med høje sikkerhedsstandarder tilgås og videreanvendes i de fysiske lokaler, hvor det sikre databehandlingsmiljø befinder sig, såfremt der ikke kan tillades fjernadgang uden at bringe tredjeparters rettigheder og interesser i fare. |
| --- | --- |

c)

at data i overensstemmelse med høje sikkerhedsstandarder tilgås og videreanvendes i de fysiske lokaler, hvor det sikre databehandlingsmiljø befinder sig, såfremt der ikke kan tillades fjernadgang uden at bringe tredjeparters rettigheder og interesser i fare.

4.   I tilfælde af tilladelse til videreanvendelse i overensstemmelse med stk. 3, litra b) og c), fastsætter de offentlige myndigheder betingelser, der bevarer integriteten af de tekniske systemers funktion i det anvendte sikre databehandlingsmiljø. Den offentlige myndighed forbeholder sig ret til at kontrollere processen, metoderne og alle resultaterne af videreanvenderens databehandling med henblik på at bevare integriteten af databeskyttelsen og forbeholder sig ret til at forbyde anvendelsen af resultater, der indeholder oplysninger, der bringer tredjeparters rettigheder og interesser i fare. Afgørelsen om forbud mod anvendelsen af resultater skal være forståelig og gennemsigtig for videreanvenderen.

5.   Medmindre national ret fastsætter specifikke beskyttelsesforanstaltninger om gældende fortrolighedsforpligtelser vedrørende videreanvendelse af data, jf. artikel 3, stk. 1, gør den offentlige myndighed videreanvendelsen af data som fastsat i nærværende artikels stk. 3 betinget af, at videreanvenderen overholder en fortrolighedsforpligtelse, der forbyder videregivelse af alle former for oplysninger, der bringer tredjeparters rettigheder og interesser i fare, og som videreanvenderen kan have indhentet på trods af de indførte beskyttelsesforanstaltninger. Videreanvendere har forbud mod at genidentificere en registreret, som dataene vedrører, og træffer tekniske og operationelle foranstaltninger med henblik på at forhindre genidentifikation og anmelde ethvert brud på datasikkerheden, der medfører genidentifikation af de berørte registrerede, til den offentlige myndighed. I tilfælde af uautoriseret videreanvendelse af andre data end personoplysninger underretter videreanvenderen straks, hvis det er relevant med bistand fra den offentlige myndighed, de juridiske personer, hvis rettigheder og interesser kan blive berørt.

6.   Hvis videreanvendelse af data ikke kan tillades i overensstemmelse med forpligtelserne i denne artikels stk. 3 og 4, og der ikke er retsgrundlag for at videregive data i henhold til forordning (EU) 2016/679, bestræber den offentlige myndighed, i overensstemmelse med EU-retten og national ret, sig på at yde bistand til potentielle videreanvendere i at indhente samtykke fra de registrerede eller tilladelse fra de dataindehavere, hvis rettigheder og interesser kan blive berørt af en sådan videreanvendelse, når det er muligt uden uforholdsmæssigt store byrder for den offentlige myndighed. Den offentlige myndighed kan i forbindelse med ydelsen af denne bistand bistås af de kompetente organer, der er omhandlet i artikel 7, stk. 1.

7.   Videreanvendelse af data er kun tilladt i overensstemmelse med intellektuelle ejendomsrettigheder. De rettigheder for en databases fremstiller, der er fastsat i artikel 7, stk. 1, i direktiv 96/9/EF, må ikke udøves af offentlige myndigheder for at forhindre videreanvendelsen af data eller sætte grænser for videreanvendelsen, der er mere restriktive end dem, der er fastsat i denne forordning.

8.   Hvor de data, der er anmodet om, betragtes som fortrolige i overensstemmelse med EU-retten eller national ret om kommerciel eller statistisk fortrolighed, sikrer de offentlige myndigheder, at de fortrolige data ikke videregives som følge af en tilladelse til videreanvendelse, medmindre en sådan videreanvendelse er tilladt i overensstemmelse med stk. 6.

9.   Hvis en videreanvender har til hensigt at overføre andre data end personoplysninger, der er beskyttet på grundlag af artikel 3, stk. 1, til et tredjeland, oplyser denne den offentlige myndighed om sin hensigt om at overføre sådanne data og om formålet med en sådan overførsel på tidspunktet for anmodningen om videreanvendelse. I tilfælde af videreanvendelse af sådanne data i overensstemmelse med nærværende artikels stk. 6 oplyser videreanvenderen, hvis det er relevant med bistand fra den offentlige myndighed, den juridiske person, hvis rettigheder og interesser kan blive berørt, om denne hensigt, dette formål og de passende beskyttelsesforanstaltninger. Den offentlige myndighed må ikke tillade videreanvendelsen, medmindre den juridiske person giver tilladelse til overførslen.

10.   Offentlige myndigheder må kun videregive fortrolige data, der ikke er personoplysninger, eller data, der er beskyttet af intellektuelle ejendomsrettigheder, til en videreanvender, som har til hensigt at overføre de pågældende data til et andet tredjeland end et land, der er udpeget i overensstemmelse med stk. 12, hvis videreanvenderen kontraktligt forpligter sig til:

| a) | at overholde de forpligtelser, der er pålagt i henhold til stk. 7 og 8, også efter at oplysningerne er overført til tredjelandet, og |
| --- | --- |

a)

at overholde de forpligtelser, der er pålagt i henhold til stk. 7 og 8, også efter at oplysningerne er overført til tredjelandet, og

| b) | at anerkende domstolenes eller retternes kompetence i den medlemsstat, hvor den videregivende offentlige myndighed er beliggende for så vidt angår enhver tvist vedrørende overholdelsen af stk. 7 og 8. |
| --- | --- |

b)

at anerkende domstolenes eller retternes kompetence i den medlemsstat, hvor den videregivende offentlige myndighed er beliggende for så vidt angår enhver tvist vedrørende overholdelsen af stk. 7 og 8.

11.   Offentlige myndigheder yder, hvis det er relevant og inden for rammerne af deres kapacitet, vejledning og bistand til videreanvendere med henblik på overholdelsen af de forpligtelser, der er omhandlet i denne artikels stk. 10.

For at yde bistand til offentlige myndigheder og videreanvendere kan Kommissionen vedtage gennemførelsesretsakter, der fastlægger standardkontraktbestemmelser for overholdelsen af de forpligtelser, der er omhandlet i denne artikels stk. 10. Disse gennemførelsesretsakter vedtages efter undersøgelsesproceduren, jf. artikel 33, stk. 3.

12.   Hvor det er begrundet på grund af det betydelige antal anmodninger i hele Unionen om videreanvendelse af andre data end personoplysninger i specifikke tredjelande, kan Kommissionen vedtage gennemførelsesretsakter, hvori det attesteres, at tredjelandes retlige, tilsynsmæssige og håndhævelsesmæssige rammer:

| a) | sikrer beskyttelse af intellektuel ejendomsret og forretningshemmeligheder på en måde, som i det væsentlige svarer til den beskyttelse, der sikres i henhold til EU-retten |
| --- | --- |

a)

sikrer beskyttelse af intellektuel ejendomsret og forretningshemmeligheder på en måde, som i det væsentlige svarer til den beskyttelse, der sikres i henhold til EU-retten

| b) | anvendes og håndhæves effektivt og |
| --- | --- |

b)

anvendes og håndhæves effektivt og

| c) | omfatter effektive retsmidler. |
| --- | --- |

c)

omfatter effektive retsmidler.

Disse gennemførelsesretsakter vedtages efter undersøgelsesproceduren, jf. artikel 33, stk. 3.

13.   I specifikke lovgivningsmæssige EU-retsakter kan visse kategorier af andre data end personoplysninger, som offentlige myndigheder er i besiddelse af, anses for at være meget følsomme med henblik på denne artikel, hvis overførslen heraf til tredjelande kan true Unionens offentlige politiske mål, f.eks. sikkerhed og folkesundhed, eller kan føre til en risiko for genidentifikation af anonymiserede data, der ikke er personoplysninger. Når en sådan retsakt vedtages, vedtager Kommissionen delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 32, der supplerer denne forordning ved at fastsætte særlige betingelser for overførsler af sådanne data til tredjelande.

Disse særlige betingelser skal baseres på karakteren af de kategorier af data, der ikke er personoplysninger, og som er fastlagt i den specifikke lovgivningsmæssige EU-retsakt, og på grundene til, at disse kategorier anses for at være meget følsomme, under hensyntagen til risikoen for genidentifikation af anonymiserede data, der ikke er personoplysninger. De skal være ikkediskriminerende og begrænsede til, hvad der er nødvendigt for at nå Unionens offentlige politiske mål, der er fastlagt i den pågældende retsakt, i overensstemmelse med Unionens internationale forpligtelser.

Hvis dette i henhold til specifikke lovgivningsmæssige EU-retsakter som omhandlet i første afsnit er et krav, kan sådanne særlige betingelser omfatte vilkårene for overførsler eller tekniske ordninger i den henseende, begrænsninger for videreanvendelsen af data i tredjelande eller for, hvilke kategorier af personer der har ret til at overføre sådanne oplysninger til tredjelande, eller i særlige tilfælde begrænsninger i forbindelse med overførsler til tredjelande.

14.   Den fysiske eller juridiske person, der har fået tildelt ret til at videreanvende andre data end personoplysninger, må kun overføre oplysningerne til de tredjelande, der opfylder kravene i stk. 10, 12 og 13.

Artikel 6

Gebyrer

1.   Offentlige myndigheder, der tillader videreanvendelse af de kategorier af data, der er omhandlet i artikel 3, stk. 1, kan opkræve gebyrer for tilladelsen til at videreanvende disse data.

2.   Eventuelle gebyrer, der opkræves i henhold til stk. 1, skal være gennemsigtige, ikkediskriminerende, stå i et rimeligt forhold til formålet og være objektivt begrundede, og de må ikke begrænse konkurrencen.

3.   De offentlige myndigheder sikrer, at eventuelle gebyrer også kan betales online via bredt tilgængelige grænseoverskridende betalingstjenester uden forskelsbehandling på grundlag af, hvor betalingstjenesteudbyderen er hjemmehørende, hvor betalingsinstrumentet er udstedt, eller hvor betalingskontoen er placeret i Unionen.

4.   Når offentlige myndigheder opkræver gebyrer, træffer de foranstaltninger til at tilskynde til videreanvendelse af de kategorier af data, der er omhandlet i artikel 3, stk. 1, til ikkekommercielle formål som f.eks. videnskabelige forskningsformål og af SMV'er og nyetablerede virksomheder i overensstemmelse med statsstøttereglerne. I den forbindelse kan offentlige myndigheder også stille dataene til rådighed for et nedsat gebyr eller gratis, navnlig for SMV'er og nyetablerede virksomheder, civilsamfundsorganisationer og uddannelsesinstitutioner. Offentlige myndigheder kan med henblik herpå udarbejde en liste over kategorier af videreanvendere, for hvilke data til videreanvendelse stilles til rådighed for et nedsat gebyr eller gratis. Denne liste offentliggøres sammen med de anvendte kriterier for udarbejdelsen heraf.

5.   Ethvert gebyr beregnes på grundlag af de omkostninger, der er forbundet med gennemførelsen af proceduren for anmodninger om videreanvendelse af de kategorier af data, der er omhandlet i artikel 3, stk. 1, og begrænses til de nødvendige omkostninger i forbindelse med:

| a) | reproduktion, levering og formidling af data |
| --- | --- |

a)

reproduktion, levering og formidling af data

| b) | clearing af rettigheder |
| --- | --- |

b)

clearing af rettigheder

| c) | anonymisering eller andre former for forberedelse af personoplysninger og kommercielt fortrolige data, jf. artikel 5, stk. 3 |
| --- | --- |

c)

anonymisering eller andre former for forberedelse af personoplysninger og kommercielt fortrolige data, jf. artikel 5, stk. 3

| d) | opretholdelse af et sikkert databehandlingsmiljø |
| --- | --- |

d)

opretholdelse af et sikkert databehandlingsmiljø

| e) | erhvervelse af retten til at tillade videreanvendelse i overensstemmelse med dette kapitel for tredjeparter uden for den offentlige sektor, og |
| --- | --- |

e)

erhvervelse af retten til at tillade videreanvendelse i overensstemmelse med dette kapitel for tredjeparter uden for den offentlige sektor, og

| f) | bistand til videreanvendere med at indhente samtykke fra de registrerede og tilladelse fra de dataindehavere, hvis rettigheder og interesser kan blive berørt af en sådan videreanvendelse. |
| --- | --- |

f)

bistand til videreanvendere med at indhente samtykke fra de registrerede og tilladelse fra de dataindehavere, hvis rettigheder og interesser kan blive berørt af en sådan videreanvendelse.

6.   Kriterierne og metoden til beregning af gebyrer fastsættes af medlemsstaterne og offentliggøres. Den offentlige myndighed offentliggør en beskrivelse af de vigtigste omkostningskategorier og de regler, der anvendes til fordeling af omkostningerne.

Artikel 7

Kompetente organer

1.   Med henblik på de i denne artikel omhandlede opgaver udpeger hver medlemsstat et eller flere kompetente organer, som kan have kompetence for bestemte sektorer, til at bistå de offentlige myndigheder, der giver eller nægter adgang til de kategorier af data, der er omhandlet i artikel 3, stk. 1, med henblik på videreanvendelse. Medlemsstaterne kan enten nedsætte et eller flere nye kompetente organer eller gøre brug af eksisterende offentlige myndigheder eller interne tjenester hos de offentlige myndigheder, som opfylder betingelserne i denne forordning.

2.   De kompetente organer kan tillægges beføjelse til at give adgang til de kategorier af data, der er omhandlet i artikel 3, stk. 1, med henblik på videreanvendelse i henhold til EU-ret eller national ret om en sådan adgang. Artikel 4, 5, 6 og 9 finder anvendelse på disse kompetente organer, når de giver eller nægter adgang til videreanvendelse.

3.   Det eller de kompetente organer skal have tilstrækkelige juridiske, finansielle, tekniske og menneskelige ressourcer til at udføre de opgaver, som de pålægges, herunder den nødvendige tekniske viden for at kunne overholde relevant EU-ret eller national ret vedrørende adgangsordninger for de kategorier af data, der er omhandlet i artikel 3, stk. 1.

4.   Den bistand, der er omhandlet i stk. 1, omfatter, hvor det er nødvendigt:

| a) | teknisk støtte ved at tilvejebringe et sikkert databehandlingsmiljø for at give adgang til data med henblik på videreanvendelse |
| --- | --- |

a)

teknisk støtte ved at tilvejebringe et sikkert databehandlingsmiljø for at give adgang til data med henblik på videreanvendelse

| b) | vejledning og teknisk støtte til, hvordan man bedst strukturerer og lagrer data med henblik på at gøre disse data lettilgængelige |
| --- | --- |

b)

vejledning og teknisk støtte til, hvordan man bedst strukturerer og lagrer data med henblik på at gøre disse data lettilgængelige

| c) | teknisk støtte til pseudonymisering og sikring af, at databehandlingen foretages på en måde, der effektivt beskytter privatlivets fred og fortroligheden, integriteten og tilgængeligheden af de oplysninger, der er indeholdt i de data, som det er tilladt at videreanvende, herunder teknikker til anonymisering, generalisering, undertrykkelse og randomisering af personoplysninger eller andre avancerede metoder til beskyttelse af privatlivets fred samt sletning af kommercielt fortrolige oplysninger, herunder forretningshemmeligheder eller indhold, som er beskyttet af intellektuelle ejendomsrettigheder |
| --- | --- |

c)

teknisk støtte til pseudonymisering og sikring af, at databehandlingen foretages på en måde, der effektivt beskytter privatlivets fred og fortroligheden, integriteten og tilgængeligheden af de oplysninger, der er indeholdt i de data, som det er tilladt at videreanvende, herunder teknikker til anonymisering, generalisering, undertrykkelse og randomisering af personoplysninger eller andre avancerede metoder til beskyttelse af privatlivets fred samt sletning af kommercielt fortrolige oplysninger, herunder forretningshemmeligheder eller indhold, som er beskyttet af intellektuelle ejendomsrettigheder

| d) | bistand til de offentlige myndigheder, hvor det er relevant, med henblik på at støtte videreanvendere med at anmode om samtykke til videreanvendelse fra de registrerede eller tilladelse fra dataindehavere i overensstemmelse med deres specifikke afgørelser, herunder vedrørende den jurisdiktion, hvor databehandlingen efter planen skal finde sted, og bistand til de offentlige myndigheder med henblik på at indføre tekniske mekanismer, der gør det muligt at videresende anmodninger om samtykke eller tilladelse fra videreanvendere, hvor dette er praktisk muligt |
| --- | --- |

d)

bistand til de offentlige myndigheder, hvor det er relevant, med henblik på at støtte videreanvendere med at anmode om samtykke til videreanvendelse fra de registrerede eller tilladelse fra dataindehavere i overensstemmelse med deres specifikke afgørelser, herunder vedrørende den jurisdiktion, hvor databehandlingen efter planen skal finde sted, og bistand til de offentlige myndigheder med henblik på at indføre tekniske mekanismer, der gør det muligt at videresende anmodninger om samtykke eller tilladelse fra videreanvendere, hvor dette er praktisk muligt

| e) | bistand til offentlige myndigheder med henblik på at vurdere, om de kontraktlige forpligtelser, som en videreanvender har påtaget sig, er tilstrækkelige i henhold til artikel 5, stk. 10. |
| --- | --- |

e)

bistand til offentlige myndigheder med henblik på at vurdere, om de kontraktlige forpligtelser, som en videreanvender har påtaget sig, er tilstrækkelige i henhold til artikel 5, stk. 10.

5.   Hver medlemsstat underretter senest den 24. september 2023 Kommissionen om identiteten af de kompetente organer, der er udpeget i henhold til stk. 1. Hver medlemsstat underretter også Kommissionen om eventuelle senere ændringer af disse kompetente organers identitet.

Artikel 8

Centrale informationssteder

1.   Medlemsstaterne sikrer, at alle relevante oplysninger om anvendelsen af artikel 5 og 6 er tilgængelige og let kan tilgås via et centralt informationssted. Medlemsstaterne opretter enten et nyt organ eller udpeger et eksisterende organ eller en eksisterende struktur som det centrale informationssted. Det centrale informationssted kan være forbundet med sektorspecifikke, regionale eller lokale informationssteder. Det centrale informationssteds funktioner kan automatiseres, såfremt den offentlige myndighed sikrer tilstrækkelig støtte.

2.   Det centrale informationssted er kompetent til at modtage forespørgsler eller anmodninger om videreanvendelse af de kategorier af data, der er omhandlet i artikel 3, stk. 1, og videregiver dem automatisk, så vidt det er muligt og hensigtsmæssigt, til de kompetente offentlige myndigheder eller til de kompetente organer, der er omhandlet i artikel 7, stk. 1, hvis det er relevant. Det centrale informationssted stiller en elektronisk søgbar liste med en oversigt over alle tilgængelige dataressourcer til rådighed, herunder, hvis det er relevant, de dataressourcer, der er tilgængelige på sektorspecifikke, regionale eller lokale informationssteder, med relevante oplysninger, der beskriver de tilgængelige data, herunder som minimum dataformatet og -størrelsen samt betingelserne for deres videreanvendelse.

3.   Det centrale informationssted kan oprette en særskilt, forenklet og veldokumenteret informationskanal for SMV'er og nyetablerede virksomheder, der tilgodeser deres behov og kapacitet med hensyn til at anmode om tilladelse til at videreanvende de kategorier af data, der er omhandlet i artikel 3, stk. 1.

4.   Kommissionen opretter et centralt europæisk adgangspunkt med et søgbart elektronisk register over tilgængelige data på de nationale centrale informationssteder og yderligere oplysninger om, hvordan man anmoder om data via disse nationale centrale informationssteder.

Artikel 9

Procedure for anmodninger om videreanvendelse

1.   Medmindre der er fastsat kortere frister i overensstemmelse med national ret, træffer de kompetente offentlige myndigheder eller de kompetente organer, der er omhandlet i artikel 7, stk. 1, afgørelse om anmodninger om videreanvendelse af de kategorier af data, der er omhandlet i artikel 3, stk. 1, inden for to måneder efter datoen for modtagelsen af anmodningen.

I tilfælde af usædvanligt omfattende og komplekse anmodninger om videreanvendelse kan denne frist forlænges med højst 30 dage. I sådanne tilfælde underretter de kompetente offentlige myndigheder eller de kompetente organer, der er omhandlet i artikel 7, stk. 1, ansøgeren hurtigst muligt om, at der er behov for mere tid til at gennemføre proceduren samt om årsagerne til forsinkelsen.

2.   Enhver fysisk eller juridisk person, der er direkte berørt af en afgørelse, jf. stk. 1, skal have en effektiv klageadgang i den medlemsstat, hvor det relevante organ er beliggende. En sådan klageadgang fastsættes i national ret og omfatter muligheden for prøvelse ved et uvildigt organ med den nødvendige ekspertise såsom den nationale konkurrencemyndighed, den relevante myndighed for aktindsigt, tilsynsmyndigheden oprettet i henhold til forordning (EU) 2016/679 eller en national judiciel myndighed, hvis afgørelser er bindende for den pågældende offentlige myndighed eller det pågældende kompetente organ.

KAPITEL III

Krav til dataformidlingstjenester

Artikel 10

Dataformidlingstjenester

Udbuddet af følgende dataformidlingstjenester skal være i overensstemmelse med artikel 12 og være underlagt en meddelelsesprocedure:

| a) | formidlingstjenester mellem dataindehavere og potentielle databrugere, herunder tilrådighedsstillelse af de tekniske eller andre midler, der muliggør sådanne tjenester; disse tjenester kan omfatte bilateral eller multilateral dataudveksling eller oprettelse af platforme eller databaser, der muliggør udveksling eller fælles anvendelse af data, samt opbygning af anden særlig infrastruktur til sammenkobling af dataindehavere med databrugere |
| --- | --- |

a)

formidlingstjenester mellem dataindehavere og potentielle databrugere, herunder tilrådighedsstillelse af de tekniske eller andre midler, der muliggør sådanne tjenester; disse tjenester kan omfatte bilateral eller multilateral dataudveksling eller oprettelse af platforme eller databaser, der muliggør udveksling eller fælles anvendelse af data, samt opbygning af anden særlig infrastruktur til sammenkobling af dataindehavere med databrugere

| b) | formidlingstjenester mellem registrerede, der ønsker at stille deres personoplysninger til rådighed, eller fysiske personer, der ønsker at stille andre data end personoplysninger til rådighed, og potentielle databrugere, herunder tilrådighedsstillelse af de tekniske eller andre midler, der muliggør sådanne tjenester, og navnlig muliggørelse af udøvelsen af de registreredes rettigheder, der er fastsat i forordning (EU) 2016/679 |
| --- | --- |

b)

formidlingstjenester mellem registrerede, der ønsker at stille deres personoplysninger til rådighed, eller fysiske personer, der ønsker at stille andre data end personoplysninger til rådighed, og potentielle databrugere, herunder tilrådighedsstillelse af de tekniske eller andre midler, der muliggør sådanne tjenester, og navnlig muliggørelse af udøvelsen af de registreredes rettigheder, der er fastsat i forordning (EU) 2016/679

| c) | tjenester fra datakooperativer. |
| --- | --- |

c)

tjenester fra datakooperativer.

Artikel 11

Anmeldelse indgivet af dataformidlingstjenesteudbydere

1.   Enhver dataformidlingstjenesteudbyder, der har til hensigt at udbyde de dataformidlingstjenester, der er omhandlet i artikel 10, skal indgive en anmeldelse til den kompetente myndighed for dataformidlingstjenester.

2.   Med henblik på denne forordning anses en dataformidlingstjenesteudbyder, der er etableret i mere end én medlemsstat, for at høre under den medlemsstats jurisdiktion, hvor den har sit hovedsæde, uden at det berører EU-retten vedrørende grænseoverskridende erstatningssager og sagsanlæg i forbindelse hermed.

3.   En dataformidlingstjenesteudbyder, der ikke er etableret i Unionen, men udbyder de dataformidlingstjenester, der er omhandlet i artikel 10, i Unionen, udpeger en retlig repræsentant i en af de medlemsstater, hvor disse tjenester udbydes.

Med henblik på at sikre overholdelsen af denne forordning bemyndiges den retlige repræsentant af dataformidlingstjenesteudbyderen til at modtage henvendelser ud over eller i stedet for denne fra kompetente myndigheder for dataformidlingstjenester eller registrerede og dataindehavere, i alle spørgsmål vedrørende de udbudte dataformidlingstjenester. Den retlige repræsentant samarbejder med og dokumenterer udførligt efter anmodning over for de kompetente myndigheder for dataformidlingstjenester, hvilke foranstaltninger der er truffet, og hvilke foranstaltninger dataformidlingstjenesteudbyderen har truffet for at sikre, at denne forordning overholdes.

Dataformidlingstjenesteudbyderen anses for at høre under den medlemsstats jurisdiktion, hvor den retlige repræsentant befinder sig. Dataformidlingstjenesteudbyderens udpegelse af en retlig repræsentant berører ikke eventuelle retlige skridt, som måtte blive taget mod dataformidlingstjenesteudbyderen.

4.   Efter at have indgivet en anmeldelse i overensstemmelse med stk. 1 kan dataformidlingstjenesteudbyderen påbegynde aktiviteten på de betingelser, der er fastsat i dette kapitel.

5.   Anmeldelsen omhandlet i stk. 1 giver dataformidlingstjenesteudbyderen ret til at udbyde dataformidlingstjenester i alle medlemsstater.

6.   Anmeldelsen omhandlet i stk. 1 skal indeholde følgende oplysninger:

| a) | navnet på dataformidlingstjenesteudbyderen |
| --- | --- |

a)

navnet på dataformidlingstjenesteudbyderen

| b) | dataformidlingstjenesteudbyderens retlige status, retlige form, ejerskabsstruktur, relevante datterselskaber og, hvis dataformidlingstjenesteudbyderen er optaget i et handelsregister eller et andet lignende offentligt nationalt register, registreringsnummer |
| --- | --- |

b)

dataformidlingstjenesteudbyderens retlige status, retlige form, ejerskabsstruktur, relevante datterselskaber og, hvis dataformidlingstjenesteudbyderen er optaget i et handelsregister eller et andet lignende offentligt nationalt register, registreringsnummer

| c) | adressen på dataformidlingstjenesteudbyderens hovedsæde i Unionen, hvis et sådant findes, og, hvis det er relevant, på eventuelle filialer i en anden medlemsstat eller på den retlige repræsentant |
| --- | --- |

c)

adressen på dataformidlingstjenesteudbyderens hovedsæde i Unionen, hvis et sådant findes, og, hvis det er relevant, på eventuelle filialer i en anden medlemsstat eller på den retlige repræsentant

| d) | et offentligt websted med fuldstændige og ajourførte oplysninger om dataformidlingstjenesteudbyderen og aktiviteterne, herunder som minimum de oplysninger, der er omhandlet i litra a), b), c) og f) |
| --- | --- |

d)

et offentligt websted med fuldstændige og ajourførte oplysninger om dataformidlingstjenesteudbyderen og aktiviteterne, herunder som minimum de oplysninger, der er omhandlet i litra a), b), c) og f)

| e) | dataformidlingstjenesteudbyderens kontaktpersoner og kontaktoplysninger |
| --- | --- |

e)

dataformidlingstjenesteudbyderens kontaktpersoner og kontaktoplysninger

| f) | en beskrivelse af den dataformidlingstjeneste, som dataformidlingstjenesteudbyderen har til hensigt at udbyde, og en angivelse af, under hvilke af kategorierne anført i artikel 10 en sådan dataformidlingstjeneste hører |
| --- | --- |

f)

en beskrivelse af den dataformidlingstjeneste, som dataformidlingstjenesteudbyderen har til hensigt at udbyde, og en angivelse af, under hvilke af kategorierne anført i artikel 10 en sådan dataformidlingstjeneste hører

| g) | den forventede dato for påbegyndelse af aktiviteten, hvis denne er forskellig fra datoen for anmeldelsen. |
| --- | --- |

g)

den forventede dato for påbegyndelse af aktiviteten, hvis denne er forskellig fra datoen for anmeldelsen.

7.   Den kompetente myndighed for dataformidlingstjenester sikrer, at anmeldelsesproceduren er ikkediskriminerende og ikkekonkurrenceforvridende.

8.   Efter anmodning fra dataformidlingstjenesteudbyderen udsteder den kompetente myndighed for dataformidlingstjenester inden for en uge efter en behørigt udfyldt anmeldelse en standardiseret erklæring, der bekræfter, at dataformidlingstjenesteudbyderen har indgivet den i stk. 1 omhandlede anmeldelse, og at anmeldelsen indeholder de oplysninger, der er omhandlet i stk. 6.

9.   Efter anmodning fra dataformidlingstjenesteudbyderen bekræfter den kompetente myndighed for dataformidlingstjenester, at dataformidlingstjenesteudbyderen overholder denne artikel og artikel 12. Efter modtagelse af en sådan bekræftelse kan den pågældende dataformidlingstjenesteudbyder i sin skriftlige og mundtlige kommunikation benytte betegnelsen »dataformidlingstjenesteudbyder, der er anerkendt i Unionen«, samt et fælles logo.

For at sikre, at dataformidlingstjenesteudbydere, der er anerkendt i Unionen, let kan identificeres i hele Unionen, fastlægger Kommissionen ved hjælp af gennemførelsesretsakter et design for det fælles logo. Dataformidlingstjenesteudbydere, der er anerkendt i Unionen, skal tydeligt vise det fælles logo på alle online- og offlinepublikationer, der vedrører deres dataformidlingsaktiviteter.

Disse gennemførelsesretsakter vedtages efter rådgivningsproceduren, jf. artikel 33, stk. 2.

10.   Den kompetente myndighed for dataformidlingstjenester underretter uden ophold elektronisk Kommissionen om hver ny anmeldelse. Kommissionen fører og ajourfører regelmæssigt et offentligt register over alle dataformidlingstjenesteudbydere, der udbyder deres tjenester i Unionen. De oplysninger, der er omhandlet i stk. 6, litra a), b), c), d), f) og g), offentliggøres i det offentlige register.

11.   Den kompetente myndighed for dataformidlingstjenester kan opkræve gebyrer for anmeldelsen i overensstemmelse med national ret. Sådanne gebyrer skal stå i et rimeligt forhold til formålet, være objektive og være baseret på de administrative omkostninger, der er forbundet med den kompetente myndighed for dataformidlingstjenesters overvågning af overholdelsen af reglerne og andre markedskontrolaktiviteter i forbindelse med anmeldelser af dataformidlingstjenesteudbydere. I tilfælde af SMV'er og nyetablerede virksomheder kan den kompetente myndighed for dataformidlingstjenester opkræve et nedsat gebyr eller fritage for gebyret.

12.   Dataformidlingstjenesteudbydere underretter den kompetente myndighed for dataformidlingstjenester om enhver ændring af de oplysninger, der er indgivet i henhold til stk. 6, senest 14 dage efter datoen for ændringen.

13.   Hvis en dataformidlingstjenesteudbyder indstiller sine aktiviteter, underretter den inden for 15 dage den relevante kompetente myndighed for dataformidlingstjenester, der er fastlagt i henhold til stk. 1, 2 og 3.

14.   Den kompetente myndighed for dataformidlingstjenester underretter uden ophold elektronisk Kommissionen om hver underretning omhandlet i stk. 12 og 13. Kommissionen ajourfører det offentlige register over dataformidlingstjenesteudbydere i Unionen i overensstemmelse hermed.

Artikel 12

Betingelser for at udbyde dataformidlingstjenester

Udbud af dataformidlingstjenester som omhandlet i artikel 10, er underlagt følgende betingelser:

| a) | dataformidlingstjenesteudbyderen må ikke anvende de data, som den udbyder dataformidlingstjenester for, til andre formål end at stille dem til rådighed for databrugere, og skal udbyde dataformidlingstjenester gennem en særskilt juridisk person |
| --- | --- |

a)

dataformidlingstjenesteudbyderen må ikke anvende de data, som den udbyder dataformidlingstjenester for, til andre formål end at stille dem til rådighed for databrugere, og skal udbyde dataformidlingstjenester gennem en særskilt juridisk person

| b) | de kommercielle betingelser for udbud af dataformidlingstjenester til en dataindehaver eller databruger, herunder prisfastsættelse, må ikke være afhængige af, hvorvidt dataindehaveren eller databrugeren benytter andre tjenester, som leveres af samme dataformidlingstjenesteudbyder eller af en tilknyttet enhed, og i givet fald i hvilken grad dataindehaveren eller databrugeren benytter sådanne andre tjenester |
| --- | --- |

b)

de kommercielle betingelser for udbud af dataformidlingstjenester til en dataindehaver eller databruger, herunder prisfastsættelse, må ikke være afhængige af, hvorvidt dataindehaveren eller databrugeren benytter andre tjenester, som leveres af samme dataformidlingstjenesteudbyder eller af en tilknyttet enhed, og i givet fald i hvilken grad dataindehaveren eller databrugeren benytter sådanne andre tjenester

| c) | de data, der indsamles om en fysisk eller juridisk persons aktiviteter med henblik på udbud af dataformidlingstjenester, herunder dato, tidspunkt og geolokaliseringsdata, aktivitetens varighed og forbindelser til andre fysiske eller juridiske personer, der etableres af den person, som anvender dataformidlingstjenesten, må kun anvendes til udvikling af denne dataformidlingstjeneste, hvilket kan indebære anvendelsen af data til afsløring af svig eller til cybersikkerhedsformål, og skal stilles til rådighed for dataindehaverne efter anmodning |
| --- | --- |

c)

de data, der indsamles om en fysisk eller juridisk persons aktiviteter med henblik på udbud af dataformidlingstjenester, herunder dato, tidspunkt og geolokaliseringsdata, aktivitetens varighed og forbindelser til andre fysiske eller juridiske personer, der etableres af den person, som anvender dataformidlingstjenesten, må kun anvendes til udvikling af denne dataformidlingstjeneste, hvilket kan indebære anvendelsen af data til afsløring af svig eller til cybersikkerhedsformål, og skal stilles til rådighed for dataindehaverne efter anmodning

| d) | dataformidlingstjenesteudbyderen skal lette udveksling af data i det format, hvori de modtages fra en registreret eller en dataindehaver, må kun konvertere dataene til specifikke formater for at øge interoperabiliteten inden for og på tværs af sektorer, eller hvis databrugeren anmoder herom, eller hvis det er påkrævet i henhold til EU-retten, eller for at sikre harmonisering med internationale eller europæiske datastandarder, og skal tilbyde de registrerede eller dataindehaverne en opt-out-mulighed for så vidt angår disse konverteringer, medmindre konverteringen er påkrævet i henhold til EU-retten |
| --- | --- |

d)

dataformidlingstjenesteudbyderen skal lette udveksling af data i det format, hvori de modtages fra en registreret eller en dataindehaver, må kun konvertere dataene til specifikke formater for at øge interoperabiliteten inden for og på tværs af sektorer, eller hvis databrugeren anmoder herom, eller hvis det er påkrævet i henhold til EU-retten, eller for at sikre harmonisering med internationale eller europæiske datastandarder, og skal tilbyde de registrerede eller dataindehaverne en opt-out-mulighed for så vidt angår disse konverteringer, medmindre konverteringen er påkrævet i henhold til EU-retten

| e) | dataformidlingstjenester kan omfatte et tilbud af yderligere specifikke værktøjer og tjenester til dataindehavere eller registrerede med det specifikke formål at lette udvekslingen af data, såsom midlertidig lagring, kuratering, konvertering, anonymisering og pseudonymisering, idet sådanne værktøjer kun må anvendes efter udtrykkelig anmodning eller godkendelse fra dataindehaveren eller den registrerede, og tredjepartsværktøjer, der tilbydes i den forbindelse, ikke må anvendes til andre formål |
| --- | --- |

e)

dataformidlingstjenester kan omfatte et tilbud af yderligere specifikke værktøjer og tjenester til dataindehavere eller registrerede med det specifikke formål at lette udvekslingen af data, såsom midlertidig lagring, kuratering, konvertering, anonymisering og pseudonymisering, idet sådanne værktøjer kun må anvendes efter udtrykkelig anmodning eller godkendelse fra dataindehaveren eller den registrerede, og tredjepartsværktøjer, der tilbydes i den forbindelse, ikke må anvendes til andre formål

| f) | dataformidlingstjenesteudbyderen skal sikre, at proceduren for adgang til vedkommendes tjeneste er retfærdig, gennemsigtig og ikkediskriminerende for både registrerede og dataindehavere og databrugere, herunder med hensyn til priser og servicevilkår |
| --- | --- |

f)

dataformidlingstjenesteudbyderen skal sikre, at proceduren for adgang til vedkommendes tjeneste er retfærdig, gennemsigtig og ikkediskriminerende for både registrerede og dataindehavere og databrugere, herunder med hensyn til priser og servicevilkår

| g) | dataformidlingstjenesteudbyderen skal indføre procedurer, der forhindrer svigagtig praksis og misbrug i forbindelse med parter, der søger adgang gennem dens tjenester |
| --- | --- |

g)

dataformidlingstjenesteudbyderen skal indføre procedurer, der forhindrer svigagtig praksis og misbrug i forbindelse med parter, der søger adgang gennem dens tjenester

| h) | dataformidlingstjenesteudbyderen skal i tilfælde af insolvens sikre rimelig kontinuitet i udbuddet af sine dataformidlingstjenester og skal, hvor sådanne dataformidlingstjenester sikrer datalagring, have mekanismer, der gør det muligt for dataindehavere og databrugere at få adgang til, overføre eller hente deres data og, hvor sådanne dataformidlingstjenester udbydes mellem registrerede og databrugere, gøre det muligt for registrerede at udøve deres rettigheder |
| --- | --- |

h)

dataformidlingstjenesteudbyderen skal i tilfælde af insolvens sikre rimelig kontinuitet i udbuddet af sine dataformidlingstjenester og skal, hvor sådanne dataformidlingstjenester sikrer datalagring, have mekanismer, der gør det muligt for dataindehavere og databrugere at få adgang til, overføre eller hente deres data og, hvor sådanne dataformidlingstjenester udbydes mellem registrerede og databrugere, gøre det muligt for registrerede at udøve deres rettigheder

| i) | dataformidlingstjenesteudbyderen skal træffe passende foranstaltninger til at sikre interoperabilitet med andre dataformidlingstjenester, bl.a. ved hjælp af almindeligt anvendte åbne standarder i den sektor, hvor dataformidlingstjenesteudbyderne opererer |
| --- | --- |

i)

dataformidlingstjenesteudbyderen skal træffe passende foranstaltninger til at sikre interoperabilitet med andre dataformidlingstjenester, bl.a. ved hjælp af almindeligt anvendte åbne standarder i den sektor, hvor dataformidlingstjenesteudbyderne opererer

| j) | dataformidlingstjenesteudbyderen skal træffe tekniske, retlige og organisatoriske foranstaltninger, der er tilstrækkelige til at forhindre overførsel af eller adgang til andre data end personoplysninger, som er ulovlig i henhold til EU-retten eller den relevante medlemsstats nationale ret |
| --- | --- |

j)

dataformidlingstjenesteudbyderen skal træffe tekniske, retlige og organisatoriske foranstaltninger, der er tilstrækkelige til at forhindre overførsel af eller adgang til andre data end personoplysninger, som er ulovlig i henhold til EU-retten eller den relevante medlemsstats nationale ret

| k) | dataformidlingstjenesteudbyderen oplyser uden unødigt ophold dataindehaverne i tilfælde af uautoriseret videregivelse, adgang eller brug af de andre data end personoplysninger, som denne har delt |
| --- | --- |

k)

dataformidlingstjenesteudbyderen oplyser uden unødigt ophold dataindehaverne i tilfælde af uautoriseret videregivelse, adgang eller brug af de andre data end personoplysninger, som denne har delt

| l) | dataformidlingstjenesteudbyderen skal træffe de nødvendige foranstaltninger til at sikre et passende sikkerhedsniveau for lagring, behandling og videregivelse af andre data end personoplysninger, og dataformidlingstjenesteudbyderen skal endvidere sikre det højest mulige sikkerhedsniveau for lagring og videregivelse af konkurrencemæssigt følsomme oplysninger |
| --- | --- |

l)

dataformidlingstjenesteudbyderen skal træffe de nødvendige foranstaltninger til at sikre et passende sikkerhedsniveau for lagring, behandling og videregivelse af andre data end personoplysninger, og dataformidlingstjenesteudbyderen skal endvidere sikre det højest mulige sikkerhedsniveau for lagring og videregivelse af konkurrencemæssigt følsomme oplysninger

| m) | dataformidlingstjenesteudbyderen af tjenester til registrerede skal handle i de registreredes bedste interesse, hvor den gør det lettere for dem at udøve deres rettigheder, navnlig ved at informere og, hvis det er relevant, rådgive de registrerede i en kortfattet, gennemsigtig, letforståelig og lettilgængelig form om databrugeres påtænkte dataanvendelser og de standardvilkår og -betingelser, der knytter sig til sådanne anvendelser, inden de registrerede giver deres samtykke |
| --- | --- |

m)

dataformidlingstjenesteudbyderen af tjenester til registrerede skal handle i de registreredes bedste interesse, hvor den gør det lettere for dem at udøve deres rettigheder, navnlig ved at informere og, hvis det er relevant, rådgive de registrerede i en kortfattet, gennemsigtig, letforståelig og lettilgængelig form om databrugeres påtænkte dataanvendelser og de standardvilkår og -betingelser, der knytter sig til sådanne anvendelser, inden de registrerede giver deres samtykke

| n) | hvis en dataformidlingstjenesteudbyder stiller værktøjer til rådighed til at indhente samtykke fra registrerede eller tilladelser til at behandle data, der stilles til rådighed af dataindehavere, angiver udbyderen, hvis det er relevant, tredjelandsjurisdiktionen, hvor dataanvendelsen skal finde sted og giver registrerede værktøjer til både at give og tilbagetrække samtykke, og dataindehavere værktøjer til både at give og tilbagetrække tilladelser til at behandle data. |
| --- | --- |

n)

hvis en dataformidlingstjenesteudbyder stiller værktøjer til rådighed til at indhente samtykke fra registrerede eller tilladelser til at behandle data, der stilles til rådighed af dataindehavere, angiver udbyderen, hvis det er relevant, tredjelandsjurisdiktionen, hvor dataanvendelsen skal finde sted og giver registrerede værktøjer til både at give og tilbagetrække samtykke, og dataindehavere værktøjer til både at give og tilbagetrække tilladelser til at behandle data.

| o) | dataformidlingstjenesteudbyderen skal føre logbog over dataformidlingsaktiviteten. |
| --- | --- |

o)

dataformidlingstjenesteudbyderen skal føre logbog over dataformidlingsaktiviteten.

Artikel 13

Kompetente myndigheder for dataformidlingstjenester

1.   Hver medlemsstat udpeger en eller flere kompetente myndigheder til at udføre de opgaver, der er forbundet med anmeldelsesproceduren for dataformidlingstjenester, og underretter senest den 24. september 2023 Kommissionen om identiteten på disse kompetente myndigheder. Hver medlemsstat underretter også Kommissionen om eventuelle senere ændringer af disse kompetente myndigheders identitet.

2.   De kompetente myndigheder for dataformidlingstjenester skal opfylde kravene i artikel 26.

3.   De udpegede kompetente myndigheder for dataformidlingstjenesters beføjelser berører ikke beføjelserne hos databeskyttelsesmyndighederne, de nationale konkurrencemyndigheder, myndighederne med ansvar for cybersikkerhed og andre relevante sektormyndigheder. I overensstemmelse med deres respektive kompetencer i henhold til EU-retten og national ret etablerer disse myndigheder et stærkt samarbejde og udveksler oplysninger, der er nødvendige for, at de kan udføre deres opgaver i forbindelse med dataformidlingstjenesteudbydere, og søger at opnå konsekvens i de beslutninger, der træffes ved anvendelsen af denne forordning.

Artikel 14

Overvågning af overholdelse

1.   Den kompetente myndighed for dataformidlingstjenester overvåger og fører tilsyn med, at dataformidlingstjenesteudbydere opfylder kravene i dette kapitel. De kompetente myndigheder for dataformidlingstjenester kan også overvåge og føre tilsyn med, at sådanne dataformidlingstjenesteudbydere opfylder kravene, efter anmodning fra en fysisk eller juridisk person.

2.   De kompetente myndigheder for dataformidlingstjenester har beføjelse til at anmode dataformidlingstjenesteudbydere eller deres retlige repræsentant om alle de oplysninger, der er nødvendige for at kontrollere, at kravene i dette kapitel opfyldes. Enhver anmodning om oplysninger skal stå i et rimeligt forhold til, hvad opgaven kræver, og være begrundet.

3.   Hvis den kompetente myndighed for dataformidlingstjenester konstaterer, at en dataformidlingstjenesteudbyder ikke opfylder et eller flere af kravene i dette kapitel, underretter den dataformidlingstjenesteudbyderen herom og giver denne mulighed for at fremføre sine synspunkter inden for 30 dage efter modtagelsen af anmeldelsen.

4.   Den kompetente myndighed for dataformidlingstjenester har beføjelse til at kræve, at overtrædelsen, jf. stk. 3, ophører inden for en rimelig frist eller omgående i tilfælde af en alvorlig overtrædelse, og træffer passende foranstaltninger, der står i et rimeligt forhold til formålet, for at sikre, at kravene opfyldes. I den forbindelse skal den kompetente myndighed for dataformidlingstjenester, hvis det er relevant, have beføjelse til følgende:

| a) | at pålægge afskrækkende økonomiske sanktioner gennem administrative procedurer, herunder periodiske sanktioner og sanktioner med tilbagevirkende kraft, at indlede retsforfølgning med henblik på pålæggelse af bøder eller begge dele |
| --- | --- |

a)

at pålægge afskrækkende økonomiske sanktioner gennem administrative procedurer, herunder periodiske sanktioner og sanktioner med tilbagevirkende kraft, at indlede retsforfølgning med henblik på pålæggelse af bøder eller begge dele

| b) | at kræve, at igangsættelsen af udbuddet af dataformidlingstjenesten udsættes, eller udbuddet suspenderes, indtil enhver ændring af betingelserne, som den kompetente myndighed for dataformidlingstjenester har krævet, er foretaget, eller |
| --- | --- |

b)

at kræve, at igangsættelsen af udbuddet af dataformidlingstjenesten udsættes, eller udbuddet suspenderes, indtil enhver ændring af betingelserne, som den kompetente myndighed for dataformidlingstjenester har krævet, er foretaget, eller

| c) | at kræve, at udbuddet af dataformidlingstjenesten ophører, hvis alvorlige eller gentagne overtrædelser ikke er blevet afhjulpet på trods af forudgående underretning i henhold til stk. 3. |
| --- | --- |

c)

at kræve, at udbuddet af dataformidlingstjenesten ophører, hvis alvorlige eller gentagne overtrædelser ikke er blevet afhjulpet på trods af forudgående underretning i henhold til stk. 3.

Den kompetente myndighed for dataformidlingstjenester anmoder Kommissionen om at fjerne dataformidlingstjenesteudbyderen fra registret over dataformidlingstjenesteudbydere, når den har beordret, at udbuddet af dataformidlingstjenesten skal ophøre i overensstemmelse med første afsnit, litra c).

Hvis en dataformidlingstjenesteudbyder afhjælper overtrædelserne, underretter dataformidlingstjenesteudbyderen på ny den kompetente myndighed for dataformidlingstjenester. Den kompetente myndighed for dataformidlingstjenester underretter Kommissionen om hver ny anmeldelse.

5.   Hvis en dataformidlingstjenesteudbyder, der ikke er etableret i Unionen, undlader at udpege en retlig repræsentant, eller hvis den retlige repræsentant ikke leverer de nødvendige oplysninger, som den kompetente myndigheder for dataformidlingstjenester anmoder om, og som udførligt dokumenterer efterlevelsen af denne forordning, har den kompetente myndighed for dataformidlingstjenester beføjelse til at udsætte igangsættelsen eller suspendere udbuddet af dataformidlingstjenesten, indtil den retlige repræsentant er udpeget, eller de nødvendige oplysninger er leveret.

6.   De kompetente myndigheder for dataformidlingstjenester underretter uden ophold den pågældende dataformidlingstjenesteudbyder om de foranstaltninger, der er indført i henhold til stk. 4 og 5, og begrundelserne herfor samt de nødvendige skridt, der skal tages for at afhjælpe de relevante mangler, og fastsætter en rimelig frist, som ikke må være længere end 30 dage, inden for hvilken dataformidlingstjenesteudbyderen skal overholde disse foranstaltninger.

7.   Hvis en dataformidlingstjenesteudbyders hovedsæde eller retlige repræsentant befinder sig i en medlemsstat, men den udbyder tjenester i andre medlemsstater, samarbejder den kompetente myndighed for dataformidlingstjenester i den medlemsstat, hvor hovedsædet eller den retlige repræsentant befinder sig, og de kompetente myndigheder for dataformidlingstjenester i de andre medlemsstater og bistår hinanden. En sådan bistand og et sådant samarbejde kan omfatte udveksling af oplysninger mellem de berørte kompetente myndigheder for dataformidlingstjenester i forbindelse med deres opgaver i henhold til denne forordning og begrundede anmodninger om at gennemføre de foranstaltninger, der er omhandlet i denne artikel.

Hvis en kompetent myndighed for dataformidlingstjenester i én medlemsstat anmoder om bistand fra en kompetent myndighed for dataformidlingstjenester i en anden medlemsstat, indsender den en begrundet anmodning. Den således anmodede kompetente myndighed for dataformidlingstjenester afgiver svar på en sådan anmodning uden ophold og inden for en frist, der står i rimeligt forhold til anmodningens hastende karakter.

Alle oplysninger, der udveksles i forbindelse med bistand, som der anmodes om og ydes i henhold til dette stykke, må kun anvendes i forbindelse med den sag, hvortil der blev anmodet om oplysningerne.

Artikel 15

Undtagelser

Dette kapitel finder ikke anvendelse på anerkendte dataaltruistiske organisationer eller andre enheder uden fortjeneste for øje, for så vidt deres aktiviteter består i at indsamle data til almennyttige formål, som fysiske eller juridiske personer stiller til rådighed på grundlag af dataaltruisme, medmindre disse organisationer og enheder har til formål at etablere kommercielle forbindelser mellem et ubestemt antal registrerede og dataindehavere på den ene side og databrugere på den anden side.

KAPITEL IV

Dataaltruisme

Artikel 16

Nationale ordninger for dataaltruisme

Medlemsstaterne kan have organisatoriske eller tekniske ordninger, eller begge, til fremme af dataaltruisme. Til støtte herfor kan medlemsstaterne fastlægge nationale politikker for dataaltruisme. Disse nationale politikker kan navnlig bistå registrerede med at gøre personoplysninger vedrørende dem, som offentlige myndigheder er i besiddelse af, frivilligt tilgængelige til dataaltruisme og fastsætte de nødvendige oplysninger, der skal gives til registrerede om videreanvendelse af deres oplysninger i almenhedens interesse.

Hvis en medlemsstat udarbejder sådanne nationale politikker, underretter den Kommissionen herom.

Artikel 17

Offentlige registre over anerkendte dataaltruistiske organisationer

1.   Hver kompetent myndighed, der er ansvarlig for registrering af dataaltruistiske organisationer, fører og ajourfører løbende et offentligt nationalt register over anerkendte dataaltruistiske organisationer.

2.   Kommissionen fører til orientering et offentligt EU-register over anerkendte dataaltruistiske organisationer. Forudsat at en enhed er opført i det offentlige nationale register over anerkendte dataaltruistiske organisationer i overensstemmelse med artikel 18, kan den i sin skriftlige og mundtlige kommunikation anvende betegnelsen »dataaltruistisk organisation, der er anerkendt i Unionen« samt et fælles logo.

For at sikre, at anerkendte dataaltruistiske organisationer er lette at identificere i hele Unionen, fastlægger Kommissionen ved hjælp af gennemførelsesretsakter et design for det fælles logo. Anerkendte dataaltruistiske organisationer skal tydeligt vise det fælles logo på alle online- og offlinepublikationer, der vedrører deres dataaltruistiske aktiviteter. Det fælles logo ledsages af en QR-kode med et link til det offentlige EU-register over anerkendte dataaltruistiske organisationer.

Disse gennemførelsesretsakter vedtages efter rådgivningsproceduren, jf. artikel 33, stk. 2.

Artikel 18

Generelle krav til registrering

For at kunne blive registreret i et offentligt nationalt register over anerkendte dataaltruistiske organisationer skal en enhed:

| a) | udføre dataaltruistiske aktiviteter |
| --- | --- |

a)

udføre dataaltruistiske aktiviteter

| b) | være en juridisk person, der er oprettet i henhold til national ret med henblik på at opfylde almennyttige formål, som fastlagt i national ret, hvis det er relevant |
| --- | --- |

b)

være en juridisk person, der er oprettet i henhold til national ret med henblik på at opfylde almennyttige formål, som fastlagt i national ret, hvis det er relevant

| c) | drives uden sigte på fortjeneste og være juridisk uafhængig af enheder, der drives med fortjeneste for øje |
| --- | --- |

c)

drives uden sigte på fortjeneste og være juridisk uafhængig af enheder, der drives med fortjeneste for øje

| d) | udføre dataaltruistiske aktiviteter gennem en struktur, der er funktionelt adskilt fra dens andre aktiviteter |
| --- | --- |

d)

udføre dataaltruistiske aktiviteter gennem en struktur, der er funktionelt adskilt fra dens andre aktiviteter

| e) | overholde det regelsæt, der er omhandlet i artikel 22, stk. 1, senest 18 måneder efter datoen for ikrafttrædelsen af de delegerede retsakter, der er omhandlet i nævnte stykke. |
| --- | --- |

e)

overholde det regelsæt, der er omhandlet i artikel 22, stk. 1, senest 18 måneder efter datoen for ikrafttrædelsen af de delegerede retsakter, der er omhandlet i nævnte stykke.

Artikel 19

Registrering af anerkendte dataaltruistiske organisationer

1.   En enhed, der opfylder kravene i artikel 18, kan indgive en ansøgning om registrering i det offentlige nationale register over anerkendte dataaltruistiske organisationer i den medlemsstat, hvor den er etableret.

2.   En enhed, der opfylder kravene i artikel 18 og er etableret i mere end én medlemsstat, kan indgive en ansøgning om registrering i det offentlige nationale register over anerkendte dataaltruistiske organisationer i den medlemsstat, hvor den har sit hovedsæde.

3.   En enhed, der opfylder kravene i artikel 18, men som ikke er etableret i Unionen, udpeger en retlig repræsentant i en af de medlemsstater, hvor dataaltruismetjenesterne udbydes.

Med henblik på at sikre overholdelse af denne forordning bemyndiges den retlige repræsentant af enheden til i tillæg til eller i stedet for denne at modtage henvendelser fra kompetente myndigheder, der er ansvarlige for registrering af dataaltruistiske organisationer, eller registrerede og dataindehavere om ethvert forhold vedrørende denne enhed. Den retlige repræsentant samarbejder med og dokumenterer udførligt på anmodning over for de kompetente myndigheder, der er ansvarlige for registrering af dataaltruistiske organisationer, hvilke tiltag der er taget, og hvilke foranstaltninger enheden har indført for at sikre, at denne forordning overholdes.

Enheden anses for at høre under den medlemsstats jurisdiktion, hvor den retlige repræsentant befinder sig. En sådan enhed kan indlevere en ansøgning om registrering i det offentlige nationale register over anerkendte dataaltruistiske organisationer i den pågældende medlemsstat. Enhedens udpegelse af en retlig repræsentant berører ikke eventuelle retlige skridt, som måtte blive taget over for enheden.

4.   Ansøgninger om registrering, jf. stk. 1, 2 og 3, skal indeholde følgende oplysninger:

| a) | enhedens navn |
| --- | --- |

a)

enhedens navn

| b) | enhedens retlige status, retlige form og, hvis enheden er opført i et offentligt nationalt register, registreringsnummer |
| --- | --- |

b)

enhedens retlige status, retlige form og, hvis enheden er opført i et offentligt nationalt register, registreringsnummer

| c) | enhedens vedtægter, hvis det er relevant |
| --- | --- |

c)

enhedens vedtægter, hvis det er relevant

| d) | enhedens indtægtskilder |
| --- | --- |

d)

enhedens indtægtskilder

| e) | adressen på enhedens hovedsæde i Unionen, hvis et sådant findes, og, hvis det er relevant, på eventuelle filialer i en anden medlemsstat eller på den retlige repræsentant |
| --- | --- |

e)

adressen på enhedens hovedsæde i Unionen, hvis et sådant findes, og, hvis det er relevant, på eventuelle filialer i en anden medlemsstat eller på den retlige repræsentant

| f) | et offentligt websted med fuldstændige og ajourførte oplysninger om enheden og aktiviteterne, herunder som minimum de oplysninger, der er omhandlet i litra a), b), d), e) og h) |
| --- | --- |

f)

et offentligt websted med fuldstændige og ajourførte oplysninger om enheden og aktiviteterne, herunder som minimum de oplysninger, der er omhandlet i litra a), b), d), e) og h)

| g) | enhedens kontaktpersoner og kontaktoplysninger |
| --- | --- |

g)

enhedens kontaktpersoner og kontaktoplysninger

| h) | de almennyttige formål, som den agter at fremme i forbindelse med indsamlingen af data |
| --- | --- |

h)

de almennyttige formål, som den agter at fremme i forbindelse med indsamlingen af data

| i) | arten af de data, som enheden har til hensigt at kontrollere eller behandle og, i tilfælde af personoplysninger, en angivelse af kategorierne af personoplysninger |
| --- | --- |

i)

arten af de data, som enheden har til hensigt at kontrollere eller behandle og, i tilfælde af personoplysninger, en angivelse af kategorierne af personoplysninger

| j) | alle andre dokumenter, der dokumenterer, at kravene i artikel 18 er opfyldt. |
| --- | --- |

j)

alle andre dokumenter, der dokumenterer, at kravene i artikel 18 er opfyldt.

5.   Hvis enheden har indsendt alle nødvendige oplysninger i henhold til stk. 4, og den kompetente myndighed, der er ansvarlig for registrering af dataaltruistiske organisationer, efterfølgende har vurderet ansøgningen om registrering og fundet, at enheden opfylder kravene i artikel 18, optager den kompetente myndighed senest 12 uger efter modtagelsen af ansøgningen om registrering enheden i det offentlige nationale register over anerkendte dataaltruistiske organisationer. Registreringen er gyldig i alle medlemsstater.

Den kompetente myndighed, der er ansvarlig for registrering af dataaltruistiske organisationer, underretter Kommissionen om alle registreringer. Kommissionen skal optage denne registrering i det offentlige EU-register over anerkendte dataaltruistiske organisationer.

6.   De oplysninger, der er omhandlet i stk. 4, litra a), b), f), g) og h), offentliggøres i det relevante offentlige nationale register over anerkendte dataaltruistiske organisationer.

7.   En enhed, der er opført i et offentligt nationalt register over anerkendte dataaltruistiske organisationer, underretter den kompetente myndighed, der er ansvarlig for registrering af dataaltruistiske organisationer, om enhver ændring af de oplysninger, der er indgivet i henhold til stk. 4, senest 14 dage efter datoen for ændringen.

Den kompetente myndighed, der er ansvarlig for registrering af dataaltruistiske organisationer, underretter elektronisk uden ophold Kommissionen om enhver sådan underretning. På grundlag af en sådan underretning ajourfører Kommissionen uden ophold det offentlige EU-register over anerkendte dataaltruistiske organisationer.

Artikel 20

Gennemsigtighedskrav

1.   En anerkendt dataaltruistisk organisation fører fuldstændige og nøjagtige registre over:

| a) | alle fysiske eller juridiske personer, der har fået mulighed for at behandle data, som den pågældende anerkendte dataaltruistiske organisation er i besiddelse af, og deres kontaktoplysninger |
| --- | --- |

a)

alle fysiske eller juridiske personer, der har fået mulighed for at behandle data, som den pågældende anerkendte dataaltruistiske organisation er i besiddelse af, og deres kontaktoplysninger

| b) | datoen for eller varigheden af behandlingen af personoplysninger eller anvendelsen af andre data end personoplysninger |
| --- | --- |

b)

datoen for eller varigheden af behandlingen af personoplysninger eller anvendelsen af andre data end personoplysninger

| c) | formålet med behandlingen som angivet af den fysiske eller juridiske person, der fik mulighed for foretage behandlingen |
| --- | --- |

c)

formålet med behandlingen som angivet af den fysiske eller juridiske person, der fik mulighed for foretage behandlingen

| d) | eventuelle gebyrer, som er betalt af de fysiske eller juridiske personer, der behandler dataene. |
| --- | --- |

d)

eventuelle gebyrer, som er betalt af de fysiske eller juridiske personer, der behandler dataene.

2.   En anerkendt dataaltruistisk organisation udarbejder og indgiver en årlig aktivitetsrapport til den relevante kompetente myndighed for registreringen af dataaltruistiske organisationer, der som minimum skal indeholde følgende:

| a) | oplysninger om den anerkendte dataaltruistiske organisations aktiviteter |
| --- | --- |

a)

oplysninger om den anerkendte dataaltruistiske organisations aktiviteter

| b) | en beskrivelse af, hvordan de almennyttige formål, som dataene er indsamlet til, er blevet fremmet i løbet af det pågældende regnskabsår |
| --- | --- |

b)

en beskrivelse af, hvordan de almennyttige formål, som dataene er indsamlet til, er blevet fremmet i løbet af det pågældende regnskabsår

| c) | en liste over alle fysiske og juridiske personer, der har fået tilladelse til at behandle de data, som enheden er i besiddelse af, herunder en kortfattet beskrivelse af de almennyttige formål, der forfølges med denne databehandling, og en beskrivelse af de tekniske midler, der er anvendt, bl.a. en beskrivelse af de teknikker, der anvendes til beskyttelse af privatlivets fred og databeskyttelse |
| --- | --- |

c)

en liste over alle fysiske og juridiske personer, der har fået tilladelse til at behandle de data, som enheden er i besiddelse af, herunder en kortfattet beskrivelse af de almennyttige formål, der forfølges med denne databehandling, og en beskrivelse af de tekniske midler, der er anvendt, bl.a. en beskrivelse af de teknikker, der anvendes til beskyttelse af privatlivets fred og databeskyttelse

| d) | en sammenfatning af resultaterne af den databehandling, som den anerkendte dataaltruistiske organisation har givet tilladelse til, hvis det er relevant |
| --- | --- |

d)

en sammenfatning af resultaterne af den databehandling, som den anerkendte dataaltruistiske organisation har givet tilladelse til, hvis det er relevant

| e) | oplysninger om den anerkendte dataaltruistiske organisations indtægtskilder, navnlig alle indtægter, der genereres af adgangen til data, og om udgifter. |
| --- | --- |

e)

oplysninger om den anerkendte dataaltruistiske organisations indtægtskilder, navnlig alle indtægter, der genereres af adgangen til data, og om udgifter.

Artikel 21

Særlige krav til beskyttelse af registreredes og dataindehaveres rettigheder og interesser for så vidt angår deres data

1.   Anerkendte dataaltruistiske organisationer, oplyser de registrerede eller dataindehaverne på en klar og letforståelig måde forud for enhver behandling af deres data om:

| a) | de almennyttige formål og, hvis det er relevant, det specifikke, eksplicitte og legitime formål, hvortil personoplysninger skal behandles, og til hvilke den tillader, at en databruger behandler deres data, |
| --- | --- |

a)

de almennyttige formål og, hvis det er relevant, det specifikke, eksplicitte og legitime formål, hvortil personoplysninger skal behandles, og til hvilke den tillader, at en databruger behandler deres data,

| b) | beliggenheden og de almennyttige formål, hvortil den tillader eventuel behandling foretaget i et tredjeland, hvis behandlingen foretages af den anerkendte dataaltruistiske organisation. |
| --- | --- |

b)

beliggenheden og de almennyttige formål, hvortil den tillader eventuel behandling foretaget i et tredjeland, hvis behandlingen foretages af den anerkendte dataaltruistiske organisation.

2.   Den anerkendte dataaltruistiske organisation anvender ikke dataene til andre formål end de almennyttige formål, til hvilke den registrerede eller dataindehaveren tillader behandlingen. Den anerkendte dataaltruistiske organisation anvender ikke vildledende markedsføringspraksis til at opfordre til at levere data.

3.   Den anerkendte dataaltruistiske organisation skal sørge for værktøjer til indhentning af samtykke fra registrerede eller tilladelser til at behandle data, der stilles til rådighed af dataindehavere. Den anerkendte dataaltruistiske organisation skal også sørge for værktøjer, der gør det let at trække et sådant samtykke eller en sådan tilladelse tilbage.

4.   Den anerkendte dataaltruistiske organisation træffer foranstaltninger til at sikre et passende sikkerhedsniveau for lagring og behandling af andre data end personoplysninger, som den har indsamlet baseret på dataaltruisme.

5.   Den anerkendte dataaltruistiske organisation oplyser uden ophold dataindehaverne i tilfælde af enhver uautoriseret videregivelse, adgang eller brug af de andre data end personoplysninger, som denne har delt.

6.   Hvis den anerkendte dataaltruistiske organisation fremmer tredjeparters databehandling herunder ved at sørge for værktøjer til indhentning af samtykke fra registrerede eller af tilladelser til at behandle data, der stilles til rådighed af dataindehavere, angiver enheden, hvis det er relevant, tredjelandsjurisdiktionen, hvor dataanvendelsen efter planen skal finde sted.

Artikel 22

Regelsæt

1.   Kommissionen vedtager delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 32 med henblik på at supplere denne forordning gennem fastlæggelse af et regelsæt, der fastsætter:

| a) | passende oplysningskrav for at sikre, at registrerede og dataindehavere, inden der gives samtykke eller tilladelse til dataaltruisme, får tilstrækkeligt detaljerede, klare og gennemsigtige oplysninger om anvendelsen af data, værktøjerne til meddelelse og tilbagetrækning af samtykke eller tilladelse og de foranstaltninger, der er truffet for at undgå misbrug af de data, der deles med den dataaltruistiske organisation |
| --- | --- |

a)

passende oplysningskrav for at sikre, at registrerede og dataindehavere, inden der gives samtykke eller tilladelse til dataaltruisme, får tilstrækkeligt detaljerede, klare og gennemsigtige oplysninger om anvendelsen af data, værktøjerne til meddelelse og tilbagetrækning af samtykke eller tilladelse og de foranstaltninger, der er truffet for at undgå misbrug af de data, der deles med den dataaltruistiske organisation

| b) | passende tekniske og sikkerhedsmæssige krav til at sikre et passende sikkerhedsniveau for lagring og behandling af data samt for værktøjerne til meddelelse og tilbagetrækning af samtykke eller tilladelse |
| --- | --- |

b)

passende tekniske og sikkerhedsmæssige krav til at sikre et passende sikkerhedsniveau for lagring og behandling af data samt for værktøjerne til meddelelse og tilbagetrækning af samtykke eller tilladelse

| c) | kommunikationskøreplaner med en tværfaglig tilgang for at øge bevidstheden om dataaltruisme, om udpegningen som en »dataaltruistisk organisation, der er anerkendt i Unionen«, og om regelsættet blandt relevante interessenter, navnlig dataindehavere og registrerede, som potentielt vil dele deres data |
| --- | --- |

c)

kommunikationskøreplaner med en tværfaglig tilgang for at øge bevidstheden om dataaltruisme, om udpegningen som en »dataaltruistisk organisation, der er anerkendt i Unionen«, og om regelsættet blandt relevante interessenter, navnlig dataindehavere og registrerede, som potentielt vil dele deres data

| d) | anbefalinger vedrørende relevante interoperabilitetsstandarder. |
| --- | --- |

d)

anbefalinger vedrørende relevante interoperabilitetsstandarder.

2.   Det regelsæt, der er omhandlet i stk. 1, udarbejdes i tæt samarbejde med dataaltruistiske organisationer og relevante interessenter.

Artikel 23

Kompetente myndigheder, der er ansvarlige for registrering af dataaltruistiske organisationer

1.   Hver medlemsstat udpeger en eller flere kompetente myndigheder, der er ansvarlige for dens offentlige nationale register over anerkendte dataaltruistiske organisationer.

De kompetente myndigheder, der er ansvarlige for registrering af dataaltruistiske organisationer, skal opfylde kravene i artikel 26.

2.   Hver medlemsstat underretter Kommissionen om identiteten af sine kompetente myndigheder, der er ansvarlige for registrering af dataaltruistiske organisationer, senest den 24. september 2023. Hver medlemsstat underretter også Kommissionen om eventuelle senere ændringer af disse kompetente myndigheders identitet.

3.   Den kompetente myndighed, der er ansvarlig for registrering af dataaltruistiske organisationer i en medlemsstat, varetager sine opgaver i samarbejde med den relevante databeskyttelsesmyndighed, hvor sådanne opgaver vedrører behandling af personoplysninger, og med relevante sektorspecifikke myndigheder i den pågældende medlemsstat.

Artikel 24

Overvågning af overholdelse

1.   De kompetente myndigheder, der er ansvarlige for registrering af dataaltruistiske organisationer, overvåger og fører tilsyn med, at anerkendte dataaltruistiske organisationer opfylder kravene i dette kapitel. Den kompetente myndighed, der er ansvarlig for registrering af dataaltruistiske organisationer, kan også overvåge og føre tilsyn med, at sådanne anerkendte dataaltruistiske organisationer opfylder kravene, efter anmodning fra en fysisk eller juridisk person.

2.   De kompetente myndigheder, der er ansvarlige for registrering af dataaltruistiske organisationer, har beføjelse til at anmode anerkendte dataaltruistiske organisationer om alle de oplysninger, der er nødvendige for at kontrollere, at kravene i dette kapitel opfyldes. Enhver anmodning om oplysninger skal stå i et rimeligt forhold til, hvad opgaven kræver, og være begrundet.

3.   Hvis den kompetente myndighed, der er ansvarlig for registrering af dataaltruistiske organisationer, konstaterer, at en anerkendt dataaltruistisk organisation ikke opfylder et eller flere af kravene i dette kapitel, underretter den enheden herom og giver den mulighed for at fremføre sine synspunkter inden for 30 dage efter modtagelsen af anmeldelsen.

4.   Den kompetente myndighed, der er ansvarlig for registrering af dataaltruistiske organisationer, har beføjelse til at kræve, at overtrædelsen, jf. stk. 3, ophører omgående eller inden for en rimelig frist, og træffer passende foranstaltninger, der står i et rimeligt forhold til formålet, for at sikre, at kravene opfyldes.

5.   Hvis en anerkendt dataaltruistisk organisation ikke opfylder et eller flere af kravene i dette kapitel, selv efter at den kompetente myndighed, der er ansvarlig for registrering af dataaltruistiske organisationer, har underrettet den herom i overensstemmelse med stk. 3:

| a) | mister den sin ret til at bruge betegnelsen »dataaltruistisk organisation, der er anerkendt i Unionen« i sin skriftlige og mundtlige kommunikation |
| --- | --- |

a)

mister den sin ret til at bruge betegnelsen »dataaltruistisk organisation, der er anerkendt i Unionen« i sin skriftlige og mundtlige kommunikation

| b) | slettes den fra det relevante offentlige nationale register over anerkendte dataaltruistiske organisationer og det offentlige EU-register over anerkendte dataaltruistiske organisationer. |
| --- | --- |

b)

slettes den fra det relevante offentlige nationale register over anerkendte dataaltruistiske organisationer og det offentlige EU-register over anerkendte dataaltruistiske organisationer.

Enhver afgørelse om at tilbagekalde retten til at bruge betegnelsen »dataaltruistisk organisation, der er anerkendt i Unionen« efter første afsnit, litra a), offentliggøres af den kompetente myndighed, der er ansvarlig for registrering af dataaltruistiske organisationer.

6.   Hvis en anerkendt dataaltruistisk organisation har sit hovedsæde eller sin retlige repræsentant i en medlemsstat, men er aktiv i andre medlemsstater, samarbejder den kompetente myndighed, der er ansvarlig for registrering af dataaltruistiske organisationer, i den medlemsstat, hvor hovedsædet eller den retlige repræsentant befinder sig, og de kompetente myndigheder, der er ansvarlige for registrering af dataaltruistiske organisationer, i de andre medlemsstater og bistår hinanden, hvis det er nødvendigt. En sådan bistand og et sådant samarbejde kan omfatte udveksling af oplysninger mellem de berørte kompetente myndigheder, der er ansvarlige for registrering af dataaltruistiske organisationer i forbindelse med deres opgaver i henhold til denne forordning, og begrundede anmodninger om at gennemføre de foranstaltninger, der er omhandlet i denne artikel.

Hvis en kompetent myndighed, der er ansvarlig for registrering af dataaltruistiske organisationer i én medlemsstat, anmoder om bistand fra en kompetent myndighed, der er ansvarlig for registrering af dataaltruistiske organisationer i en anden medlemsstat, indsender den en begrundet anmodning. Den kompetente myndighed, der er ansvarlig for registrering af dataaltruistiske organisationer, afgiver svar på en sådan anmodning uden ophold og inden for en frist, der står i et rimeligt forhold til anmodningens hastende karakter.

Alle oplysninger, der udveksles i forbindelse med bistand, som der anmodes om og ydes i henhold til dette stykke, må kun anvendes i forbindelse med den sag, hvortil der blev anmodet om oplysningerne.

Artikel 25

Europæisk samtykkeformular for dataaltruisme

1.   For at lette indsamlingen af data baseret på dataaltruisme vedtager Kommissionen efter høring af Det Europæiske Databeskyttelsesråd og under hensyntagen til rådgivning fra Det Europæiske Datainnovationsråd og efter behørig inddragelse af relevante interessenter gennemførelsesretsakter om indførelse og udarbejdelse af en europæisk samtykkeformular for dataaltruisme. Formularen skal gøre det muligt at indhente samtykke eller tilladelse på tværs af medlemsstaterne i et ensartet format. Disse gennemførelsesretsakter vedtages efter rådgivningsproceduren, jf. artikel 33, stk. 2.

2.   Den europæiske samtykkeformular for dataaltruisme skal følge en modulær tilgang, der gør det muligt at tilpasse den til specifikke sektorer og forskellige formål.

3.   Hvis der anvendes personoplysninger, skal den europæiske samtykkeformular for dataaltruisme sikre, at de registrerede i overensstemmelse med kravene i forordning (EU) 2016/679 kan give samtykke til en bestemt databehandlingsaktivitet og trække deres samtykke tilbage.

4.   Formularen skal foreligge i et format, der kan trykkes på papir og er letforståeligt, samt i elektronisk, maskinlæsbar form.

KAPITEL V

Kompetente myndigheder og proceduremæssige bestemmelser

Artikel 26

Krav til kompetente myndigheder

1.   De kompetente myndigheder for dataformidlingstjenester og de kompetente myndigheder, der er ansvarlige for registrering af dataaltruistiske organisationer, skal være juridisk adskilt fra og funktionelt uafhængige af enhver dataformidlingstjenesteudbyder eller anerkendt dataaltruistisk organisation. Opgaverne for de kompetente myndigheder for dataformidlingstjenester og de kompetente myndigheder, der er ansvarlige for registrering af dataaltruistiske organisationer, kan udføres af den samme myndighed. Medlemsstaterne kan enten etablere en eller flere nye myndigheder med henblik herpå eller gøre brug af eksisterende myndigheder.

2.   De kompetente myndigheder for dataformidlingstjenester og de kompetente myndigheder, der er ansvarlige for registrering af dataaltruistiske organisationer, udfører deres opgaver upartisk, gennemsigtigt, konsekvent, pålideligt og rettidigt. De sikrer under udførelsen af deres opgaver fair konkurrence og ikkediskriminering.

3.   Den øverste ledelse og det personale, der er ansvarligt for at udføre de relevante opgaver for de kompetente myndigheder for dataformidlingstjenester og de kompetente myndigheder, der er ansvarlige for registrering af dataaltruistiske organisationer, må ikke være designer, producent, leverandør, installatør, køber, ejer, bruger eller reparatør af de tjenester, som de vurderer, eller bemyndiget repræsentant for nogen af disse parter. Dette udelukker ikke, at de anvender evaluerede tjenester, der er nødvendige for aktiviteterne hos den kompetente myndighed for dataformidlingstjenester og den kompetente myndighed, der er ansvarlig for registrering af dataaltruistiske organisationer, eller anvender sådanne tjenester til personlige formål.

4.   Den øverste ledelse og personalet hos de kompetente myndigheder for dataformidlingstjenester og de kompetente myndigheder, der er ansvarlige for registrering af dataaltruistiske organisationer, må ikke deltage i aktiviteter, som kan være i strid med deres uafhængige dømmekraft og integritet i forbindelse med de evalueringsaktiviteter, som de har fået pålagt.

5.   De kompetente myndigheder for dataformidlingstjenester og de kompetente myndigheder, der er ansvarlige for registrering af dataaltruistiske organisationer, skal råde over tilstrækkelige finansielle og menneskelige ressourcer til at udføre de opgaver, som de pålægges, herunder den nødvendige tekniske viden og de nødvendige ressourcer.

6.   En medlemsstats kompetente myndigheder for dataformidlingstjenester og de kompetente myndigheder, der er ansvarlige for registrering af dataaltruistiske organisationer, giver efter begrundet anmodning og uden ophold Kommissionen og andre medlemsstaters kompetente myndigheder for dataformidlingstjenester og kompetente myndigheder, der er ansvarlige for registrering af dataaltruistiske organisationer, de oplysninger, der er nødvendige for, at disse kan udføre deres opgaver i henhold til denne forordning. Hvis en kompetent myndighed for dataformidlingstjenester eller en kompetent myndighed, der er ansvarlig for registrering af dataaltruistiske organisationer, anser de oplysninger, der anmodes om, for at være fortrolige i overensstemmelse med EU-retten og national ret om forretningshemmeligheder og tavshedspligt, sikrer Kommissionen og alle andre berørte kompetente myndigheder for dataformidlingstjenester eller kompetente myndigheder, der er ansvarlige for registrering af dataaltruistiske organisationer, en sådan fortrolighed.

Artikel 27

Ret til at indgive klage

1.   Fysiske og juridiske personer har ret til enkeltvis eller, hvis det er relevant, i fællesskab at indgive en klage i forbindelse med ethvert spørgsmål, der er omfattet af anvendelsesområdet for denne forordning, til den relevante kompetente myndighed for dataformidlingstjenester over en dataformidlingstjenesteudbyder eller til den relevante kompetente myndighed, der er ansvarlig for registrering af dataaltruistiske organisationer, over en anerkendt dataaltruistisk organisation.

2.   Den kompetente myndighed for dataformidlingstjenester eller den kompetente myndighed, der er ansvarlig for registrering af dataaltruistiske organisationer, som klagen er indgivet til, oplyser klageren om:

| a) | forløbet af sagen og om den trufne afgørelse og |
| --- | --- |

a)

forløbet af sagen og om den trufne afgørelse og

| b) | retsmidlerne omhandlet i artikel 28. |
| --- | --- |

b)

retsmidlerne omhandlet i artikel 28.

Artikel 28

Ret til effektive retsmidler

1.   Uanset eventuelle administrative eller andre udenretslige midler har alle berørte fysiske og juridiske personer ret til effektive retsmidler med hensyn til juridisk bindende afgørelser, jf. artikel 14, truffet af de kompetente myndigheder for dataformidlingstjenester, i forbindelse med forvaltning, kontrol og håndhævelse af anmeldelsesordningen for dataformidlingstjenesteudbydere og juridisk bindende afgørelser, jf. artikel 19 og 24, truffet af de kompetente myndigheder, der er ansvarlige for registrering af dataaltruistiske organisationer, i forbindelse med overvågning af anerkendte dataaltruistiske organisationer.

2.   En sag i medfør af denne artikel anlægges ved domstolene eller retterne i medlemsstaten for den kompetente myndighed for dataformidlingstjenester eller den kompetente myndighed, der er ansvarlig for registrering af dataaltruistiske organisationer, mod hvem retsmidlet søges, enten enkeltvis eller, hvis det er relevant, i fællesskab af repræsentanter for en eller flere fysiske eller juridiske personer.

3.   Hvis en kompetent myndighed for dataformidlingstjenester eller en kompetent myndighed, der er ansvarlig for registrering af dataaltruistiske organisationer, undlader at reagere på en klage, har alle berørte fysiske og juridiske personer i overensstemmelse med national ret enten ret til effektive retsmidler eller adgang til prøvelse ved et uvildigt organ med passende ekspertise.

KAPITEL VI

Det Europæiske Datainnovationsråd

Artikel 29

Det Europæiske Datainnovationsråd

1.   Kommissionen nedsætter et råd, Det Europæiske Datainnovationsråd, i form af en ekspertgruppe bestående af repræsentanter for de kompetente myndigheder for dataformidlingstjenester og de kompetente myndigheder, der er ansvarlige for registrering af dataaltruistiske organisationer, i alle medlemsstaterne, Det Europæiske Databeskyttelsesråd, Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse, ENISA, Kommissionen, EU's SMV-repræsentant eller en repræsentant, der er udpeget af SMV-repræsentantnetværket, og andre repræsentanter for relevante organer i specifikke sektorer samt organer med særlig ekspertise. Ved udpegelsen af individuelle eksperter tilstræber Kommissionen kønsmæssig og geografisk balance mellem ekspertgruppens medlemmer.

2.   Det Europæiske Datainnovationsråd består af mindst følgende tre undergrupper:

| a) | en undergruppe bestående af de kompetente myndigheder for dataformidlingstjenester og de kompetente myndigheder, der er ansvarlige for registrering af dataaltruistiske organisationer, med henblik på at udføre de opgaver, der er omhandlet i artikel 30, litra a), c), j) og k) |
| --- | --- |

a)

en undergruppe bestående af de kompetente myndigheder for dataformidlingstjenester og de kompetente myndigheder, der er ansvarlige for registrering af dataaltruistiske organisationer, med henblik på at udføre de opgaver, der er omhandlet i artikel 30, litra a), c), j) og k)

| b) | en undergruppe med henblik på tekniske drøftelser om standardisering, portabilitet og interoperabilitet i henhold til artikel 30, litra f) og g) |
| --- | --- |

b)

en undergruppe med henblik på tekniske drøftelser om standardisering, portabilitet og interoperabilitet i henhold til artikel 30, litra f) og g)

| c) | en undergruppe til inddragelse af interessenter bestående af relevante repræsentanter for industrien, forskning, den akademiske verden, civilsamfundet, standardiseringsorganisationer, relevante fælles europæiske dataområder og andre relevante interessenter og tredjeparter, der rådgiver Det Europæiske Datainnovationsråd om opgaverne i henhold til artikel 30, litra d), e), f), g) og h). |
| --- | --- |

c)

en undergruppe til inddragelse af interessenter bestående af relevante repræsentanter for industrien, forskning, den akademiske verden, civilsamfundet, standardiseringsorganisationer, relevante fælles europæiske dataområder og andre relevante interessenter og tredjeparter, der rådgiver Det Europæiske Datainnovationsråd om opgaverne i henhold til artikel 30, litra d), e), f), g) og h).

3.   Kommissionen leder Det Europæiske Datainnovationsråds møder.

4.   Det Europæiske Datainnovationsråd bistås af et sekretariat, som varetages af Kommissionen.

Artikel 30

Det Europæiske Datainnovationsråds opgaver

Det Europæiske Datainnovationsråd har til opgave at:

| a) | rådgive og bistå Kommissionen med hensyn til udviklingen af en fast praksis hos offentlige myndigheder og kompetente organer, jf. artikel 7, stk. 1, i behandlingen af anmodninger om videreanvendelse af de datakategorier, der er omhandlet i artikel 3, stk. 1 |
| --- | --- |

a)

rådgive og bistå Kommissionen med hensyn til udviklingen af en fast praksis hos offentlige myndigheder og kompetente organer, jf. artikel 7, stk. 1, i behandlingen af anmodninger om videreanvendelse af de datakategorier, der er omhandlet i artikel 3, stk. 1

| b) | rådgive og bistå Kommissionen med hensyn til udviklingen af en fast praksis for dataaltruisme i hele Unionen |
| --- | --- |

b)

rådgive og bistå Kommissionen med hensyn til udviklingen af en fast praksis for dataaltruisme i hele Unionen

| c) | rådgive og bistå Kommissionen med hensyn til udviklingen af en fast praksis hos de kompetente myndigheder for dataformidlingstjenester og de kompetente myndigheder, der er ansvarlige for registrering af dataaltruistiske organisationer, i forbindelse med anvendelsen af de krav, der gælder for henholdsvis dataformidlingstjenesteudbydere og anerkendte dataaltruistiske organisationer |
| --- | --- |

c)

rådgive og bistå Kommissionen med hensyn til udviklingen af en fast praksis hos de kompetente myndigheder for dataformidlingstjenester og de kompetente myndigheder, der er ansvarlige for registrering af dataaltruistiske organisationer, i forbindelse med anvendelsen af de krav, der gælder for henholdsvis dataformidlingstjenesteudbydere og anerkendte dataaltruistiske organisationer

| d) | rådgive og bistå Kommissionen med hensyn til udarbejdelsen af faste retningslinjer for en metode til inden for rammerne af denne forordning bedst at beskytte kommercielt følsomme data, der ikke er personoplysninger, navnlig forretningshemmeligheder, men også andre data end personoplysninger, der udgør indhold, som er beskyttet af intellektuelle ejendomsrettigheder, mod ulovlig adgang, som indebærer risiko for tyveri af intellektuel ejendom eller industrispionage |
| --- | --- |

d)

rådgive og bistå Kommissionen med hensyn til udarbejdelsen af faste retningslinjer for en metode til inden for rammerne af denne forordning bedst at beskytte kommercielt følsomme data, der ikke er personoplysninger, navnlig forretningshemmeligheder, men også andre data end personoplysninger, der udgør indhold, som er beskyttet af intellektuelle ejendomsrettigheder, mod ulovlig adgang, som indebærer risiko for tyveri af intellektuel ejendom eller industrispionage

| e) | rådgive og bistå Kommissionen med hensyn til udarbejdelsen af faste retningslinjer for cybersikkerhedskrav i forbindelse med udveksling og lagring af data |
| --- | --- |

e)

rådgive og bistå Kommissionen med hensyn til udarbejdelsen af faste retningslinjer for cybersikkerhedskrav i forbindelse med udveksling og lagring af data

| f) | rådgive Kommissionen, idet der navnlig tages hensyn til input fra standardiseringsorganer, i forbindelse med prioriteringen af de tværsektorielle standarder, der skal anvendes og udvikles med henblik på dataanvendelse og tværsektoriel datadeling mellem nye fælles europæiske dataområder, tværsektoriel sammenligning og udveksling af bedste praksis med hensyn til sektorspecifikke krav til sikkerhed og adgangsprocedurer, under hensyntagen til sektorspecifikke standardiseringsaktiviteter, navnlig med hensyn til at præcisere og skelne imellem, hvilke standarder og praksisser der er tværsektorielle, og hvilke der er sektorspecifikke |
| --- | --- |

f)

rådgive Kommissionen, idet der navnlig tages hensyn til input fra standardiseringsorganer, i forbindelse med prioriteringen af de tværsektorielle standarder, der skal anvendes og udvikles med henblik på dataanvendelse og tværsektoriel datadeling mellem nye fælles europæiske dataområder, tværsektoriel sammenligning og udveksling af bedste praksis med hensyn til sektorspecifikke krav til sikkerhed og adgangsprocedurer, under hensyntagen til sektorspecifikke standardiseringsaktiviteter, navnlig med hensyn til at præcisere og skelne imellem, hvilke standarder og praksisser der er tværsektorielle, og hvilke der er sektorspecifikke

| g) | bistå Kommissionen, idet der navnlig tages hensyn til input fra standardiseringsorganer, med at tackle fragmentering af det indre marked og af dataøkonomien i det indre marked ved at forbedre grænseoverskridende og tværsektoriel datainteroperabilitet samt datadelingstjenester mellem forskellige sektorer og områder på grundlag af eksisterende europæiske, internationale eller nationale standarder, bl.a. med det mål at tilskynde til oprettelse af fælles europæiske dataområder |
| --- | --- |

g)

bistå Kommissionen, idet der navnlig tages hensyn til input fra standardiseringsorganer, med at tackle fragmentering af det indre marked og af dataøkonomien i det indre marked ved at forbedre grænseoverskridende og tværsektoriel datainteroperabilitet samt datadelingstjenester mellem forskellige sektorer og områder på grundlag af eksisterende europæiske, internationale eller nationale standarder, bl.a. med det mål at tilskynde til oprettelse af fælles europæiske dataområder

| h) | foreslå retningslinjer for fælles europæiske dataområder — dvs. formåls- eller sektorspecifikke eller tværsektorielle interoperable rammer for fælles standarder og praksis med hensyn til deling eller fælles behandling af data til eksempelvis udvikling af nye produkter og tjenester, videnskabelig forskning eller civilsamfundsinitiativer, idet sådanne fælles standarder og praksistager hensyn til eksisterende standarder, overholder konkurrencereglerne og sikrer ikkediskriminerende adgang for alle deltagere med henblik på at lette dataudvekslingen i Unionen og udnytte potentialet ved eksisterende og fremtidige dataområder — der bl.a. omfatter:






  i) | tværsektorielle standarder, der skal anvendes og udvikles med henblik på dataanvendelse, tværsektoriel datadeling, tværsektoriel sammenligning og udveksling af bedste praksis med hensyn til sektorspecifikke krav til sikkerhed og adgangsprocedurer, samtidig med at der tages hensyn til sektorspecifikke standardiseringsaktiviteter, navnlig med hensyn til at præcisere og skelne imellem, hvilke standarder og praksisser der er tværsektorielle, og hvilke der er sektorspecifikke |
| --- | --- | --- |

h)

foreslå retningslinjer for fælles europæiske dataområder — dvs. formåls- eller sektorspecifikke eller tværsektorielle interoperable rammer for fælles standarder og praksis med hensyn til deling eller fælles behandling af data til eksempelvis udvikling af nye produkter og tjenester, videnskabelig forskning eller civilsamfundsinitiativer, idet sådanne fælles standarder og praksistager hensyn til eksisterende standarder, overholder konkurrencereglerne og sikrer ikkediskriminerende adgang for alle deltagere med henblik på at lette dataudvekslingen i Unionen og udnytte potentialet ved eksisterende og fremtidige dataområder — der bl.a. omfatter:

i)

tværsektorielle standarder, der skal anvendes og udvikles med henblik på dataanvendelse, tværsektoriel datadeling, tværsektoriel sammenligning og udveksling af bedste praksis med hensyn til sektorspecifikke krav til sikkerhed og adgangsprocedurer, samtidig med at der tages hensyn til sektorspecifikke standardiseringsaktiviteter, navnlig med hensyn til at præcisere og skelne imellem, hvilke standarder og praksisser der er tværsektorielle, og hvilke der er sektorspecifikke

| ii) | krav til at imødegå hindringer for markedsadgang og undgå lock in-effekter med det formål at sikre fair konkurrence og interoperabilitet |
| --- | --- |

ii)

krav til at imødegå hindringer for markedsadgang og undgå lock in-effekter med det formål at sikre fair konkurrence og interoperabilitet

| iii) | tilstrækkelig beskyttelse af lovlige dataoverførsler til tredjelande, herunder beskyttelsesforanstaltninger mod enhver form for overførsel, der er forbudt i henhold til EU-retten |
| --- | --- |

iii)

tilstrækkelig beskyttelse af lovlige dataoverførsler til tredjelande, herunder beskyttelsesforanstaltninger mod enhver form for overførsel, der er forbudt i henhold til EU-retten

| iv) | passende og ikkediskriminerende repræsentation af relevante interessenter i forvaltningen af fælles europæiske dataområder |
| --- | --- |

iv)

passende og ikkediskriminerende repræsentation af relevante interessenter i forvaltningen af fælles europæiske dataområder

| v) | overholdelse af cybersikkerhedskrav i overensstemmelse med EU-retten |
| --- | --- |

v)

overholdelse af cybersikkerhedskrav i overensstemmelse med EU-retten

| i) | lette samarbejdet mellem medlemsstaterne med hensyn til at fastsætte harmoniserede vilkår for videreanvendelse af kategorier af data, der er omhandlet i artikel 3, stk. 1, som offentlige myndigheder er i besiddelse af, på hele det indre marked |
| --- | --- |

i)

lette samarbejdet mellem medlemsstaterne med hensyn til at fastsætte harmoniserede vilkår for videreanvendelse af kategorier af data, der er omhandlet i artikel 3, stk. 1, som offentlige myndigheder er i besiddelse af, på hele det indre marked

| j) | lette samarbejdet mellem de kompetente myndigheder for dataformidlingstjenester og de kompetente myndigheder, der er ansvarlige for registrering af dataaltruistiske organisationer, gennem kapacitetsopbygning og udveksling af oplysninger, navnlig ved at fastlægge metoder til effektiv udveksling af oplysninger vedrørende anmeldelsesproceduren for dataformidlingstjenesteudbydere og registrering og overvågning af anerkendte dataaltruistiske organisationer, herunder koordinering med hensyn til at fastsætte gebyrer eller sanktioner samt lette samarbejdet mellem de kompetente myndigheder for dataformidlingstjenester og de kompetente myndigheder, der er ansvarlige for registrering af dataaltruistiske organisationer, med hensyn til international adgang til og overførsel af data |
| --- | --- |

j)

lette samarbejdet mellem de kompetente myndigheder for dataformidlingstjenester og de kompetente myndigheder, der er ansvarlige for registrering af dataaltruistiske organisationer, gennem kapacitetsopbygning og udveksling af oplysninger, navnlig ved at fastlægge metoder til effektiv udveksling af oplysninger vedrørende anmeldelsesproceduren for dataformidlingstjenesteudbydere og registrering og overvågning af anerkendte dataaltruistiske organisationer, herunder koordinering med hensyn til at fastsætte gebyrer eller sanktioner samt lette samarbejdet mellem de kompetente myndigheder for dataformidlingstjenester og de kompetente myndigheder, der er ansvarlige for registrering af dataaltruistiske organisationer, med hensyn til international adgang til og overførsel af data

| k) | rådgive og bistå Kommissionen med hensyn til at vurdere, om der skal vedtages gennemførelsesretsakter, jf. artikel 5, stk. 11 og 12 |
| --- | --- |

k)

rådgive og bistå Kommissionen med hensyn til at vurdere, om der skal vedtages gennemførelsesretsakter, jf. artikel 5, stk. 11 og 12

| l) | rådgive og bistå Kommissionen med hensyn til at udvikle den europæiske samtykkeformular for dataaltruisme i overensstemmelse med artikel 25, stk. 1 |
| --- | --- |

l)

rådgive og bistå Kommissionen med hensyn til at udvikle den europæiske samtykkeformular for dataaltruisme i overensstemmelse med artikel 25, stk. 1

| m) | rådgive Kommissionen om forbedring af de internationale lovgivningsmæssige rammer for andre data end personoplysninger, herunder standardisering. |
| --- | --- |

m)

rådgive Kommissionen om forbedring af de internationale lovgivningsmæssige rammer for andre data end personoplysninger, herunder standardisering.

KAPITEL VII

International adgang og overførsel

Artikel 31

International adgang og overførsel

1.   Den offentlige myndighed, den fysiske eller juridiske person, som har fået tildelt ret til at videreanvende data i henhold til kapitel II, dataformidlingstjenesteudbyderen eller den anerkendte dataaltruistiske organisation, træffer alle rimelige tekniske, juridiske og organisatoriske foranstaltninger, herunder kontraktlige ordninger, for at forhindre international overførsel af eller international statslig adgang til andre data end personoplysninger, der opbevares i Unionen, hvis en sådan overførsel eller adgang er i strid med EU-retten eller den relevante medlemsstats nationale ret, uden at dette berører stk. 2 eller 3.

2.   Enhver afgørelse eller dom afsagt af en domstol eller ret i et tredjeland og enhver afgørelse truffet af en administrativ myndighed i et tredjeland, ifølge hvilken der anmodes om, at en offentlig myndighed eller en fysisk eller juridisk person, som har fået tildelt ret til at videreanvende data i henhold til kapitel II, en dataformidlingstjenesteudbyder eller en anerkendt dataaltruistisk organisation overfører eller giver adgang til andre data end personoplysninger, der er omfattet af denne forordning, og som opbevares i Unionen, må kun anerkendes eller håndhæves på nogen måde, hvis den er baseret på en international aftale såsom en traktat om gensidig retshjælp, der er i kraft mellem det anmodende tredjeland og Unionen eller en sådan aftale mellem det anmodende tredjeland og en medlemsstat.

3.   I mangel af en international aftale som omhandlet i denne artikels stk. 2, hvis en offentlig myndighed, en fysisk eller juridisk person, som har fået tildelt ret til at videreanvende data i henhold til kapitel II, en dataformidlingstjenesteudbyder eller en anerkendt dataaltruistisk organisation er adressat for en afgørelse eller dom afsagt af en domstol eller en ret eller en afgørelse truffet af en administrativ myndighed i et tredjeland om at overføre eller give adgang til andre data end personoplysninger, der er omfattet af denne forordning, og som opbevares i Unionen, eller give adgang til disse, og hvis overholdelsen af en sådan afgørelse risikerer at medføre, at adressaten handler i strid med EU-retten eller den nationale ret i den relevante medlemsstat, må overførslen af sådanne data til den pågældende tredjelandsmyndighed eller dennes adgang til sådanne data kun finde sted, hvis:

| a) | tredjelandets system kræver, at en sådan afgørelse eller dom begrundes, og at det godtgøres, at den står i et rimeligt forhold til formålet, og at det kræves, at en sådan afgørelse eller dom, alt efter omstændighederne, skal være af specifik karakter, f.eks. ved at fastslå en tilstrækkelig forbindelse til visse mistænkte personer eller overtrædelser |
| --- | --- |

a)

tredjelandets system kræver, at en sådan afgørelse eller dom begrundes, og at det godtgøres, at den står i et rimeligt forhold til formålet, og at det kræves, at en sådan afgørelse eller dom, alt efter omstændighederne, skal være af specifik karakter, f.eks. ved at fastslå en tilstrækkelig forbindelse til visse mistænkte personer eller overtrædelser

| b) | adressatens begrundede indsigelse kan prøves ved tredjelandets kompetente domstol eller ret og |
| --- | --- |

b)

adressatens begrundede indsigelse kan prøves ved tredjelandets kompetente domstol eller ret og

| c) | tredjelandets kompetente domstol eller ret, der udsteder afgørelsen eller dommen eller prøver en administrativ myndigheds afgørelse, i henhold til det pågældende tredjelands ret har beføjelse til at tage behørigt hensyn til de relevante retlige interesser hos den, der stiller de data til rådighed, der er beskyttet i henhold til EU-retten eller den nationale ret i den relevante medlemsstat. |
| --- | --- |

c)

tredjelandets kompetente domstol eller ret, der udsteder afgørelsen eller dommen eller prøver en administrativ myndigheds afgørelse, i henhold til det pågældende tredjelands ret har beføjelse til at tage behørigt hensyn til de relevante retlige interesser hos den, der stiller de data til rådighed, der er beskyttet i henhold til EU-retten eller den nationale ret i den relevante medlemsstat.

4.   Hvis betingelserne i stk. 2 eller 3 er opfyldt, skal den offentlige myndighed, den fysiske eller juridiske person, som har fået tildelt ret til at videreanvende data i henhold til kapitel II, dataformidlingstjenesteudbyderen eller den anerkendte dataaltruistiske organisation fremlægge den mindste mængde data, der er tilladt som svar på en anmodning, på grundlag af en rimelig fortolkning af anmodningen.

5.   Den offentlige myndighed, den fysiske eller juridiske person, som har fået tildelt ret til at videreanvende data i henhold til kapitel II, dataformidlingstjenesteudbyderen og den anerkendte dataaltruistiske organisation oplyser dataindehaveren om, at der foreligger en anmodning fra en administrativ myndighed i et tredjeland om at få adgang til vedkommendes data, inden denne anmodning efterkommes, undtagen i tilfælde, hvor anmodningen tjener retshåndhævelsesformål, og så længe dette er nødvendigt for at bevare retshåndhævelsesaktivitetens effektivitet.

KAPITEL VIII

Udvalg og delegation

Artikel 32

Udøvelse af de delegerede beføjelser

1.   Beføjelsen til at vedtage delegerede retsakter tillægges Kommissionen på de i denne artikel fastlagte betingelser.

2.   Beføjelsen til at vedtage delegerede retsakter, jf. artikel 5, stk. 13, og artikel 22, stk. 1, tillægges Kommissionen for en ubegrænset periode fra den 23. juni 2022.

3.   Den i artikel 5, stk. 13, og artikel 22, stk. 1, omhandlede delegation af beføjelser kan til enhver tid tilbagekaldes af Europa-Parlamentet eller Rådet. En afgørelse om tilbagekaldelse bringer delegationen af de beføjelser, der er angivet i den pågældende afgørelse, til ophør. Den får virkning dagen efter offentliggørelsen af afgørelsen i Den Europæiske Unions Tidende eller på et senere tidspunkt, der angives i afgørelsen. Den berører ikke gyldigheden af delegerede retsakter, der allerede er i kraft.

4.   Inden vedtagelsen af en delegeret retsakt hører Kommissionen eksperter, som er udpeget af hver enkelt medlemsstat, i overensstemmelse med principperne i den interinstitutionelle aftale af 13. april 2016 om bedre lovgivning.

5.   Så snart Kommissionen vedtager en delegeret retsakt, giver den samtidigt Europa-Parlamentet og Rådet meddelelse herom.

6.   En delegeret retsakt vedtaget i henhold til artikel 5, stk. 13, eller artikel 22, stk. 1, træder kun i kraft, hvis hverken Europa-Parlamentet eller Rådet har gjort indsigelse inden for en frist på tre måneder fra meddelelsen af den pågældende retsakt til Europa-Parlamentet og Rådet, eller hvis Europa-Parlamentet og Rådet inden udløbet af denne frist begge har underrettet Kommissionen om, at de ikke agter at gøre indsigelse. Fristen forlænges med tre måneder på Europa-Parlamentets eller Rådets initiativ.

Artikel 33

Udvalgsprocedure

1.   Kommissionen bistås af et udvalg. Dette udvalg er et udvalg som omhandlet i forordning (EU) nr. 182/2011.

2.   Når der henvises til dette stykke, finder artikel 4 i forordning (EU) nr. 182/2011 anvendelse.

3.   Når der henvises til dette stykke, finder artikel 5 i forordning (EU) nr. 182/2011 anvendelse.

KAPITEL IX

Afsluttende bestemmelser og overgangsbestemmelser

Artikel 34

Sanktioner

1.   Medlemsstaterne fastsætter regler om sanktioner, der skal anvendes i tilfælde af overtrædelser af forpligtelserne vedrørende overførsel af andre data end personoplysninger til tredjelande i henhold til artikel 5, stk. 14, og artikel 31, anmeldelsesforpligtelsen for dataformidlingstjenesteudbydere i henhold til artikel 11, betingelserne for udbud af dataformidlingstjenester i henhold til artikel 12 og betingelserne for registrering som en anerkendt dataaltruistisk organisation i henhold til artikel 18, 20, 21 og 22, og træffer alle nødvendige foranstaltninger for at sikre, at de gennemføres. Sanktionerne skal være effektive, stå i et rimeligt forhold til overtrædelsen og have afskrækkende virkning. Medlemsstaterne tager i deres regler om sanktioner anbefalingerne fra Det Europæiske Datainnovationsråd i betragtning. Medlemsstaterne giver senest den 24. september 2023 Kommissionen meddelelse om disse regler og om disse foranstaltninger og meddeler den straks om alle senere ændringer, der berører dem.

2.   Medlemsstaterne tager, hvis det er relevant, hensyn til følgende ikkeudtømmende og vejledende kriterier, når dataformidlingstjenesteudbydere og anerkendte dataaltruistiske organisationer pålægges sanktioner for overtrædelser af denne forordning:

| a) | overtrædelsens art, grovhed, omfang og varighed |
| --- | --- |

a)

overtrædelsens art, grovhed, omfang og varighed

| b) | enhver foranstaltning, som dataformidlingstjenesteudbyderen eller den anerkendte dataaltruistiske organisation har truffet for at afbøde eller råde bod på den skade, som overtrædelsen har forårsaget |
| --- | --- |

b)

enhver foranstaltning, som dataformidlingstjenesteudbyderen eller den anerkendte dataaltruistiske organisation har truffet for at afbøde eller råde bod på den skade, som overtrædelsen har forårsaget

| c) | eventuelle tidligere overtrædelser begået af dataformidlingstjenesteudbyderen eller den anerkendte dataaltruistiske organisation |
| --- | --- |

c)

eventuelle tidligere overtrædelser begået af dataformidlingstjenesteudbyderen eller den anerkendte dataaltruistiske organisation

| d) | dataformidlingstjenesteudbyderens eller den anerkendte dataaltruistiske organisations opnåede økonomiske fordele eller undgåede tab som følge af overtrædelsen, for så vidt det er muligt at fastslå sådanne fordele og tab på pålidelig vis |
| --- | --- |

d)

dataformidlingstjenesteudbyderens eller den anerkendte dataaltruistiske organisations opnåede økonomiske fordele eller undgåede tab som følge af overtrædelsen, for så vidt det er muligt at fastslå sådanne fordele og tab på pålidelig vis

| e) | eventuelle andre skærpende eller formildende faktorer i lyset af sagens omstændigheder. |
| --- | --- |

e)

eventuelle andre skærpende eller formildende faktorer i lyset af sagens omstændigheder.

Artikel 35

Evaluering og revision

Senest den 24. september 2025 evaluerer Kommissionen denne forordning og fremlægger en rapport om de vigtigste resultater af evalueringen for Europa-Parlamentet, Rådet og Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg. Rapporten ledsages om nødvendigt af lovgivningsmæssige forslag.

I rapporten vurderes navnlig følgende:

| a) | anvendelsen og funktionen af de regler om sanktioner, som medlemsstaterne har fastsat i henhold til artikel 34 |
| --- | --- |

a)

anvendelsen og funktionen af de regler om sanktioner, som medlemsstaterne har fastsat i henhold til artikel 34

| b) | i hvilken grad de retlige repræsentanter for dataformidlingstjenesteudbydere og anerkendte dataaltruistiske organisationer, der ikke er etableret i Unionen, efterlever denne forordning, og i hvilken grad sanktioner pålagt disse udbydere og organisationer håndhæves |
| --- | --- |

b)

i hvilken grad de retlige repræsentanter for dataformidlingstjenesteudbydere og anerkendte dataaltruistiske organisationer, der ikke er etableret i Unionen, efterlever denne forordning, og i hvilken grad sanktioner pålagt disse udbydere og organisationer håndhæves

| c) | typen af dataaltruistiske organisationer registreret i henhold til kapitel IV og en oversigt over de almennyttige formål, hvortil dataene deles, med henblik på at fastlægge klare kriterier herfor. |
| --- | --- |

c)

typen af dataaltruistiske organisationer registreret i henhold til kapitel IV og en oversigt over de almennyttige formål, hvortil dataene deles, med henblik på at fastlægge klare kriterier herfor.

Medlemsstaterne forelægger Kommissionen alle de oplysninger, der er nødvendige for udarbejdelsen af denne rapport.

Artikel 36

Ændring af forordning (EU) 2018/1724

Den særlige livsbegivenhed »Opstart, drift og lukning af en virksomhed« i tabellen i bilag II til forordning (EU) 2018/1724 affattes således:

| Særlige livsbegivenheder | Procedurer | Forventet resultat med forbehold af den kompetente myndigheds vurdering af anmodningen i overensstemmelse med national ret, såfremt det er relevant |
| --- | --- | --- |
| Opstart, drift og lukning af en virksomhed | Indberetning af erhvervsaktivitet, tilladelser til udøvelse af en erhvervsaktivitet, ændringer i erhvervsaktivitet og ophør af erhvervsaktivitet uden insolvens eller konkursbehandling, dog ikke den første registrering af erhvervsaktivitet i erhvervsregistret og heller ikke procedurer vedrørende stiftelse af eller eventuelle efterfølgende registrering af virksomheder eller selskaber som nævnt i artikel 54, stk. 2, i TEUF | Bekræftelse af modtagelse af indberetning eller ændringer eller af anmodningen om tilladelse til at drive erhvervsvirksomhed |
| | Registrering af en arbejdsgiver (en fysisk person) i obligatoriske pensions- og forsikringsordninger | Bekræftelse af registrering eller registreringsnummer i den sociale sikringsordning |
| Registrering af ansatte i obligatoriske pensions- og forsikringsordninger | Bekræftelse af registrering eller registreringsnummer i den sociale sikringsordning |
| Indgivelse af selskabsskatteangivelse | Bekræftelse af modtagelse af skatteangivelsen |
| Meddelelse til de sociale sikringsordninger om en ansættelseskontrakts ophør med undtagelse af procedurer for kollektiv opsigelse af ansættelseskontrakter | Bekræftelse af, at meddelelsen er modtaget |
| Betaling af sociale bidrag for ansatte | Kvittering eller anden form for bekræftelse af betaling af sociale bidrag for ansatte |
| Anmeldelse af en dataformidlingstjenesteudbyder | Bekræftelse af modtagelse af anmeldelsen |
| Registrering som en dataaltruistisk organisation, der er anerkendt i Unionen | Bekræftelse af registreringen |

Særlige livsbegivenheder

Procedurer

Forventet resultat med forbehold af den kompetente myndigheds vurdering af anmodningen i overensstemmelse med national ret, såfremt det er relevant

Opstart, drift og lukning af en virksomhed

Indberetning af erhvervsaktivitet, tilladelser til udøvelse af en erhvervsaktivitet, ændringer i erhvervsaktivitet og ophør af erhvervsaktivitet uden insolvens eller konkursbehandling, dog ikke den første registrering af erhvervsaktivitet i erhvervsregistret og heller ikke procedurer vedrørende stiftelse af eller eventuelle efterfølgende registrering af virksomheder eller selskaber som nævnt i artikel 54, stk. 2, i TEUF

Bekræftelse af modtagelse af indberetning eller ændringer eller af anmodningen om tilladelse til at drive erhvervsvirksomhed

Registrering af en arbejdsgiver (en fysisk person) i obligatoriske pensions- og forsikringsordninger

Bekræftelse af registrering eller registreringsnummer i den sociale sikringsordning

Registrering af ansatte i obligatoriske pensions- og forsikringsordninger

Bekræftelse af registrering eller registreringsnummer i den sociale sikringsordning

Indgivelse af selskabsskatteangivelse

Bekræftelse af modtagelse af skatteangivelsen

Meddelelse til de sociale sikringsordninger om en ansættelseskontrakts ophør med undtagelse af procedurer for kollektiv opsigelse af ansættelseskontrakter

Bekræftelse af, at meddelelsen er modtaget

Betaling af sociale bidrag for ansatte

Kvittering eller anden form for bekræftelse af betaling af sociale bidrag for ansatte

Anmeldelse af en dataformidlingstjenesteudbyder

Bekræftelse af modtagelse af anmeldelsen

Registrering som en dataaltruistisk organisation, der er anerkendt i Unionen

Bekræftelse af registreringen

Artikel 37

Overgangsordninger

Enheder, der udbyder de dataformidlingstjenester, der er omhandlet i artikel 10, den 23. juni 2022 skal opfylde de forpligtelser, der er fastsat i kapitel III, senest 24. september 2025.

Artikel 38

Ikrafttræden og anvendelse

Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Den Europæiske Unions Tidende

Den finder anvendelse fra den 24. september 2023.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 30. maj 2022.

På Europa-Parlamentets vegne

R. METSOLA

Formand

På Rådets vegne

B. LE MAIRE

Formand

---

(1)  
  EUT C 286 af 16.7.2021, s. 38.

1

(2)  Europa-Parlamentets holdning af 6.4.2022 (endnu ikke offentliggjort i EUT) og Rådets afgørelse af 16.5.2022.

2

(3)  Kommissionens henstilling 2003/361/EF af 6. maj 2003 om definitionen af mikrovirksomheder, små og mellemstore virksomheder (EUT L 124 af 20.5.2003, s. 36).

3

(4)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2011/24/EU af 9. marts 2011 om patientrettigheder i forbindelse med grænseoverskridende sundhedsydelser (EUT L 88 af 4.4.2011, s. 45).

4

(5)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/1239 af 20. juni 2019 om oprettelse af et europæisk søfartsmiljø med ét kontaktpunkt og om ophævelse af direktiv 2010/65/EU (EUT L 198 af 25.7.2019, s. 64).

5

(6)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2020/1056 af 15. juli 2020 om elektronisk godstransportinformation (EUT L 249 af 31.7.2020, s. 33).

6

(7)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2010/40/EU af 7. juli 2010 om rammerne for indførelse af intelligente transportsystemer på vejtransportområdet og for grænsefladerne til andre transportformer (EUT L 207 af 6.8.2010, s. 1).

7

(8)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 223/2009 af 11. marts 2009 om europæiske statistikker og om ophævelse af forordning (EF, Euratom) nr. 1101/2008 om fremsendelse af fortrolige statistiske oplysninger til De Europæiske Fællesskabers Statistiske Kontor, Rådets forordning (EF) nr. 322/97 om EF-statistikker og Rådets afgørelse 89/382/EØF, Euratom om nedsættelse af et udvalg for De Europæiske Fællesskabers statistiske program (EUT L 87 af 31.3.2009, s. 164).

8

(9)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2018/858 af 30. maj 2018 om godkendelse og markedsovervågning af motorkøretøjer og påhængskøretøjer dertil samt af systemer, komponenter og separate tekniske enheder til sådanne køretøjer, om ændring af forordning (EF) nr. 715/2007 og (EF) nr. 595/2009 og om ophævelse af direktiv 2007/46/EF (EUT L 151 af 14.6.2018, s. 1).

9

(10)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2018/1807 af 14. november 2018 om en ramme for fri udveksling af andre data end personoplysninger i Den Europæiske Union (EUT L 303 af 28.11.2018, s. 59).

10

(11)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2000/31/EF af 8. juni 2000 om visse retlige aspekter af informationssamfundstjenester, navnlig elektronisk handel, i det indre marked (»Direktivet om elektronisk handel«) (EFT L 178 af 17.7.2000, s. 1).

11

(12)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/29/EF af 22. maj 2001 om harmonisering af visse aspekter af ophavsret og beslægtede rettigheder i informationssamfundet (EFT L 167 af 22.6.2001, s. 10).

12

(13)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2004/48/EF af 29. april 2004 om håndhævelsen af intellektuelle ejendomsrettigheder (EUT L 157 af 30.4.2004, s. 45).

13

(14)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2007/2/EF af 14. marts 2007 om opbygning af en infrastruktur for geografisk information i Det Europæiske Fællesskab (Inspire) (EUT L 108 af 25.4.2007, s. 1).

14

(15)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2015/849 af 20. maj 2015 om forebyggende foranstaltninger mod anvendelse af det finansielle system til hvidvask af penge eller finansiering af terrorisme, om ændring af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 648/2012 og om ophævelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2005/60/EF samt Kommissionens direktiv 2006/70/EF (EUT L 141 af 5.6.2015, s. 73).

15

(16)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2016/943 af 8. juni 2016 om beskyttelse af fortrolig knowhow og fortrolige forretningsoplysninger (forretningshemmeligheder) mod ulovlig erhvervelse, brug og videregivelse (EUT L 157 af 15.6.2016, s. 1).

16

(17)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2017/1132 af 14. juni 2017 om visse aspekter af selskabsretten (EUT L 169 af 30.6.2017, s. 46).

17

(18)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2019/790 af 17. april 2019 om ophavsret og beslægtede rettigheder på det digitale indre marked og om ændring af direktiv 96/9/EF og 2001/29/EF (EUT L 130 af 17.5.2019, s. 92).

18

(19)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2019/1024 af 20. juni 2019 om åbne data og videreanvendelse af den offentlige sektors informationer (EUT L 172 af 26.6.2019, s. 56).

19

(20)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/81/EF af 13. juli 2009 om samordning af fremgangsmåderne ved ordregivende myndigheders eller ordregiveres indgåelse af visse bygge- og anlægs-, vareindkøbs- og tjenesteydelseskontrakter på forsvars- og sikkerhedsområdet og om ændring af direktiv 2004/17/EF og 2004/18/EF (EUT L 216 af 20.8.2009, s. 76).

20

(21)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/679 af 27. april 2016 om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger og om fri udveksling af sådanne oplysninger og om ophævelse af direktiv 95/46/EF (generel forordning om databeskyttelse) (EUT L 119 af 4.5.2016, s. 1).

21

(22)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2018/1725 af 23. oktober 2018 om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger i Unionens institutioner, organer, kontorer og agenturer og om fri udveksling af sådanne oplysninger og om ophævelse af forordning (EF) nr. 45/2001 og afgørelse nr. 1247/2002/EF (EUT L 295 af 21.11.2018, s. 39).

22

(23)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2002/58/EF af 12. juli 2002 om behandling af personoplysninger og beskyttelse af privatlivets fred i den elektroniske kommunikationssektor (Direktiv om databeskyttelse inden for elektronisk kommunikation) (EFT L 201 af 31.7.2002, s. 37).

23

(24)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2016/680 af 27. april 2016 om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med kompetente myndigheders behandling af personoplysninger med henblik på at forebygge, efterforske, afsløre eller retsforfølge strafbare handlinger eller fuldbyrde strafferetlige sanktioner og om fri udveksling af sådanne oplysninger og om ophævelse af Rådets rammeafgørelse 2008/977/RIA (EUT L 119 af 4.5.2016, s. 89).

24

(25)  Kommissionens forordning (EU) nr. 557/2013 af 17. juni 2013 om gennemførelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 223/2009 om europæiske statistikker for så vidt angår adgang til fortrolige data til videnskabelige formål og om ophævelse af Kommissionens forordning (EF) nr. 831/2002 (EUT L 164 af 18.6.2013, s. 16).

25

(26)  Europa-Parlamentet og Rådets direktiv 96/9/EF af 11. marts 1996 om retlig beskyttelse af databaser (EFT L 77 af 27.3.1996, s. 20).

26

(27)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 600/2014 af 15. maj 2014 om markeder for finansielle instrumenter og om ændring af forordning (EU) nr. 648/2012 (EUT L 173 af 12.6.2014, s. 84).

27

(28)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2015/2366 af 25. november 2015 om betalingstjenester i det indre marked, og om ændring af direktiv 2002/65/EF, 2009/110/EF og 2013/36/EU og forordning (EU) nr. 1093/2010 og om ophævelse af direktiv 2007/64/EF (EUT L 337 af 23.12.2015, s. 35).

28

(29)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2018/1724 af 2. oktober 2018 om oprettelse af en fælles digital portal, der giver adgang til oplysninger, procedurer og bistands- og problemløsningstjenester, og om ændring af forordning (EU) nr. 1024/2012 (EUT L 295 af 21.11.2018, s. 1).

29

(30)  
  EUT L 123 af 12.5.2016, s. 1.

30

(31)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 182/2011 af 16. februar 2011 om de generelle regler og principper for, hvordan medlemsstaterne skal kontrollere Kommissionens udøvelse af gennemførelsesbeføjelser (EUT L 55 af 28.2.2011, s. 13).

31

(32)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2016/2102 af 26. oktober 2016 om tilgængeligheden af offentlige organers websteder og mobilapplikationer (EUT L 327 af 2.12.2016, s. 1).

32

(33)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2019/882 af 17. april 2019 om tilgængelighedskrav for produkter og tjenester (EUT L 151 af 7.6.2019, s. 70).

33

---

| 3.6.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 152/45 |
| --- | --- | --- | --- |

3.6.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 152/45

---

EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS FORORDNING (EU) 2022/869

af 30. maj 2022

om retningslinjer for den transeuropæiske energiinfrastruktur, om ændring af forordning (EF) nr. 715/2009, (EU) 2019/942 og (EU) 2019/943 og af direktiv 2009/73/EF og (EU) 2019/944 og om ophævelse af forordning (EU) nr. 347/2013

EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 172,

under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen,

efter fremsendelse af udkast til lovgivningsmæssig retsakt til de nationale parlamenter,

under henvisning til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (1),

under henvisning til udtalelse fra Regionsudvalget (2),

efter den almindelige lovgivningsprocedure (3), og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Kommissionen har i sin meddelelse af 11. december 2019 med titlen »Den europæiske grønne pagt« (»den europæiske grønne pagt«) fastsat en ny vækststrategi, der sigter mod at omstille Unionen til et retfærdigt og velstående samfund med en moderne, ressourceeffektiv og konkurrencedygtig økonomi, hvor målet om klimaneutralitet er nået senest i 2050, og hvor den økonomiske vækst er afkoblet fra ressourceanvendelsen. I sin meddelelse af 17. september 2020 med titlen »Styrkelse af Europas klimaambitioner for 2030 — Investering i en klimaneutral fremtid til gavn for borgerne« foreslog Kommissionen at øge målet for reduktion af drivhusgasemissioner til mindst 55 % inden 2030. Denne ambition blev godkendt af Det Europæiske Råd den 11. december 2020, og den konsekvensanalyse, der ledsager nævnte meddelelse, bekræfter, at fremtidens energimiks vil være meget forskelligt fra nutidens, og understreger nødvendigheden af at gennemgå og om nødvendigt revidere energilovgivningen. De nuværende investeringer i energiinfrastruktur er klart utilstrækkelige til at omstille til og opbygge fremtidens energiinfrastruktur. Det betyder også, at der skal være infrastruktur på plads, som kan understøtte den europæiske energiomstilling, herunder hurtig elektrificering, opskalering af elproduktion, baseret på vedvarende energikilder og uden fossile brændstoffer, øget anvendelse af vedvarende og kulstoffattige gasser, integration af energisystemet og en større udbredelse af innovative løsninger. |
| --- | --- |

(1)

Kommissionen har i sin meddelelse af 11. december 2019 med titlen »Den europæiske grønne pagt« (»den europæiske grønne pagt«) fastsat en ny vækststrategi, der sigter mod at omstille Unionen til et retfærdigt og velstående samfund med en moderne, ressourceeffektiv og konkurrencedygtig økonomi, hvor målet om klimaneutralitet er nået senest i 2050, og hvor den økonomiske vækst er afkoblet fra ressourceanvendelsen. I sin meddelelse af 17. september 2020 med titlen »Styrkelse af Europas klimaambitioner for 2030 — Investering i en klimaneutral fremtid til gavn for borgerne« foreslog Kommissionen at øge målet for reduktion af drivhusgasemissioner til mindst 55 % inden 2030. Denne ambition blev godkendt af Det Europæiske Råd den 11. december 2020, og den konsekvensanalyse, der ledsager nævnte meddelelse, bekræfter, at fremtidens energimiks vil være meget forskelligt fra nutidens, og understreger nødvendigheden af at gennemgå og om nødvendigt revidere energilovgivningen. De nuværende investeringer i energiinfrastruktur er klart utilstrækkelige til at omstille til og opbygge fremtidens energiinfrastruktur. Det betyder også, at der skal være infrastruktur på plads, som kan understøtte den europæiske energiomstilling, herunder hurtig elektrificering, opskalering af elproduktion, baseret på vedvarende energikilder og uden fossile brændstoffer, øget anvendelse af vedvarende og kulstoffattige gasser, integration af energisystemet og en større udbredelse af innovative løsninger.

| (2) | Det nuværende bindende mål på EU-plan for vedvarende energi for 2030 på mindst 32 % af det endelige energiforbrug og et overordnet mål på EU-plan for energieffektivitet på mindst 32,5 % vil blive revideret som led i Unionens højere ambitioner, som er nedfældet i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/1119 (4) og i den europæiske grønne pagt. |
| --- | --- |

(2)

Det nuværende bindende mål på EU-plan for vedvarende energi for 2030 på mindst 32 % af det endelige energiforbrug og et overordnet mål på EU-plan for energieffektivitet på mindst 32,5 % vil blive revideret som led i Unionens højere ambitioner, som er nedfældet i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/1119 (4) og i den europæiske grønne pagt.

| (3) | I Parisaftalen, som blev vedtaget under De Forenede Nationers rammekonvention om klimaændringer (5) (»Parisaftalen«), fastsatte man et langsigtet mål om at holde stigningen i den globale gennemsnitstemperatur et godt stykke under 2 °C over det førindustrielle niveau og at fortsætte bestræbelserne på at begrænse temperaturstigningen til 1,5 °C over det førindustrielle niveau, og understregede man betydningen af at tilpasse sig de skadelige virkninger af klimaændringer og lede finansielle strømme i retning af lave drivhusgasemissioner og en klimarobust udvikling. Den 12. december 2019 godkendte Det Europæiske Råd målet om at opnå en klimaneutral Union senest i 2050 i overensstemmelse med målene i Parisaftalen. |
| --- | --- |

(3)

I Parisaftalen, som blev vedtaget under De Forenede Nationers rammekonvention om klimaændringer (5) (»Parisaftalen«), fastsatte man et langsigtet mål om at holde stigningen i den globale gennemsnitstemperatur et godt stykke under 2 °C over det førindustrielle niveau og at fortsætte bestræbelserne på at begrænse temperaturstigningen til 1,5 °C over det førindustrielle niveau, og understregede man betydningen af at tilpasse sig de skadelige virkninger af klimaændringer og lede finansielle strømme i retning af lave drivhusgasemissioner og en klimarobust udvikling. Den 12. december 2019 godkendte Det Europæiske Råd målet om at opnå en klimaneutral Union senest i 2050 i overensstemmelse med målene i Parisaftalen.

| (4) | Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 347/2013 (6) fastlægger retningslinjer for den rettidige udvikling og interoperabilitet af de prioriterede transeuropæiske energiinfrastrukturkorridorer og -områder med henblik på at nå de energipolitiske mål i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF) om at sikre et velfungerende indre energimarked, forsyningssikkerheden og konkurrencedygtige energimarkeder i Unionen, fremme energieffektivitet, energibesparelser og udvikling af nye og vedvarende energikilder samt fremme sammenkobling af energinet. Forordning (EU) nr. 347/2013 fastlægger en ramme for, at medlemsstaterne og de relevante interessenter kan samarbejde på regionalt plan om at udvikle bedre forbundne energinet med det formål at forbinde regioner, der i øjeblikket er isolerede fra de europæiske energimarkeder, styrke eksisterende og fremme nye grænseoverskridende sammenkoblinger og bidrage til at integrere vedvarende energi. Ved at forfølge disse mål bidrager forordning (EU) nr. 347/2013 til en intelligent, bæredygtig og inklusiv vækst, ligesom den medfører positive virkninger for hele Unionen for så vidt angår konkurrenceevne og økonomisk, social og territorial samhørighed. |
| --- | --- |

(4)

Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 347/2013 (6) fastlægger retningslinjer for den rettidige udvikling og interoperabilitet af de prioriterede transeuropæiske energiinfrastrukturkorridorer og -områder med henblik på at nå de energipolitiske mål i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF) om at sikre et velfungerende indre energimarked, forsyningssikkerheden og konkurrencedygtige energimarkeder i Unionen, fremme energieffektivitet, energibesparelser og udvikling af nye og vedvarende energikilder samt fremme sammenkobling af energinet. Forordning (EU) nr. 347/2013 fastlægger en ramme for, at medlemsstaterne og de relevante interessenter kan samarbejde på regionalt plan om at udvikle bedre forbundne energinet med det formål at forbinde regioner, der i øjeblikket er isolerede fra de europæiske energimarkeder, styrke eksisterende og fremme nye grænseoverskridende sammenkoblinger og bidrage til at integrere vedvarende energi. Ved at forfølge disse mål bidrager forordning (EU) nr. 347/2013 til en intelligent, bæredygtig og inklusiv vækst, ligesom den medfører positive virkninger for hele Unionen for så vidt angår konkurrenceevne og økonomisk, social og territorial samhørighed.

| (5) | Evalueringen af forordning (EU) nr. 347/2013 har klart vist, at rammen effektivt har forbedret integrationen af medlemsstaternes net og stimuleret handelen med energi og dermed bidraget til Unionens konkurrenceevne. Projekter af fælles interesse på el- og gasområdet har i høj grad bidraget til forsyningssikkerheden. For gas hænger infrastrukturen nu bedre sammen, og forsyningssoliditeten er forbedret væsentligt siden 2013. Regionalt samarbejde i regionale grupper og gennem grænseoverskridende omkostningsfordeling er en vigtig katalysator for projektgennemførelse. Den grænseoverskridende omkostningsfordeling har imidlertid i mange tilfælde ikke ført til en mindskelse af projekternes finansieringskløft, som tiltænkt. Selv om de fleste godkendelsesprocedurer er blevet forkortet, er de i nogle tilfælde fortsat lange. Den finansielle støtte fra Connecting Europe-faciliteten, oprettet ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1316/2013 (7) har været en vigtig faktor, da tilskud til undersøgelser har været med til at reducere risici i projekters tidlige udviklingsfaser, mens tilskud til anlægsarbejder har støttet projekter, der tager fat på vigtige flaskehalse, som markedsbaseret finansiering ikke i tilstrækkelig grad har været i stand til at afhjælpe. |
| --- | --- |

(5)

Evalueringen af forordning (EU) nr. 347/2013 har klart vist, at rammen effektivt har forbedret integrationen af medlemsstaternes net og stimuleret handelen med energi og dermed bidraget til Unionens konkurrenceevne. Projekter af fælles interesse på el- og gasområdet har i høj grad bidraget til forsyningssikkerheden. For gas hænger infrastrukturen nu bedre sammen, og forsyningssoliditeten er forbedret væsentligt siden 2013. Regionalt samarbejde i regionale grupper og gennem grænseoverskridende omkostningsfordeling er en vigtig katalysator for projektgennemførelse. Den grænseoverskridende omkostningsfordeling har imidlertid i mange tilfælde ikke ført til en mindskelse af projekternes finansieringskløft, som tiltænkt. Selv om de fleste godkendelsesprocedurer er blevet forkortet, er de i nogle tilfælde fortsat lange. Den finansielle støtte fra Connecting Europe-faciliteten, oprettet ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1316/2013 (7) har været en vigtig faktor, da tilskud til undersøgelser har været med til at reducere risici i projekters tidlige udviklingsfaser, mens tilskud til anlægsarbejder har støttet projekter, der tager fat på vigtige flaskehalse, som markedsbaseret finansiering ikke i tilstrækkelig grad har været i stand til at afhjælpe.

| (6) | I sin beslutning af 10. juli 2020 om revision af retningslinjerne for den transeuropæiske energiinfrastruktur (8) efterlyste Europa-Parlamentet en revision af forordning (EU) nr. 347/2013, hvorved der navnlig skulle tages hensyn til Unionens 2030-mål for energi og klima, Unionens mål om klimaneutralitet i 2050 og princippet om energieffektivitet først. |
| --- | --- |

(6)

I sin beslutning af 10. juli 2020 om revision af retningslinjerne for den transeuropæiske energiinfrastruktur (8) efterlyste Europa-Parlamentet en revision af forordning (EU) nr. 347/2013, hvorved der navnlig skulle tages hensyn til Unionens 2030-mål for energi og klima, Unionens mål om klimaneutralitet i 2050 og princippet om energieffektivitet først.

| (7) | Politikken for de transeuropæiske energinet er et centralt instrument i udviklingen af et indre energimarked og nødvendig for at nå målene i den europæiske grønne pagt. For at opnå større reduktioner af drivhusgasemissionerne senest i 2030 og energineutralitet senest i 2050, skal Europa have et mere integreret energisystem, der beror på en højere grad af elektrificering baseret på yderligere vedvarende og kulstoffattige energikilder og dekarbonisering af gassektoren. Politikken for de transeuropæiske energinet kan sikre, at udviklingen af Unionens energiinfrastruktur støtter den påkrævede energiomstilling til klimaneutralitet i overensstemmelse med principperne om energieffektivitet først og teknologineutralitet, samtidig med at potentialet til emissionsreduktion i slutanvendelsen tages i betragtning. Den kan også sikre sammenkoblinger, energisikkerhed, markeds- og systemintegration og konkurrence, der gavner alle medlemsstater samt energi til en overkommelig pris for husholdninger og virksomheder. |
| --- | --- |

(7)

Politikken for de transeuropæiske energinet er et centralt instrument i udviklingen af et indre energimarked og nødvendig for at nå målene i den europæiske grønne pagt. For at opnå større reduktioner af drivhusgasemissionerne senest i 2030 og energineutralitet senest i 2050, skal Europa have et mere integreret energisystem, der beror på en højere grad af elektrificering baseret på yderligere vedvarende og kulstoffattige energikilder og dekarbonisering af gassektoren. Politikken for de transeuropæiske energinet kan sikre, at udviklingen af Unionens energiinfrastruktur støtter den påkrævede energiomstilling til klimaneutralitet i overensstemmelse med principperne om energieffektivitet først og teknologineutralitet, samtidig med at potentialet til emissionsreduktion i slutanvendelsen tages i betragtning. Den kan også sikre sammenkoblinger, energisikkerhed, markeds- og systemintegration og konkurrence, der gavner alle medlemsstater samt energi til en overkommelig pris for husholdninger og virksomheder.

| (8) | Selv om målene i forordning (EU) nr. 347/2013 fortsat stort set er relevante, afspejler den nuværende ramme for transeuropæiske energinet endnu ikke fuldt ud de forventede ændringer af energisystemet, som vil følge af den nye politiske kontekst og navnlig Unionens opgraderede 2030-mål for klima og energi og 2050-målet om klimaneutralitet under den europæiske grønne pagt. Blandt andet derfor er målene for både modvirkning af klimaændringer og klimatilpasning nødt til at blive afspejlet på passende vis i den reviderede ramme for de transeuropæiske energinet. Ud over de nye politiske forhold og mål er den teknologiske udvikling gået stærkt i det seneste årti. Denne udvikling bør tages i betragtning i de energiinfrastrukturkategorier, der er omfattet af denne forordning, i udvælgelseskriterierne for projekter af fælles interesse samt i de prioriterede korridorer og områder. Samtidig bør bestemmelserne i denne forordning ikke berøre en medlemsstats ret til at fastsætte betingelserne for udnyttelsen af dens energiressourcer, dens valg mellem forskellige energikilder og den generelle sammensætning af dens energiforsyning, jf. artikel 194 i TEUF. |
| --- | --- |

(8)

Selv om målene i forordning (EU) nr. 347/2013 fortsat stort set er relevante, afspejler den nuværende ramme for transeuropæiske energinet endnu ikke fuldt ud de forventede ændringer af energisystemet, som vil følge af den nye politiske kontekst og navnlig Unionens opgraderede 2030-mål for klima og energi og 2050-målet om klimaneutralitet under den europæiske grønne pagt. Blandt andet derfor er målene for både modvirkning af klimaændringer og klimatilpasning nødt til at blive afspejlet på passende vis i den reviderede ramme for de transeuropæiske energinet. Ud over de nye politiske forhold og mål er den teknologiske udvikling gået stærkt i det seneste årti. Denne udvikling bør tages i betragtning i de energiinfrastrukturkategorier, der er omfattet af denne forordning, i udvælgelseskriterierne for projekter af fælles interesse samt i de prioriterede korridorer og områder. Samtidig bør bestemmelserne i denne forordning ikke berøre en medlemsstats ret til at fastsætte betingelserne for udnyttelsen af dens energiressourcer, dens valg mellem forskellige energikilder og den generelle sammensætning af dens energiforsyning, jf. artikel 194 i TEUF.

| (9) | Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/73/EF (9) og (EU) 2019/944 (10) indeholder bestemmelser om et indre marked for energi. Selv om der er gjort betydelige fremskridt med gennemførelsen af dette marked, er der stadig plads til forbedringer gennem bedre udnyttelse af den eksisterende energiinfrastruktur, integration af de stigende mængder vedvarende energi og systemintegration. |
| --- | --- |

(9)

Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/73/EF (9) og (EU) 2019/944 (10) indeholder bestemmelser om et indre marked for energi. Selv om der er gjort betydelige fremskridt med gennemførelsen af dette marked, er der stadig plads til forbedringer gennem bedre udnyttelse af den eksisterende energiinfrastruktur, integration af de stigende mængder vedvarende energi og systemintegration.

| (10) | Unionens energiinfrastruktur bør opgraderes for at forebygge tekniske sammenbrud og øge dens modstandsdygtighed over for sådanne sammenbrud, naturkatastrofer, menneskeskabte katastrofer, de negative virkninger af klimaændringerne og trusler mod dens sikkerhed, navnlig for så vidt angår europæisk kritisk infrastruktur i henhold til Rådets direktiv 2008/114/EF (11). |
| --- | --- |

(10)

Unionens energiinfrastruktur bør opgraderes for at forebygge tekniske sammenbrud og øge dens modstandsdygtighed over for sådanne sammenbrud, naturkatastrofer, menneskeskabte katastrofer, de negative virkninger af klimaændringerne og trusler mod dens sikkerhed, navnlig for så vidt angår europæisk kritisk infrastruktur i henhold til Rådets direktiv 2008/114/EF (11).

| (11) | Unionens energiinfrastruktur bør være modstandsdygtig over for de uundgåelige virkninger, som klimaændringerne forventes at medføre i Europa trods afbødningsindsatsen. Det er derfor afgørende at styrke indsatsen inden for klimatilpasning og -afbødning, opbygning af modstandsdygtighed samt katastrofeforebyggelse og -beredskab. |
| --- | --- |

(11)

Unionens energiinfrastruktur bør være modstandsdygtig over for de uundgåelige virkninger, som klimaændringerne forventes at medføre i Europa trods afbødningsindsatsen. Det er derfor afgørende at styrke indsatsen inden for klimatilpasning og -afbødning, opbygning af modstandsdygtighed samt katastrofeforebyggelse og -beredskab.

| (12) | Udviklingen af den transeuropæiske energiinfrastruktur bør, hvor det er teknisk muligt og mest effektivt, tage hensyn til muligheden for at omstille eksisterende infrastruktur og udstyr. |
| --- | --- |

(12)

Udviklingen af den transeuropæiske energiinfrastruktur bør, hvor det er teknisk muligt og mest effektivt, tage hensyn til muligheden for at omstille eksisterende infrastruktur og udstyr.

| (13) | Forsyningssikkerheden, som er en af hoveddrivkræfterne bag vedtagelsen af forordning (EU) nr. 347/2013, er blevet væsentligt forbedret gennem projekter af fælles interesse. Desuden forventes det i Kommissionens konsekvensanalyse, der ledsager Kommissionens meddelelse af 17. september 2020 med titlen »Styrkelse af Europas klimaambitioner for 2030 — Investering i en klimaneutral fremtid til gavn for borgerne«, at forbruget af naturgas vil blive reduceret betydeligt, fordi ikkeafdæmpet anvendelse ikke er forenelig med kulstofneutralitet. På den anden side forventes forbruget af biogas, vedvarende og kulstoffattig brint og syntetiske gasformige brændstoffer at stige betydeligt frem mod 2050. For så vidt angår gas er infrastrukturen nu bedre sammenkoblet, og forsyningsmodstandsdygtigheden er forbedret væsentligt siden 2013. Planlægningen af energiinfrastrukturen bør afspejle dette ændrede gaslandskab. Imidlertid er det endnu ikke alle medlemsstater, der er koblet på det europæiske gasnetværk i tilstrækkelig grad, og især ømedlemsstater står stadig over for store udfordringer med hensyn til forsyningssikkerhed og energiisolation. Selv om 78 % af de gasprojekter, som er projekter af fælles interesse, forventes at være sat i gang senest ved udgangen af 2025, er mange af dem ramt af betydelige forsinkelser, også på grund af problemer med at få tilladelser. Denne forordning bør derfor ikke have en negativ indvirkning på projekter af fælles interesse, der endnu ikke er afsluttet på datoen for dens ikrafttræden. Derfor bør projekter af fælles interesse, der er opført på den femte EU-liste over projekter af fælles interesse, der er udarbejdet i henhold til forordning (EU) nr. 347/2013, og for hvilke den kompetente myndighed har godkendt en ansøgning til behandling, kunne opretholde deres rettigheder og forpligtelser med hensyn til tilladelser i en periode på fire år efter datoen for nærværende forordnings ikrafttræden. |
| --- | --- |

(13)

Forsyningssikkerheden, som er en af hoveddrivkræfterne bag vedtagelsen af forordning (EU) nr. 347/2013, er blevet væsentligt forbedret gennem projekter af fælles interesse. Desuden forventes det i Kommissionens konsekvensanalyse, der ledsager Kommissionens meddelelse af 17. september 2020 med titlen »Styrkelse af Europas klimaambitioner for 2030 — Investering i en klimaneutral fremtid til gavn for borgerne«, at forbruget af naturgas vil blive reduceret betydeligt, fordi ikkeafdæmpet anvendelse ikke er forenelig med kulstofneutralitet. På den anden side forventes forbruget af biogas, vedvarende og kulstoffattig brint og syntetiske gasformige brændstoffer at stige betydeligt frem mod 2050. For så vidt angår gas er infrastrukturen nu bedre sammenkoblet, og forsyningsmodstandsdygtigheden er forbedret væsentligt siden 2013. Planlægningen af energiinfrastrukturen bør afspejle dette ændrede gaslandskab. Imidlertid er det endnu ikke alle medlemsstater, der er koblet på det europæiske gasnetværk i tilstrækkelig grad, og især ømedlemsstater står stadig over for store udfordringer med hensyn til forsyningssikkerhed og energiisolation. Selv om 78 % af de gasprojekter, som er projekter af fælles interesse, forventes at være sat i gang senest ved udgangen af 2025, er mange af dem ramt af betydelige forsinkelser, også på grund af problemer med at få tilladelser. Denne forordning bør derfor ikke have en negativ indvirkning på projekter af fælles interesse, der endnu ikke er afsluttet på datoen for dens ikrafttræden. Derfor bør projekter af fælles interesse, der er opført på den femte EU-liste over projekter af fælles interesse, der er udarbejdet i henhold til forordning (EU) nr. 347/2013, og for hvilke den kompetente myndighed har godkendt en ansøgning til behandling, kunne opretholde deres rettigheder og forpligtelser med hensyn til tilladelser i en periode på fire år efter datoen for nærværende forordnings ikrafttræden.

| (14) | Betydningen af intelligente elnet, som ikke altid går på tværs af en fysisk grænse, for opnåelsen af Unionens energi- og klimapolitiske mål blev anerkendt i Kommissionens meddelelse af 8. juli 2020 med titlen »Styrkelse af en klimaneutral økonomi: En EU-strategi for integration af energisystemet« (»EU-strategien for integration af energisystemet«). Kriterierne for denne kategori bør forenkles, bør omfatte den teknologiske udvikling med hensyn til innovation og digitale aspekter og bør give mulighed for integration af energisystemet. Desuden bør projektiværksætternes rolle præciseres. I betragtning af den forventede betydelige stigning i transportsektorens efterspørgsel efter elektricitet, navnlig til elektriske køretøjer langs hovedveje og i byområder, bør teknologier til intelligente net også bidrage til at forbedre energinetrelateret støtte til grænseoverskridende elopladning med høj kapacitet for at fremme dekarboniseringen af transportsektoren. |
| --- | --- |

(14)

Betydningen af intelligente elnet, som ikke altid går på tværs af en fysisk grænse, for opnåelsen af Unionens energi- og klimapolitiske mål blev anerkendt i Kommissionens meddelelse af 8. juli 2020 med titlen »Styrkelse af en klimaneutral økonomi: En EU-strategi for integration af energisystemet« (»EU-strategien for integration af energisystemet«). Kriterierne for denne kategori bør forenkles, bør omfatte den teknologiske udvikling med hensyn til innovation og digitale aspekter og bør give mulighed for integration af energisystemet. Desuden bør projektiværksætternes rolle præciseres. I betragtning af den forventede betydelige stigning i transportsektorens efterspørgsel efter elektricitet, navnlig til elektriske køretøjer langs hovedveje og i byområder, bør teknologier til intelligente net også bidrage til at forbedre energinetrelateret støtte til grænseoverskridende elopladning med høj kapacitet for at fremme dekarboniseringen af transportsektoren.

| (15) | I EU-strategien for integration af energisystemet fremhæves også behovet for planlægning af integreret energiinfrastruktur på tværs af energibærere, infrastrukturer og forbrugssektorer. En sådan systemintegration tager udgangspunkt i at anvende princippet om energieffektivitet først og anlægge en holistisk politisk tilgang dels i politikkerne, dels der rækker ud over de enkelte sektorer. Den tager også fat på dekarboniseringsbehovene i sektorer, hvor det er vanskeligt at nedbringe emissionerne, såsom dele af industrien eller visse transportformer, hvor direkte elektrificering på nuværende tidspunkt er teknisk eller økonomisk udfordrende. Sådanne investeringer omfatter brint og elektrolyseanlæg, som er ved at udvikle sig i retning af kommerciel udbredelse i stor skala. Kommissionens meddelelse af 8. juli 2020 med titlen »En strategi for brint med henblik på et klimaneutralt Europa« (»brintstrategien«) prioriterer brintproduktion fra vedvarende elektricitet, hvilket er den reneste løsning og bedst foreneligt med Unionens mål om klimaneutralitet. I en overgangsfase er der imidlertid behov for andre former for kulstoffattig brint for hurtigere at dekarbonisere den nuværende brintproduktion, i hvilken forbindelse der skal fokuseres på en bred vifte af rene teknologier, og for at kickstarte stordriftsfordele. |
| --- | --- |

(15)

I EU-strategien for integration af energisystemet fremhæves også behovet for planlægning af integreret energiinfrastruktur på tværs af energibærere, infrastrukturer og forbrugssektorer. En sådan systemintegration tager udgangspunkt i at anvende princippet om energieffektivitet først og anlægge en holistisk politisk tilgang dels i politikkerne, dels der rækker ud over de enkelte sektorer. Den tager også fat på dekarboniseringsbehovene i sektorer, hvor det er vanskeligt at nedbringe emissionerne, såsom dele af industrien eller visse transportformer, hvor direkte elektrificering på nuværende tidspunkt er teknisk eller økonomisk udfordrende. Sådanne investeringer omfatter brint og elektrolyseanlæg, som er ved at udvikle sig i retning af kommerciel udbredelse i stor skala. Kommissionens meddelelse af 8. juli 2020 med titlen »En strategi for brint med henblik på et klimaneutralt Europa« (»brintstrategien«) prioriterer brintproduktion fra vedvarende elektricitet, hvilket er den reneste løsning og bedst foreneligt med Unionens mål om klimaneutralitet. I en overgangsfase er der imidlertid behov for andre former for kulstoffattig brint for hurtigere at dekarbonisere den nuværende brintproduktion, i hvilken forbindelse der skal fokuseres på en bred vifte af rene teknologier, og for at kickstarte stordriftsfordele.

| (16) | Desuden konkluderede Kommissionen i sin brintstrategi, at med henblik på den nødvendige udbygning af brint er et storstilet infrastrukturnet et vigtigt element, som kun Unionen og det indre marked kan tilbyde. Der findes i øjeblikket meget begrænset dedikeret infrastruktur til transport og handel med brint på tværs af grænserne eller til etablering af »brint-valleys«. Denne infrastruktur bør i betydeligt omfang bestå af aktiver, der er konverteret fra anvendelse til naturgas, suppleret med nye aktiver bygget specifikt til brug med brint. Desuden er der i brintstrategien fastsat et strategisk mål om at øge den installerede elektrolysekapacitet til 40 gigawatt (GW) senest i 2030 for at øge produktionen af vedvarende brint og lette dekarboniseringen af sektorer, der er afhængige af fossile brændstoffer, såsom industrien og transportsektoren. Politikken for transeuropæiske energinet bør derfor omfatte såvel nye infrastrukturer til transport og oplagring af brint som eksisterende infrastrukturer, der konverteres til brug med brint, samt elektrolyseanlæg. Infrastrukturer til transport og oplagring af brint bør også medtages i den tiårige EU-dækkende netudviklingsplan for at muliggøre en omfattende og konsekvent vurdering af deres omkostninger og fordele for energisystemet, herunder deres bidrag til sektorintegration og dekarbonisering, med det formål at skabe en basisinfrastruktur for brint i Unionen. |
| --- | --- |

(16)

Desuden konkluderede Kommissionen i sin brintstrategi, at med henblik på den nødvendige udbygning af brint er et storstilet infrastrukturnet et vigtigt element, som kun Unionen og det indre marked kan tilbyde. Der findes i øjeblikket meget begrænset dedikeret infrastruktur til transport og handel med brint på tværs af grænserne eller til etablering af »brint-valleys«. Denne infrastruktur bør i betydeligt omfang bestå af aktiver, der er konverteret fra anvendelse til naturgas, suppleret med nye aktiver bygget specifikt til brug med brint. Desuden er der i brintstrategien fastsat et strategisk mål om at øge den installerede elektrolysekapacitet til 40 gigawatt (GW) senest i 2030 for at øge produktionen af vedvarende brint og lette dekarboniseringen af sektorer, der er afhængige af fossile brændstoffer, såsom industrien og transportsektoren. Politikken for transeuropæiske energinet bør derfor omfatte såvel nye infrastrukturer til transport og oplagring af brint som eksisterende infrastrukturer, der konverteres til brug med brint, samt elektrolyseanlæg. Infrastrukturer til transport og oplagring af brint bør også medtages i den tiårige EU-dækkende netudviklingsplan for at muliggøre en omfattende og konsekvent vurdering af deres omkostninger og fordele for energisystemet, herunder deres bidrag til sektorintegration og dekarbonisering, med det formål at skabe en basisinfrastruktur for brint i Unionen.

| (17) | Desuden bør der oprettes en ny infrastrukturkategori for intelligente gasnet for at støtte investeringer, der integrerer en flerhed af kulstoffattige og især vedvarende gasser såsom biogas, biometan og brint i gasnettet og bidrager til forvaltningen af et deraf følgende mere komplekst system ved at bygge videre på innovative digitale teknologier. |
| --- | --- |

(17)

Desuden bør der oprettes en ny infrastrukturkategori for intelligente gasnet for at støtte investeringer, der integrerer en flerhed af kulstoffattige og især vedvarende gasser såsom biogas, biometan og brint i gasnettet og bidrager til forvaltningen af et deraf følgende mere komplekst system ved at bygge videre på innovative digitale teknologier.

| (18) | Bag opnåelse af klimaneutralitet senest i 2050 ligger også den antagelse, at der stadig vil være industrielle processer, der udleder kuldioxid. En sådan kuldioxid anses for at være uundgåelig, når produktionen heraf ikke kan undgås på trods af optimering, f.eks. gennem energieffektivitet eller elektrificering, der integrerer vedvarende energi. Udviklingen af kuldioxidinfrastruktur bør føre til en betydelig nettoreduktion af ellers uundgåelige emissioner, hvor der ikke findes rimelige alternativer. Kuldioxidopsamling er omfattet af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2010/75/EU (12) med henblik på kuldioxidstrømme fra de anlæg, der er omfattet af nævnte direktiv, og med henblik på geologisk lagring i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/31/EF (13). |
| --- | --- |

(18)

Bag opnåelse af klimaneutralitet senest i 2050 ligger også den antagelse, at der stadig vil være industrielle processer, der udleder kuldioxid. En sådan kuldioxid anses for at være uundgåelig, når produktionen heraf ikke kan undgås på trods af optimering, f.eks. gennem energieffektivitet eller elektrificering, der integrerer vedvarende energi. Udviklingen af kuldioxidinfrastruktur bør føre til en betydelig nettoreduktion af ellers uundgåelige emissioner, hvor der ikke findes rimelige alternativer. Kuldioxidopsamling er omfattet af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2010/75/EU (12) med henblik på kuldioxidstrømme fra de anlæg, der er omfattet af nævnte direktiv, og med henblik på geologisk lagring i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/31/EF (13).

| (19) | I henhold til forordning (EU) nr. 347/2013 skulle et kandidatprojekt af fælles interesse dokumentere et væsentligt bidrag til mindst ét kriterium ud af et sæt kriterier i processen for udarbejdelse af EU-listen over projekter af fælles interesse, som kunne, men ikke skulle omfatte bæredygtighed. Dette krav gjorde det i overensstemmelse med det indre energimarkeds særlige behov på daværende tidspunkt muligt at udvikle projekter af fælles interesse, som kun vedrørte forsyningssikkerhedsrisici, selv om de ikke kunne demonstrere fordele med hensyn til bæredygtighed. I betragtning af udviklingen i Unionens infrastrukturbehov, dekarboniseringsmålene og konklusionerne fra Det Europæiske Råds møde den 21. juli 2020, ifølge hvilke Unionens udgifter bør være i overensstemmelse med Parisaftalens mål og princippet i den europæiske grønne pagt om »ikke at gøre skade«, bør bæredygtigheden med hensyn til integration af vedvarende energikilder i nettet eller reduktionen af drivhusgasemissioner, alt efter hvad der er relevant, vurderes for at sikre, at politikken for transeuropæiske energinet er i overensstemmelse med Unionens energi- og klimapolitiske mål og dens mål om klimaneutralitet i 2050, samtidig med at der tages hensyn til hver enkelt medlemsstats særlige forhold af betydning for opnåelsen af målet om klimaneutralitet. Kuldioxidtransportnettenes bæredygtighed betragtes under hensyntagen til de samlede forventede reduktioner af drivhusgasemissioner i hele projektets livscyklus og manglen på alternative teknologiske løsninger til at opnå samme niveau for reduktion af kuldioxid. |
| --- | --- |

(19)

I henhold til forordning (EU) nr. 347/2013 skulle et kandidatprojekt af fælles interesse dokumentere et væsentligt bidrag til mindst ét kriterium ud af et sæt kriterier i processen for udarbejdelse af EU-listen over projekter af fælles interesse, som kunne, men ikke skulle omfatte bæredygtighed. Dette krav gjorde det i overensstemmelse med det indre energimarkeds særlige behov på daværende tidspunkt muligt at udvikle projekter af fælles interesse, som kun vedrørte forsyningssikkerhedsrisici, selv om de ikke kunne demonstrere fordele med hensyn til bæredygtighed. I betragtning af udviklingen i Unionens infrastrukturbehov, dekarboniseringsmålene og konklusionerne fra Det Europæiske Råds møde den 21. juli 2020, ifølge hvilke Unionens udgifter bør være i overensstemmelse med Parisaftalens mål og princippet i den europæiske grønne pagt om »ikke at gøre skade«, bør bæredygtigheden med hensyn til integration af vedvarende energikilder i nettet eller reduktionen af drivhusgasemissioner, alt efter hvad der er relevant, vurderes for at sikre, at politikken for transeuropæiske energinet er i overensstemmelse med Unionens energi- og klimapolitiske mål og dens mål om klimaneutralitet i 2050, samtidig med at der tages hensyn til hver enkelt medlemsstats særlige forhold af betydning for opnåelsen af målet om klimaneutralitet. Kuldioxidtransportnettenes bæredygtighed betragtes under hensyntagen til de samlede forventede reduktioner af drivhusgasemissioner i hele projektets livscyklus og manglen på alternative teknologiske løsninger til at opnå samme niveau for reduktion af kuldioxid.

| (20) | Unionen bør lette infrastrukturprojekter, der forbinder Unionens net med tredjelandes net, og som er gensidigt fordelagtige og nødvendige for energiomstillingen og opfyldelsen af klimamålene, og som også opfylder de specifikke kriterier for de relevante infrastrukturkategorier i henhold til denne forordning, navnlig med nabolande og med lande, med hvilke Unionen har etableret et specifikt energisamarbejde. Derfor bør denne forordnings anvendelsesområde omfatte projekter af gensidig interesse, som er bæredygtige og i stand til at påvise betydelige socioøkonomiske nettofordele på EU-plan og for mindst ét tredjeland. Sådanne projekter bør kunne optages på EU-listen over projekter af fælles interesse og projekter af gensidig interesse (EU-listen) på betingelse af, at den lovgivningsmæssige ramme viser en høj grad af konvergens og understøttes af håndhævelsesmekanismer, og af dem bør det fremgå, at de yder et bidrag til Unionens og tredjelandenes overordnede energi- og klimapolitiske mål med hensyn til forsyningssikkerhed og dekarbonisering.
  En høj grad af konvergens i den lovgivningsmæssige ramme bør antages for de kontraherende parter i Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde og i Energifællesskabet eller kan påvises i tilfælde af andre tredjelande gennem bilaterale aftaler, der indeholder relevante bestemmelser om klima- og energipolitiske mål om dekarbonisering og yderligere vurderes af en passende regional gruppe med støtte fra Kommissionen. Desuden bør det tredjeland, som Unionen samarbejder med om udvikling af projekter af gensidig interesse, lette en lignende tidsplan for fremskyndet gennemførelse og andre politiske støtteforanstaltninger som fastsat i denne forordning. Derfor bør projekter af gensidig interesse behandles på samme måde som projekter af fælles interesse, således at alle bestemmelser vedrørende projekter af fælles interesse også finder anvendelse på projekter af gensidig interesse, medmindre andet er angivet. Væsentlige socioøkonomiske nettofordele på EU-plan bør forstås således, at der sker en forbedring af interoperabiliteten og det indre markeds funktion, der rækker ud over én medlemsstat. For så vidt angår projekter vedrørende lagring af kuldioxid bør kun projekter, der er nødvendige for at muliggøre grænseoverskridende transport og lagring af kuldioxid, være berettigede, og det forudsat at standarder og sikkerhedsforanstaltninger, der forebygger lækager og vedrører klimaet, menneskers sundhed og økosystemer for så vidt angår sikkerheden og effektiviteten i forbindelse med permanent lagring af kuldioxid, mindst er på samme niveau som i Unionen. Det bør formodes, at Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde opfylder disse standarder og sikkerhedsforanstaltninger. |
| --- | --- |

(20)

Unionen bør lette infrastrukturprojekter, der forbinder Unionens net med tredjelandes net, og som er gensidigt fordelagtige og nødvendige for energiomstillingen og opfyldelsen af klimamålene, og som også opfylder de specifikke kriterier for de relevante infrastrukturkategorier i henhold til denne forordning, navnlig med nabolande og med lande, med hvilke Unionen har etableret et specifikt energisamarbejde. Derfor bør denne forordnings anvendelsesområde omfatte projekter af gensidig interesse, som er bæredygtige og i stand til at påvise betydelige socioøkonomiske nettofordele på EU-plan og for mindst ét tredjeland. Sådanne projekter bør kunne optages på EU-listen over projekter af fælles interesse og projekter af gensidig interesse (EU-listen) på betingelse af, at den lovgivningsmæssige ramme viser en høj grad af konvergens og understøttes af håndhævelsesmekanismer, og af dem bør det fremgå, at de yder et bidrag til Unionens og tredjelandenes overordnede energi- og klimapolitiske mål med hensyn til forsyningssikkerhed og dekarbonisering.

En høj grad af konvergens i den lovgivningsmæssige ramme bør antages for de kontraherende parter i Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde og i Energifællesskabet eller kan påvises i tilfælde af andre tredjelande gennem bilaterale aftaler, der indeholder relevante bestemmelser om klima- og energipolitiske mål om dekarbonisering og yderligere vurderes af en passende regional gruppe med støtte fra Kommissionen. Desuden bør det tredjeland, som Unionen samarbejder med om udvikling af projekter af gensidig interesse, lette en lignende tidsplan for fremskyndet gennemførelse og andre politiske støtteforanstaltninger som fastsat i denne forordning. Derfor bør projekter af gensidig interesse behandles på samme måde som projekter af fælles interesse, således at alle bestemmelser vedrørende projekter af fælles interesse også finder anvendelse på projekter af gensidig interesse, medmindre andet er angivet. Væsentlige socioøkonomiske nettofordele på EU-plan bør forstås således, at der sker en forbedring af interoperabiliteten og det indre markeds funktion, der rækker ud over én medlemsstat. For så vidt angår projekter vedrørende lagring af kuldioxid bør kun projekter, der er nødvendige for at muliggøre grænseoverskridende transport og lagring af kuldioxid, være berettigede, og det forudsat at standarder og sikkerhedsforanstaltninger, der forebygger lækager og vedrører klimaet, menneskers sundhed og økosystemer for så vidt angår sikkerheden og effektiviteten i forbindelse med permanent lagring af kuldioxid, mindst er på samme niveau som i Unionen. Det bør formodes, at Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde opfylder disse standarder og sikkerhedsforanstaltninger.

| (21) | Projekter af gensidig interesse bør betragtes som et ekstra værktøj til at udvide nærværende forordnings anvendelsesområde til også at omfatte tredjelande i tilfælde, der går videre end de projekter af fælles interesse, der bidrager til at gennemføre de prioriterede energiinfrastrukturkorridorer og -områder, som er anført i bilag I. Derfor bør et projekt, der gennemføres sammen med et tredjeland og bidrager til at gennemføre en prioriteret energiinfrastrukturkorridor eller et prioriteret energiinfrastrukturområde, være berettiget til at anmode om status som et projekt af fælles interesse inden for rammerne af nærværende forordning. Efter samme princip kan elsammenkoblingsprojekter med tredjelande, der har opnået status som projekter af fælles interesse i henhold til forordning (EU) nr. 347/2013, udvælges som projekter af fælles interesse, forudsat at de underkastes udvælgelsesprocessen og at de opfylder kriterierne for projekter af fælles interesse. |
| --- | --- |

(21)

Projekter af gensidig interesse bør betragtes som et ekstra værktøj til at udvide nærværende forordnings anvendelsesområde til også at omfatte tredjelande i tilfælde, der går videre end de projekter af fælles interesse, der bidrager til at gennemføre de prioriterede energiinfrastrukturkorridorer og -områder, som er anført i bilag I. Derfor bør et projekt, der gennemføres sammen med et tredjeland og bidrager til at gennemføre en prioriteret energiinfrastrukturkorridor eller et prioriteret energiinfrastrukturområde, være berettiget til at anmode om status som et projekt af fælles interesse inden for rammerne af nærværende forordning. Efter samme princip kan elsammenkoblingsprojekter med tredjelande, der har opnået status som projekter af fælles interesse i henhold til forordning (EU) nr. 347/2013, udvælges som projekter af fælles interesse, forudsat at de underkastes udvælgelsesprocessen og at de opfylder kriterierne for projekter af fælles interesse.

| (22) | For at opfylde Unionens 2030-mål for energi og klima og dens 2050-mål om klimaneutralitet er Unionen desuden nødt til at øge produktionen af elektricitet fra vedvarende energikilder betydeligt. De eksisterende energiinfrastrukturkategorier for transmission og lagring af elektricitet er afgørende for integrationen af den betydelige stigning i produktionen af elektricitet fra vedvarende energikilder i elnettet. Dette kræver desuden øgede investeringer i offshore vedvarende energi med det formål at nå op på mindst 300 GW offshorevindkraftanlæg installeret i overensstemmelse med Kommissionens strategi for offshore vedvarende energi som fastsat i Kommissionens meddelelse af 19. november 2020 med titlen »En EU-strategi for udnyttelse af potentialet i offshore vedvarende energi med en klimaneutral fremtid for øje«. Den strategi omfatter radiale forbindelser mellem nye offshorevindkraftanlæg såvel som hybride integrerede projekter. Koordinering af langsigtet planlægning og udvikling af offshore- og onshore-elnet bør også tages op. Navnlig bør planlægning af offshoreinfrastruktur bevæge sig væk fra den projektbaserede tilgang og hen imod en koordineret, samlet tilgang, der sikrer bæredygtig udvikling af integrerede offshorenet i overensstemmelse med potentialet for offshore vedvarende energi i hvert havområde, miljøbeskyttelse og andre anvendelser af havet. Der bør være en tilgang baseret på frivilligt samarbejde mellem medlemsstaterne. Medlemsstaterne bør fortsat være ansvarlige for at godkende projekter af fælles interesse, som vedrører deres område, og de dermed forbundne omkostninger. |
| --- | --- |

(22)

For at opfylde Unionens 2030-mål for energi og klima og dens 2050-mål om klimaneutralitet er Unionen desuden nødt til at øge produktionen af elektricitet fra vedvarende energikilder betydeligt. De eksisterende energiinfrastrukturkategorier for transmission og lagring af elektricitet er afgørende for integrationen af den betydelige stigning i produktionen af elektricitet fra vedvarende energikilder i elnettet. Dette kræver desuden øgede investeringer i offshore vedvarende energi med det formål at nå op på mindst 300 GW offshorevindkraftanlæg installeret i overensstemmelse med Kommissionens strategi for offshore vedvarende energi som fastsat i Kommissionens meddelelse af 19. november 2020 med titlen »En EU-strategi for udnyttelse af potentialet i offshore vedvarende energi med en klimaneutral fremtid for øje«. Den strategi omfatter radiale forbindelser mellem nye offshorevindkraftanlæg såvel som hybride integrerede projekter. Koordinering af langsigtet planlægning og udvikling af offshore- og onshore-elnet bør også tages op. Navnlig bør planlægning af offshoreinfrastruktur bevæge sig væk fra den projektbaserede tilgang og hen imod en koordineret, samlet tilgang, der sikrer bæredygtig udvikling af integrerede offshorenet i overensstemmelse med potentialet for offshore vedvarende energi i hvert havområde, miljøbeskyttelse og andre anvendelser af havet. Der bør være en tilgang baseret på frivilligt samarbejde mellem medlemsstaterne. Medlemsstaterne bør fortsat være ansvarlige for at godkende projekter af fælles interesse, som vedrører deres område, og de dermed forbundne omkostninger.

| (23) | De relevante medlemsstater bør være i stand til at vurdere fordele og omkostninger ved de prioriterede offshorenetkorridorer til vedvarende energi og foretage en foreløbig analyse af omkostningsdelingen for hver prioriteret offshorenetkorridor for at understøtte fælles politiske tilsagn om udvikling af offshore vedvarende energi. Kommissionen bør sammen med medlemsstaterne og de relevante transmissionssystemoperatører (TSO'er) og nationale regulerende myndigheder udvikle en vejledning vedrørende en specifik cost-benefit- og omkostningsdeling i forbindelse med udførelse af planerne for udvikling af integrerede offshorenet, som bør gøre det muligt for medlemsstaterne at foretage en passende vurdering. |
| --- | --- |

(23)

De relevante medlemsstater bør være i stand til at vurdere fordele og omkostninger ved de prioriterede offshorenetkorridorer til vedvarende energi og foretage en foreløbig analyse af omkostningsdelingen for hver prioriteret offshorenetkorridor for at understøtte fælles politiske tilsagn om udvikling af offshore vedvarende energi. Kommissionen bør sammen med medlemsstaterne og de relevante transmissionssystemoperatører (TSO'er) og nationale regulerende myndigheder udvikle en vejledning vedrørende en specifik cost-benefit- og omkostningsdeling i forbindelse med udførelse af planerne for udvikling af integrerede offshorenet, som bør gøre det muligt for medlemsstaterne at foretage en passende vurdering.

| (24) | Processen for udarbejdelse af den tiårige EU-dækkende netudviklingsplan har vist sig at være effektiv som grundlag for udpegning af projekter af fælles interesse inden for kategorierne elektricitet og gas. Selv om det europæiske net af transmissionssystemoperatører for elektricitet (»ENTSO for elektricitet«) og det europæiske net af transmissionssystemoperatører for gas (»ENTSO for gas«) og TSO'erne spiller en vigtig rolle i processen, er der imidlertid behov for mere kontrol, navnlig med hensyn til at fastlægge scenarier for fremtiden, identificere langsigtede infrastrukturhuller og flaskehalse og vurdere individuelle projekter, for at øge tilliden til processen. På grund af behovet for uafhængig validering bør Agenturet for Samarbejde mellem Energireguleringsmyndigheder (»agenturet«) og Kommissionen derfor spille en større rolle i processen, herunder i processen til udarbejdelse af den tiårige EU-dækkende netudviklingsplan i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 715/2009 (14) og Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/943 (15). Processen med den tiårige EU-dækkende netudviklingsplan bør drage fordel af objektivt, videnskabeligt baseret input fra et uafhængigt videnskabeligt organ såsom det europæiske videnskabelige rådgivende organ om klimaændringer og bør tilrettelægges på den mest effektive måde. |
| --- | --- |

(24)

Processen for udarbejdelse af den tiårige EU-dækkende netudviklingsplan har vist sig at være effektiv som grundlag for udpegning af projekter af fælles interesse inden for kategorierne elektricitet og gas. Selv om det europæiske net af transmissionssystemoperatører for elektricitet (»ENTSO for elektricitet«) og det europæiske net af transmissionssystemoperatører for gas (»ENTSO for gas«) og TSO'erne spiller en vigtig rolle i processen, er der imidlertid behov for mere kontrol, navnlig med hensyn til at fastlægge scenarier for fremtiden, identificere langsigtede infrastrukturhuller og flaskehalse og vurdere individuelle projekter, for at øge tilliden til processen. På grund af behovet for uafhængig validering bør Agenturet for Samarbejde mellem Energireguleringsmyndigheder (»agenturet«) og Kommissionen derfor spille en større rolle i processen, herunder i processen til udarbejdelse af den tiårige EU-dækkende netudviklingsplan i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 715/2009 (14) og Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/943 (15). Processen med den tiårige EU-dækkende netudviklingsplan bør drage fordel af objektivt, videnskabeligt baseret input fra et uafhængigt videnskabeligt organ såsom det europæiske videnskabelige rådgivende organ om klimaændringer og bør tilrettelægges på den mest effektive måde.

| (25) | Under udførelsen af deres opgaver forud for vedtagelsen af de tiårige EU-dækkende netudviklingsplaner bør ENTSO for elektricitet og ENTSO for gas gennemføre en omfattende høringsproces, der inddrager alle relevante interessenter. Høringen bør være åben og gennemsigtig og bør tilrettelægges i god nok tid til at muliggøre, at interessenternes feedback kan indgå i udarbejdelsen af centrale faser af de tiårige EU-dækkende netudviklingsplaner, f.eks. scenarieudvikling, identificering af infrastrukturhuller og cost-benefit-analysemetoden til projektvurdering. ENTSO for elektricitet og ENTSO for gas bør tage behørigt hensyn til input, som modtages fra interessenterne under høringerne, og forklare, hvordan de har taget hensyn til disse input. |
| --- | --- |

(25)

Under udførelsen af deres opgaver forud for vedtagelsen af de tiårige EU-dækkende netudviklingsplaner bør ENTSO for elektricitet og ENTSO for gas gennemføre en omfattende høringsproces, der inddrager alle relevante interessenter. Høringen bør være åben og gennemsigtig og bør tilrettelægges i god nok tid til at muliggøre, at interessenternes feedback kan indgå i udarbejdelsen af centrale faser af de tiårige EU-dækkende netudviklingsplaner, f.eks. scenarieudvikling, identificering af infrastrukturhuller og cost-benefit-analysemetoden til projektvurdering. ENTSO for elektricitet og ENTSO for gas bør tage behørigt hensyn til input, som modtages fra interessenterne under høringerne, og forklare, hvordan de har taget hensyn til disse input.

| (26) | I overensstemmelse med konklusionerne fra energiinfrastrukturforummet i 2020 er det nødvendigt at sikre, at alle relevante sektorer såsom gas-, elektricitets- og transportsektorerne tages i betragtning i et integreret perspektiv i planlægningsprocesserne for al onshore- og offshore-, transmissions- og distributionsinfrastruktur. For at overholde Parisaftalen og nå Unionens klimamål for 2030, udviklingsmålene for offshoreenergi for 2040 og være i overensstemmelse med Unionens mål om at opnå klimaneutralitet senest i 2050 bør rammen for transeuropæiske energinet være baseret på en mere intelligent, mere integreret, langsigtet og optimeret vision om »ét energisystem« gennem indførelse af en ramme, der muliggør bedre koordinering af infrastrukturplanlægning på tværs af forskellige sektorer og skaber mulighed for på optimal vis at integrere forskellige sammenkoblingsløsninger, der involverer forskellige netelementer mellem forskellige infrastrukturer. Dette bør sikres ved at udvikle en mere og mere integreret model, der gør det muligt at skabe sammenhæng mellem enkeltsektorbaserede metoder baseret på fælles antagelser, og der afspejler indbyrdes afhængighed. |
| --- | --- |

(26)

I overensstemmelse med konklusionerne fra energiinfrastrukturforummet i 2020 er det nødvendigt at sikre, at alle relevante sektorer såsom gas-, elektricitets- og transportsektorerne tages i betragtning i et integreret perspektiv i planlægningsprocesserne for al onshore- og offshore-, transmissions- og distributionsinfrastruktur. For at overholde Parisaftalen og nå Unionens klimamål for 2030, udviklingsmålene for offshoreenergi for 2040 og være i overensstemmelse med Unionens mål om at opnå klimaneutralitet senest i 2050 bør rammen for transeuropæiske energinet være baseret på en mere intelligent, mere integreret, langsigtet og optimeret vision om »ét energisystem« gennem indførelse af en ramme, der muliggør bedre koordinering af infrastrukturplanlægning på tværs af forskellige sektorer og skaber mulighed for på optimal vis at integrere forskellige sammenkoblingsløsninger, der involverer forskellige netelementer mellem forskellige infrastrukturer. Dette bør sikres ved at udvikle en mere og mere integreret model, der gør det muligt at skabe sammenhæng mellem enkeltsektorbaserede metoder baseret på fælles antagelser, og der afspejler indbyrdes afhængighed.

| (27) | Det er vigtigt at sikre, at kun infrastrukturprojekter, for hvilke der ikke findes rimelige alternative løsninger, får status som projekter af fælles interesse. Med henblik herpå bør princippet om energieffektivitet først tages i betragtning i rapporten om identificering af infrastrukturhuller, der udarbejdes i overensstemmelse med denne forordning, og i de regionale gruppers arbejde med at opstille de regionale lister over foreslåede projekter på EU-listen. I overensstemmelse med princippet om energieffektivitet først, bør man overveje alle de relevante alternativer til ny infrastruktur, som kan sikre fremtidige infrastrukturbehov, og som kan bidrage til arbejdet med at identificere infrastrukturhuller.
  De regionale grupper bør med bistand fra de nationale regulerende myndigheder tage hensyn til antagelserne og resultaterne af vurderingen af infrastrukturhuller, der er udviklet i overensstemmelse med denne forordning, og sikre, at princippet om energieffektivitet først afspejles fuldt ud i udvælgelsesprocessen for projekter af fælles interesse. Desuden bør projektiværksætterne under projektgennemførelsen rapportere om overholdelsen af miljølovgivningen og påvise, at projekterne ikke gør »væsentlig skade« på miljøet i den forstand, der fremgår af artikel 17 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2020/852 (16). For eksisterende projekter af fælles interesse, der har nået en tilstrækkelig modenhed, vil der blive taget hensyn hertil, når de regionale grupper udvælger projekter til efterfølgende EU-lister. |
| --- | --- |

(27)

Det er vigtigt at sikre, at kun infrastrukturprojekter, for hvilke der ikke findes rimelige alternative løsninger, får status som projekter af fælles interesse. Med henblik herpå bør princippet om energieffektivitet først tages i betragtning i rapporten om identificering af infrastrukturhuller, der udarbejdes i overensstemmelse med denne forordning, og i de regionale gruppers arbejde med at opstille de regionale lister over foreslåede projekter på EU-listen. I overensstemmelse med princippet om energieffektivitet først, bør man overveje alle de relevante alternativer til ny infrastruktur, som kan sikre fremtidige infrastrukturbehov, og som kan bidrage til arbejdet med at identificere infrastrukturhuller.

De regionale grupper bør med bistand fra de nationale regulerende myndigheder tage hensyn til antagelserne og resultaterne af vurderingen af infrastrukturhuller, der er udviklet i overensstemmelse med denne forordning, og sikre, at princippet om energieffektivitet først afspejles fuldt ud i udvælgelsesprocessen for projekter af fælles interesse. Desuden bør projektiværksætterne under projektgennemførelsen rapportere om overholdelsen af miljølovgivningen og påvise, at projekterne ikke gør »væsentlig skade« på miljøet i den forstand, der fremgår af artikel 17 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2020/852 (16). For eksisterende projekter af fælles interesse, der har nået en tilstrækkelig modenhed, vil der blive taget hensyn hertil, når de regionale grupper udvælger projekter til efterfølgende EU-lister.

| (28) | For at sikre spændings- og frekvensstabilitet bør der lægges særlig vægt på det europæiske elnets stabilitet under de skiftende forhold, navnlig i betragtning af den stigende andel af fleksibilitetsmuligheder, f.eks. lagring af bæredygtig energi, og elektricitet, som stammer fra vedvarende energikilder. Bestræbelser, der går ud på at bevare og sikre et tilfredsstillende niveau af planlagt kulstoffattig energiproduktion med henblik på at sikre forsyningssikkerheden for borgere og virksomheder, bør gives særlig prioritet. |
| --- | --- |

(28)

For at sikre spændings- og frekvensstabilitet bør der lægges særlig vægt på det europæiske elnets stabilitet under de skiftende forhold, navnlig i betragtning af den stigende andel af fleksibilitetsmuligheder, f.eks. lagring af bæredygtig energi, og elektricitet, som stammer fra vedvarende energikilder. Bestræbelser, der går ud på at bevare og sikre et tilfredsstillende niveau af planlagt kulstoffattig energiproduktion med henblik på at sikre forsyningssikkerheden for borgere og virksomheder, bør gives særlig prioritet.

| (29) | Kommissionen har efter tæt samråd med alle medlemsstaterne og interessenter fastlagt 14 prioriteter for den transeuropæiske energiinfrastruktur, hvis gennemførelse er afgørende for at nå Unionens 2030-mål for energi og klima og dens 2050-mål om klimaneutralitet. Disse prioriteter dækker forskellige geografiske regioner eller tematiske områder inden for eltransmission og -oplagring, offshorenet til vedvarende energi, transport og lagring af brint, elektrolyseanlæg, intelligente gasnet, intelligente elnet og transport og lagring af kuldioxid. |
| --- | --- |

(29)

Kommissionen har efter tæt samråd med alle medlemsstaterne og interessenter fastlagt 14 prioriteter for den transeuropæiske energiinfrastruktur, hvis gennemførelse er afgørende for at nå Unionens 2030-mål for energi og klima og dens 2050-mål om klimaneutralitet. Disse prioriteter dækker forskellige geografiske regioner eller tematiske områder inden for eltransmission og -oplagring, offshorenet til vedvarende energi, transport og lagring af brint, elektrolyseanlæg, intelligente gasnet, intelligente elnet og transport og lagring af kuldioxid.

| (30) | Projekter af fælles interesse bør opfylde fælles, gennemsigtige og objektive kriterier i betragtning af deres bidrag til de energipolitiske mål. For at være berettiget til optagelse på EU-listerne bør elektricitets- og brintprojekter indgå i den seneste tilgængelige tiårige EU-dækkende netudviklingsplan. Da brintinfrastruktur på nuværende tidspunkt ikke er omfattet af den tiårige EU-dækkende netudviklingsplan, bør dette krav for brintprojekter først finde anvendelse fra den 1. januar 2024 med henblik på den anden EU-liste, der vil blive udarbejdet i henhold til denne forordning. |
| --- | --- |

(30)

Projekter af fælles interesse bør opfylde fælles, gennemsigtige og objektive kriterier i betragtning af deres bidrag til de energipolitiske mål. For at være berettiget til optagelse på EU-listerne bør elektricitets- og brintprojekter indgå i den seneste tilgængelige tiårige EU-dækkende netudviklingsplan. Da brintinfrastruktur på nuværende tidspunkt ikke er omfattet af den tiårige EU-dækkende netudviklingsplan, bør dette krav for brintprojekter først finde anvendelse fra den 1. januar 2024 med henblik på den anden EU-liste, der vil blive udarbejdet i henhold til denne forordning.

| (31) | Der bør oprettes regionale grupper, som foreslår og gennemgår projekter af fælles interesse, hvilket så fører til opstilling af regionale lister over projekter af fælles interesse. For at sikre bred konsensus bør disse regionale grupper sikre et tæt samarbejde mellem medlemsstaterne, de nationale regulerende myndigheder, projektiværksættere og relevante interessenter. I forbindelse med dette samarbejde bør de nationale regulerende myndigheder, hvor det er nødvendigt, rådgive de regionale grupper, blandt andet om gennemførligheden af de reguleringsmæssige aspekter af de foreslåede projekter og om gennemførligheden af den foreslåede tidsplan for myndighedernes godkendelsen. |
| --- | --- |

(31)

Der bør oprettes regionale grupper, som foreslår og gennemgår projekter af fælles interesse, hvilket så fører til opstilling af regionale lister over projekter af fælles interesse. For at sikre bred konsensus bør disse regionale grupper sikre et tæt samarbejde mellem medlemsstaterne, de nationale regulerende myndigheder, projektiværksættere og relevante interessenter. I forbindelse med dette samarbejde bør de nationale regulerende myndigheder, hvor det er nødvendigt, rådgive de regionale grupper, blandt andet om gennemførligheden af de reguleringsmæssige aspekter af de foreslåede projekter og om gennemførligheden af den foreslåede tidsplan for myndighedernes godkendelsen.

| (32) | For at øge processens effektivitet bør samarbejdet mellem de regionale grupper styrkes og fremmes yderligere. Det er nødvendigt, at Kommissionen spiller en vigtig rolle med hensyn til at lette dette samarbejde med henblik på at tage hånd om projekternes mulige indvirkning på andre regionale grupper. |
| --- | --- |

(32)

For at øge processens effektivitet bør samarbejdet mellem de regionale grupper styrkes og fremmes yderligere. Det er nødvendigt, at Kommissionen spiller en vigtig rolle med hensyn til at lette dette samarbejde med henblik på at tage hånd om projekternes mulige indvirkning på andre regionale grupper.

| (33) | Der bør opstilles en ny EU-liste hvert andet år. Projekter af fælles interesse, der er blevet færdiggjort eller ikke længere opfylder de relevante kriterier og krav som fastsat i denne forordning, bør ikke fremgå af den efterfølgende EU-liste. Af denne grund bør igangværende projekter af fælles interesse, som skal opføres på den efterfølgende EU-liste, underlægges den samme udvælgelsesproces for opstilling af regionale lister og for opstilling af EU-listen, som foreslåede projekter underlægges. Den deraf følgende administrative byrde bør dog begrænses i videst muligt omfang, f.eks. ved at anvende tidligere indsendte oplysninger og ved at tage de årlige rapporter fra projektiværksætterne i betragtning. Med henblik herpå bør eksisterende projekter af fælles interesse, som har gjort betydelige fremskridt, drage fordel af en strømlinet proces til medtagelse i den tiårige EU-dækkende netudviklingsplan. |
| --- | --- |

(33)

Der bør opstilles en ny EU-liste hvert andet år. Projekter af fælles interesse, der er blevet færdiggjort eller ikke længere opfylder de relevante kriterier og krav som fastsat i denne forordning, bør ikke fremgå af den efterfølgende EU-liste. Af denne grund bør igangværende projekter af fælles interesse, som skal opføres på den efterfølgende EU-liste, underlægges den samme udvælgelsesproces for opstilling af regionale lister og for opstilling af EU-listen, som foreslåede projekter underlægges. Den deraf følgende administrative byrde bør dog begrænses i videst muligt omfang, f.eks. ved at anvende tidligere indsendte oplysninger og ved at tage de årlige rapporter fra projektiværksætterne i betragtning. Med henblik herpå bør eksisterende projekter af fælles interesse, som har gjort betydelige fremskridt, drage fordel af en strømlinet proces til medtagelse i den tiårige EU-dækkende netudviklingsplan.

| (34) | Projekter af fælles interesse bør gennemføres så hurtigt som muligt og omhyggeligt overvåges og evalueres under behørig overholdelse af krav om interessenters deltagelse og af miljølovgivning, og samtidig med at den administrative byrde for projektiværksættere holdes på et minimum. Kommissionen bør udpege EU-koordinatorer for projekter, som står over for særlige vanskeligheder eller forsinkelser. Fremskridtene i gennemførelsen af de specifikke projekter samt opfyldelsen af forpligtelserne i henhold til denne forordning bør tages i betragtning ved udvælgelsesprocessen med henblik på efterfølgende EU-lister for disse projekter. |
| --- | --- |

(34)

Projekter af fælles interesse bør gennemføres så hurtigt som muligt og omhyggeligt overvåges og evalueres under behørig overholdelse af krav om interessenters deltagelse og af miljølovgivning, og samtidig med at den administrative byrde for projektiværksættere holdes på et minimum. Kommissionen bør udpege EU-koordinatorer for projekter, som står over for særlige vanskeligheder eller forsinkelser. Fremskridtene i gennemførelsen af de specifikke projekter samt opfyldelsen af forpligtelserne i henhold til denne forordning bør tages i betragtning ved udvælgelsesprocessen med henblik på efterfølgende EU-lister for disse projekter.

| (35) | Tilladelsesprocessen bør hverken føre til administrative byrder, som er uforholdsmæssigt store i forhold til et projekts størrelse eller kompleksitet, eller skabe hindringer for udviklingen af de transeuropæiske net og markedsadgangen. |
| --- | --- |

(35)

Tilladelsesprocessen bør hverken føre til administrative byrder, som er uforholdsmæssigt store i forhold til et projekts størrelse eller kompleksitet, eller skabe hindringer for udviklingen af de transeuropæiske net og markedsadgangen.

| (36) | Planlægningen og gennemførelsen af EU-projekter af fælles interesse inden for energi-, transport- og telekommunikationsinfrastruktur bør samordnes for at skabe synergier, hvor det er muligt ud fra et overordnet hensyn til den økonomiske, tekniske, miljømæssige, klimamæssige eller fysiske planlægning og under behørig hensyntagen til de relevante sikkerhedsaspekter. I forbindelse med planlægningen af de forskellige europæiske net bør det derfor være muligt at prioritere integration af transport-, kommunikations- og energinet for at sikre, at de optager så lille et areal som muligt. Det er nødvendigt at have en fælles vision for nettene for at sikre integration af energisystemet i de forskellige sektorer, samtidig med at det så vidt muligt sikres, at eksisterende eller nedlagte ruter genbruges, således at eventuelle negative sociale, økonomiske, miljømæssige, klimamæssige og finansielle virkninger begrænses mest muligt. |
| --- | --- |

(36)

Planlægningen og gennemførelsen af EU-projekter af fælles interesse inden for energi-, transport- og telekommunikationsinfrastruktur bør samordnes for at skabe synergier, hvor det er muligt ud fra et overordnet hensyn til den økonomiske, tekniske, miljømæssige, klimamæssige eller fysiske planlægning og under behørig hensyntagen til de relevante sikkerhedsaspekter. I forbindelse med planlægningen af de forskellige europæiske net bør det derfor være muligt at prioritere integration af transport-, kommunikations- og energinet for at sikre, at de optager så lille et areal som muligt. Det er nødvendigt at have en fælles vision for nettene for at sikre integration af energisystemet i de forskellige sektorer, samtidig med at det så vidt muligt sikres, at eksisterende eller nedlagte ruter genbruges, således at eventuelle negative sociale, økonomiske, miljømæssige, klimamæssige og finansielle virkninger begrænses mest muligt.

| (37) | Projekter af fælles interesse bør tillægges prioriteret status på nationalt plan for at sikre en hurtig administrativ behandling og hastebehandling i alle retslige procedurer og tvistbilæggelsesprocedurer, der vedrører dem. De kompetente myndigheder bør betragte dem som værende i offentlighedens interesse. På grund af bydende nødvendigt hensyn til væsentlige samfundsinteresser bør projekter, der har en negativ indvirkning på miljøet, godkendes, hvis alle betingelserne i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2000/60/EF (17) og i Rådets direktiv 92/43/EØF (18) er opfyldt. |
| --- | --- |

(37)

Projekter af fælles interesse bør tillægges prioriteret status på nationalt plan for at sikre en hurtig administrativ behandling og hastebehandling i alle retslige procedurer og tvistbilæggelsesprocedurer, der vedrører dem. De kompetente myndigheder bør betragte dem som værende i offentlighedens interesse. På grund af bydende nødvendigt hensyn til væsentlige samfundsinteresser bør projekter, der har en negativ indvirkning på miljøet, godkendes, hvis alle betingelserne i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2000/60/EF (17) og i Rådets direktiv 92/43/EØF (18) er opfyldt.

| (38) | Det er vigtigt, at interessenter, herunder civilsamfundet, informeres og høres for at sikre, at projekterne bliver vellykkede, og for at begrænse indsigelser mod dem. |
| --- | --- |

(38)

Det er vigtigt, at interessenter, herunder civilsamfundet, informeres og høres for at sikre, at projekterne bliver vellykkede, og for at begrænse indsigelser mod dem.

| (39) | For at mindske kompleksiteten, øge effektiviteten og gennemsigtigheden og bidrage til at styrke samarbejdet mellem medlemsstaterne bør der være en eller flere kompetente myndigheder, der integrerer eller koordinerer alle tilladelsesprocesser. |
| --- | --- |

(39)

For at mindske kompleksiteten, øge effektiviteten og gennemsigtigheden og bidrage til at styrke samarbejdet mellem medlemsstaterne bør der være en eller flere kompetente myndigheder, der integrerer eller koordinerer alle tilladelsesprocesser.

| (40) | For at forenkle og fremskynde tilladelsesprocessen for offshorenet til vedvarende energi bør der udpeges unikke kontaktpunkter for grænseoverskridende offshoreprojekter på EU-listen, hvilket mindsker den administrative byrde for projektudviklere. De unikke kontaktpunkter bør mindske kompleksiteten, øge effektiviteten og fremskynde tilladelsesprocessen for offshore-transmissionsaktiver, der ofte krydser mange jurisdiktioner. |
| --- | --- |

(40)

For at forenkle og fremskynde tilladelsesprocessen for offshorenet til vedvarende energi bør der udpeges unikke kontaktpunkter for grænseoverskridende offshoreprojekter på EU-listen, hvilket mindsker den administrative byrde for projektudviklere. De unikke kontaktpunkter bør mindske kompleksiteten, øge effektiviteten og fremskynde tilladelsesprocessen for offshore-transmissionsaktiver, der ofte krydser mange jurisdiktioner.

| (41) | Selv om der findes etablerede standarder for offentlighedens deltagelse i beslutningsprocedurer på miljøområdet, som fuldt ud finder anvendelse på projekter af fælles interesse, er der stadig behov for yderligere foranstaltninger inden for rammerne af denne forordning for at sikre de højest mulige standarder for gennemsigtighed og offentlig deltagelse i alle relevante spørgsmål i tilladelsesprocessen for projekter af fælles interesse. Hvis den forudgående høring forud for tilladelsesproceduren allerede er omfattet af nationale regler med samme eller højere standarder som i denne forordning, bør denne høring gøres frivillig, og overlappende retlige krav undgås. |
| --- | --- |

(41)

Selv om der findes etablerede standarder for offentlighedens deltagelse i beslutningsprocedurer på miljøområdet, som fuldt ud finder anvendelse på projekter af fælles interesse, er der stadig behov for yderligere foranstaltninger inden for rammerne af denne forordning for at sikre de højest mulige standarder for gennemsigtighed og offentlig deltagelse i alle relevante spørgsmål i tilladelsesprocessen for projekter af fælles interesse. Hvis den forudgående høring forud for tilladelsesproceduren allerede er omfattet af nationale regler med samme eller højere standarder som i denne forordning, bør denne høring gøres frivillig, og overlappende retlige krav undgås.

| (42) | En korrekt og koordineret gennemførelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/42/EF (19) og 2011/92/EU (20) og, hvor det er relevant, af FN's Økonomiske Kommission for Europas konvention om adgang til oplysninger, offentlig deltagelse i beslutningsprocesser samt adgang til klage og domstolsprøvelse på miljøområdet (21), undertegnet i Århus den 25. juni 1998, (»Århuskonventionen«) og af konventionen om vurdering af virkningerne på miljøet på tværs af landegrænserne (22), undertegnet i Esbo den 25. februar 1991, (»Esbokonventionen«) bør sikre harmonisering af hovedprincipperne for vurdering af miljø- og klimavirkninger, herunder i en grænseoverskridende sammenhæng. Kommissionen har udstedt en vejledning til støtte for medlemsstaterne i deres indkredsning af tilstrækkelige lovgivningsmæssige og ikkelovgivningsmæssige foranstaltninger til effektivisering af miljøvurderingsprocedurerne for energiinfrastrukturer og til at sikre en sammenhængende gennemførelse af miljøvurderingsprocedurerne som krævet i EU-retten for projekter af fælles interesse. Medlemsstaterne bør samordne deres vurderinger af projekter af fælles interesse og gennemføre fælles vurderinger, hvor det er muligt. Medlemsstaterne bør tilskyndes til udveksling af bedste praksis og administrativ kapacitetsopbygning i tilladelsesprocesserne. |
| --- | --- |

(42)

En korrekt og koordineret gennemførelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/42/EF (19) og 2011/92/EU (20) og, hvor det er relevant, af FN's Økonomiske Kommission for Europas konvention om adgang til oplysninger, offentlig deltagelse i beslutningsprocesser samt adgang til klage og domstolsprøvelse på miljøområdet (21), undertegnet i Århus den 25. juni 1998, (»Århuskonventionen«) og af konventionen om vurdering af virkningerne på miljøet på tværs af landegrænserne (22), undertegnet i Esbo den 25. februar 1991, (»Esbokonventionen«) bør sikre harmonisering af hovedprincipperne for vurdering af miljø- og klimavirkninger, herunder i en grænseoverskridende sammenhæng. Kommissionen har udstedt en vejledning til støtte for medlemsstaterne i deres indkredsning af tilstrækkelige lovgivningsmæssige og ikkelovgivningsmæssige foranstaltninger til effektivisering af miljøvurderingsprocedurerne for energiinfrastrukturer og til at sikre en sammenhængende gennemførelse af miljøvurderingsprocedurerne som krævet i EU-retten for projekter af fælles interesse. Medlemsstaterne bør samordne deres vurderinger af projekter af fælles interesse og gennemføre fælles vurderinger, hvor det er muligt. Medlemsstaterne bør tilskyndes til udveksling af bedste praksis og administrativ kapacitetsopbygning i tilladelsesprocesserne.

| (43) | Det er vigtigt at få strømlinet og forbedret tilladelsesprocessen, samtidig med at nationale kompetencer og procedurer for etablering af ny infrastruktur respekteres i videst muligt omfang og med behørig hensyntagen til nærhedsprincippet. I betragtning af hvor meget det haster at få udviklet energiinfrastrukturer, må en forenkling af tilladelsesprocessen ledsages af fastsættelse af en klar frist for de relevante myndigheders afgørelse om projektets opførelse. Denne frist bør fremme en mere effektiv fastlæggelse og håndtering af procedurer og bør under ingen omstændigheder svække de høje standarder for miljøbeskyttelse i overensstemmelse med miljølovgivningen og offentlighedens deltagelse. Denne forordning bør fastsætte maksimale tidsfrister. Medlemsstaterne kan dog bestræbe sig på at opnå kortere frister, hvor det er muligt, og navnlig for så vidt angår projekter såsom intelligente net, der ikke kræver en lige så kompleks tilladelsesproces, som transmissionsinfrastruktur gør. De kompetente myndigheder bør være ansvarlige for at sikre, at fristerne overholdes. |
| --- | --- |

(43)

Det er vigtigt at få strømlinet og forbedret tilladelsesprocessen, samtidig med at nationale kompetencer og procedurer for etablering af ny infrastruktur respekteres i videst muligt omfang og med behørig hensyntagen til nærhedsprincippet. I betragtning af hvor meget det haster at få udviklet energiinfrastrukturer, må en forenkling af tilladelsesprocessen ledsages af fastsættelse af en klar frist for de relevante myndigheders afgørelse om projektets opførelse. Denne frist bør fremme en mere effektiv fastlæggelse og håndtering af procedurer og bør under ingen omstændigheder svække de høje standarder for miljøbeskyttelse i overensstemmelse med miljølovgivningen og offentlighedens deltagelse. Denne forordning bør fastsætte maksimale tidsfrister. Medlemsstaterne kan dog bestræbe sig på at opnå kortere frister, hvor det er muligt, og navnlig for så vidt angår projekter såsom intelligente net, der ikke kræver en lige så kompleks tilladelsesproces, som transmissionsinfrastruktur gør. De kompetente myndigheder bør være ansvarlige for at sikre, at fristerne overholdes.

| (44) | Medlemsstaterne bør, hvor de anser det for hensigtsmæssigt, kunne lade deres samlede afgørelser omfatte beslutninger, der er truffet i forbindelse med forhandlinger med individuelle jordejere om adgang til, ejerskab af eller råderet over fast ejendom i forbindelse med fysisk planlægning, der fastsætter den overordnede arealanvendelse i en afgrænset region, herunder anden udvikling såsom landeveje, jernbaner, bygninger og naturbeskyttelsesområder, og som ikke iværksættes specifikt til det planlagte projekts formål, samt udstedelse af driftstilladelser. Inden for rammerne af tilladelsesproceduren bør et projekt af fælles interesse kunne omfatte tilhørende infrastruktur i den udstrækning, den er af afgørende betydning for opførelsen eller driften af projektet. Denne forordning, navnlig bestemmelserne om tilladelsesprocessen, offentlighedens deltagelse og gennemførelse af projekter af fælles interesse, bør gælde med forbehold af EU-retten og international ret, herunder bestemmelser vedrørende beskyttelse af miljøet og menneskers sundhed og bestemmelser, som er vedtaget i henhold til den fælles fiskeripolitik og den integrerede havpolitik, i særdeleshed Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2014/89/EU (23). |
| --- | --- |

(44)

Medlemsstaterne bør, hvor de anser det for hensigtsmæssigt, kunne lade deres samlede afgørelser omfatte beslutninger, der er truffet i forbindelse med forhandlinger med individuelle jordejere om adgang til, ejerskab af eller råderet over fast ejendom i forbindelse med fysisk planlægning, der fastsætter den overordnede arealanvendelse i en afgrænset region, herunder anden udvikling såsom landeveje, jernbaner, bygninger og naturbeskyttelsesområder, og som ikke iværksættes specifikt til det planlagte projekts formål, samt udstedelse af driftstilladelser. Inden for rammerne af tilladelsesproceduren bør et projekt af fælles interesse kunne omfatte tilhørende infrastruktur i den udstrækning, den er af afgørende betydning for opførelsen eller driften af projektet. Denne forordning, navnlig bestemmelserne om tilladelsesprocessen, offentlighedens deltagelse og gennemførelse af projekter af fælles interesse, bør gælde med forbehold af EU-retten og international ret, herunder bestemmelser vedrørende beskyttelse af miljøet og menneskers sundhed og bestemmelser, som er vedtaget i henhold til den fælles fiskeripolitik og den integrerede havpolitik, i særdeleshed Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2014/89/EU (23).

| (45) | Udgifterne til udvikling, anlægsarbejder, drift og vedligeholdelse af projekter af fælles interesse bør som hovedregel afholdes fuldt ud af brugerne af infrastrukturen. Omkostningsfordelingen bør sikre, at slutbrugerne ikke bærer en uforholdsmæssig stor byrde, især hvis det kan føre til energifattigdom. Projekter af fælles interesse bør være berettigede til grænseoverskridende omkostningsfordeling, hvis en vurdering af markedsefterspørgslen eller af den forventede indvirkning på tarifferne indikerer, at udgifterne ikke kan forventes at blive dækket af indtægterne fra de tariffer, der betales af brugerne af infrastrukturen. |
| --- | --- |

(45)

Udgifterne til udvikling, anlægsarbejder, drift og vedligeholdelse af projekter af fælles interesse bør som hovedregel afholdes fuldt ud af brugerne af infrastrukturen. Omkostningsfordelingen bør sikre, at slutbrugerne ikke bærer en uforholdsmæssig stor byrde, især hvis det kan føre til energifattigdom. Projekter af fælles interesse bør være berettigede til grænseoverskridende omkostningsfordeling, hvis en vurdering af markedsefterspørgslen eller af den forventede indvirkning på tarifferne indikerer, at udgifterne ikke kan forventes at blive dækket af indtægterne fra de tariffer, der betales af brugerne af infrastrukturen.

| (46) | Drøftelsen af en passende fordeling af omkostningerne bør baseres på en analyse af omkostninger og fordele ved et infrastrukturprojekt, der foretages på grundlag af en harmoniseret metode til analyse af energisystemet som helhed under anvendelse af alle relevante scenarier, som er etableret inden for rammerne af de tiårige EU-dækkende netudviklingsplaner, der er udarbejdet i henhold til forordning (EF) nr. 715/2009 og (EU) 2019/943 og revideret af agenturet, såvel som yderligere scenarier for netudviklingsplanlægning, hvilket muliggør en robust analyse af det bidrag, som projektet af fælles interesse vil yde til Unionens energipolitik om dekarbonisering, markedsintegration, konkurrence, bæredygtighed og forsyningssikkerhed. Denne analyse kan tage indikatorerne og de hertil knyttede referenceværdier for sammenligning af investeringsomkostninger pr. enhed med i betragtning. Hvis der anvendes yderligere scenarier, bør disse være i overensstemmelse med Unionens 2030-mål for energi og klima og dens 2050-mål om klimaneutralitet og bør underkastes en omfattende hørings- og kontrolproces. |
| --- | --- |

(46)

Drøftelsen af en passende fordeling af omkostningerne bør baseres på en analyse af omkostninger og fordele ved et infrastrukturprojekt, der foretages på grundlag af en harmoniseret metode til analyse af energisystemet som helhed under anvendelse af alle relevante scenarier, som er etableret inden for rammerne af de tiårige EU-dækkende netudviklingsplaner, der er udarbejdet i henhold til forordning (EF) nr. 715/2009 og (EU) 2019/943 og revideret af agenturet, såvel som yderligere scenarier for netudviklingsplanlægning, hvilket muliggør en robust analyse af det bidrag, som projektet af fælles interesse vil yde til Unionens energipolitik om dekarbonisering, markedsintegration, konkurrence, bæredygtighed og forsyningssikkerhed. Denne analyse kan tage indikatorerne og de hertil knyttede referenceværdier for sammenligning af investeringsomkostninger pr. enhed med i betragtning. Hvis der anvendes yderligere scenarier, bør disse være i overensstemmelse med Unionens 2030-mål for energi og klima og dens 2050-mål om klimaneutralitet og bør underkastes en omfattende hørings- og kontrolproces.

| (47) | I et stadig mere integreret indre marked for energi er der brug for klare og gennemsigtige regler for grænseoverskridende omkostningsfordeling for at fremskynde investeringer i grænseoverskridende infrastruktur og i projekter med en grænseoverskridende indvirkning. Det er vigtigt at sikre en stabil finansieringsramme for udviklingen af projekter af fælles interesse og samtidig minimere behovet for finansiel støtte, og det samtidig med at interesserede investorer tilskyndes med passende incitamenter og finansielle mekanismer. Når de nationale regulerende myndigheder træffer afgørelse om grænseoverskridende omkostningsfordeling, bør de fordele effektivt afholdte investeringsomkostninger, sådan som det er relevant i betragtning af deres nationale tilgange og metoder ved lignende infrastruktur, på tværs af grænserne i deres helhed og medtage dem i de nationale tariffer og derefter, hvis det er relevant, afgøre, om deres indvirkning på nationale tariffer kan udgøre en uforholdsmæssig stor byrde for forbrugerne i deres respektive medlemsstat. De nationale regulerende myndigheder bør også forebygge risikoen for dobbelt støtte til projekter, ved at de tager de faktiske eller anslåede udgifter og indtægter i betragtning. Disse udgifter og indtægter bør kun tages i betragtning, hvis de vedrører projekterne og er beregnet til at dække de pågældende omkostninger. |
| --- | --- |

(47)

I et stadig mere integreret indre marked for energi er der brug for klare og gennemsigtige regler for grænseoverskridende omkostningsfordeling for at fremskynde investeringer i grænseoverskridende infrastruktur og i projekter med en grænseoverskridende indvirkning. Det er vigtigt at sikre en stabil finansieringsramme for udviklingen af projekter af fælles interesse og samtidig minimere behovet for finansiel støtte, og det samtidig med at interesserede investorer tilskyndes med passende incitamenter og finansielle mekanismer. Når de nationale regulerende myndigheder træffer afgørelse om grænseoverskridende omkostningsfordeling, bør de fordele effektivt afholdte investeringsomkostninger, sådan som det er relevant i betragtning af deres nationale tilgange og metoder ved lignende infrastruktur, på tværs af grænserne i deres helhed og medtage dem i de nationale tariffer og derefter, hvis det er relevant, afgøre, om deres indvirkning på nationale tariffer kan udgøre en uforholdsmæssig stor byrde for forbrugerne i deres respektive medlemsstat. De nationale regulerende myndigheder bør også forebygge risikoen for dobbelt støtte til projekter, ved at de tager de faktiske eller anslåede udgifter og indtægter i betragtning. Disse udgifter og indtægter bør kun tages i betragtning, hvis de vedrører projekterne og er beregnet til at dække de pågældende omkostninger.

| (48) | Der er behov for grænseoverskridende projekter, der har en positiv indvirkning på Unionens elnet, såsom intelligente elnet eller elektrolyseanlæg, uden der er en fysisk fælles grænse involveret. |
| --- | --- |

(48)

Der er behov for grænseoverskridende projekter, der har en positiv indvirkning på Unionens elnet, såsom intelligente elnet eller elektrolyseanlæg, uden der er en fysisk fælles grænse involveret.

| (49) | Lovgivningen om det indre energimarked kræver, at tarifferne for adgang til net giver passende incitamenter til investeringer. Flere typer projekter af fælles interesse vil dog sandsynligvis have eksternaliteter, som muligvis ikke fuldt ud kan opfanges af og inddrives gennem det almindelige tarifsystem. Ved anvendelsen af lovgivningen for det indre energimarked bør de nationale regulerende myndigheder sikre en stabil og forudsigelig reguleringsmæssig og finansiel ramme med incitamenter til projekter af fælles interesse, herunder langsigtede incitamenter, der står i et rimeligt forhold til projektets specifikke risici. Denne ramme bør navnlig gælde for grænseoverskridende projekter, innovative transmissionsteknologier for elektricitet, der muliggør omfattende integration af vedvarende energi, af distribuerede energiressourcer eller af efterspørgselsreaktioner i sammenkoblede net, og energiteknologi- og digitaliseringsprojekter, som sandsynligvis vil indebære større risici end lignende projekter, der befinder sig i en enkelt medlemsstat, eller vil give Unionen større fordele. Desuden bør projekter med høje driftsudgifter også have adgang til passende incitamenter til investeringer. Navnlig vil offshorenet til vedvarende energi med en dobbelt funktion som elsammenkoblinger og forbindelse mellem projekter til produktion af offshore vedvarende energi sandsynligvis indebære større risici end sammenlignelige onshoreinfrastrukturprojekter på grund af deres iboende forbindelse til produktionsaktiver, som medfører lovgivningsmæssige risici, finansieringsrisici såsom behovet for foregribende investeringer, markedsrisici og risici i forbindelse med anvendelsen af nye innovative teknologier. |
| --- | --- |

(49)

Lovgivningen om det indre energimarked kræver, at tarifferne for adgang til net giver passende incitamenter til investeringer. Flere typer projekter af fælles interesse vil dog sandsynligvis have eksternaliteter, som muligvis ikke fuldt ud kan opfanges af og inddrives gennem det almindelige tarifsystem. Ved anvendelsen af lovgivningen for det indre energimarked bør de nationale regulerende myndigheder sikre en stabil og forudsigelig reguleringsmæssig og finansiel ramme med incitamenter til projekter af fælles interesse, herunder langsigtede incitamenter, der står i et rimeligt forhold til projektets specifikke risici. Denne ramme bør navnlig gælde for grænseoverskridende projekter, innovative transmissionsteknologier for elektricitet, der muliggør omfattende integration af vedvarende energi, af distribuerede energiressourcer eller af efterspørgselsreaktioner i sammenkoblede net, og energiteknologi- og digitaliseringsprojekter, som sandsynligvis vil indebære større risici end lignende projekter, der befinder sig i en enkelt medlemsstat, eller vil give Unionen større fordele. Desuden bør projekter med høje driftsudgifter også have adgang til passende incitamenter til investeringer. Navnlig vil offshorenet til vedvarende energi med en dobbelt funktion som elsammenkoblinger og forbindelse mellem projekter til produktion af offshore vedvarende energi sandsynligvis indebære større risici end sammenlignelige onshoreinfrastrukturprojekter på grund af deres iboende forbindelse til produktionsaktiver, som medfører lovgivningsmæssige risici, finansieringsrisici såsom behovet for foregribende investeringer, markedsrisici og risici i forbindelse med anvendelsen af nye innovative teknologier.

| (50) | Denne forordning bør kun finde anvendelse på udstedelse af tilladelser til projekter af fælles interesse, offentlig deltagelse heri og den reguleringsmæssige behandling heraf. Medlemsstaterne bør ikke desto mindre kunne vedtage nationale bestemmelser om at anvende de samme eller lignende regler på andre projekter, der ikke har status som projekter af fælles interesse inden for denne forordnings anvendelsesområde. For så vidt angår de lovgivningsmæssige incitamenter bør medlemsstaterne kunne vedtage nationale bestemmelser om anvendelse af de samme eller lignende regler på projekter af fælles interesse, der hører til i kategorien oplagring af elektricitet. |
| --- | --- |

(50)

Denne forordning bør kun finde anvendelse på udstedelse af tilladelser til projekter af fælles interesse, offentlig deltagelse heri og den reguleringsmæssige behandling heraf. Medlemsstaterne bør ikke desto mindre kunne vedtage nationale bestemmelser om at anvende de samme eller lignende regler på andre projekter, der ikke har status som projekter af fælles interesse inden for denne forordnings anvendelsesområde. For så vidt angår de lovgivningsmæssige incitamenter bør medlemsstaterne kunne vedtage nationale bestemmelser om anvendelse af de samme eller lignende regler på projekter af fælles interesse, der hører til i kategorien oplagring af elektricitet.

| (51) | Medlemsstater, der på nuværende tidspunkt ikke tillægger energiinfrastrukturprojekter den størst mulige nationale betydning i forhold til tilladelsesprocessen, bør tilskyndes til at overveje at indføre en sådan stor national betydning, navnlig ved at vurdere, om dette vil føre til en hurtigere tilladelsesproces. |
| --- | --- |

(51)

Medlemsstater, der på nuværende tidspunkt ikke tillægger energiinfrastrukturprojekter den størst mulige nationale betydning i forhold til tilladelsesprocessen, bør tilskyndes til at overveje at indføre en sådan stor national betydning, navnlig ved at vurdere, om dette vil føre til en hurtigere tilladelsesproces.

| (52) | Medlemsstater, der ikke på nuværende tidspunkt har fremskyndede eller hurtige retlige procedurer for energiinfrastrukturprojekter, bør tilskyndes til at overveje at indføre sådanne procedurer, navnlig ved at vurdere, om dette vil føre til en hurtigere gennemførelse af sådanne projekter. |
| --- | --- |

(52)

Medlemsstater, der ikke på nuværende tidspunkt har fremskyndede eller hurtige retlige procedurer for energiinfrastrukturprojekter, bør tilskyndes til at overveje at indføre sådanne procedurer, navnlig ved at vurdere, om dette vil føre til en hurtigere gennemførelse af sådanne projekter.

| (53) | Forordning (EU) nr. 347/2013 har vist merværdien ved at mobilisere privat finansiering gennem betydelig finansiel støtte fra Unionen for at muliggøre gennemførelsen af projekter af europæisk betydning. I betragtning af den økonomiske og finansielle situation og de budgetmæssige begrænsninger bør målrettet støtte gennem tilskud og finansielle instrumenter fortsætte under den flerårige finansielle ramme for at maksimere fordelene for unionsborgerne og for at tiltrække nye investorer til prioriterede energiinfrastrukturkorridorer og -områder, som er anført i bilaget til denne forordning, samtidig med at Unionens budgetmæssige bidrag holdes på et minimum. |
| --- | --- |

(53)

Forordning (EU) nr. 347/2013 har vist merværdien ved at mobilisere privat finansiering gennem betydelig finansiel støtte fra Unionen for at muliggøre gennemførelsen af projekter af europæisk betydning. I betragtning af den økonomiske og finansielle situation og de budgetmæssige begrænsninger bør målrettet støtte gennem tilskud og finansielle instrumenter fortsætte under den flerårige finansielle ramme for at maksimere fordelene for unionsborgerne og for at tiltrække nye investorer til prioriterede energiinfrastrukturkorridorer og -områder, som er anført i bilaget til denne forordning, samtidig med at Unionens budgetmæssige bidrag holdes på et minimum.

| (54) | Projekter af fælles interesse bør være berettigede til finansiel støtte fra Unionen til undersøgelser og på visse betingelser til anlægsarbejder i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/1153 (24) i form af tilskud eller i form af innovative finansielle instrumenter for at sikre, at der kan ydes skræddersyet støtte til projekter af fælles interesse, som ikke er levedygtige under de eksisterende lovgivningsmæssige rammer og markedsvilkår. Det er vigtigt at undgå konkurrenceforvridning, navnlig mellem projekter, som bidrager til opnåelsen af samme EU-prioriterede korridor. En sådan finansiel støtte bør sikre de nødvendige synergier med strukturfondene med henblik på at finansiere intelligente energidistributionsnet og med Unionens finansieringsmekanisme for vedvarende energi i henhold til Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2020/1294 (25), jf. artikel 33, stk. 1, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2018/1999 (26).
  Der bør gælde en tretrinsmodel for investeringer i projekter af fælles interesse. For det første bør markedet have prioritet til at investere. For det andet, hvis investeringerne ikke foretages af markedet, bør reguleringsmæssige løsninger forsøges anvendt, de relevante reguleringsmæssige rammer bør om nødvendigt justeres, og den korrekte anvendelse af de relevante reguleringsmæssige rammer bør sikres. For det tredje bør der, hvis de to første trin ikke er i stand til at udløse de fornødne investeringer i projekter af fælles interesse, kunne ydes finansiel støtte fra Unionen, hvis projektet af fælles interesse opfylder de gældende kriterier for støtteberettigelse. Projekter af fælles interesse kan også være støtteberettigede under InvestEU-programmet, som supplerer tilskudsfinansiering. |
| --- | --- |

(54)

Projekter af fælles interesse bør være berettigede til finansiel støtte fra Unionen til undersøgelser og på visse betingelser til anlægsarbejder i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/1153 (24) i form af tilskud eller i form af innovative finansielle instrumenter for at sikre, at der kan ydes skræddersyet støtte til projekter af fælles interesse, som ikke er levedygtige under de eksisterende lovgivningsmæssige rammer og markedsvilkår. Det er vigtigt at undgå konkurrenceforvridning, navnlig mellem projekter, som bidrager til opnåelsen af samme EU-prioriterede korridor. En sådan finansiel støtte bør sikre de nødvendige synergier med strukturfondene med henblik på at finansiere intelligente energidistributionsnet og med Unionens finansieringsmekanisme for vedvarende energi i henhold til Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2020/1294 (25), jf. artikel 33, stk. 1, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2018/1999 (26).

Der bør gælde en tretrinsmodel for investeringer i projekter af fælles interesse. For det første bør markedet have prioritet til at investere. For det andet, hvis investeringerne ikke foretages af markedet, bør reguleringsmæssige løsninger forsøges anvendt, de relevante reguleringsmæssige rammer bør om nødvendigt justeres, og den korrekte anvendelse af de relevante reguleringsmæssige rammer bør sikres. For det tredje bør der, hvis de to første trin ikke er i stand til at udløse de fornødne investeringer i projekter af fælles interesse, kunne ydes finansiel støtte fra Unionen, hvis projektet af fælles interesse opfylder de gældende kriterier for støtteberettigelse. Projekter af fælles interesse kan også være støtteberettigede under InvestEU-programmet, som supplerer tilskudsfinansiering.

| (55) | Unionen bør lette energiprojekter i regioner, der er ugunstigt stillede, mindre sammenkoblede, perifere, beliggende i den yderste periferi eller isolerede, for at muliggøre adgang til de transeuropæiske energinet med henblik på at fremskynde dekarboniseringsprocessen og mindske afhængigheden af fossile brændstoffer. |
| --- | --- |

(55)

Unionen bør lette energiprojekter i regioner, der er ugunstigt stillede, mindre sammenkoblede, perifere, beliggende i den yderste periferi eller isolerede, for at muliggøre adgang til de transeuropæiske energinet med henblik på at fremskynde dekarboniseringsprocessen og mindske afhængigheden af fossile brændstoffer.

| (56) | Hvis der ikke er nogen TSO i en medlemsstat, bør henvisninger til TSO'er i denne forordning finde tilsvarende anvendelse på distributionssystemoperatører (DSO'er). |
| --- | --- |

(56)

Hvis der ikke er nogen TSO i en medlemsstat, bør henvisninger til TSO'er i denne forordning finde tilsvarende anvendelse på distributionssystemoperatører (DSO'er).

| (57) | Tilskud til anlægsarbejder vedrørende projekter af gensidig interesse bør være tilgængelige på samme betingelser som for andre kategorier, hvis de bidrager til Unionens overordnede energi- og klimapolitiske mål, og hvis tredjelandets dekarboniseringsmål er i overensstemmelse med Parisaftalen. |
| --- | --- |

(57)

Tilskud til anlægsarbejder vedrørende projekter af gensidig interesse bør være tilgængelige på samme betingelser som for andre kategorier, hvis de bidrager til Unionens overordnede energi- og klimapolitiske mål, og hvis tredjelandets dekarboniseringsmål er i overensstemmelse med Parisaftalen.

| (58) | Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 715/2009, (EU) 2019/942 (27) og (EU) 2019/943 og Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/73/EF og (EU) 2019/944 bør derfor ændres i overensstemmelse hermed. |
| --- | --- |

(58)

Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 715/2009, (EU) 2019/942 (27) og (EU) 2019/943 og Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/73/EF og (EU) 2019/944 bør derfor ændres i overensstemmelse hermed.

| (59) | Idet omstillingen af naturgasinfrastrukturen har til formål at dekarbonisere gasnettene og muliggøre dedikeret anvendelse af ren brint, kunne man ikke desto mindre i en overgangsperiode give mulighed for transport eller lagring af en foruddefineret blanding af brint med naturgas eller biometan. Blanding af brint med naturgas eller biometan kan anvendes til at opskalere brintproduktionskapaciteten og lette transport af brint. For at sikre overgangen til brint bør projektiværksætteren påvise, herunder gennem kommercielle kontrakter, hvordan naturgasaktiverne ved overgangsperiodens udløb vil blive dedikerede brintaktiver, og hvordan anvendelsen af brint vil blive styrket i overgangsperioden. I forbindelse med overvågningen bør agenturet kontrollere, at projektet overgår rettidigt til et dedikeret brintaktiv. Enhver finansiering af disse projekter i henhold til forordning (EU) 2021/1153 i overgangsperioden bør være underlagt dels en betingelse i tilskudsaftalen om tilbagebetaling af finansieringen i tilfælde af en forsinkelse af projektets rettidige overgang til et dedikeret brintaktiv, dels passende bestemmelser, der gør det muligt at håndhæve denne betingelse. |
| --- | --- |

(59)

Idet omstillingen af naturgasinfrastrukturen har til formål at dekarbonisere gasnettene og muliggøre dedikeret anvendelse af ren brint, kunne man ikke desto mindre i en overgangsperiode give mulighed for transport eller lagring af en foruddefineret blanding af brint med naturgas eller biometan. Blanding af brint med naturgas eller biometan kan anvendes til at opskalere brintproduktionskapaciteten og lette transport af brint. For at sikre overgangen til brint bør projektiværksætteren påvise, herunder gennem kommercielle kontrakter, hvordan naturgasaktiverne ved overgangsperiodens udløb vil blive dedikerede brintaktiver, og hvordan anvendelsen af brint vil blive styrket i overgangsperioden. I forbindelse med overvågningen bør agenturet kontrollere, at projektet overgår rettidigt til et dedikeret brintaktiv. Enhver finansiering af disse projekter i henhold til forordning (EU) 2021/1153 i overgangsperioden bør være underlagt dels en betingelse i tilskudsaftalen om tilbagebetaling af finansieringen i tilfælde af en forsinkelse af projektets rettidige overgang til et dedikeret brintaktiv, dels passende bestemmelser, der gør det muligt at håndhæve denne betingelse.

| (60) | I overensstemmelse med Det Europæiske Råds konklusioner af 4. februar 2011 om, at ingen medlemsstat bør forblive isoleret fra de europæiske gas- og elnet efter 2015 eller se sin energisikkerhed blive bragt i fare på grund af manglen på passende sammenkoblinger, har denne forordning til formål at sikre adgang til de transeuropæiske energinet ved at bringe Cyperns og Maltas energiisolation til ophør, eftersom de stadig ikke er sammenkoblet med det transeuropæiske gasnet. Dette formål bør blive opfyldt ved at tillade projekter under udvikling eller planlægning, der har fået status som projekt af fælles interesse i henhold til forordning (EU) nr. 347/2013, at bevare deres status, indtil Cypern og Malta er sammenkoblet med det transeuropæiske gasnet. Ud over at bidrage til udviklingen af markedet for vedvarende energi, energisystemets fleksibilitet og modstandsdygtighed samt forsyningssikkerheden vil disse projekter sikre adgang til fremtidige energimarkeder, herunder for brint, og bidrage til at nå Unionens overordnede energi- og klimapolitiske mål. |
| --- | --- |

(60)

I overensstemmelse med Det Europæiske Råds konklusioner af 4. februar 2011 om, at ingen medlemsstat bør forblive isoleret fra de europæiske gas- og elnet efter 2015 eller se sin energisikkerhed blive bragt i fare på grund af manglen på passende sammenkoblinger, har denne forordning til formål at sikre adgang til de transeuropæiske energinet ved at bringe Cyperns og Maltas energiisolation til ophør, eftersom de stadig ikke er sammenkoblet med det transeuropæiske gasnet. Dette formål bør blive opfyldt ved at tillade projekter under udvikling eller planlægning, der har fået status som projekt af fælles interesse i henhold til forordning (EU) nr. 347/2013, at bevare deres status, indtil Cypern og Malta er sammenkoblet med det transeuropæiske gasnet. Ud over at bidrage til udviklingen af markedet for vedvarende energi, energisystemets fleksibilitet og modstandsdygtighed samt forsyningssikkerheden vil disse projekter sikre adgang til fremtidige energimarkeder, herunder for brint, og bidrage til at nå Unionens overordnede energi- og klimapolitiske mål.

| (61) | Projekter af fælles interesse bør ikke være berettigede til finansiel støtte fra Unionen, hvis projektiværksættere, -operatører eller -investorer befinder sig i en af de udelukkelsessituationer, der er omhandlet i artikel 136 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) 2018/1046 (28), f.eks. i tilfælde af en dom for svig, korruption eller adfærd i forbindelse med en kriminel organisation. Det bør være muligt at fjerne et projekt af fælles interesse fra EU-listen, hvis optagelsen af det på listen skete på grundlag af forkerte oplysninger, som var afgørende for optagelsen, eller hvis projektet ikke er i overensstemmelse med EU-retten. For et projekt af fælles interesse i de medlemsstater, der er omfattet af en undtagelse i henhold til denne forordning, bør disse medlemsstater, når de støtter eventuelle ansøgninger om finansiering i henhold til forordning (EU) 2021/1153 til sådanne projekter, sikre, at projekterne ikke direkte eller indirekte gavner personer eller enheder, der befinder sig i en af de udelukkelsessituationer, der er omhandlet i artikel 136 i forordning (EU, Euratom) 2018/1046. |
| --- | --- |

(61)

Projekter af fælles interesse bør ikke være berettigede til finansiel støtte fra Unionen, hvis projektiværksættere, -operatører eller -investorer befinder sig i en af de udelukkelsessituationer, der er omhandlet i artikel 136 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) 2018/1046 (28), f.eks. i tilfælde af en dom for svig, korruption eller adfærd i forbindelse med en kriminel organisation. Det bør være muligt at fjerne et projekt af fælles interesse fra EU-listen, hvis optagelsen af det på listen skete på grundlag af forkerte oplysninger, som var afgørende for optagelsen, eller hvis projektet ikke er i overensstemmelse med EU-retten. For et projekt af fælles interesse i de medlemsstater, der er omfattet af en undtagelse i henhold til denne forordning, bør disse medlemsstater, når de støtter eventuelle ansøgninger om finansiering i henhold til forordning (EU) 2021/1153 til sådanne projekter, sikre, at projekterne ikke direkte eller indirekte gavner personer eller enheder, der befinder sig i en af de udelukkelsessituationer, der er omhandlet i artikel 136 i forordning (EU, Euratom) 2018/1046.

| (62) | For at sikre rettidig udvikling af vigtige energiinfrastrukturprojekter for Unionen bør den femte EU-liste over projekter af fælles interesse forblive i kraft, indtil den første EU-liste over projekter af fælles interesse og projekter af gensidig interesse, der er opstillet i henhold til denne forordning, træder i kraft. For at gøre det muligt at udvikle, overvåge og finansiere projekterne af fælles interesse på den femte EU-liste bør visse bestemmelser i forordning (EU) nr. 347/2013 desuden forblive i kraft og have virkning, indtil den første EU-liste over projekter af fælles interesse og projekter af gensidig interesse, der er opstillet i henhold til denne forordning, træder i kraft. |
| --- | --- |

(62)

For at sikre rettidig udvikling af vigtige energiinfrastrukturprojekter for Unionen bør den femte EU-liste over projekter af fælles interesse forblive i kraft, indtil den første EU-liste over projekter af fælles interesse og projekter af gensidig interesse, der er opstillet i henhold til denne forordning, træder i kraft. For at gøre det muligt at udvikle, overvåge og finansiere projekterne af fælles interesse på den femte EU-liste bør visse bestemmelser i forordning (EU) nr. 347/2013 desuden forblive i kraft og have virkning, indtil den første EU-liste over projekter af fælles interesse og projekter af gensidig interesse, der er opstillet i henhold til denne forordning, træder i kraft.

| (63) | Forordning (EU) nr. 347/2013 bør derfor ophæves. |
| --- | --- |

(63)

Forordning (EU) nr. 347/2013 bør derfor ophæves.

| (64) | For at sikre, at EU-listen begrænses til de projekter, der bidrager mest til gennemførelsen af de prioriterede strategiske energiinfrastrukturkorridorer og -områder, der er fastsat i et bilag til denne forordning, bør beføjelsen til at vedtage retsakter delegeres til Kommissionen i overensstemmelse med artikel 290 i TEUF for så vidt angår ændring af bilagene til denne forordning med henblik på at oprette og revidere EU-listen, samtidig med at medlemsstaternes ret til at godkende projekter på EU-listen, der vedrører deres områder, respekteres. Det er navnlig vigtigt, at Kommissionen gennemfører relevante høringer under sit forberedende arbejde, herunder på ekspertniveau, og at disse høringer gennemføres i overensstemmelse med principperne i den interinstitutionelle aftale af 13. april 2016 om bedre lovgivning (29). Kommissionen bør i forbindelse med forberedelsen og udarbejdelsen af delegerede retsakter sørge for samtidig, rettidig og hensigtsmæssig fremsendelse af de relevante dokumenter til Europa-Parlamentet og Rådet. Europa-Parlamentet og Rådet kan, hvis de anser det for nødvendigt, hver især sende eksperter til møder i Kommissionens ekspertgrupper, som beskæftiger sig med forberedelse af delegerede retsakter, og som medlemsstaternes eksperter indbydes til.
  Drøftelserne i de regionale grupper er afgørende for, at Kommissionen kan vedtage de delegerede retsakter, hvorved EU-listerne opstilles. Det er derfor hensigtsmæssigt, i det omfang det er muligt og foreneligt med rammerne for denne forordning, at Europa-Parlamentet og Rådet underrettes om og kan sende eksperter til møderne i de regionale grupper i overensstemmelse med den interinstitutionelle aftale af 13. april 2016 om bedre lovgivning. Under hensyntagen til behovet for at sikre, at målene i denne forordning nås, og i betragtning af antallet af projekter på EU-listerne indtil videre bør det samlede antal projekter af fælles interesse forblive håndterbart, og det bør derfor ikke væsentligt overstige 220. |
| --- | --- |

(64)

For at sikre, at EU-listen begrænses til de projekter, der bidrager mest til gennemførelsen af de prioriterede strategiske energiinfrastrukturkorridorer og -områder, der er fastsat i et bilag til denne forordning, bør beføjelsen til at vedtage retsakter delegeres til Kommissionen i overensstemmelse med artikel 290 i TEUF for så vidt angår ændring af bilagene til denne forordning med henblik på at oprette og revidere EU-listen, samtidig med at medlemsstaternes ret til at godkende projekter på EU-listen, der vedrører deres områder, respekteres. Det er navnlig vigtigt, at Kommissionen gennemfører relevante høringer under sit forberedende arbejde, herunder på ekspertniveau, og at disse høringer gennemføres i overensstemmelse med principperne i den interinstitutionelle aftale af 13. april 2016 om bedre lovgivning (29). Kommissionen bør i forbindelse med forberedelsen og udarbejdelsen af delegerede retsakter sørge for samtidig, rettidig og hensigtsmæssig fremsendelse af de relevante dokumenter til Europa-Parlamentet og Rådet. Europa-Parlamentet og Rådet kan, hvis de anser det for nødvendigt, hver især sende eksperter til møder i Kommissionens ekspertgrupper, som beskæftiger sig med forberedelse af delegerede retsakter, og som medlemsstaternes eksperter indbydes til.

Drøftelserne i de regionale grupper er afgørende for, at Kommissionen kan vedtage de delegerede retsakter, hvorved EU-listerne opstilles. Det er derfor hensigtsmæssigt, i det omfang det er muligt og foreneligt med rammerne for denne forordning, at Europa-Parlamentet og Rådet underrettes om og kan sende eksperter til møderne i de regionale grupper i overensstemmelse med den interinstitutionelle aftale af 13. april 2016 om bedre lovgivning. Under hensyntagen til behovet for at sikre, at målene i denne forordning nås, og i betragtning af antallet af projekter på EU-listerne indtil videre bør det samlede antal projekter af fælles interesse forblive håndterbart, og det bør derfor ikke væsentligt overstige 220.

| (65) | Målene for denne forordning, nemlig udvikling af og interoperabilitet mellem transeuropæiske energinet og tilslutning til sådanne net, som bidrager til at sikre modvirkning af klimaændringer, navnlig at nå Unionens 2030-mål for klima og energi og dens mål om klimaneutralitet senest i 2050, og at sikre sammenkoblinger, energisikkerhed, markeds- og systemintegration, konkurrence, der gavner alle medlemsstater og overkommelige energipriser, kan ikke i tilstrækkelig grad opfyldes af medlemsstaterne, men kan på grund af den foreslåede handlings omfang og virkninger bedre nås på EU-plan; Unionen kan derfor vedtage foranstaltninger i overensstemmelse med nærhedsprincippet, jf. artikel 5 i traktaten om Den Europæiske Union. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. nævnte artikel, går denne forordning ikke videre, end hvad der er nødvendigt for at nå disse mål — |
| --- | --- |

(65)

Målene for denne forordning, nemlig udvikling af og interoperabilitet mellem transeuropæiske energinet og tilslutning til sådanne net, som bidrager til at sikre modvirkning af klimaændringer, navnlig at nå Unionens 2030-mål for klima og energi og dens mål om klimaneutralitet senest i 2050, og at sikre sammenkoblinger, energisikkerhed, markeds- og systemintegration, konkurrence, der gavner alle medlemsstater og overkommelige energipriser, kan ikke i tilstrækkelig grad opfyldes af medlemsstaterne, men kan på grund af den foreslåede handlings omfang og virkninger bedre nås på EU-plan; Unionen kan derfor vedtage foranstaltninger i overensstemmelse med nærhedsprincippet, jf. artikel 5 i traktaten om Den Europæiske Union. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. nævnte artikel, går denne forordning ikke videre, end hvad der er nødvendigt for at nå disse mål —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

KAPITEL I

Almindelige bestemmelser

Artikel 1

Genstand, mål og anvendelsesområde

1.   Denne forordning fastlægger retningslinjer for rettidig udvikling af og interoperabilitet for de prioriterede korridorer og områder i den transeuropæiske energiinfrastruktur (prioriterede energiinfrastrukturkorridorer og -områder), der er anført i bilag I, og som bidrager til at sikre modvirkning af klimaændringer, navnlig at nå Unionens 2030-mål for energi og klima og dens mål om klimaneutralitet senest i 2050, og at sikre sammenkoblinger, energisikkerhed, markeds- og systemintegration, konkurrence, der gavner alle medlemsstater, samt overkommelige energipriser.

2.   Denne forordning vedrører navnlig:

| a) | udpegelsen af projekter til EU-listen over projekter af fælles interesse og projekter af gensidig interesse, der opstilles i henhold til artikel 3 (EU-listen) |
| --- | --- |

a)

udpegelsen af projekter til EU-listen over projekter af fælles interesse og projekter af gensidig interesse, der opstilles i henhold til artikel 3 (EU-listen)

| b) | lettelse af den rettidige gennemførelse af projekter på EU-listen ved at strømline, tættere samordne og fremskynde tilladelsesprocessen og styrke gennemsigtigheden og offentlighedens deltagelse |
| --- | --- |

b)

lettelse af den rettidige gennemførelse af projekter på EU-listen ved at strømline, tættere samordne og fremskynde tilladelsesprocessen og styrke gennemsigtigheden og offentlighedens deltagelse

| c) | fastlæggelse af regler for den grænseoverskridende fordeling af omkostninger og risikorelaterede incitamenter for projekter på EU-listen |
| --- | --- |

c)

fastlæggelse af regler for den grænseoverskridende fordeling af omkostninger og risikorelaterede incitamenter for projekter på EU-listen

| d) | fastlæggelse af betingelserne for, hvornår projekter på EU-listen kan opnå finansiel støtte fra Unionen. |
| --- | --- |

d)

fastlæggelse af betingelserne for, hvornår projekter på EU-listen kan opnå finansiel støtte fra Unionen.

Artikel 2

Definitioner

Ud over definitionerne i forordning (EF) nr. 715/2009, (EU) 2018/1999, (EU) 2019/942, og (EU) 2019/943 og i direktiv 2009/73/EF, (EU) 2018/2001 (30) og (EU) 2019/944 forstås i nærværende forordning ved:

30

| 1) | »energiinfrastruktur«: fysisk udstyr eller anlæg henhørende under energiinfrastrukturkategorierne, som er beliggende inden for Unionen eller forbinder Unionen og et eller flere tredjelande |
| --- | --- |

1)

»energiinfrastruktur«: fysisk udstyr eller anlæg henhørende under energiinfrastrukturkategorierne, som er beliggende inden for Unionen eller forbinder Unionen og et eller flere tredjelande

| 2) | »energiinfrastruktur-flaskehals«: begrænsning af de fysiske strømme i et energisystem forårsaget af utilstrækkelig transmissionskapacitet, hvilket bl.a. omfatter fraværet af infrastruktur |
| --- | --- |

2)

»energiinfrastruktur-flaskehals«: begrænsning af de fysiske strømme i et energisystem forårsaget af utilstrækkelig transmissionskapacitet, hvilket bl.a. omfatter fraværet af infrastruktur

| 3) | »samlet afgørelse«: den afgørelse eller samling af afgørelser truffet af en medlemsstats myndighed eller myndigheder med undtagelse af domstole, der fastslår, hvorvidt en projektiværksætter gives tilladelse til at bygge den til realiseringen af et projekt af fælles interesse eller et projekt af gensidig interesse nødvendige energiinfrastruktur ved at have mulighed for at påbegynde eller anskaffe og påbegynde det nødvendige bygge- og anlægsarbejde (byggeklar fase), med forbehold af eventuelle afgørelser, som træffes i forbindelse med en administrativ klageprocedure |
| --- | --- |

3)

»samlet afgørelse«: den afgørelse eller samling af afgørelser truffet af en medlemsstats myndighed eller myndigheder med undtagelse af domstole, der fastslår, hvorvidt en projektiværksætter gives tilladelse til at bygge den til realiseringen af et projekt af fælles interesse eller et projekt af gensidig interesse nødvendige energiinfrastruktur ved at have mulighed for at påbegynde eller anskaffe og påbegynde det nødvendige bygge- og anlægsarbejde (byggeklar fase), med forbehold af eventuelle afgørelser, som træffes i forbindelse med en administrativ klageprocedure

| 4) | »projekt«: en/et eller flere ledninger, rørledninger, faciliteter, udstyr eller anlæg henhørende under energiinfrastrukturkategorierne, der er anført i bilag II |
| --- | --- |

4)

»projekt«: en/et eller flere ledninger, rørledninger, faciliteter, udstyr eller anlæg henhørende under energiinfrastrukturkategorierne, der er anført i bilag II

| 5) | »projekt af fælles interesse«: et projekt, som er nødvendigt for at gennemføre de prioriterede energiinfrastrukturkorridorer og -områder, der er anført i bilag I, og som er på EU-listen |
| --- | --- |

5)

»projekt af fælles interesse«: et projekt, som er nødvendigt for at gennemføre de prioriterede energiinfrastrukturkorridorer og -områder, der er anført i bilag I, og som er på EU-listen

| 6) | »projekt af gensidig interesse«: et projekt, som fremmes af Unionen i samarbejde med tredjelande i henhold til støttebreve fra regeringerne i de direkte berørte lande eller andre ikkebindende aftaler, som falder ind under en af energiinfrastrukturkategorierne i bilag II, punkt 1, litra a) eller f), punkt 3, litra a), eller punkt 5, litra a) eller c), som bidrager til Unionens 2030-mål for klima og energi og dens 2050-mål om klimaneutralitet, og som er på EU-listen |
| --- | --- |

6)

»projekt af gensidig interesse«: et projekt, som fremmes af Unionen i samarbejde med tredjelande i henhold til støttebreve fra regeringerne i de direkte berørte lande eller andre ikkebindende aftaler, som falder ind under en af energiinfrastrukturkategorierne i bilag II, punkt 1, litra a) eller f), punkt 3, litra a), eller punkt 5, litra a) eller c), som bidrager til Unionens 2030-mål for klima og energi og dens 2050-mål om klimaneutralitet, og som er på EU-listen

| 7) | »konkurrerende projekter«: projekter, der helt eller delvist behandler de samme identificerede infrastrukturhuller eller regionale infrastrukturbehov |
| --- | --- |

7)

»konkurrerende projekter«: projekter, der helt eller delvist behandler de samme identificerede infrastrukturhuller eller regionale infrastrukturbehov

| 8) | »projektiværksætter«: en af følgende:






  a) | en transmissionssystemoperatør (TSO), distributionssystemoperatør (DSO) eller en anden operatør eller investor, som udvikler et projekt på EU-listen |
| --- | --- | --- |

8)

»projektiværksætter«: en af følgende:

a)

en transmissionssystemoperatør (TSO), distributionssystemoperatør (DSO) eller en anden operatør eller investor, som udvikler et projekt på EU-listen

| b) | hvis der er flere end en sådanne TSO'er, DSO'er, andre operatører, investorer eller en sammenslutning deraf, den enhed med status som juridisk person i henhold til gældende national ret, som er udpeget ved en kontraktlig aftale, der er indgået mellem parterne, og som er beføjet til at indgå retlige forpligtelser og påtage sig det økonomiske ansvar på kontraktparternes vegne |
| --- | --- |

b)

hvis der er flere end en sådanne TSO'er, DSO'er, andre operatører, investorer eller en sammenslutning deraf, den enhed med status som juridisk person i henhold til gældende national ret, som er udpeget ved en kontraktlig aftale, der er indgået mellem parterne, og som er beføjet til at indgå retlige forpligtelser og påtage sig det økonomiske ansvar på kontraktparternes vegne

| 9) | »intelligent elnet«: et elnet, herunder på øer, der ikke er sammenkoblede eller ikke tilstrækkeligt forbundne med de transeuropæiske energinet, der muliggør omkostningseffektiv integration af og aktiv kontrol med adfærden og handlingerne hos alle de brugere, der er tilsluttet det, herunder producenter, forbrugere og producent-forbrugere, med henblik på at sikre et økonomisk effektivt og bæredygtigt elsystem med lave tab og et højt niveau af integration af vedvarende energikilder, af forsyningssikkerhed og af sikkerhed, og hvor netoperatøren digitalt kan overvåge de tilsluttede brugeres handlinger, og informations- og kommunikationsteknologier til kommunikation med tilknyttede netoperatører, producenter, energilagringsanlæg og forbrugere eller producent-forbrugere med henblik på at overføre og distribuere elektricitet på en bæredygtig, omkostningseffektiv og sikker måde |
| --- | --- |

9)

»intelligent elnet«: et elnet, herunder på øer, der ikke er sammenkoblede eller ikke tilstrækkeligt forbundne med de transeuropæiske energinet, der muliggør omkostningseffektiv integration af og aktiv kontrol med adfærden og handlingerne hos alle de brugere, der er tilsluttet det, herunder producenter, forbrugere og producent-forbrugere, med henblik på at sikre et økonomisk effektivt og bæredygtigt elsystem med lave tab og et højt niveau af integration af vedvarende energikilder, af forsyningssikkerhed og af sikkerhed, og hvor netoperatøren digitalt kan overvåge de tilsluttede brugeres handlinger, og informations- og kommunikationsteknologier til kommunikation med tilknyttede netoperatører, producenter, energilagringsanlæg og forbrugere eller producent-forbrugere med henblik på at overføre og distribuere elektricitet på en bæredygtig, omkostningseffektiv og sikker måde

| 10) | »intelligent gasnet«: et gasnet, hvori innovative og digitale løsninger udnyttes til på en omkostningseffektiv måde at integrere flere forskellige kulstoffattige og navnlig vedvarende gaskilder alt efter forbrugernes behov og kravene til gaskvalitet med henblik på at reducere kulstofaftrykket fra det pågældende gasforbrug, muliggøre en øget andel af vedvarende og kulstoffattige gasser og skabe forbindelser til andre energibærere og -sektorer, herunder de hermed forbundne fysiske opgraderinger, som måtte være nødvendige for, at udstyr og anlæg til integration af kulstoffattige og navnlig vedvarende gasser kan fungere |
| --- | --- |

10)

»intelligent gasnet«: et gasnet, hvori innovative og digitale løsninger udnyttes til på en omkostningseffektiv måde at integrere flere forskellige kulstoffattige og navnlig vedvarende gaskilder alt efter forbrugernes behov og kravene til gaskvalitet med henblik på at reducere kulstofaftrykket fra det pågældende gasforbrug, muliggøre en øget andel af vedvarende og kulstoffattige gasser og skabe forbindelser til andre energibærere og -sektorer, herunder de hermed forbundne fysiske opgraderinger, som måtte være nødvendige for, at udstyr og anlæg til integration af kulstoffattige og navnlig vedvarende gasser kan fungere

| 11) | »berørt myndighed«: myndighed, der i henhold til national ret er kompetent til at udstede forskellige tilladelser og godkendelser vedrørende planlægning, udformning og anlæg af fast ejendom, herunder energiinfrastruktur |
| --- | --- |

11)

»berørt myndighed«: myndighed, der i henhold til national ret er kompetent til at udstede forskellige tilladelser og godkendelser vedrørende planlægning, udformning og anlæg af fast ejendom, herunder energiinfrastruktur

| 12) | »national regulerende myndighed«: en national regulerende myndighed, der er udpeget i henhold til artikel 39, stk. 1, i direktiv 2009/73/EF eller en regulerende myndighed på nationalt plan, der er udpeget i henhold til artikel 57, i direktiv (EU) 2019/944 |
| --- | --- |

12)

»national regulerende myndighed«: en national regulerende myndighed, der er udpeget i henhold til artikel 39, stk. 1, i direktiv 2009/73/EF eller en regulerende myndighed på nationalt plan, der er udpeget i henhold til artikel 57, i direktiv (EU) 2019/944

| 13) | »relevant national regulerende myndighed«: den nationale regulerende myndighed i de medlemsstater, der er vært for et projekt, og i medlemsstater, hvor projektet har en betydelig positiv virkning |
| --- | --- |

13)

»relevant national regulerende myndighed«: den nationale regulerende myndighed i de medlemsstater, der er vært for et projekt, og i medlemsstater, hvor projektet har en betydelig positiv virkning

| 14) | »anlægsarbejde«: indkøb, levering og anvendelse af komponenter, systemer og tjenesteydelser, herunder software, udførelse af udviklings-, omstillings-, bygge- og anlægsaktiviteter vedrørende et projekt, overtagelsen af anlægget og iværksættelsen af et projekt |
| --- | --- |

14)

»anlægsarbejde«: indkøb, levering og anvendelse af komponenter, systemer og tjenesteydelser, herunder software, udførelse af udviklings-, omstillings-, bygge- og anlægsaktiviteter vedrørende et projekt, overtagelsen af anlægget og iværksættelsen af et projekt

| 15) | »undersøgelser«: de aktiviteter, der er nødvendige for at forberede projektets gennemførelse, såsom forberedende samt gennemførligheds-, evaluerings-, afprøvnings- og valideringsmæssige undersøgelser, herunder software, og alle andre tekniske hjælpeforanstaltninger, inklusive forudgående skridt til at definere og udvikle et projekt og træffe beslutning om finansieringen heraf, f.eks. rekognoscering af de pågældende lokaliteter og udarbejdelse af en finansieringspakke |
| --- | --- |

15)

»undersøgelser«: de aktiviteter, der er nødvendige for at forberede projektets gennemførelse, såsom forberedende samt gennemførligheds-, evaluerings-, afprøvnings- og valideringsmæssige undersøgelser, herunder software, og alle andre tekniske hjælpeforanstaltninger, inklusive forudgående skridt til at definere og udvikle et projekt og træffe beslutning om finansieringen heraf, f.eks. rekognoscering af de pågældende lokaliteter og udarbejdelse af en finansieringspakke

| 16) | »ibrugtagning«: processen, hvor et projekt sættes i drift, når det er blevet bygget |
| --- | --- |

16)

»ibrugtagning«: processen, hvor et projekt sættes i drift, når det er blevet bygget

| 17) | »dedikerede brintaktiver«: infrastruktur, der er klar til at tage imod ren brint uden yderligere tilpasningsarbejder, herunder rørledningsnet eller lagre, som er nyetablerede, omstillet fra transmission eller lagring af naturgasaktiver eller begge dele |
| --- | --- |

17)

»dedikerede brintaktiver«: infrastruktur, der er klar til at tage imod ren brint uden yderligere tilpasningsarbejder, herunder rørledningsnet eller lagre, som er nyetablerede, omstillet fra transmission eller lagring af naturgasaktiver eller begge dele

| 18) | »omstilling«: teknisk opgradering eller ændring af eksisterende naturgasinfrastruktur med henblik på at sikre, at den er dedikeret til brug af ren brint |
| --- | --- |

18)

»omstilling«: teknisk opgradering eller ændring af eksisterende naturgasinfrastruktur med henblik på at sikre, at den er dedikeret til brug af ren brint

| 19) | »klimatilpasning«: en proces, hvormed det sikres, at energiinfrastrukturen opnår modstandsdygtighed over for de potentielle negative virkninger af klimaændringer gennem en vurdering af klimasårbarhed og -risici, herunder gennem relevante tilpasningsforanstaltninger. |
| --- | --- |

19)

»klimatilpasning«: en proces, hvormed det sikres, at energiinfrastrukturen opnår modstandsdygtighed over for de potentielle negative virkninger af klimaændringer gennem en vurdering af klimasårbarhed og -risici, herunder gennem relevante tilpasningsforanstaltninger.

KAPITEL II

Projekter af fælles interesse og projekter af gensidig interesse

Artikel 3

EU-liste over projekter af fælles interesse og projekter af gensidig interesse

1.   Der oprettes regionale grupper (grupper) efter processen i bilag III, afsnit 1. Medlemskab af hver gruppe skal være baseret på de enkelte prioriterede korridorer og områder og deres respektive geografiske dækning, jf. bilag I. Beslutningskompetencen inden for grupperne skal være begrænset til medlemsstaterne og Kommissionen (det beslutningstagende organ) og baseret på konsensus.

2.   Hver gruppe vedtager sin egen forretningsorden under hensyntagen til bestemmelserne fastsat i bilag III.

3.   Hver gruppes beslutningstagende organ vedtager en regional liste over projekter udarbejdet i overensstemmelse med den proces, der er beskrevet i bilag III, afsnit 2, idet hvert projekts bidrag til gennemførelsen af de prioriterede energiinfrastrukturkorridorer og -områder, der er anført i bilag I, og deres opfyldelse af kriterierne er beskrevet i artikel 4.

I forbindelse med en gruppes udarbejdelse af sin regionale liste:

| a) | skal hvert enkelt projektforslag godkendes af de medlemsstater, hvis territorium projektet vedrører; hvis en medlemsstat ikke giver sin godkendelse, skal den begrunde dette over for den pågældende gruppe |
| --- | --- |

a)

skal hvert enkelt projektforslag godkendes af de medlemsstater, hvis territorium projektet vedrører; hvis en medlemsstat ikke giver sin godkendelse, skal den begrunde dette over for den pågældende gruppe

| b) | skal den tage hensyn til rådgivning fra Kommissionen med henblik på at nå frem til et håndterbart samlet antal projekter på EU-listen. |
| --- | --- |

b)

skal den tage hensyn til rådgivning fra Kommissionen med henblik på at nå frem til et håndterbart samlet antal projekter på EU-listen.

4.   Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 20 i denne forordning med henblik på opstilling af EU-listen, jf. dog artikel 172, stk. 2, i TEUF.

Kommissionen sikrer i forbindelse med udøvelsen af sine beføjelser, at EU-listen opstilles hvert andet år på grundlag af de regionale lister, der er fastlagt af de beslutningstagende organer i de grupper, som er oprettet i henhold til bilag III, afsnit 1, punkt 1, efter den i stk. 3 i nærværende artikel fastsatte procedure.

Kommissionen vedtager den delegerede retsakt om opstilling af den første EU-liste i henhold til denne forordning senest den 30. november 2023.

Hvis en delegeret retsakt vedtaget af Kommissionen i henhold til dette stykke ikke kan træde i kraft på grund af en indsigelse fra enten Europa-Parlamentet eller Rådet i medfør af artikel 20, stk. 6, indkalder Kommissionen straks de grupper med henblik på at udarbejde nye regionale lister under hensyntagen til begrundelsen for indsigelsen. Kommissionen vedtager hurtigst muligt en ny delegeret retsakt om fastsættelse af EU-listen.

5.   Når Kommissionen opstiller EU-listen ved at kombinere de regionale lister, der er omhandlet i stk. 3, skal den under behørig hensyntagen til gruppernes drøftelser:

| a) | sikre, at kun projekter, der opfylder kriterierne omhandlet i artikel 4, optages på listen |
| --- | --- |

a)

sikre, at kun projekter, der opfylder kriterierne omhandlet i artikel 4, optages på listen

| b) | sikre tværregional sammenhæng under hensyntagen til udtalelsen fra agenturet, jf. bilag III, afsnit 2, punkt 14 |
| --- | --- |

b)

sikre tværregional sammenhæng under hensyntagen til udtalelsen fra agenturet, jf. bilag III, afsnit 2, punkt 14

| c) | tage medlemsstaternes udtalelser, jf. bilag III, afsnit 2, punkt 10, i betragtning |
| --- | --- |

c)

tage medlemsstaternes udtalelser, jf. bilag III, afsnit 2, punkt 10, i betragtning

| d) | bestræbe sig på at tilsikre et håndterbart samlet antal projekter på EU-listen. |
| --- | --- |

d)

bestræbe sig på at tilsikre et håndterbart samlet antal projekter på EU-listen.

6.   Projekter af fælles interesse, der falder ind under de energiinfrastrukturkategorier, som er fastsat i denne forordnings bilag II, punkt 1, litra a), b), c), d) og f), integreres i de relevante regionale investeringsplaner, jf. artikel 34 i forordning (EU) 2019/943, og i de relevante nationale tiårige netudviklingsplaner, jf. artikel 51 i direktiv (EU) 2019/944, samt i givet fald i andre berørte nationale infrastrukturplaner. Sådanne projekter af fælles interesse skal have den højest mulige prioritering i hver af disse planer. Nærværende stykke finder ikke anvendelse på konkurrerende projekter, på projekter, der ikke er tilstrækkeligt modne til at være genstand for en projektspecifik cost-benefit-analyse, jf. bilag III, afsnit 2, punkt 1, litra d), eller på projekter af gensidig interesse.

7.   Projekter af fælles interesse, der falder ind under energiinfrastrukturkategorierne i bilag II, punkt 1, litra a), b), c), d) og f), og som er konkurrerende projekter eller projekter, der ikke er tilstrækkeligt modne til at være genstand for en projektspecifik cost-benefit-analyse som omhandlet i bilag III, afsnit 2, punkt 1, litra d), kan medtages i de relevante regionale investeringsplaner, de nationale tiårige netudviklingsplaner og andre nationale infrastrukturplaner, alt efter hvad der er relevant, som projekter under overvejelse.

Artikel 4

Kriterier for gruppernes vurdering af projekter

1.   Et projekt af fælles interesse skal opfylde følgende generelle kriterier:

| a) | projektet er nødvendigt for mindst én/ét af de prioriterede energiinfrastrukturkorridorer og -områder, der er anført i bilag I |
| --- | --- |

a)

projektet er nødvendigt for mindst én/ét af de prioriterede energiinfrastrukturkorridorer og -områder, der er anført i bilag I

| b) | de potentielle samlede fordele ved projektet vurderet i henhold til de respektive specifikke kriterier i stk. 3 overstiger omkostningerne, herunder på lang sigt |
| --- | --- |

b)

de potentielle samlede fordele ved projektet vurderet i henhold til de respektive specifikke kriterier i stk. 3 overstiger omkostningerne, herunder på lang sigt

| c) | projektet opfylder ét eller flere af følgende kriterier:






  i) | det involverer mindst to medlemsstater ved direkte eller indirekte (via sammenkobling med et tredjeland) at overskride grænsen mellem to eller flere medlemsstater |
| --- | --- | --- |

c)

projektet opfylder ét eller flere af følgende kriterier:

i)

det involverer mindst to medlemsstater ved direkte eller indirekte (via sammenkobling med et tredjeland) at overskride grænsen mellem to eller flere medlemsstater

| ii) | det er placeret på en medlemsstats område, enten inde i landet eller offshore, herunder øer, og har en betydelig grænseoverskridende virkning, jf. bilag IV, punkt 1. |
| --- | --- |

ii)

det er placeret på en medlemsstats område, enten inde i landet eller offshore, herunder øer, og har en betydelig grænseoverskridende virkning, jf. bilag IV, punkt 1.

2.   Et projekt af gensidig interesse skal opfylde følgende generelle kriterier:

| a) | projektet bidrager væsentligt til de i artikel 1, stk. 1, omhandlede mål og til tredjelandets mål, navnlig ved ikke at stå i vejen for tredjelandets kapacitet til at udfase energiproduktionsaktiver baseret på fossile brændstoffer til sit indenlandske forbrug, og til bæredygtighed, herunder gennem integration af vedvarende energi i nettet og transmission og distribution af energi produceret fra vedvarende energikilder til større forbrugscentre og oplagringssteder |
| --- | --- |

a)

projektet bidrager væsentligt til de i artikel 1, stk. 1, omhandlede mål og til tredjelandets mål, navnlig ved ikke at stå i vejen for tredjelandets kapacitet til at udfase energiproduktionsaktiver baseret på fossile brændstoffer til sit indenlandske forbrug, og til bæredygtighed, herunder gennem integration af vedvarende energi i nettet og transmission og distribution af energi produceret fra vedvarende energikilder til større forbrugscentre og oplagringssteder

| b) | de potentielle samlede fordele ved projektet på EU-plan vurderet i henhold til de respektive specifikke kriterier i stk. 3 overstiger omkostningerne inden for Unionen, herunder på lang sigt |
| --- | --- |

b)

de potentielle samlede fordele ved projektet på EU-plan vurderet i henhold til de respektive specifikke kriterier i stk. 3 overstiger omkostningerne inden for Unionen, herunder på lang sigt

| c) | projektet er placeret på mindst én medlemsstats og mindst ét tredjelands område og har en betydelig grænseoverskridende virkning, jf. punkt 2 i bilag IV |
| --- | --- |

c)

projektet er placeret på mindst én medlemsstats og mindst ét tredjelands område og har en betydelig grænseoverskridende virkning, jf. punkt 2 i bilag IV

| d) | for så vidt angår den del, der er placeret på medlemsstatens område, er projektet i overensstemmelse med direktiv 2009/73/EF og (EU) 2019/944, hvis det falder ind under de infrastrukturkategorier, der er anført i punkt 1 og 3 i denne forordnings bilag II |
| --- | --- |

d)

for så vidt angår den del, der er placeret på medlemsstatens område, er projektet i overensstemmelse med direktiv 2009/73/EF og (EU) 2019/944, hvis det falder ind under de infrastrukturkategorier, der er anført i punkt 1 og 3 i denne forordnings bilag II

| e) | der er en høj grad af konvergens i den lovgivningsmæssige ramme i det eller de involverede tredjelande og de retlige håndhævelsesmekanismer til støtte for Unionens politikmål er påvist, navnlig for at sikre:






  i) | et velfungerende indre energimarked |
| --- | --- | --- |

e)

der er en høj grad af konvergens i den lovgivningsmæssige ramme i det eller de involverede tredjelande og de retlige håndhævelsesmekanismer til støtte for Unionens politikmål er påvist, navnlig for at sikre:

i)

et velfungerende indre energimarked

| ii) | forsyningssikkerhed baseret på bl.a. diversificering af kilder, samarbejde og solidaritet |
| --- | --- |

ii)

forsyningssikkerhed baseret på bl.a. diversificering af kilder, samarbejde og solidaritet

| iii) | et energisystem, herunder produktion, transmission og distribution, der støtter målet om klimaneutralitet i overensstemmelse med Parisaftalen og Unionens 2030-mål for energi og klima og dens 2050-mål om klimaneutralitet, og som navnlig indebærer, at der undgås kulstoflækage |
| --- | --- |

iii)

et energisystem, herunder produktion, transmission og distribution, der støtter målet om klimaneutralitet i overensstemmelse med Parisaftalen og Unionens 2030-mål for energi og klima og dens 2050-mål om klimaneutralitet, og som navnlig indebærer, at der undgås kulstoflækage

| f) | det eller de involverede tredjelande støtter projektets prioriterede status, jf. artikel 7, og forpligter sig til at overholde en lignende tidsplan for fremskyndet gennemførelse og andre politik- og reguleringsmæssige støtteforanstaltninger for så vidt angår projekter af fælles interesse i Unionen. |
| --- | --- |

f)

det eller de involverede tredjelande støtter projektets prioriterede status, jf. artikel 7, og forpligter sig til at overholde en lignende tidsplan for fremskyndet gennemførelse og andre politik- og reguleringsmæssige støtteforanstaltninger for så vidt angår projekter af fælles interesse i Unionen.

Med hensyn til projekter vedrørende lagring af CO2, der falder ind under energiinfrastrukturkategorien i punkt 5), litra c), i bilag II, skal projektet være nødvendigt for at muliggøre grænseoverskridende transport og lagring af CO2, og det tredjeland, hvor projektet er placeret, skal have en passende retlig ramme baseret på dokumenterede effektive håndhævelsesmekanismer til at sikre, at der i tilknytning til projektet er standarder og sikkerhedsforanstaltninger, som mindst er på samme niveau som dem, der er fastsat i EU-retten, for så vidt angår forebyggelse af CO2-lækage og sikkerheden og effektiviteten af den permanente lagring af CO2 med hensyn til klimaet, menneskers sundhed og økosystemerne.

3.   Følgende specifikke kriterier finder anvendelse på projekter af fælles interesse, der er omfattet af specifikke energiinfrastrukturkategorier:

| a) | For så vidt angår projekter vedrørende eltransmission, distribution og -oplagring, der er omfattet af de energiinfrastrukturkategorier, som er fastsat i bilag II, punkt 1, litra a), b), c), d) og f), skal projektet bidrage væsentligt til bæredygtighed gennem integration af vedvarende energi i nettet og transmission eller distribution af energi produceret fra vedvarende energikilder til store forbrugscentre og oplagringssteder og til at reducere energiindskrænkningen, hvor det er relevant, og bidrage til mindst ét af følgende specifikke kriterier:






  i) | markedsintegration, bl.a. ved at ophæve energiisolationen for mindst én medlemsstat og ved at reducere energiinfrastruktur-flaskehalse, konkurrence, interoperabilitet og systemfleksibilitet |
| --- | --- | --- |

a)

For så vidt angår projekter vedrørende eltransmission, distribution og -oplagring, der er omfattet af de energiinfrastrukturkategorier, som er fastsat i bilag II, punkt 1, litra a), b), c), d) og f), skal projektet bidrage væsentligt til bæredygtighed gennem integration af vedvarende energi i nettet og transmission eller distribution af energi produceret fra vedvarende energikilder til store forbrugscentre og oplagringssteder og til at reducere energiindskrænkningen, hvor det er relevant, og bidrage til mindst ét af følgende specifikke kriterier:

i)

markedsintegration, bl.a. ved at ophæve energiisolationen for mindst én medlemsstat og ved at reducere energiinfrastruktur-flaskehalse, konkurrence, interoperabilitet og systemfleksibilitet

| ii) | forsyningssikkerhed, bl.a. gennem interoperabilitet, systemfleksibilitet, cybersikkerhed, hensigtsmæssige forbindelser og sikker og pålidelig systemdrift. |
| --- | --- |

ii)

forsyningssikkerhed, bl.a. gennem interoperabilitet, systemfleksibilitet, cybersikkerhed, hensigtsmæssige forbindelser og sikker og pålidelig systemdrift.

| b) | For så vidt angår projekter vedrørende intelligente elnet, der er omfattet af energiinfrastrukturkategorien i bilag II, punkt 1, litra e), skal projektet bidrage væsentligt til bæredygtighed gennem integration af vedvarende energi i nettet samt mindst to af følgende specifikke kriterier:






  i) | forsyningssikkerhed, bl.a. gennem effektivitet og interoperabilitet af eltransmissionen og -distributionen i den daglige drift af nettet, undgåelse af overbelastning og integration og inddragelse af netbrugerne |
| --- | --- | --- |

b)

For så vidt angår projekter vedrørende intelligente elnet, der er omfattet af energiinfrastrukturkategorien i bilag II, punkt 1, litra e), skal projektet bidrage væsentligt til bæredygtighed gennem integration af vedvarende energi i nettet samt mindst to af følgende specifikke kriterier:

i)

forsyningssikkerhed, bl.a. gennem effektivitet og interoperabilitet af eltransmissionen og -distributionen i den daglige drift af nettet, undgåelse af overbelastning og integration og inddragelse af netbrugerne

| ii) | markedsintegration, bl.a. gennem effektiv systemdrift og brug af sammenkoblinger |
| --- | --- |

ii)

markedsintegration, bl.a. gennem effektiv systemdrift og brug af sammenkoblinger

| iii) | netsikkerhed, fleksibilitet og forsyningskvalitet, bl.a. gennem øget anvendelse af innovation inden for balancering, fleksibilitetsmarkeder, cybersikkerhed, overvågning, systemkontrol og fejlkorrektion |
| --- | --- |

iii)

netsikkerhed, fleksibilitet og forsyningskvalitet, bl.a. gennem øget anvendelse af innovation inden for balancering, fleksibilitetsmarkeder, cybersikkerhed, overvågning, systemkontrol og fejlkorrektion

| iv) | intelligent sektorintegration, enten i energisystemet gennem forbindelse af forskellige energibærere og -sektorer, eller på en bredere måde, der favoriserer synergier og koordinering mellem energi-, transport- og telekommunikationssektorerne. |
| --- | --- |

iv)

intelligent sektorintegration, enten i energisystemet gennem forbindelse af forskellige energibærere og -sektorer, eller på en bredere måde, der favoriserer synergier og koordinering mellem energi-, transport- og telekommunikationssektorerne.

| c) | For så vidt angår projekter om transport og lagring af kuldioxid, der er omfattet af energiinfrastrukturkategorierne i bilag II, punkt 5, bidrager projektet væsentligt til bæredygtighed gennem nedbringelse af kuldioxidemissioner i forbundne industriinstallationer og bidrager til samtlige følgende specifikke kriterier:






  i) | undgåelse af kuldioxidemissioner og samtidig opretholdelse af forsyningssikkerheden |
| --- | --- | --- |

c)

For så vidt angår projekter om transport og lagring af kuldioxid, der er omfattet af energiinfrastrukturkategorierne i bilag II, punkt 5, bidrager projektet væsentligt til bæredygtighed gennem nedbringelse af kuldioxidemissioner i forbundne industriinstallationer og bidrager til samtlige følgende specifikke kriterier:

i)

undgåelse af kuldioxidemissioner og samtidig opretholdelse af forsyningssikkerheden

| ii) | styrkelse af kuldioxidtransports og -lagrings modstandsdygtighed og sikkerhed |
| --- | --- |

ii)

styrkelse af kuldioxidtransports og -lagrings modstandsdygtighed og sikkerhed

| iii) | effektiv anvendelse af ressourcerne ved at muliggøre sammenkobling af flere kuldioxidkilder og -lagringssteder via fælles infrastruktur og minimering af miljøbelastningen og risici. |
| --- | --- |

iii)

effektiv anvendelse af ressourcerne ved at muliggøre sammenkobling af flere kuldioxidkilder og -lagringssteder via fælles infrastruktur og minimering af miljøbelastningen og risici.

| d) | For så vidt angår brintprojekter, der er omfattet af de energiinfrastrukturkategorier, som er fastsat i bilag II, punkt 3, bidrager projektet væsentligt til bæredygtighed, bl.a. ved at reducere drivhusgasemissioner, fremme udbredelsen af vedvarende eller kulstoffattig brint med fokus på brint fra vedvarende energikilder, navnlig slutanvendelsesapplikationer såsom sektorer, hvor det er vanskeligt at nedbringe emissionerne, og hvor mere energieffektive løsninger ikke er gennemførlige, og støtte variabel elproduktion fra vedvarende energikilder ved at tilbyde fleksibilitet og/eller lagringsløsninger og projektet bidrager væsentligt til mindst ét af følgende specifikke kriterier:






  i) | markedsintegration, bl.a. ved at forbinde eksisterende eller nye brintnet i medlemsstaterne eller på anden måde bidrage til etableringen af et EU-dækkende net til transport og lagring af brint, og sikring af interoperabilitet mellem forbundne systemer |
| --- | --- | --- |

d)

For så vidt angår brintprojekter, der er omfattet af de energiinfrastrukturkategorier, som er fastsat i bilag II, punkt 3, bidrager projektet væsentligt til bæredygtighed, bl.a. ved at reducere drivhusgasemissioner, fremme udbredelsen af vedvarende eller kulstoffattig brint med fokus på brint fra vedvarende energikilder, navnlig slutanvendelsesapplikationer såsom sektorer, hvor det er vanskeligt at nedbringe emissionerne, og hvor mere energieffektive løsninger ikke er gennemførlige, og støtte variabel elproduktion fra vedvarende energikilder ved at tilbyde fleksibilitet og/eller lagringsløsninger og projektet bidrager væsentligt til mindst ét af følgende specifikke kriterier:

i)

markedsintegration, bl.a. ved at forbinde eksisterende eller nye brintnet i medlemsstaterne eller på anden måde bidrage til etableringen af et EU-dækkende net til transport og lagring af brint, og sikring af interoperabilitet mellem forbundne systemer

| ii) | forsyningssikkerhed og fleksibilitet, bl.a. gennem hensigtsmæssige forbindelser og fremme af sikker og pålidelig systemdrift |
| --- | --- |

ii)

forsyningssikkerhed og fleksibilitet, bl.a. gennem hensigtsmæssige forbindelser og fremme af sikker og pålidelig systemdrift

| iii) | konkurrence, bl.a. ved at give adgang til flere forsyningskilder og netbrugere på et gennemsigtigt og ikke-diskriminerende grundlag. |
| --- | --- |

iii)

konkurrence, bl.a. ved at give adgang til flere forsyningskilder og netbrugere på et gennemsigtigt og ikke-diskriminerende grundlag.

| e) | For elektrolyseanlæg, der er omfattet af energiinfrastrukturkategorien i bilag II, punkt 4, bidrager projektet væsentligt til alle følgende specifikke kriterier:






  i) | bæredygtighed, bl.a. ved at reducere drivhusgasemissioner og fremme udbredelsen af vedvarende eller kulstoffattig brint, navnlig fra vedvarende kilder, såvel som syntetiske brændstoffer fra disse kilder |
| --- | --- | --- |

e)

For elektrolyseanlæg, der er omfattet af energiinfrastrukturkategorien i bilag II, punkt 4, bidrager projektet væsentligt til alle følgende specifikke kriterier:

i)

bæredygtighed, bl.a. ved at reducere drivhusgasemissioner og fremme udbredelsen af vedvarende eller kulstoffattig brint, navnlig fra vedvarende kilder, såvel som syntetiske brændstoffer fra disse kilder

| ii) | forsyningssikkerhed, bl.a. ved at bidrage til sikker, effektiv og pålidelig systemdrift eller ved at tilbyde lagring, fleksibilitetsløsninger eller begge dele såsom prisfleksibelt elforbrug og balanceringstjenester |
| --- | --- |

ii)

forsyningssikkerhed, bl.a. ved at bidrage til sikker, effektiv og pålidelig systemdrift eller ved at tilbyde lagring, fleksibilitetsløsninger eller begge dele såsom prisfleksibelt elforbrug og balanceringstjenester

| iii) | fremme af fleksibilitetsydelser såsom fleksibelt elforbrug og lagring ved at fremme intelligent integration af energisektoren gennem etablering af forbindelser til andre energibærere og -sektorer. |
| --- | --- |

iii)

fremme af fleksibilitetsydelser såsom fleksibelt elforbrug og lagring ved at fremme intelligent integration af energisektoren gennem etablering af forbindelser til andre energibærere og -sektorer.

| f) | For så vidt angår projekter vedrørende intelligente gasnet, der er omfattet af energiinfrastrukturkategorien i bilag II, punkt 2, bidrager projektet væsentligt til bæredygtighed ved at sikre integrationen af flere forskellige og navnlig vedvarende, herunder lokale, kulstoffattige gasser såsom biometan eller vedvarende brint i gastransmission, -distribution eller lagringssystemer, og dette projekt bidrager væsentligt til mindst ét af følgende specifikke kriterier:






  i) | netsikkerhed og forsyningskvalitet ved at forbedre effektiviteten og interoperabiliteten af gastransmission, distribution eller lagringssystemer i den daglige drift af nettet ved bl.a. at imødegå udfordringer, der opstår som følge af injektion af gasser af forskellig kvalitet |
| --- | --- | --- |

f)

For så vidt angår projekter vedrørende intelligente gasnet, der er omfattet af energiinfrastrukturkategorien i bilag II, punkt 2, bidrager projektet væsentligt til bæredygtighed ved at sikre integrationen af flere forskellige og navnlig vedvarende, herunder lokale, kulstoffattige gasser såsom biometan eller vedvarende brint i gastransmission, -distribution eller lagringssystemer, og dette projekt bidrager væsentligt til mindst ét af følgende specifikke kriterier:

i)

netsikkerhed og forsyningskvalitet ved at forbedre effektiviteten og interoperabiliteten af gastransmission, distribution eller lagringssystemer i den daglige drift af nettet ved bl.a. at imødegå udfordringer, der opstår som følge af injektion af gasser af forskellig kvalitet

| ii) | markedets funktion og kundeservice |
| --- | --- |

ii)

markedets funktion og kundeservice

| iii) | fremme af intelligent integration af energisektoren gennem etablering af forbindelser til andre energibærere og -sektorer og mulighed for efterspørgselsreaktion. |
| --- | --- |

iii)

fremme af intelligent integration af energisektoren gennem etablering af forbindelser til andre energibærere og -sektorer og mulighed for efterspørgselsreaktion.

4.   For så vidt angår projekter, der er omfattet af energiinfrastrukturkategorierne i bilag II, vurderes bidraget til kriterierne i stk. 3 i denne artikel i overensstemmelse med de indikatorer, der er anført i bilag IV, punkt 3-8.

5.   Med henblik på at lette vurderingen af alle projekter, der vil kunne udvælges som projekter af fælles interesse, og som vil kunne optages på en regional liste, vurderer hver gruppe projektets bidrag til gennemførelsen af samme prioriterede energiinfrastrukturkorridor eller område på gennemsigtig og objektiv vis. Hver gruppe skal fastlægge sin vurderingsmetode på grundlag af det akkumulerede bidrag til kriterierne omhandlet i stk. 3. Denne vurdering skal munde ud i en rangordning af projekterne til gruppens interne brug. Hverken den regionale liste eller EU-listen skal omfatte nogen rangorden, ej heller skal rangordenen anvendes til noget efterfølgende formål andet end som fastsat i bilag III, afsnit 2, punkt 16.

I forbindelse med vurderingen af projekterne skal hver gruppe, for at sikre en ensartet vurderingsmetode blandt grupperne, endvidere tage behørigt hensyn til:

| a) | hvor hastende det enkelte foreslåede projekt er, og hvad det bidrager med, med sigte på opfyldelsen af Unionens 2030-mål for energi og klima og dens 2050-mål om klimaneutralitet og mål om markedsintegration, konkurrence, bæredygtighed og forsyningssikkerhed |
| --- | --- |

a)

hvor hastende det enkelte foreslåede projekt er, og hvad det bidrager med, med sigte på opfyldelsen af Unionens 2030-mål for energi og klima og dens 2050-mål om klimaneutralitet og mål om markedsintegration, konkurrence, bæredygtighed og forsyningssikkerhed

| b) | hvert foreslået projekts komplementaritet med andre foreslåede projekter, herunder konkurrerende eller potentielt konkurrerende projekter |
| --- | --- |

b)

hvert foreslået projekts komplementaritet med andre foreslåede projekter, herunder konkurrerende eller potentielt konkurrerende projekter

| c) | mulige synergier med prioriterede korridorer og tematiske områder identificeret inden for rammerne af tværeuropæiske transport- og telekommunikationsnet |
| --- | --- |

c)

mulige synergier med prioriterede korridorer og tematiske områder identificeret inden for rammerne af tværeuropæiske transport- og telekommunikationsnet

| d) | for foreslåede projekter, der på tidspunktet for evalueringen er projekter på EU-listen, fremskridtene med gennemførelsen og deres overholdelse af rapporterings- og gennemsigtighedsforpligtelserne. |
| --- | --- |

d)

for foreslåede projekter, der på tidspunktet for evalueringen er projekter på EU-listen, fremskridtene med gennemførelsen og deres overholdelse af rapporterings- og gennemsigtighedsforpligtelserne.

For så vidt angår projekter vedrørende intelligente elnet og intelligente gasnet, der er omfattet af energiinfrastrukturkategorierne i bilag II, punkt 1, litra e), og punkt 2, rangordnes de projekter, der påvirker de samme to medlemsstater, ligesom der også tages behørigt hensyn til antallet af brugere, som berøres af projektet, det årlige energiforbrug og andelen af produktion fra ikke-regulerbare ressourcer i det område, hvor disse brugere befinder sig.

Artikel 5

Gennemførelse og overvågning af projekter på EU-listen

1.   Projektiværksættere udarbejder en gennemførelsesplan for projekter på EU-listen, hvori bl.a. indgår en tidsplan for:

| a) | gennemførligheds- og projekteringsundersøgelser, herunder for så vidt angår klimatilpasning og overholdelse af miljølovgivningen og princippet om »ikke at gøre væsentlig skade« |
| --- | --- |

a)

gennemførligheds- og projekteringsundersøgelser, herunder for så vidt angår klimatilpasning og overholdelse af miljølovgivningen og princippet om »ikke at gøre væsentlig skade«

| b) | godkendelse fra nationale regulerende myndigheder eller enhver anden berørt myndighed |
| --- | --- |

b)

godkendelse fra nationale regulerende myndigheder eller enhver anden berørt myndighed

| c) | anlægsarbejder og ibrugtagning |
| --- | --- |

c)

anlægsarbejder og ibrugtagning

| d) | tilladelsesprocessen, der er omhandlet i artikel 10, stk. 6, litra b). |
| --- | --- |

d)

tilladelsesprocessen, der er omhandlet i artikel 10, stk. 6, litra b).

2.   TSO'er, DSO'er og andre operatører samarbejder med hinanden med det formål at lette udviklingen af projekter på EU-listen inden for deres område.

3.   Agenturet og de berørte grupper overvåger, hvilke fremskridt der gøres med gennemførelsen af projekter på EU-listen, og fremsætter de nødvendige anbefalinger til foranstaltninger beregnet til at lette deres gennemførelse. Grupperne kan anmode om yderligere oplysninger i overensstemmelse med stk. 4, 5 og 6, indkalde til møder med relevante parter og opfordre Kommissionen til at kontrollere de fremsendte oplysninger på stedet.

4.   Senest den 31. december i året efter det år, hvor et projekt optages på EU-listen, fremsender projektiværksætteren en årsrapport for hvert projekt, der er omfattet af kategorierne i bilag II, til den nationale kompetente myndighed, der er omhandlet i artikel 8, stk. 1.

Rapporten skal indeholde nærmere oplysninger om:

| a) | fremskridtene for så vidt angår udvikling, bygning og ibrugtagning af projektet, navnlig med hensyn til tilladelsesprocessen og høringsproceduren, overholdelse af miljølovgivningen og af princippet om, at projektet »ikke gør væsentlig skade« på miljøet, samt de klimatilpasningsforanstaltninger, der er truffet |
| --- | --- |

a)

fremskridtene for så vidt angår udvikling, bygning og ibrugtagning af projektet, navnlig med hensyn til tilladelsesprocessen og høringsproceduren, overholdelse af miljølovgivningen og af princippet om, at projektet »ikke gør væsentlig skade« på miljøet, samt de klimatilpasningsforanstaltninger, der er truffet

| b) | eventuelle forsinkelser i forhold til gennemførelsesplanen, årsagerne til disse forsinkelser og eventuelle andre vanskeligheder |
| --- | --- |

b)

eventuelle forsinkelser i forhold til gennemførelsesplanen, årsagerne til disse forsinkelser og eventuelle andre vanskeligheder

| c) | hvor det er relevant, en revideret plan for afhjælpning af forsinkelser. |
| --- | --- |

c)

hvor det er relevant, en revideret plan for afhjælpning af forsinkelser.

5.   De i artikel 8, stk. 1, omhandlede kompetente myndigheder forelægger senest den 28. februar hvert år efter det år, hvor projektiværksætteren skal indsende rapporten som omhandlet i nærværende artikels stk. 4, agenturet og den relevante gruppe den i nærværende artikels stk. 4 omhandlede rapport suppleret med oplysninger om fremskridt og, hvis det er relevant, forsinkelser i gennemførelsen af projekter på EU-listen, som er placeret på deres respektive område, for så vidt angår tilladelsesprocesserne, og om årsagerne til disse forsinkelser. De kompetente myndigheders bidrag til rapporten skal være tydeligt mærket som sådan og udarbejdet uden at ændre den tekst, som projektiværksætteren har fremlagt.

6.   Senest den 30. april hvert år, i hvilket en ny EU-liste skal vedtages, forelægger agenturet grupperne en samlet rapport om de projekter på EU-listen, der henhører under de nationale regulerende myndigheders kompetence, hvori de nåede fremskridt og de forventede ændringer i projektudgifterne evalueres, og hvori der, hvis det er hensigtsmæssigt, fremsættes anbefalinger til afhjælpning af opståede forsinkelser og vanskeligheder. Denne konsoliderede rapport omfatter i overensstemmelse med artikel 11, litra b), i forordning (EU) 2019/942 også en evaluering af den konsekvente gennemførelse af de EU-dækkende netudviklingsplaner for de prioriterede energiinfrastrukturkorridorer og -områder i bilag I.

I behørigt begrundede tilfælde kan agenturet anmode om yderligere oplysninger, der måtte være nødvendige for, at det kan udføre sine opgaver i henhold til nærværende stykke.

7.   Er ibrugtagningen af et projekt på EU-listen forsinket i forhold til gennemførelsesplanen af andre end tungtvejende årsager, der ligger uden for projektiværksætterens kontrol, finder følgende foranstaltninger anvendelse:

| a) | For så vidt at de foranstaltninger, der er omhandlet i artikel 22, stk. 7, litra a), b) eller c), i direktiv 2009/73/EF og artikel 51, stk. 7, litra a), b) eller c), i direktiv (EU) 2019/944, finder anvendelse i henhold til den pågældende nationale ret, sikrer de nationale regulerende myndigheder, at investeringen gennemføres. |
| --- | --- |

a)

For så vidt at de foranstaltninger, der er omhandlet i artikel 22, stk. 7, litra a), b) eller c), i direktiv 2009/73/EF og artikel 51, stk. 7, litra a), b) eller c), i direktiv (EU) 2019/944, finder anvendelse i henhold til den pågældende nationale ret, sikrer de nationale regulerende myndigheder, at investeringen gennemføres.

| b) | Hvis foranstaltningerne truffet af de nationale regulerende myndigheder i henhold til litra a) ikke finder anvendelse, vælger projektiværksætteren senest 24 måneder fra datoen for ibrugtagningen i gennemførelsesplanen en tredjepart til at finansiere eller bygge hele eller en del af projektet. |
| --- | --- |

b)

Hvis foranstaltningerne truffet af de nationale regulerende myndigheder i henhold til litra a) ikke finder anvendelse, vælger projektiværksætteren senest 24 måneder fra datoen for ibrugtagningen i gennemførelsesplanen en tredjepart til at finansiere eller bygge hele eller en del af projektet.

| c) | Er der ikke valgt en tredjepart i henhold til litra b), kan medlemsstaten eller den nationale regulerende myndighed, hvis medlemsstaten har truffet bestemmelse herom, senest to måneder efter udløbet af fristen i litra b) udpege en tredjepart til at finansiere eller bygge projektet, som skal accepteres af projektiværksætteren. |
| --- | --- |

c)

Er der ikke valgt en tredjepart i henhold til litra b), kan medlemsstaten eller den nationale regulerende myndighed, hvis medlemsstaten har truffet bestemmelse herom, senest to måneder efter udløbet af fristen i litra b) udpege en tredjepart til at finansiere eller bygge projektet, som skal accepteres af projektiværksætteren.

| d) | Hvis forsinkelsen i forhold til datoen for ibrugtagning i gennemførelsesplanen overstiger 26 måneder, kan Kommissionen på de i aftalen fastsatte betingelser og i fuldt samarbejde med de berørte medlemsstater, iværksætte en indkaldelse af forslag, som er åben for enhver tredjepart, der er i stand til at blive projektiværksætter, med det formål at færdiggøre projektet i henhold til en aftalt tidsplan. |
| --- | --- |

d)

Hvis forsinkelsen i forhold til datoen for ibrugtagning i gennemførelsesplanen overstiger 26 måneder, kan Kommissionen på de i aftalen fastsatte betingelser og i fuldt samarbejde med de berørte medlemsstater, iværksætte en indkaldelse af forslag, som er åben for enhver tredjepart, der er i stand til at blive projektiværksætter, med det formål at færdiggøre projektet i henhold til en aftalt tidsplan.

| e) | Hvor foranstaltningerne omhandlet i litra c) eller d) finder anvendelse, giver den systemoperatør, i hvis område investeringen er beliggende, de gennemførende operatører eller investorer eller tredjeparter alle de oplysninger, der er nødvendige for at realisere investeringen, tilslutter nye aktiver til transmissionsnettet eller, hvor det er relevant, distributionsnettet, og overordnet set gør sit bedste for at lette gennemførelsen af investeringen og befordre sikker, pålidelig og effektiv drift og vedligeholdelse af projektet på EU-listen. |
| --- | --- |

e)

Hvor foranstaltningerne omhandlet i litra c) eller d) finder anvendelse, giver den systemoperatør, i hvis område investeringen er beliggende, de gennemførende operatører eller investorer eller tredjeparter alle de oplysninger, der er nødvendige for at realisere investeringen, tilslutter nye aktiver til transmissionsnettet eller, hvor det er relevant, distributionsnettet, og overordnet set gør sit bedste for at lette gennemførelsen af investeringen og befordre sikker, pålidelig og effektiv drift og vedligeholdelse af projektet på EU-listen.

8.   Et projekt på EU-listen kan fjernes fra EU-listen i henhold til proceduren i artikel 3, stk. 4, hvis optagelsen på listen skete på grundlag af forkerte oplysninger, som var afgørende for optagelsen, eller hvis projektet ikke er i overensstemmelse med EU-retten.

9.   Projekter, der ikke længere er opført på EU-listen, mister alle rettigheder og forpligtelser, der er knyttet til den status som projekt af fælles interesse eller projekt af gensidig interesse, der følger af denne forordning.

Dog gælder, at et projekt, som ikke længere er opført på EU-listen, men for hvilken den kompetente myndighed har godkendt en ansøgning til behandling bibeholder de rettigheder og forpligtelser, der er anført i kapitel III, undtagen i tilfælde hvor projektet er fjernet fra EU-listen af de grunde, der er fastsat i denne artikels stk. 8.

10.   Denne artikel berører ikke eventuel finansiel støtte fra Unionen, der er ydet til et projekt på EU-listen inden dets fjernelse fra EU-listen.

Artikel 6

EU-koordinatorer

1.   Får et projekt af fælles interesse betydelige vanskeligheder med gennemførelsen, kan Kommissionen efter aftale med de pågældende medlemsstater udpege en EU-koordinator for en periode på op til et år, og denne periode kan forlænges to gange.

2.   EU-koordinatoren har til opgave at:

| a) | fremme projekter, for hvilke vedkommende er udpeget som EU-koordinator, og fremme den grænseoverskridende dialog mellem projektiværksætterne og alle berørte interessenter |
| --- | --- |

a)

fremme projekter, for hvilke vedkommende er udpeget som EU-koordinator, og fremme den grænseoverskridende dialog mellem projektiværksætterne og alle berørte interessenter

| b) | bistå alle parter efter behov i forbindelse med høring af berørte interessenter, i givet fald foreslå og drøfte alternative linjeføringer og fremskaffe de nødvendige tilladelser til projekter |
| --- | --- |

b)

bistå alle parter efter behov i forbindelse med høring af berørte interessenter, i givet fald foreslå og drøfte alternative linjeføringer og fremskaffe de nødvendige tilladelser til projekter

| c) | rådgive projektiværksætterne om finansiering af projektet, hvor det er relevant |
| --- | --- |

c)

rådgive projektiværksætterne om finansiering af projektet, hvor det er relevant

| d) | sikre, at de berørte medlemsstater sørger for passende støtte og strategisk ledelse i forbindelse med forberedelsen og gennemførelsen af projekterne |
| --- | --- |

d)

sikre, at de berørte medlemsstater sørger for passende støtte og strategisk ledelse i forbindelse med forberedelsen og gennemførelsen af projekterne

| e) | forelægge Kommissionen en rapport hvert år og, hvor det er relevant, ved udløbet af sit mandat, om de fremskridt, der er gjort med projekterne, og om eventuelle vanskeligheder og hindringer, der sandsynligvis vil føre til en betydelig forsinkelse af ibrugtagningsdatoen for projekterne. |
| --- | --- |

e)

forelægge Kommissionen en rapport hvert år og, hvor det er relevant, ved udløbet af sit mandat, om de fremskridt, der er gjort med projekterne, og om eventuelle vanskeligheder og hindringer, der sandsynligvis vil føre til en betydelig forsinkelse af ibrugtagningsdatoen for projekterne.

Kommissionen fremsender den i litra e) omhandlede EU-koordinators rapport til Europa-Parlamentet og de berørte grupper.

3.   EU-koordinatoren vælges efter en åben, ikkediskriminerende og gennemsigtig proces og ud fra en kandidats erfaringer med de særlige opgaver, koordinatoren pålægges i forbindelse med de pågældende projekter.

4.   Afgørelsen om udpegelse af en EU-koordinator fastlægger de nærmere betingelser for udpegelsen, herunder dens varighed, de specifikke opgaver med tilhørende frister og hvilke metoder der skal anvendes. Koordineringsindsatsen skal stå i rimeligt forhold til projekternes kompleksitet og anslåede omkostninger.

5.   De berørte medlemsstater samarbejder fuldt ud med EU-koordinatoren under udførelsen af de opgaver, der er omhandlet i stk. 2 og 4.

KAPITEL III

Tilladelsesprocessen og offentlighedens deltagelse

Artikel 7

Prioriteret status for projekter på EU-listen

1.   Vedtagelsen af EU-listen fastslår med henblik på eventuelle beslutninger truffet under tilladelsesprocessen nødvendigheden af projekterne på EU-listen set i et energipolitisk og klimamæssigt perspektiv uden at berøre projektets nøjagtige beliggenhed, rutelægning eller teknologi.

Dette stykke finder ikke anvendelse på konkurrerende projekter eller på projekter, der ikke er tilstrækkeligt modne til at være genstand for en projektspecifik cost-benefit-analyse, jf. bilag III, afsnit 2, punkt 1, litra d), eller på projekter af fælles interesse.

2.   For at sikre en effektiv administrativ behandling af ansøgninger vedrørende projekter på EU-listen sikrer projektiværksætterne og alle berørte myndigheder, at disse sager gives den hurtigst mulige behandling i overensstemmelse med EU-retten og national ret.

3.   I tilfælde, hvor en sådan status eksisterer i national ret, gives projekter på EU-listen status som projekter af størst mulig national betydning og behandles som sådanne i tilladelsesprocessen og, hvis national ret tillader det, i den fysiske planlægning, herunder de processer, der vedrører miljøvurdering, i det omfang og på den måde, det er fastsat i national ret for den pågældende type energiinfrastruktur, uden at det berører de forpligtelser, der hidrører fra EU-retten.

4.   Alle procedurer for tvistbilæggelse, retstvister, behandling af ankesager samt domstolsprøvelser i forbindelse med projekter på EU-listen ved de nationale domstole, retter, paneler, herunder mægling eller voldgift, hvor disse findes i national ret, behandles som presserende, hvis og i det omfang der er fastsat sådanne hasteprocedurer i national ret.

5.   Medlemsstaterne vurderer under behørig hensyntagen til den omhandlede vejledning, der er udstedt af Kommissionen om effektivisering af miljøvurderingsprocedurerne for projekter på EU-listen, hvilke lovgivningsmæssige og ikke-lovgivningsmæssige foranstaltninger, der er påkrævet for at effektivisere miljøvurderingsprocedurerne og sikre en sammenhængende gennemførelse af disse procedurer, og underretter Kommissionen om resultaterne af denne vurdering.

6.   Senest den 24. marts 2023 træffer medlemsstaterne de ikkelovgivningsmæssige foranstaltninger, de har udpeget, jf. stk. 5.

7.   Senest den 24. juni 2023 træffer medlemsstaterne de lovgivningsmæssige foranstaltninger, de har udpeget, jf. stk. 5. Disse lovgivningsmæssige foranstaltninger berører ikke de forpligtelser, der hidrører fra EU-retten.

8.   For så vidt angår de miljøvirkninger, der er omhandlet i artikel 6, stk. 4, i direktiv 92/43/EØF og artikel 4, stk. 7, i direktiv 2000/60/EF, betragtes projekter på EU-listen som værende i den offentlige interesse ud fra et energipolitisk synspunkt og kan anses for at være af væsentlig samfundsinteresse, forudsat at alle betingelserne i de nævnte direktiver er opfyldt.

Hvis der kræves en udtalelse fra Kommissionen i henhold til direktiv 92/43/EØF, sikrer Kommissionen og den nationale kompetente myndighed omhandlet i artikel 9 i denne forordning, at afgørelsen med hensyn til et projekts væsentlige samfundsinteresse træffes inden for de frister, der er fastsat i denne forordnings artikel 10, stk. 1 og 2.

Dette stykke finder ikke anvendelse på konkurrerende projekter eller på projekter, der ikke er tilstrækkeligt modne til at være genstand for en projektspecifik cost-benefit-analyse, jf. bilag III, afsnit 2, punkt 1, litra d), eller på projekter af fælles interesse.

Artikel 8

Tilrettelæggelse af tilladelsesproceduren

1.   Senest den 23. juni 2022 opdaterer hver medlemsstat, om nødvendigt, den nationale kompetente myndighed, der er udpeget til at være ansvarlig for at lette og koordinere tilladelsesprocessen for projekter på EU-listen.

2.   Den nationale kompetente myndigheds ansvar, jf. stk. 1, eller de opgaver, der er knyttet til myndigheden, kan uddelegeres eller udføres af en anden myndighed, enten pr. projekt på EU-listen eller pr. kategori af projekt på EU-listen, forudsat at:

| a) | den nationale kompetente myndighed underretter Kommissionen om uddelegeringen og at oplysningerne heri offentliggøres af enten den nationale kompetente myndighed eller projektiværksætteren på det websted, der er omhandlet i artikel 9, stk. 7 |
| --- | --- |

a)

den nationale kompetente myndighed underretter Kommissionen om uddelegeringen og at oplysningerne heri offentliggøres af enten den nationale kompetente myndighed eller projektiværksætteren på det websted, der er omhandlet i artikel 9, stk. 7

| b) | kun én myndighed er ansvarlig for hvert projekt på EU-listen, og den fungerer som det eneste kontaktpunkt for projektiværksætteren i forløbet op til, at den samlede afgørelse for et givent projekt på EU-listen træffes, og samordner fremlæggelsen af alle relevante dokumenter og oplysninger. |
| --- | --- |

b)

kun én myndighed er ansvarlig for hvert projekt på EU-listen, og den fungerer som det eneste kontaktpunkt for projektiværksætteren i forløbet op til, at den samlede afgørelse for et givent projekt på EU-listen træffes, og samordner fremlæggelsen af alle relevante dokumenter og oplysninger.

Med forbehold af de tidsfrister, der er fastsat i artikel 10, stk. 1 og 2, kan den nationale kompetente myndighed bibeholde ansvaret for at fastsætte tidsfrister.

3.   Den nationale kompetente myndighed tager, uden at dette berører de relevante krav i henhold til EU-retten, international ret og, i det omfang den ikke er i modstrid hermed, national ret, skridt til at lette udstedelsen af den samlede afgørelse. Den samlede afgørelse udstedes inden for de frister, der er fastsat i artikel 10, stk. 1 og 2, og i henhold til en af følgende ordninger:

| a) | Den integrerede ordning:
  Den samlede afgørelse træffes af den nationale kompetente myndighed og er som resultatet af den lovpligtige tilladelsesproces den eneste retligt bindende afgørelse. Berøres andre myndigheder af projektet, kan de i overensstemmelse med national ret fremsætte deres holdninger som input til proceduren, og den nationale kompetente myndighed tager hensyn til dem. |
| --- | --- |

a)

Den integrerede ordning:

Den samlede afgørelse træffes af den nationale kompetente myndighed og er som resultatet af den lovpligtige tilladelsesproces den eneste retligt bindende afgørelse. Berøres andre myndigheder af projektet, kan de i overensstemmelse med national ret fremsætte deres holdninger som input til proceduren, og den nationale kompetente myndighed tager hensyn til dem.

| b) | Den koordinerede ordning:
  Den samlede afgørelse omfatter en række individuelle retligt bindende afgørelser fra flere berørte myndigheder, som samordnes af den nationale kompetente myndighed. Den nationale kompetente myndighed kan nedsætte en arbejdsgruppe, hvori alle de berørte myndigheder er repræsenterede, med henblik på at udarbejde en detaljeret tidsplan for tilladelsesprocessen i henhold til artikel 10, stk. 6, litra b), og til at overvåge og samordne gennemførelsen heraf. Den nationale kompetente myndighed skal efter høring af de øvrige berørte myndigheder, og i nødvendigt omfang i overensstemmelse med national ret, og uden at det tilsidesætter de i artikel 10, stk. 1 og 2, fastsatte tidsfrister, i hver individuel sag fastsætte en rimelig tidsfrist, inden for hvilken de individuelle afgørelser skal udstedes. Den nationale kompetente myndighed kan træffe en individuel afgørelse på vegne af en anden berørt national myndighed, hvis en afgørelse fra den pågældende myndighed ikke foreligger inden for den fastsatte tidsfrist, og hvis forsinkelsen ikke er behørigt begrundet; eller den nationale kompetente myndighed kan, såfremt der er fastsat bestemmelse herom i national ret, og i det omfang dette er i overensstemmelse med EU-retten, anlægge den betragtning, at en anden national myndighed enten har givet tilladelse til eller afslag på projektet, hvis afgørelsen fra denne myndighed ikke foreligger inden for tidsfristen. Er der fastsat bestemmelse herom i en medlemsstats nationale ret, kan den nationale kompetente myndighed tilsidesætte en individuel afgørelse, der træffes af en anden berørt national myndighed, hvis den finder, at afgørelsen ikke er fyldestgørende begrundet ud fra den tilgrundliggende dokumentation, der forelægges af den pågældende nationale myndighed; den nationale kompetente myndighed påser i forbindelse hermed, at de relevante krav i EU-retten og i international ret overholdes, og angiver grundene for sin afgørelse. |
| --- | --- |

b)

Den koordinerede ordning:

Den samlede afgørelse omfatter en række individuelle retligt bindende afgørelser fra flere berørte myndigheder, som samordnes af den nationale kompetente myndighed. Den nationale kompetente myndighed kan nedsætte en arbejdsgruppe, hvori alle de berørte myndigheder er repræsenterede, med henblik på at udarbejde en detaljeret tidsplan for tilladelsesprocessen i henhold til artikel 10, stk. 6, litra b), og til at overvåge og samordne gennemførelsen heraf. Den nationale kompetente myndighed skal efter høring af de øvrige berørte myndigheder, og i nødvendigt omfang i overensstemmelse med national ret, og uden at det tilsidesætter de i artikel 10, stk. 1 og 2, fastsatte tidsfrister, i hver individuel sag fastsætte en rimelig tidsfrist, inden for hvilken de individuelle afgørelser skal udstedes. Den nationale kompetente myndighed kan træffe en individuel afgørelse på vegne af en anden berørt national myndighed, hvis en afgørelse fra den pågældende myndighed ikke foreligger inden for den fastsatte tidsfrist, og hvis forsinkelsen ikke er behørigt begrundet; eller den nationale kompetente myndighed kan, såfremt der er fastsat bestemmelse herom i national ret, og i det omfang dette er i overensstemmelse med EU-retten, anlægge den betragtning, at en anden national myndighed enten har givet tilladelse til eller afslag på projektet, hvis afgørelsen fra denne myndighed ikke foreligger inden for tidsfristen. Er der fastsat bestemmelse herom i en medlemsstats nationale ret, kan den nationale kompetente myndighed tilsidesætte en individuel afgørelse, der træffes af en anden berørt national myndighed, hvis den finder, at afgørelsen ikke er fyldestgørende begrundet ud fra den tilgrundliggende dokumentation, der forelægges af den pågældende nationale myndighed; den nationale kompetente myndighed påser i forbindelse hermed, at de relevante krav i EU-retten og i international ret overholdes, og angiver grundene for sin afgørelse.

| c) | Samarbejdsordning:
  Den samlede afgørelse koordineres af den nationale kompetente myndighed. Den nationale kompetente myndighed skal efter høring af de øvrige berørte myndigheder, og i nødvendigt omfang i overensstemmelse med national ret, og uden at det tilsidesætter de i artikel 10, stk. 1 og 2, fastsatte tidsfrister, i hver individuel sag fastsætte en rimelig tidsfrist, inden for hvilken de individuelle afgørelser skal udstedes. Myndigheden fører tilsyn med de berørte myndigheders overholdelse af tidsfristerne. |
| --- | --- |

c)

Samarbejdsordning:

Den samlede afgørelse koordineres af den nationale kompetente myndighed. Den nationale kompetente myndighed skal efter høring af de øvrige berørte myndigheder, og i nødvendigt omfang i overensstemmelse med national ret, og uden at det tilsidesætter de i artikel 10, stk. 1 og 2, fastsatte tidsfrister, i hver individuel sag fastsætte en rimelig tidsfrist, inden for hvilken de individuelle afgørelser skal udstedes. Myndigheden fører tilsyn med de berørte myndigheders overholdelse af tidsfristerne.

Medlemsstaterne gennemfører ordningerne på en måde, der i henhold til national ret bidrager til den mest effektive og rettidige udstedelse af den samlede afgørelse.

De berørte myndigheders kompetence kan enten indarbejdes i den udpegede nationale kompetente myndighed, der er udpeget i overensstemmelse med stk. 1, eller de berørte myndigheder kan, i et vist omfang, bevare deres uafhængige kompetence i overensstemmelse med den respektive tilladelsesordning, som medlemsstaten har valgt i overensstemmelse med dette stykke for at lette udstedelsen af den samlede afgørelse og samarbejde med den nationale kompetente myndighed herom.

Forventes den berørte myndigheds individuelle afgørelse ikke truffet inden tidsfristens udløb, skal den pågældende myndighed straks underrette den nationale kompetente myndighed og angive grundene til forsinkelsen. Den nationale kompetente myndighed fastsætter derefter en ny tidsfrist for, hvornår den individuelle afgørelse skal træffes, under overholdelse af de overordnede tidsfrister, der er fastsat i artikel 10, stk. 1 og 2.

Medlemsstaterne vælger blandt de tre ordninger, der er omhandlet i første afsnit, litra a), b) og c), til at lette og samordne deres procedurer og vælger at gennemføre den mest virkningsfulde ordning i lyset af de nationale særtræk ved deres planlægnings- og tilladelsesprocesser. Vælger en medlemsstat samarbejdsordningen, skal den underrette Kommissionen om begrundelsen for sit valg.

4.   Medlemsstaterne kan anvende ordningerne fastsat i stk. 3 til onshore- og offshoreprojekter på EU-listen.

5.   Forudsætter et projekt på EU-listen, at der træffes afgørelser i to eller flere medlemsstater, tager de relevante nationale kompetente myndigheder alle nødvendige skridt til at sikre et effektivt samarbejde og effektiv indbyrdes kommunikation, herunder hvad angår de i artikel 10, stk. 6 omhandlede bestemmelser. Medlemsstaterne bestræber sig på at etablere fælles procedurer, især med hensyn til vurderingen af miljøpåvirkninger.

6.   De relevante nationale kompetente myndigheder i de medlemsstater, der er involveret i et projekt på EU-listen, der tilhører en af de prioriterede offshorenetkorridorer fastsat i bilag I, afsnit 2, udpeger i fællesskab et unikt kontaktpunkt for projektiværksættere for hvert projekt, som skal have ansvaret for at lette udvekslingen af oplysninger mellem de nationale kompetente myndigheder om tilladelsesprocessen for projektet med henblik på at lette denne proces såvel som de relevante nationale kompetente myndigheders udstedelse af afgørelser. De unikke kontaktpunkter kan fungere som en database, der samler eksisterende dokumenter vedrørende projekterne.

Artikel 9

Gennemsigtighed og offentlighedens deltagelse

1.   Senest den 24. oktober 2023 offentliggør medlemsstaten eller den nationale kompetente myndighed, og hvor det er relevant i samarbejde med de andre berørte myndigheder, en ajourført proceduremanual om tilladelsesprocesserne for projekter på EU-listen, der mindst skal omfatte de oplysninger, der er anført i bilag VI, punkt 1. Manualen er ikke juridisk bindende, men skal indeholde henvisning til eller uddrag af relevante juridiske bestemmelser. De nationale kompetente myndigheder skal, hvis det er relevant, samarbejde og finde synergier med myndighederne i de tilstødende lande med henblik på at udveksle gode praksisser og fremme tilladelsesprocessen, især ved udarbejdelsen af deres håndbog om processerne.

2.   Med forbehold af miljølovgivningen og kravene i Århuskonventionen og Esbokonventionen og relevant EU-ret, følger alle parter, der er involveret i tilladelsesprocessen, principperne for offentlighedens deltagelse i bilag VI, punkt 3.

3.   Projektiværksætteren skal inden for en vejledende periode på tre måneder efter påbegyndelsen af tilladelsesprocessen i henhold til artikel 10, stk. 3, udarbejde og forelægge den nationale kompetente myndighed et koncept for offentlighedens deltagelse efter det forløb, der er skitseret i den i stk. 1 i nærværende artikel omhandlede håndbog, og i overensstemmelse med de retningslinjer, der er opstillet i bilag VI. Den nationale kompetente myndighed anmoder om ændringer eller godkender konceptet for offentlighedens deltagelse inden for tre måneder efter modtagelsen af konceptet, idet den tager enhver form for offentlig deltagelse og høring, som fandt sted forud for indledningen på tilladelsesprocessen, i betragtning, i det omfang denne offentlige deltagelse og høring opfylder kravene i nærværende artikel.

I tilfælde af at projektiværksætteren agter at foretage væsentlige ændringer af et godkendt koncept for offentlighedens deltagelse, underretter vedkommende den nationale kompetente myndighed herom. Den nationale kompetente myndighed kan i så fald anmode om modifikation.

4.   Hvis dette ikke allerede er påkrævet i henhold til national ret efter de samme eller højere standarder, gennemfører projektiværksætteren eller, hvis dette er fastsat i national ret, den nationale kompetente myndighed mindst én offentlig høring, før projektiværksætteren indgiver den endelige og fuldstændige ansøgning indgives til den nationale kompetente myndighed, jf. artikel 10, stk. 7. Dette berører ikke en offentlig høring, som skal gennemføres efter indgivelsen af ansøgningen om tilladelse, jf. artikel 6, stk. 2, i direktiv 2011/92/EU. Den offentlige høring har til formål at informere de interessenter, der er omhandlet i bilag VI, punkt 3, litra a), om projektet på et tidligt tidspunkt og bidrage til at fastslå den bedst egnede placering, linjeføring eller teknologi, herunder om nødvendigt, under hensyntagen til overvejelser om tilstrækkelige klimatilpasningsbetragtninger i forbindelse med projektet, alle de virkninger, der er relevante i henhold til EU-ret og national ret, og de relevante spørgsmål, der skal behandles i ansøgningen. Mindstekravene gældende for denne offentlige høring er præciseret i bilag VI, punkt 5. Uden at dette berører proceduremæssige regler og gennemsigtighedsregler i medlemsstaterne offentliggør projektiværksætteren på det websted, der er omhandlet i stk. 7 i nærværende artikel, en rapport, som forklarer, hvordan der er blevet taget hensyn til de udtalelser, der er fremsat under de offentlige høringer, ved at vise, hvilke ændringer der er foretaget med hensyn til projektets placering, linjeføring og udformning, eller ved at angive grundene til, at der ikke er taget hensyn til disse udtalelser.

Projektiværksætteren udarbejder en rapport, som sammenfatter resultaterne af aktiviteter i forbindelse med offentlighedens deltagelse forud for indgivelsen af ansøgningen, herunder de aktiviteter der fandt sted inden indledningen af tilladelsesprocessen.

Projektiværksætteren indgiver rapporten som omhandlet i første og andet afsnit sammen med ansøgningen til den nationale kompetente myndighed. Der tages behørigt hensyn til disse resultater i den samlede afgørelse.

5.   For projekter, der passerer to eller flere medlemsstaters grænser, afholdes de offentlige høringer i henhold til stk. 4 i hver berørt medlemsstat inden for en periode på to måneder fra den dato, hvor den første offentlige høring begyndte.

6.   For projekter, der i en eller flere tilstødende medlemsstater sandsynligvis får en betydelig negativ grænseoverskridende virkning, for hvilke artikel 7 i direktiv 2011/92/EU og Esbokonventionen finder anvendelse, stilles de relevante oplysninger til rådighed for de nationale kompetente myndigheder i de tilstødende medlemsstater. De nationale kompetente myndigheder i de tilstødende medlemsstater meddeler, hvis hensigtsmæssigt i forbindelse med anmeldelsesprocessen, om de eller en anden berørt myndighed ønsker at deltage i de relevante offentlige høringsprocedurer.

7.   Projektiværksætteren opretter og ajourfører regelmæssigt et websted med relevante oplysninger om projektet af fælles interesse, og dette websted skal være knyttet til Kommissionens websted og gennemsigtighedsplatformen, der er omhandlet i artikel 23, og opfylde kravene i bilag VI, punkt 6. Kommercielt følsomme oplysninger skal behandles fortroligt.

Projektiværksættere skal desuden offentliggøre relevante oplysninger via andre passende informationskanaler, som offentligheden har fri adgang til.

Artikel 10

Varighed og gennemførelse af tilladelsesproceduren

1.   Tilladelsesprocessen opdeles i to procedurer:

| a) | proceduren før indgivelse af ansøgningen, som finder sted inden for en vejledende periode på 24 måneder, og som dækker perioden mellem datoen for starten af tilladelsesprocessen og datoen for den nationale kompetente myndigheds accept af den indsendte ansøgning, og |
| --- | --- |

a)

proceduren før indgivelse af ansøgningen, som finder sted inden for en vejledende periode på 24 måneder, og som dækker perioden mellem datoen for starten af tilladelsesprocessen og datoen for den nationale kompetente myndigheds accept af den indsendte ansøgning, og

| b) | den lovpligtige tilladelsesproces, som ikke må vare længere end 18 måneder, og som dækker perioden fra datoen for accept af den indsendte ansøgning, og indtil den kompetente myndighed træffer en samlet afgørelse. |
| --- | --- |

b)

den lovpligtige tilladelsesproces, som ikke må vare længere end 18 måneder, og som dækker perioden fra datoen for accept af den indsendte ansøgning, og indtil den kompetente myndighed træffer en samlet afgørelse.

Med hensyn til første afsnit, litra b), kan medlemsstaterne fastsætte en lovpligtig tilladelsesproces, der er kortere end 18 måneder, hvis det anses for hensigtsmæssigt.

2.   Den nationale kompetente myndighed sikrer, at den kombinerede varighed af de to procedurer, der er omhandlet i stk. 1, ikke overstiger 42 måneder.

Finder den nationale kompetente myndighed imidlertid, at den ene eller begge procedurer ikke vil blive færdiggjort inden fristens udløb, jf. stk. 1, kan den inden udløbet og fra sag til sag beslutte at forlænge den ene eller begge frister. Den nationale kompetente myndighed må ikke forlænge den kombinerede varighed af de to procedurer med mere end ni måneder undtagen under særlige omstændigheder.

Hvis den nationale kompetente myndighed forlænger fristerne, skal den informere den berørte gruppe og forelægge gruppen de foranstaltninger, der er truffet, eller skal træffes, med henblik på at færdiggøre tilladelsesprocessen med mindst mulig forsinkelse. Gruppen kan anmode om, at den nationale kompetente myndighed regelmæssigt aflægger rapport om de fremskridt, der er gjort i denne henseende, og om årsagerne til eventuelle forsinkelser.

3.   Med henblik på at fastlægge startdatoen for tilladelsesprocessen anmelder projektiværksætterne skriftligt projektet til den nationale kompetente myndighed i hver berørt medlemsstat og medsender en rimeligt detaljeret beskrivelse af projektet.

Senest tre måneder efter modtagelsen af denne anmeldelse skal den nationale kompetente myndighed, eventuelt på vegne af andre berørte myndigheder, skriftligt anerkende eller, hvis den finder, at projektet ikke er modent nok til at påbegynde tilladelsesprocessen, skriftligt give afslag på anmeldelsen. I tilfælde af afslag skal den nationale kompetente myndighed angive grundene til sin afgørelse, herunder på vegne af andre berørte myndigheder. Datoen for underskrift af den nationale kompetente myndigheds anerkendelse af anmeldelsen gælder som startdatoen for tilladelsesprocessen. Er to eller flere medlemsstater involveret, er det datoen for den nationale kompetente myndigheds accept af den sidste anmeldelse, der gælder som startdatoen for tilladelsesprocessen.

De nationale kompetente myndigheder sikrer, at tilladelsesprocessen fremskyndes i overensstemmelse med dette kapitel for hver kategori af projekt af fælles interesse. Med henblik herpå tilpasser de nationale kompetente myndigheder deres krav til startdatoen for tilladelsesprocessen og datoen for accept af den indsendte ansøgning, så de passer til projekter, der som følge af deres karakter, omfang eller manglende krav til miljøvurdering i henhold til national ret måtte kræve færre beføjelser og tilladelser for at være klar til realiseringsfasen. Medlemsstaterne kan beslutte, at proceduren før indgivelse af ansøgningen, jf. denne artikels stk. 1 og 6, ikke er påkrævet for de projekter, der er omhandlet i nærværende afsnit.

4.   De nationale kompetente myndigheder tager under tilladelsesprocessen hensyn til alle anerkendte undersøgelser, der er gennemført, og tilladelser eller godkendelser, der er udstedt for et givet projekt på EU-listen, inden projektet påbegyndte tilladelsesprocessen i overensstemmelse med denne artikel, og må ikke kræve gentagelse af undersøgelser og tilladelser eller godkendelser.

5.   I medlemsstater, hvor fastlæggelsen af en rute eller beliggenhed, der udelukkende foretages med henblik på et planlagt projekt, herunder planlægningen af specifikke korridorer for netinfrastruktur, ikke kan inkluderes i den proces, der fører frem til den samlede afgørelse, skal den tilsvarende afgørelse træffes inden for en separat periode på seks måneder med begyndelse fra datoen for iværksætterens indgivelse af den endelige og fuldstændige ansøgningsdokumentation.

Under de omstændigheder, der er beskrevet i dette stykkes første afsnit, forkortes den forlængelse, der er omhandlet i stk. 2, andet afsnit, til seks måneder, undtagen under særlige omstændigheder, herunder for den procedure, der er omhandlet i dette stykke.

6.   Proceduren før indgivelse af ansøgningen omfatter følgende trin:

| a) | Hurtigst muligt og senest seks måneder efter anmeldelsen, jf. stk. 3, første afsnit, fastlægger den nationale kompetente myndighed, på grundlag af tjeklisten, der er omhandlet i bilag VI, punkt 1, litra e), i nært samarbejde med de øvrige berørte myndigheder, og i hensigtsmæssigt omfang på grundlag af et forslag fra projektiværksætteren, omfanget af den dokumentation og detaljeringsgraden af de oplysninger, som projektiværksætteren skal indgive som en del af ansøgningen med henblik på en samlet afgørelse. |
| --- | --- |

a)

Hurtigst muligt og senest seks måneder efter anmeldelsen, jf. stk. 3, første afsnit, fastlægger den nationale kompetente myndighed, på grundlag af tjeklisten, der er omhandlet i bilag VI, punkt 1, litra e), i nært samarbejde med de øvrige berørte myndigheder, og i hensigtsmæssigt omfang på grundlag af et forslag fra projektiværksætteren, omfanget af den dokumentation og detaljeringsgraden af de oplysninger, som projektiværksætteren skal indgive som en del af ansøgningen med henblik på en samlet afgørelse.

| b) | Den nationale kompetente myndighed udarbejder i nært samarbejde med projektiværksætteren og andre berørte myndigheder og under hensyntagen til resultaterne af de aktiviteter, der gennemføres i medfør af dette stykkes litra a), en detaljeret tidsplan for tilladelsesprocessen, i overensstemmelse med retningslinjerne i bilag VI, punkt 2. |
| --- | --- |

b)

Den nationale kompetente myndighed udarbejder i nært samarbejde med projektiværksætteren og andre berørte myndigheder og under hensyntagen til resultaterne af de aktiviteter, der gennemføres i medfør af dette stykkes litra a), en detaljeret tidsplan for tilladelsesprocessen, i overensstemmelse med retningslinjerne i bilag VI, punkt 2.

| c) | Ved modtagelse af sagsakterne til ansøgningsudkastet fremsætter den nationale kompetente myndighed om nødvendigt på egne vegne eller på vegne af andre berørte myndigheder anmodning til projektiværksætteren om at indsende manglende oplysninger vedrørende de anmodede elementer, der er omhandlet i litra a). |
| --- | --- |

c)

Ved modtagelse af sagsakterne til ansøgningsudkastet fremsætter den nationale kompetente myndighed om nødvendigt på egne vegne eller på vegne af andre berørte myndigheder anmodning til projektiværksætteren om at indsende manglende oplysninger vedrørende de anmodede elementer, der er omhandlet i litra a).

Proceduren før indgivelse af ansøgningen omfatter udarbejdelse af miljørapporter, som skal udarbejdes af projektiværksætterne efter behov, herunder klimatilpasningsdokumentationen.

Senest tre måneder efter fremsendelse af de manglende oplysninger, der er omhandlet i første afsnit, litra c), accepterer den kompetente myndighed at behandle ansøgningen skriftligt eller på digitale platforme, idet den indleder den lovpligtige tilladelsesproces, der er omhandlet i stk. 1, litra b). Der kan fremsættes anmodninger om yderligere oplysninger, men kun hvis de er begrundede i nye omstændigheder.

7.   Projektiværksætteren sørger for ansøgningens fuldstændighed og fyldestgørende kvalitet og indhenter den nationale kompetente myndigheds udtalelse om dette så tidligt som muligt i løbet af tilladelsesprocessen. Projektiværksætteren samarbejder fuldt ud med den nationale kompetente myndighed med sigte på at overholde fristerne i denne forordning.

8.   Medlemsstaterne bestræber sig på at sikre, at eventuelle ændringer af den nationale lovgivning ikke fører til forlængelse af tilladelsesprocesser, der er påbegyndt forud for disse ændringers ikrafttræden. Med henblik på at opretholde en fremskyndet tilladelsesproces for projekter på EU-listen tilpasser de nationale kompetente myndigheder på passende vis den tidsplan, der er fastsat i overensstemmelse med denne artikels stk. 6, litra b), for så vidt muligt at sikre, at de frister for tilladelsesprocessen, der er fastsat i denne artikel, ikke overskrides.

9.   De i denne artikel fastsatte frister berører ikke de forpligtelser, der følger af EU-retten og international ret, og heller ikke de administrative appelprocedurer og retslige afhjælpningsmuligheder ved domstolene.

De frister, der er fastsat i denne artikel for en hvilken som helst af tilladelsesprocedurerne, berører ikke eventuelle kortere frister, der fastsættes af medlemsstaterne.

KAPITEL IV

Planlægning af infrastruktur på tværs af sektorer

Artikel 11

Cost-benefit-analyser af energisystemet som helhed

1.   ENTSO'en for elektricitet og ENTSO'en for gas udarbejder sammenhængende udkast til metoder for den enkelte sektor, herunder vedrørende den energinet- og markedsmodel, der er omhandlet i denne artikels stk. 10, for en harmoniseret cost-benefit-analyse af energisystemet som helhed på EU-plan for projekter på EU-listen, der er omfattet af energiinfrastrukturkategorierne i bilag II, punkt 1, litra a), b), d) og f), og punkt 3.

Metoderne omhandlet i dette stykkes første afsnit udarbejdes i overensstemmelse med principperne i bilag V, baseres på fælles antagelser, der giver mulighed for projektsammenligning, og skal stemme overens med Unionens 2030-mål for energi og klima og dens 2050-mål om klimaneutralitet samt med de regler og indikatorer, der er fastsat i bilag IV.

Metoderne omhandlet i dette stykkes første afsnit anvendes til udarbejdelsen af hver efterfølgende tiårige netudviklingsplan, som dækker hele Unionen, der udarbejdes af ENTSO'en for elektricitet i henhold til artikel 30 i forordning (EU) 2019/943 og af ENTSO'en for gas i henhold til artikel 8 i forordning (EF) nr. 715/2009.

Senest den 24. april 2023 offentliggør og forelægger ENTSO'en for elektricitet og ENTSO'en for gas medlemsstaterne, Kommissionen og agenturet deres respektive sammenhængende udkast til metoder for den enkelte sektor efter at have indsamlet input fra de relevante interessenter under den høringsproces, der er omhandlet i stk. 2.

2.   Inden de fremsender deres respektive udkast til metoder for medlemsstaterne, Kommissionen og agenturet i overensstemmelse med stk. 1, offentliggør ENTSO'en for elektricitet og ENTSO'en for gas et foreløbigt udkast til metoder og gennemfører en omfattende høringsproces og indhenter henstillinger fra medlemsstaterne og som minimum de organisationer, der repræsenterer alle relevante interessenter, herunder enheden for distributionssystemoperatører i Unionen, der er oprettet i henhold til artikel 52 i forordning (EU) 2019/943 (EU DSO-enhed), sammenslutninger, der er involveret i el-, gas- og brintmarkeder, opvarmning og køling, kulstofopsamling og -lagring samt interessenter inden for CO2-opsamling og -udnyttelse, uafhængige forsyningsvirksomheder, operatører inden for prisfleksibelt elforbrug, organisationer, der beskæftiger sig med energieffektivitetsløsninger, energiforbrugersammenslutninger, repræsentanter for civilsamfundet og, hvis det skønnes hensigtsmæssigt, de nationale regulerende myndigheder og andre nationale myndigheder.

Senest tre måneder efter offentliggørelsen af det foreløbige udkast til metoder i henhold til første afsnit kan de interessenter, der er omhandlet i nævnte afsnit, indgive en henstilling.

Det europæiske videnskabelige rådgivende organ om klimaændringer, der er oprettet i henhold til artikel 10a i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 401/2009 (31), kan på eget initiativ forelægge udkastet til metoder en udtalelse.

Hvor det er relevant, forelægger og offentliggør medlemsstaterne og de interessenter, der er omhandlet i første afsnit, deres henstillinger, og det europæiske videnskabelige rådgivende organ om klimaændringer forelægger og offentliggør sin udtalelse for agenturet og, hvis det er relevant, ENTSO'en for elektricitet eller ENTSO'en for gas.

Høringsprocessen skal være åben, rettidig og gennemsigtig. ENTSO'en for elektricitet og ENTSO'en for gas udarbejder og offentliggør en rapport om høringsprocessen.

ENTSO'en for elektricitet og ENTSO'en for gas angiver grundene hertil, hvis de ikke eller kun delvis har taget hensyn til henstillingerne fra medlemsstaterne eller interessenterne samt fra de nationale myndigheder eller udtalelsen fra det europæiske videnskabelige rådgivende organ om klimaændringer.

3.   Senest tre måneder efter modtagelse af udkastet til metoderne sammen med de indkomne bidrag i forbindelse med høringen og rapporten om høringen afgiver agenturet en udtalelse til ENTSO'en for elektricitet og ENTSO'en for gas. Agenturet afgiver sin udtalelse til ENTSO'en for elektricitet, ENTSO'en for gas, medlemsstaterne og Kommissionen og offentliggør den på sit websted.

4.   Senest tre måneder efter modtagelse af udkastet til metoderne kan medlemsstaterne afgive deres udtalelser til ENTSO'en for elektricitet og ENTSO'en for gas og Kommissionen. For at lette høringen kan Kommissionen arrangere særlige møder i grupperne for at drøfte udkastet til metoderne.

5.   Senest tre måneder efter modtagelsen af agenturets og medlemsstaternes udtalelser, jf. stk. 3 og 4, ændrer ENTSO'en for elektricitet og ENTSO'en for gas deres respektive metoder for fuldt ud at tage hensyn til agenturets og medlemsstaternes udtalelser og forelægger dem sammen med agenturets udtalelse for Kommissionen til godkendelse. Kommissionen træffer afgørelse senest tre måneder efter forelæggelsen af metoderne af henholdsvis ENTSO'en for elektricitet og ENTSO'en for gas.

6.   Senest to uger efter Kommissionens godkendelse offentliggør ENTSO'en for elektricitet og ENTSO'en for gas deres respektive metoder på deres websteder, jf. stk. 5. De offentliggør de tilhørende inputdatasæt og andre relevante net-, laststrøms- og markedsdata i en tilstrækkelig nøjagtig form, jf. dog restriktionerne i henhold til national ret og relevante aftaler om fortrolighed. Kommissionen og agenturet påser, at de selv og enhver part, der udfører et analytisk arbejde for dem på grundlag af disse data, behandler de modtagne data fortroligt.

7.   Metoderne ajourføres og forbedres jævnligt i overensstemmelse med proceduren i stk. 1-6. De ændres navnlig efter forelæggelse af modellen for energinet og -markeder, der er omhandlet i stk. 10. Agenturet kan på eget initiativ eller på behørigt begrundet anmodning fra nationale regulerende myndigheder eller interessenter anmode om sådanne ajourføringer og forbedringer med grundene og en rimelig frist, efter formelt at have hørt de organisationer, der repræsenterer alle relevante interessenter, jf. stk. 2, første afsnit, og Kommissionen. Agenturet offentliggør de anmodninger fra nationale regulerende myndigheder eller interessenter og alle de relevante ikkekommercielle, følsomme dokumenter, der foranlediger en anmodning fra agenturet om en opdatering eller forbedring.

8.   For projekter, der er omfattet af energiinfrastrukturkategorierne i bilag II, punkt 1, litra c) og e), og i punkt 2, 4 og 5, sikrer Kommissionen udviklingen af metoder til en harmoniseret cost-benefit-analyse af energisystemet som helhed på EU-plan. Disse metoder skal med hensyn til fordele og omkostninger være forenelige med de metoder, der er udviklet af ENTSO'en for elektricitet og ENTSO'en for gas. Agenturet fremmer, med støtte fra nationale regulerende myndigheder, sammenhængen mellem disse metoder og de metoder, som er udarbejdet af ENTSO'en for elektricitet og ENTSO'en for gas. Metoderne udvikles på en gennemsigtig måde, herunder gennem omfattende høring af medlemsstaterne og alle relevante interessenter.

9.   Agenturet opstiller og offentliggør hvert tredje år et sæt indikatorer og tilhørende referenceværdier til sammenligning af investeringsomkostninger pr. enhed for sammenlignelige projekter under de energiinfrastrukturkategorier, der indgår i bilag II. Projektiværksættere forelægger de ønskede data for de nationale regulerende myndigheder og agenturet.

Agenturet offentliggør de første indikatorer for de infrastrukturkategorier, der er fastsat i bilag II, punkt 1, 2 og 3, senest den 24. april 2023, i det omfang der foreligger data til beregning af robuste indikatorer og referenceværdier. Disse referenceværdier kan anvendes af ENTSO'en for elektricitet og ENTSO'en for gas til de cost-benefit-analyser, der foretages for de efterfølgende tiårige netudviklingsplaner, som dækker hele Unionen.

Agenturet offentliggør de første indikatorer for de energiinfrastrukturkategorier, der er fastsat i bilag II, punkt 4 og 5, senest den 24. april 2025.

10.   Senest den 24. juni 2025 forelægger ENTSO'en for elektricitet og ENTSO'en for gas efter en omfattende høring af de interessenter, der er omhandlet i stk. 2, første afsnit, i fællesskab Kommissionen og agenturet en sammenhængende og gradvis integreret model, der sikrer sammenhæng mellem enkeltsektorbaserede metoder baseret på fælles antagelser, som både omfatter el-, gas- og brinttransmissionsinfrastruktur såvel som oplagringsfaciliteter, anlæg til flydende naturgas og elektrolyseanlæg, og som dækker de prioriterede energiinfrastrukturkorridorer og -områder, der er anført i bilag I, og som er udarbejdet i overensstemmelse med principperne i bilag V.

11.   Den i stk. 10 omhandlede model dækker som minimum de relevante sektorers sammenkoblinger på alle trin i infrastrukturplanlægningen, særlig scenarier, teknologier og rumlig opløsning, identifikation af infrastrukturhuller, navnlig med hensyn til grænseoverskridende kapacitet, og projektevaluering.

12.   Efter Kommissionens godkendelse af den i stk. 10 omhandlede model efter proceduren i stk. 1-5, inkluderes modellen i metoderne, som omhandlet i stk. 1, som skal ændres i overensstemmelse hermed.

13.   Mindst hvert femte år, begyndende med godkendelsen i henhold til stk. 10, og oftere, hvis det er nødvendigt, ajourføres modellen og de sammenhængende cost-benefit-metoder for den enkelte sektor efter den i stk. 7 omhandlede procedure.

Artikel 12

Scenarier for de tiårige netudviklingsplaner

1.   Senest den 24. januar 2023 offentliggør agenturet, efter at have gennemført en omfattende høringsproces, der inddrager Kommissionen, medlemsstaterne, ENTSO'en for elektricitet, ENTSO'en for gas, EU DSO-enheden og som minimum de organisationer, som repræsenterer sammenslutninger, der er involveret i el-, gas- og brintmarkeder, opvarmning og køling, kulstofopsamling og -lagring samt interessenter inden for CO2-opsamling og -udnyttelse, uafhængige forsyningsvirksomheder, operatører inden for prisfleksibelt elforbrug, organisationer, der beskæftiger sig med energieffektivitetsløsninger, energiforbrugersammenslutninger og repræsentanter for civilsamfundet, overordnede retningslinjer for de fælles scenarier, der skal udvikles af ENTSO'en for elektricitet og ENTSO'en for gas. Disse retningslinjer ajourføres regelmæssigt efter behov.

Retningslinjerne fastlægger kriterier for en gennemsigtig, ikkediskriminerende og robust udarbejdelse af scenarierne, hvor bedste praksisser inden for vurdering af infrastruktur og netudviklingsplanlægning tages i betragtning. Retningslinjerne har også til formål at sikre, at de tilgrundliggende scenarier for ENTSO'en for elektricitet og ENTSO'en for gas er fuldt ud i tråd med princippet om energieffektivitet først og med Unionens 2030-mål for energi og klima og dens 2050-mål om klimaneutralitet og tager hensyn til Kommissionens seneste foreliggende scenarier samt, hvor det er relevant, de nationale energi- og klimaplaner.

Det europæiske videnskabelige rådgivende organ om klimaændringer kan på eget initiativ give input til, hvordan man sikrer, at scenarierne opfylder Unionens 2030-mål for energi og klima og dets 2050-mål om klimaneutralitet. Agenturet tager behørigt hensyn til dette input i de overordnede retningslinjer, der er omhandlet i første afsnit.

Agenturet angiver grundene hertil, hvis det ikke eller kun delvis har taget hensyn til henstillingerne fra medlemsstaterne, interessenterne og det europæiske videnskabelige rådgivende organ om klimaændringer.

2.   ENTSO'en for elektricitet og ENTSO'en for gas følger agenturets overordnede retningslinjer i forbindelse med udarbejdelse af fælles scenarier, der skal anvendes til de tiårige netudviklingsplaner, som dækker hele Unionen.

De fælles scenarier skal også omfatte et langsigtet perspektiv frem til 2050 og omfatte mellemliggende trin, hvor det er relevant.

3.   ENTSO'en for elektricitet og ENTSO'en for gas opfordrer de organisationer, som repræsenterer alle relevante interessenter, herunder EU DSO-enheden, sammenslutninger, der er involveret i el-, gas- og brintmarkeder, opvarmning og køling, kulstofopsamling og -lagring samt interessenter inden for CO2-opsamling og -udnyttelse, uafhængige forsyningsvirksomheder, operatører inden for prisfleksibelt elforbrug, organisationer, der beskæftiger sig med energieffektivitetsløsninger, energiforbrugersammenslutninger og repræsentanter for civilsamfundet, til at deltage i processen for udvikling af scenarier, navnlig i centrale elementer såsom antagelser, og hvordan de afspejles i data om scenarier.

4.   ENTSO'en for elektricitet og ENTSO'en for gas offentliggør og forelægger agenturet, medlemsstaterne og Kommissionen udkastet til rapporten om fælles scenarier med henblik på deres udtalelse.

Det europæiske videnskabelige rådgivende organ om klimaændringer kan på eget initiativ afgive udtalelse om rapporten om fælles scenarier.

5.   Senest tre måneder efter datoen for modtagelse af udkastet til rapporten om fælles scenarier sammen med de indkomne bidrag i forbindelse med høringen og en rapport over, hvordan der er taget hensyn hertil, forelægger agenturet ENTSO'en for elektricitet, ENTSO'en for gas, medlemsstaterne og Kommissionen sin udtalelse om scenariernes overensstemmelse med de overordnede retningslinjer, der er omhandlet i stk. 1, første afsnit, herunder eventuelle henstillinger om ændringer.

Inden for samme frist kan det europæiske videnskabelige rådgivende organ om klimaændringer på eget initiativ afgive udtalelse om scenariernes forenelighed med Unionens 2030-mål for energi og klima og dets 2050-mål om klimaneutralitet.

6.   Senest tre måneder efter modtagelsen af den i stk. 5 omhandlede udtalelse godkender Kommissionen under hensyntagen til agenturets og medlemsstaternes udtalelser udkastet til rapporten om fælles scenarier eller anmoder ENTSO'en for elektricitet og ENTSO'en for gas om at ændre den.

ENTSO'en for elektricitet og ENTSO'en for gas angiver grunde, der forklarer, hvordan enhver anmodning fra Kommissionen om ændringer er blevet behandlet.

Hvis Kommissionen ikke godkender rapporten om fælles scenarier, forelægger den ENTSO'en for elektricitet og ENTSO'en for gas en begrundet udtalelse.

7.   Senest to uger efter godkendelsen af rapporten om fælles scenarier, jf. stk. 6, offentliggør ENTSO'en for elektricitet og ENTSO'en for gas deres rapport på deres websteder. De offentliggør også de tilhørende input- og outputdata i en form, der er tilstrækkelig klar og nøjagtig til, at en tredjepart kan gengive resultaterne, under behørig hensyntagen til national ret og relevante aftaler om fortrolighed samt følsomme oplysninger.

Artikel 13

Konstatering af infrastrukturhuller

1.   Senest seks måneder efter godkendelse af rapporten om fælles scenarier i henhold til artikel 12, stk. 6, og hvert andet år derefter offentliggør ENTSO'en for elektricitet og ENTSO'en for gas rapporter vedrørende infrastrukturhuller inden for rammerne af de tiårige netudviklingsplaner, som dækker hele Unionen.

Ved vurdering af infrastrukturhullerne baserer ENTSO'en for elektricitet og ENTSO'en for gas deres analyse på de scenarier, der er fastsat i henhold til artikel 12, gennemfører princippet om energieffektivitet først og prioriterer alle relevante alternativer til ny infrastruktur. Når der overvejes nye infrastrukturløsninger, skal alle relevante omkostninger, herunder til netforstærkning, tages i betragtning i forbindelse med vurderingen af infrastrukturhuller.

Vurderingen af infrastrukturhuller skal navnlig fokusere på de infrastrukturhuller, som potentielt kan hæmme opnåelsen af Unionens energi- og klimamål for 2030 og Unionens mål om klimaneutralitet i 2050.

Forud for offentliggørelsen af deres respektive rapporter gennemfører ENTSO'en for elektricitet og ENTSO'en for gas en omfattende høringsproces, der inddrager alle relevante interessenter, herunder EU DSO-enheden, sammenslutninger, der er involveret i el-, gas- og brintmarkeder, opvarmning og køling, kulstofopsamling og -lagring samt interessenter inden for CO2-opsamling og -udnyttelse, uafhængige forsyningsvirksomheder, operatører inden for prisfleksibelt elforbrug, organisationer, der beskæftiger sig med energieffektivitetsløsninger, energiforbrugersammenslutninger og repræsentanter for civilsamfundet, agenturet og alle medlemsstaternes repræsentanter, der er en del af de relevante prioriterede energiinfrastrukturkorridorer, der er anført i bilag I.

2.   ENTSO'en for elektricitet og ENTSO'en for gas forelægger agenturet og Kommissionen samt medlemsstaterne deres respektive udkast til rapporten om infrastrukturhuller med henblik på deres udtalelse.

3.   Senest tre måneder efter modtagelse af rapporten om infrastrukturhuller sammen med de indkomne bidrag i forbindelse med høringen og en rapport over, hvordan der er taget hensyn hertil, forelægger Agenturet ENTSO'en for elektricitet eller ENTSO'en for gas og Kommissionen og medlemsstaterne sin udtalelse og gør den offentligt tilgængelig.

4.   Senest tre måneder efter modtagelse af agenturets udtalelse, jf. stk. 3, udarbejder Kommissionen under hensyntagen til agenturets udtalelse og med input fra medlemsstaterne sit udkast til udtalelse og forelægger den for ENTSO'en for elektricitet eller ENTSO'en for gas.

5.   ENTSO'en for elektricitet og ENTSO'en for gas tilpasser deres rapporter om infrastrukturhuller under behørig hensyntagen til agenturets udtalelse og i overensstemmelse med Kommissionens og medlemsstaternes udtalelser og gør dem offentligt tilgængelige.

KAPITEL V

Offshorenet for integration af energi fra vedvarende kilder

Artikel 14

Planlægning af offshorenet

1.   Senest den 24. januar 2023 indgår medlemsstaterne med støtte fra Kommissionen inden for deres specifikke prioriterede offshorenetkorridorer, jf. bilag I, afsnit 2, under hensyntagen til de særlige forhold og udviklingen i hver region en ikkebindende aftale om at samarbejde om målene for offshoreproduktion af vedvarende energi, der skal etableres i hvert havområde senest i 2050, med mellemliggende skridt i 2030 og 2040, i overensstemmelse med deres nationale energi- og klimaplaner og potentialet for offshore vedvarende energi i hvert havområde.

Denne ikkebindende aftale indgås skriftligt for hvert havområde, der er forbundet med medlemsstaternes område, og berører ikke medlemsstaternes ret til at udvikle projekter vedrørende deres søterritorium og eksklusive økonomiske zone. Kommissionen udstikker retningslinjer for arbejdet i grupperne.

2.   Senest den 24. januar 2024 og en del af den tiårige EU-dækkende netudviklingsplan derefter hvert andet år udarbejder og offentliggør ENTSO'en for elektricitet, med inddragelse af de relevante TSO'er, de nationale regulerende myndigheder, medlemsstaterne og Kommissionen, og i overensstemmelse med den ikkebindende aftale, jf. denne artikels stk. 1, som en særskilt rapport, der er en del af den tiårige EU-dækkende netudviklingsplan, strategiske integrerede offshorenetudviklingsplaner på højt niveau for hvert havområde, i overensstemmelse med de prioriterede offshorenetkorridorer, som omhandlet i bilag I, under hensyntagen til miljøbeskyttelse og andre anvendelser af havet.

Ved udarbejdelsen af de strategiske integrerede offshorenetudviklingsplaner på højt plan inden for den frist, der er fastsat i stk. 1, tager ENTSO'en for elektricitet hensyn til de ikkebindende aftaler, der er omhandlet i stk. 1, med henblik på udviklingen af scenarier for den tiårige EU-dækkende netudviklingsplan.

De strategiske integrerede offshorenetudviklingsplaner på højt plan giver et overblik på højt plan over potentielle offshoreproduktionskapaciteter og de heraf følgende offshorenetbehov, herunder potentielt behov for sammenkoblinger, hybridprojekter, radiale forbindelser, forstærkninger og brintinfrastruktur.

3.   De strategiske integrerede offshorenetudviklingsplaner på højt plan skal være i overensstemmelse med de regionale investeringsplaner, der offentliggøres i henhold til artikel 34, stk. 1, i forordning (EU) 2019/943, og integreres i de tiårige EU-dækkende netudviklingsplaner for at sikre en sammenhængende udvikling af planlægningen af onshore- og offshorenet og de nødvendige forstærkninger.

4.   Senest den 24. december 2024 og derefter hvert andet år ajourfører medlemsstaterne deres ikkebindende aftaler, jf. denne artikels stk. 1, herunder i lyset af resultaterne af anvendelsen af cost-benefit- og omkostningsdelingen på de prioriterede offshorenetkorridorer, når disse resultater foreligger.

5.   Efter hver ajourføring af de ikkebindende aftaler i overensstemmelse med stk. 4 ajourfører ENTSO'en for elektricitet for hvert havområde de strategiske integrerede offshorenetudviklingsplaner på højt niveau inden for den næste tiårige EU-dækkende netudviklingsplan, som omhandlet i stk. 2.

Artikel 15

Grænseoverskridende omkostningsdeling for offshorenet for vedvarende energi

1.   Senest den 24. juni 2024 udarbejder Kommissionen med inddragelse af medlemsstaterne, relevante TSO'er, agenturet og de nationale regulerende myndigheder retningslinjer for en specifik cost-benefit- og omkostningsdeling for udrulningen af de integrerede offshorenetudviklingsplaner for havområder jf. artikel 14, stk. 2, i overensstemmelse med de ikkebindende aftaler som omhandlet i artikel 14, stk. 1. Disse retningslinjer skal være kompatible med artikel 16, stk. 1. Kommissionen ajourfører sin vejledning, når det er relevant, under hensyntagen til resultaterne af dens gennemførelse.

2.   Senest den 24. juni 2025 forelægger ENTSO'en for elektricitet, med inddragelse af de relevante TSO'er, agenturet, de nationale regulerende myndigheder og Kommissionen resultaterne af anvendelsen af cost-benefit- og omkostningsdelingsmetoderne på de prioriterede offshorenetkorridorer.

KAPITEL VI

Reguleringsmæssig ramme

Artikel 16

Fremme af investeringer med en grænseoverskridende virkning

1.   De effektivt afholdte investeringsomkostninger, der ekskluderer vedligeholdelsesomkostninger, i forbindelse med et projekt af fælles interesse, som er omfattet af energiinfrastrukturkategorierne i bilag II, punkt 1, litra a), b), c), d) og f), og projekter af fælles interesse, der er omfattet af energiinfrastrukturkategorien i bilag II, punkt 3, hvis de er omfattet af de nationale regulerende myndigheders kompetence i hver af de berørte medlemsstater, afholdes af den relevante TSO eller af transmissionsinfrastrukturens projektiværksættere i de medlemsstater, som projektet giver en positiv nettovirkning og betales af netbrugerne gennem tarifferne for netadgang i disse medlemsstater, for så vidt de ikke er dækket af overbelastningsafgifter eller øvrige afgifter.

2.   For et projekt af fælles interesse, der er omfattet af energiinfrastrukturkategorierne i bilag II, punkt 1, litra a), b), c), d) og f), og punkt 3, finder bestemmelserne i denne artikel anvendelse, hvis mindst én projektiværksætter anmoder de relevante nationale myndigheder om at anvende disse på projektets omkostninger.

Projekter, der er omfattet af energiinfrastrukturkategorien i bilag II, punkt 1, litra e), og punkt 2, kan benytte sig af bestemmelserne i denne artikel, hvis mindst én projektiværksætter anmoder de relevante nationale myndigheder om at anvende denne.

Har projektet flere projektiværksættere, anmoder den relevante nationale regulerende myndighed straks alle projektiværksættere om at indsende den fælles investeringsanmodning i henhold til stk. 4.

3.   For et projekt af fælles interesse, som stk. 1 finder anvendelse på, holder projektiværksætterne alle berørte nationale regulerende myndigheder regelmæssigt underrettet, mindst én gang om året og indtil projektet er taget i brug, om projektets forløb og fastlæggelsen af de dermed forbundne omkostninger og virkninger.

4.   Så snart et projekt af fælles interesse har nået en tilstrækkelig modenhedsgrad og forventes at være klar til påbegyndelse af konstruktionsfasen inden for de næste 36 måneder, indsender projektiværksætterne efter at have hørt TSO'erne fra de medlemsstater, som projektet giver en betydelig positiv nettovirkning, en investeringsanmodning. Denne investeringsanmodning omfatter en anmodning om en grænseoverskridende omkostningsfordeling og skal forelægges alle berørte nationale regulerende myndigheder, ledsaget af alle følgende:

| a) | en ajourført projektspecifik cost-benefit-analyse, der er i overensstemmelse med de metoder, der er udarbejdet i henhold til artikel 11, og som tager fordele i betragtning, der ligger uden for de medlemsstaters grænser, på hvis område projektet er placeret, ved mindst at tage hensyn til de fælles scenarier for netudviklingsplanlægning, der er omhandlet i artikel 12. Hvis der anvendes yderligere scenarier, skal disse være i overensstemmelse med Unionens 2030-mål for energi og klima og dens 2050-mål om klimaneutralitet og underkastes en høring og kontrol på samme niveau som den i artikel 12 fastlagte proces. Agenturet er ansvarligt for at vurdere eventuelle yderligere scenarier og sikre, at de er i overensstemmelse med dette stykke |
| --- | --- |

a)

en ajourført projektspecifik cost-benefit-analyse, der er i overensstemmelse med de metoder, der er udarbejdet i henhold til artikel 11, og som tager fordele i betragtning, der ligger uden for de medlemsstaters grænser, på hvis område projektet er placeret, ved mindst at tage hensyn til de fælles scenarier for netudviklingsplanlægning, der er omhandlet i artikel 12. Hvis der anvendes yderligere scenarier, skal disse være i overensstemmelse med Unionens 2030-mål for energi og klima og dens 2050-mål om klimaneutralitet og underkastes en høring og kontrol på samme niveau som den i artikel 12 fastlagte proces. Agenturet er ansvarligt for at vurdere eventuelle yderligere scenarier og sikre, at de er i overensstemmelse med dette stykke

| b) | en forretningsplan, som evaluerer projektets finansielle bæredygtighed, herunder den valgte finansieringsløsning, og, for et projekt af fælles interesse omfattet af energiinfrastrukturkategorien, der er omhandlet i bilag II, punkt 3, resultaterne af en markedsanalyse |
| --- | --- |

b)

en forretningsplan, som evaluerer projektets finansielle bæredygtighed, herunder den valgte finansieringsløsning, og, for et projekt af fælles interesse omfattet af energiinfrastrukturkategorien, der er omhandlet i bilag II, punkt 3, resultaterne af en markedsanalyse

| c) | hvis projektiværksætterne er enige, et begrundet forslag til en grænseoverskridende omkostningsfordeling. |
| --- | --- |

c)

hvis projektiværksætterne er enige, et begrundet forslag til en grænseoverskridende omkostningsfordeling.

Er der flere projektiværksættere, som fremmer et projekt, indgives deres investeringsanmodning i fællesskab.

De relevante nationale regulerende myndigheder fremsender straks efter modtagelsen en kopi af hver investeringsanmodning til agenturet til orientering.

De relevante nationale regulerende myndigheder og agenturet behandler kommercielt følsomme oplysninger fortroligt.

5.   Senest seks måneder efter den dato, på hvilken investeringsanmodningen blev modtaget af den sidste af de relevante nationale regulerende myndigheder, træffer disse myndigheder efter høring af projektiværksætterne fælles koordinerede afgørelser om fordelingen af de effektivt afholdte investeringsomkostninger, der skal afholdes af hver systemoperatør for projektet, og om indregning heraf i tarifferne eller om afslag på investeringsanmodningen som helhed eller på en del af den, hvis det i den fælles analyse af de relevante nationale regulerende myndigheder konkluderes, at projektet som helhed eller en del af det ikke sikrer en betydelig nettofordel i nogen af de relevante nationale regulerende myndigheders medlemsstater. De relevante nationale regulerende myndigheder indregner de relevante effektivt afholdte investeringsomkostninger i tarifferne, som fastlagt i den i stk. 11 omhandlede henstilling, i overensstemmelse med fordelingen af de investeringsomkostninger, der skal afholdes af hver systemoperatør for projektet. For så vidt angår projekter på deres respektive medlemsstaters områder, vurderer de relevante nationale regulerende myndigheder derefter, efter behov, hvorvidt der kan opstå spørgsmål om økonomisk overkommelighed som følge af indregningen af investeringsomkostningerne i tarifferne.

Når de relevante nationale regulerende myndigheder fordeler omkostninger, tager de hensyn til følgende faktiske eller skønnede:

| a) | overbelastningsafgifter eller øvrige afgifter |
| --- | --- |

a)

overbelastningsafgifter eller øvrige afgifter

| b) | indtægter, der stammer fra den kompensationsordning mellem TSO'erne, der er fastsat i artikel 49 i forordning (EU) 2019/943. |
| --- | --- |

b)

indtægter, der stammer fra den kompensationsordning mellem TSO'erne, der er fastsat i artikel 49 i forordning (EU) 2019/943.

Ved afgørelsen om grænseoverskridende omkostningsfordeling tages der hensyn til de økonomiske, sociale og miljømæssige omkostninger og fordele ved projekterne i de berørte medlemsstater og behovet for at sikre en stabil finansieringsramme for udviklingen af projekter af fælles interesse, samtidig med at behovet for finansiel støtte minimeres.

Ved afgørelsen om grænseoverskridende omkostningsfordeling søger de relevante nationale regulerende myndigheder efter at have hørt de berørte TSO'er at opnå en fælles overenskomst, der er baseret på, men ikke begrænset til de i denne artikels, stk. 4, første afsnit, litra a) og b), specificerede oplysninger. Vurderingen af disse skal omfatte alle relevante scenarier som omhandlet i artikel 12 og andre scenarier for netudviklingsplanlægning og muliggøre en robust analyse af, hvor meget projektet af fælles interesse bidrager til Unionens energipolitiske mål om dekarbonisering, markedsintegration, konkurrence, bæredygtighed og forsyningssikkerhed. Hvis der anvendes yderligere scenarier, skal disse være i overensstemmelse med Unionens 2030-mål for energi og klima og dens 2050-mål om klimaneutralitet og bør underkastes høring og kontrol på samme niveau som den i artikel 12 fastlagte proces.

Begrænser et projekt af fælles interesse negative eksternaliteter såsom »loop flows«, og gennemføres dette projekt af fælles interesse i den medlemsstat, hvor den negative eksternalitet har sin oprindelse, betragtes en sådan begrænsning ikke som en grænseoverskridende fordel og danner derfor ikke grundlag for at fordele omkostninger til TSO'en i de medlemsstater, der er berørt af disse negative eksternaliteter.

6.   De relevante nationale regulerende myndigheder skal, på basis af den i stk. 5 i denne artikel omhandlede grænseoverskridende omkostningsfordeling, tage hensyn til de faktiske omkostninger, som en TSO eller andre projektiværksættere påføres som følge af investeringerne, når den fastsætter eller godkender tariffer i overensstemmelse med artikel 41, stk. 1, litra a), i direktiv 2009/73/EF og artikel 59, stk. 1, litra a), i direktiv (EU) 2019/944, i det omfang disse omkostninger svarer til omkostningerne hos en effektiv og strukturelt sammenlignelig operatør.

De relevante regulerende myndigheder underretter straks agenturet om afgørelsen om omkostningsfordeling sammen med alle relevante oplysninger om denne afgørelse. Afgørelsen om omkostningsfordelingen skal navnlig omfatte en detaljeret redegørelse for, på hvilket grundlag omkostningerne blev fordelt mellem medlemsstaterne, herunder f.eks.:

| a) | en evaluering af den identificerede indvirkning, herunder vedrørende nettariffer, på hver af de berørte medlemsstater |
| --- | --- |

a)

en evaluering af den identificerede indvirkning, herunder vedrørende nettariffer, på hver af de berørte medlemsstater

| b) | en evaluering af den forretningsplan, der er omhandlet i stk. 4, første afsnit, litra b) |
| --- | --- |

b)

en evaluering af den forretningsplan, der er omhandlet i stk. 4, første afsnit, litra b)

| c) | regionale eller EU-dækkende positive eksternaliteter, såsom forsyningssikkerhed, systemfleksibilitet, solidaritet eller innovation, som projektet vil medføre |
| --- | --- |

c)

regionale eller EU-dækkende positive eksternaliteter, såsom forsyningssikkerhed, systemfleksibilitet, solidaritet eller innovation, som projektet vil medføre

| d) | resultatet af høringen af de berørte projektiværksættere. |
| --- | --- |

d)

resultatet af høringen af de berørte projektiværksættere.

Omkostningsfordelingsafgørelsen offentliggøres.

7.   De relevante nationale regulerende myndigheder underretter straks agenturet, hvis de ikke er nået til enighed om investeringsanmodningen senest seks måneder efter den dato, hvor anmodningen blev modtaget af den sidste af de relevante nationale regulerende myndigheder.

I dette tilfælde eller efter fælles anmodning fra de relevante nationale regulerende myndigheder er det agenturet, som senest tre måneder regnet fra datoen for forelæggelsen for agenturet træffer afgørelsen om investeringsanmodningen, herunder også den grænseoverskridende omkostningsfordeling, der er omhandlet i stk. 5.

Agenturet skal, inden det træffer en sådan afgørelse, rådføre sig med de relevante nationale regulerende myndigheder og projektiværksætterne. Den i andet afsnit omhandlede periode på tre måneder kan forlænges med yderligere to måneder, hvis agenturet ønsker at indhente supplerende oplysninger. Denne efterfølgende periode løber fra dagen efter modtagelsen af de fuldstændige oplysninger.

Agenturets vurdering skal omfatte alle relevante scenarier udarbejdet i henhold til artikel 12 og andre scenarier for netudviklingsplanlægning og i den forbindelse muliggøre en robust analyse af, hvor meget projektet af fælles interesse bidrager til Unionens energipolitiske mål om dekarbonisering, markedsintegration, konkurrence, bæredygtighed og forsyningssikkerhed. Hvis der anvendes yderligere scenarier, skal disse være i overensstemmelse med Unionens 2030-mål for energi og klima og dens 2050-mål om klimaneutralitet og underkastes høring og kontrol på samme niveau som den i artikel 12 fastlagte proces.

Agenturet overlader i forbindelse med sin afgørelse om investeringsanmodningen, herunder også den grænseoverskridende omkostningsfordeling, beslutningen om, hvordan investeringsomkostningerne indregnes i tarifferne i overensstemmelse med den foreskrevne grænseoverskridende omkostningsfordeling, til de relevante nationale myndigheder på tidspunktet for gennemførelse af den afgørelse i henhold til national ret.

Afgørelsen om investeringsanmodningen, herunder den grænseoverskridende omkostningsfordeling offentliggøres. Artikel 25, stk. 3, og artikel 28 og 29 i forordning (EU) 2019/942 finder anvendelse.

8.   Agenturet fremsender straks en kopi af alle omkostningsfordelingsafgørelser sammen med alle relevante oplysninger vedrørende hver enkelt afgørelse til Kommissionen. Oplysningerne kan fremsendes i sammenfattet form. Kommissionen behandler forretningsmæssigt følsomme oplysninger fortroligt.

9.   Omkostningsfordelingsafgørelser berører ikke TSO'ers ret til at anvende og nationale regulerende myndigheders ret til at godkende afgifter for netadgang i overensstemmelse med artikel 13 i forordning (EF) nr. 715/2009, artikel 18, stk. 1 og stk. 3-6, i forordning (EU) 2019/943, artikel 32 i direktiv 2009/73/EF og artikel 6 i direktiv (EU) 2019/944.

10.   Denne artikel finder ikke anvendelse på projekter af fælles interesse, der har fået en undtagelse fra:

| a) | artikel 32, 33 og 34 og artikel 41, stk. 6, 8 og 10, i direktiv 2009/73/EF i henhold til artikel 36 i nævnte direktiv |
| --- | --- |

a)

artikel 32, 33 og 34 og artikel 41, stk. 6, 8 og 10, i direktiv 2009/73/EF i henhold til artikel 36 i nævnte direktiv

| b) | artikel 19, stk. 2 og 3, i forordning (EU) 2019/943 eller en undtagelse fra artikel 6, artikel 59, stk. 7, og artikel 60, stk. 1, i direktiv (EU) 2019/944 i henhold til artikel 63 i forordning (EU) 2019/943 |
| --- | --- |

b)

artikel 19, stk. 2 og 3, i forordning (EU) 2019/943 eller en undtagelse fra artikel 6, artikel 59, stk. 7, og artikel 60, stk. 1, i direktiv (EU) 2019/944 i henhold til artikel 63 i forordning (EU) 2019/943

| c) | regler om adskillelse eller regler om tredjepartsadgang i henhold til artikel 17 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 714/2009 (32) eller artikel 64 i forordning (EU) 2019/943 og artikel 66 i direktiv (EU) 2019/944. |
| --- | --- |

c)

regler om adskillelse eller regler om tredjepartsadgang i henhold til artikel 17 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 714/2009 (32) eller artikel 64 i forordning (EU) 2019/943 og artikel 66 i direktiv (EU) 2019/944.

11.   Senest den 24. juni 2023 vedtager agenturet en henstilling med det formål at indkredse gode praksisser for behandling af investeringsanmodninger vedrørende projekter af fælles interesse. Den henstilling ajourføres regelmæssigt efter behov, navnlig for at sikre overensstemmelse med principperne for grænseoverskridende omkostningsdeling for offshorenet for vedvarende energi, jf. artikel 15, stk. 1. Ved vedtagelse eller ændring af henstillingen gennemfører agenturet en omfattende høringsproces med deltagelse af alle relevante interessenter.

12.   Denne artikel finder tilsvarende anvendelse på projekter af gensidig interesse.

Artikel 17

Reguleringsmæssige incitamenter

1.   Pådrager en projektiværksætter sig større risici i forbindelse med udvikling, anlæg, drift eller vedligeholdelse af et projekt af fælles interesse, der er omfattet af de nationale regulerende myndigheders kompetence, sammenlignet med de risici, som normalt forekommer i forbindelse med et sammenligneligt infrastrukturprojekt, kan medlemsstaterne og de nationale regulerende myndigheder give passende incitamenter i forbindelse med det pågældende projekt i overensstemmelse med artikel 13 i forordning (EF) nr. 715/2009, artikel 18, stk. 1 og artikel 18, stk. 3-6, i forordning (EU) 2019/943, artikel 41, stk. 8, i direktiv 2009/73/EF og artikel 58, litra f), i direktiv (EU) 2019/944.

Første afsnit finder ikke anvendelse, hvis projektet af fælles interesse har fået en undtagelse:

| a) | fra artikel 32, 33 og 34 og fra artikel 41, stk. 6, 8 og 10, i direktiv 2009/73/EF i henhold til artikel 36 i nævnte direktiv |
| --- | --- |

a)

fra artikel 32, 33 og 34 og fra artikel 41, stk. 6, 8 og 10, i direktiv 2009/73/EF i henhold til artikel 36 i nævnte direktiv

| b) | fra artikel 19, stk. 2 og 3, i forordning (EU) 2019/943 eller fra artikel 6, artikel 59, stk. 7, og artikel 60, stk. 1, i direktiv (EU) 2019/944 i henhold til artikel 63 i forordning (EU) 2019/943 |
| --- | --- |

b)

fra artikel 19, stk. 2 og 3, i forordning (EU) 2019/943 eller fra artikel 6, artikel 59, stk. 7, og artikel 60, stk. 1, i direktiv (EU) 2019/944 i henhold til artikel 63 i forordning (EU) 2019/943

| c) | i henhold til artikel 36 i direktiv 2009/73/EF |
| --- | --- |

c)

i henhold til artikel 36 i direktiv 2009/73/EF

| d) | i henhold til artikel 17 i forordning (EF) nr. 714/2009. |
| --- | --- |

d)

i henhold til artikel 17 i forordning (EF) nr. 714/2009.

2.   I tilfælde af en afgørelse om at give de i stk. 1 omhandlede incitamenter tager de nationale regulerende myndigheder hensyn til resultaterne af cost-benefit-analysen i overensstemmelse med de metoder, der er udarbejdet i henhold til artikel 11, og navnlig projektets regionale eller EU-dækkende positive eksternaliteter. De nationale regulerende myndigheder skal desuden analysere de særlige risici, som projektiværksætterne pådrager sig, de iværksatte risikobegrænsende foranstaltninger og grundene til denne risikoprofil i lyset af projektets positive nettovirkning, når det sammenlignes med mindre risikofyldte alternativer. Støtteberettigede risici omfatter navnlig risici knyttet til nye transmissionsteknologier, både på land og offshore, risici vedrørende underdækning af omkostninger og udviklingsrisici.

3.   Afgørelsen om at give incitamenter skal tage hensyn til den pådragne risikos specifikke karakter, og de tildelte incitamenter kan bl.a. omfatte en eller flere af følgende foranstaltninger:

| a) | reglerne for foregribende investeringer |
| --- | --- |

a)

reglerne for foregribende investeringer

| b) | reglerne for anerkendelse af effektivt afholdte omkostninger, der er påløbet før ibrugtagning af projektet |
| --- | --- |

b)

reglerne for anerkendelse af effektivt afholdte omkostninger, der er påløbet før ibrugtagning af projektet

| c) | reglerne om at give yderligere forrentning af den investerede kapital til projektet |
| --- | --- |

c)

reglerne om at give yderligere forrentning af den investerede kapital til projektet

| d) | enhver anden foranstaltning, der anses for nødvendig og hensigtsmæssig. |
| --- | --- |

d)

enhver anden foranstaltning, der anses for nødvendig og hensigtsmæssig.

4.   Senest den 24. januar 2023 forelægger hver national regulerende myndighed agenturet sine metoder og de kriterier, der er anvendt ved evalueringen af investeringer i energiinfrastrukturprojekter og de større risici i forbindelse med disse projekter, som er ajourført i forhold til den seneste lovgivningsmæssige, politiske, teknologiske og markedsmæssige udvikling. Disse metoder og kriterier skal også udtrykkeligt imødegå de specifikke risici i forbindelse med offshorenet til vedvarende energi som omhandlet i bilag II, punkt 1, litra f), og i forbindelse med projekter, som ganske vist har lave kapitaludgifter, men ikke desto mindre har betydelige driftsomkostninger.

5.   Senest den 24. juni 2023 bistår agenturet under behørig hensyntagen til de oplysninger, der er modtaget i henhold til stk. 4 i nærværende artikel, med at udveksle god praksis og fremsætter henstillinger i overensstemmelse med artikel 6, stk. 2 i forordning (EU) 2019/942 vedrørende begge af følgende:

| a) | de i stk. 1 omhandlede incitamenter på grundlag af en benchmarking af de nationale regulerende myndigheders bedste praksis |
| --- | --- |

a)

de i stk. 1 omhandlede incitamenter på grundlag af en benchmarking af de nationale regulerende myndigheders bedste praksis

| b) | fælles metoder til at vurdere de større risici i forbindelse med investeringer i energiinfrastrukturprojekter. |
| --- | --- |

b)

fælles metoder til at vurdere de større risici i forbindelse med investeringer i energiinfrastrukturprojekter.

6.   Senest den 24. september 2023 offentliggør hver national regulerende myndighed sine metoder og de kriterier, der er anvendt ved evalueringen af investeringer i energiinfrastrukturprojekter og de større risici i forbindelse med dem.

7.   Såfremt de i stk. 5 og 6 omhandlede foranstaltninger ikke er tilstrækkelige til at sikre rettidig gennemførelse af projekter af fælles interesse, kan Kommissionen udstede retningslinjer vedrørende de i denne artikel fastsatte incitamenter.

KAPITEL VII

Finansiering

Artikel 18

Projekter, som er berettiget til finansiel støtte fra Unionen i henhold til forordning (EU) 2021/1153

1.   Projekter af fælles interesse, der er omfattet af energiinfrastrukturkategorierne i artikel 24 og bilag II, kan komme i betragtning til finansiel støtte fra Unionen i form af tilskud til undersøgelser og finansielle instrumenter.

2.   Projekter af fælles interesse, der er omfattet af energiinfrastrukturkategorierne i artikel 24 og i bilag II, punkt 1, litra a), b), c), d) og f), og punkt 3, kan også komme i betragtning til finansiel støtte fra Unionen i form af tilskud til anlægsarbejder, hvis de opfylder samtlige følgende kriterier:

| a) | den projektspecifikke cost-benefit-analyse udarbejdet i henhold til artikel 16, stk. 4, litra a), dokumenterer tilstedeværelsen af betydelige positive eksternaliteter såsom forsyningssikkerhed, systemfleksibilitet, solidaritet eller innovation |
| --- | --- |

a)

den projektspecifikke cost-benefit-analyse udarbejdet i henhold til artikel 16, stk. 4, litra a), dokumenterer tilstedeværelsen af betydelige positive eksternaliteter såsom forsyningssikkerhed, systemfleksibilitet, solidaritet eller innovation

| b) | projektet har modtaget en afgørelse om grænseoverskridende omkostningsfordeling i henhold til artikel 16, eller for projekter af fælles interesse, der er omfattet af energiinfrastrukturkategorien i bilag II, punkt 3, hvis de ikke falder ind under de nationale regulerende myndigheders kompetence, og som derfor ikke modtager en afgørelse om grænseoverskridende omkostningsfordeling, skal projektet have til formål at tilvejebringe tjenester på tværs af grænserne, teknologisk innovation og sikkerhed i netdriften på tværs af grænserne |
| --- | --- |

b)

projektet har modtaget en afgørelse om grænseoverskridende omkostningsfordeling i henhold til artikel 16, eller for projekter af fælles interesse, der er omfattet af energiinfrastrukturkategorien i bilag II, punkt 3, hvis de ikke falder ind under de nationale regulerende myndigheders kompetence, og som derfor ikke modtager en afgørelse om grænseoverskridende omkostningsfordeling, skal projektet have til formål at tilvejebringe tjenester på tværs af grænserne, teknologisk innovation og sikkerhed i netdriften på tværs af grænserne

| c) | projektet kan ikke finansieres af markedet eller gennem den reguleringsmæssige ramme i overensstemmelse med forretningsplanen og andre vurderinger, navnlig dem, der er foretaget af mulige investorer, kreditorer eller af den nationale regulerende myndighed, idet der tages hensyn til en eventuel afgørelse om incitamenter og grundene hertil, jf. artikel 17, stk. 2, ved vurderingen af projektets behov for finansiel støtte fra Unionen. |
| --- | --- |

c)

projektet kan ikke finansieres af markedet eller gennem den reguleringsmæssige ramme i overensstemmelse med forretningsplanen og andre vurderinger, navnlig dem, der er foretaget af mulige investorer, kreditorer eller af den nationale regulerende myndighed, idet der tages hensyn til en eventuel afgørelse om incitamenter og grundene hertil, jf. artikel 17, stk. 2, ved vurderingen af projektets behov for finansiel støtte fra Unionen.

3.   Projekter af fælles interesse, der gennemføres i overensstemmelse med procedurerne, der er omhandlet i artikel 5, stk. 7, litra d), er også berettiget til finansiel støtte fra Unionen i form af tilskud til anlægsarbejder, hvis de opfylder kriterierne i denne artikels stk. 2.

4.   Projekter af fælles interesse, der er omfattet af energiinfrastrukturkategorierne i bilag II, punkt 1, litra e), punkt 2 og punkt 5, er også berettiget til finansiel støtte fra Unionen i form af tilskud til anlægsarbejder, hvis de berørte projektiværksættere i en evaluering gennemført af den relevante nationale myndighed eller den nationale regulerende myndighed, hvor dette er relevant, klart kan påvise projekternes betydelige positive eksternaliteter, såsom forsyningssikkerhed, systemfleksibilitet, solidaritet eller innovation, og deres manglende kommercielle bæredygtighed i henhold til cost-benefit-analysen, forretningsplanen og andre vurderinger, som navnlig er foretaget af mulige investorer eller kreditorer eller, hvis dette er relevant, af en national regulerende myndighed.

5.   Denne artikel finder tilsvarende anvendelse på projekter af gensidig interesse.

Projekter af gensidig interesse er berettiget til finansiel støtte fra Unionen på de betingelser, der er fastsat i artikel 5, stk. 2, i forordning (EU) 2021/1153. For så vidt angår tilskud til anlægsarbejder er projekter af gensidig interesse berettiget til finansiel støtte fra Unionen, forudsat at de opfylder kriterierne i nærværende artikels stk. 2, og at projektet bidrager til Unionens overordnede energi- og klimapolitiske mål.

Artikel 19

Vejledning vedrørende kriterier for tildeling af finansiel støtte fra Unionen

De i denne forordnings artikel 4, stk. 3, anførte specifikke kriterier og de i denne forordnings artikel 4, stk. 5, anførte parametre finder også anvendelse på fastsættelsen af kriterier for tildeling af finansiel støtte fra Unionen i forordning (EU) 2021/1153. Kriterierne om markedsintegration, forsyningssikkerhed, konkurrence og bæredygtighed finder anvendelse på projekter af fælles interesse, der er omfattet af nærværende forordnings artikel 24.

KAPITEL VIII

Afsluttende bestemmelser

Artikel 20

Udøvelse af delegationen

1.   Beføjelsen til at vedtage delegerede retsakter tillægges Kommissionen på de i denne artikel fastlagte betingelser.

2.   Beføjelsen til at vedtage delegerede retsakter, jf. artikel 3, stk. 4, tillægges Kommissionen for en periode på syv år fra den 23. juni 2022. Kommissionen udarbejder en rapport vedrørende delegationen af beføjelser senest ni måneder inden udløbet af syvårsperioden. Delegationen af beføjelser forlænges stiltiende for perioder af samme varighed, medmindre Europa-Parlamentet eller Rådet modsætter sig en sådan forlængelse senest tre måneder inden udløbet af hver periode.

3.   Den i artikel 3, stk. 4, omhandlede delegation af beføjelser kan til enhver tid tilbagekaldes af Europa-Parlamentet eller Rådet. En afgørelse om tilbagekaldelse bringer delegationen af de beføjelser, der er angivet i den pågældende afgørelse, til ophør. Den får virkning dagen efter offentliggørelsen af afgørelsen i Den Europæiske Unions Tidende eller på et senere tidspunkt, der angives i afgørelsen. Den berører ikke gyldigheden af delegerede retsakter, der allerede er i kraft.

4.   Inden vedtagelsen af en delegeret retsakt hører Kommissionen eksperter, som er udpeget af hver enkelt medlemsstat, i overensstemmelse med principperne i den interinstitutionelle aftale af 13. april 2016 om bedre lovgivning.

5.   Så snart Kommissionen vedtager en delegeret retsakt, giver den samtidigt Europa-Parlamentet og Rådet meddelelse herom.

6.   En delegeret retsakt vedtaget i henhold til artikel 3, stk. 4, træder kun i kraft, hvis hverken Europa-Parlamentet eller Rådet har gjort indsigelse inden for en frist på to måneder fra meddelelsen af den pågældende retsakt til Europa-Parlamentet og Rådet, eller hvis Europa-Parlamentet og Rådet inden udløbet af denne frist begge har underrettet Kommissionen om, at de ikke agter at gøre indsigelse. Fristen forlænges med to måneder på Europa-Parlamentets eller Rådets initiativ.

Artikel 21

Rapportering og evaluering

Senest den 30. juni 2027 offentliggør Kommissionen en rapport om gennemførelsen af projekter på EU-listen og forelægger den for Europa-Parlamentet og Rådet. Denne rapport skal indeholde en evaluering af:

| a) | de fremskridt, der er gjort med planlægning, udvikling, konstruktion og ibrugtagning af projekter på EU-listen, og, hvis det er relevant, forsinkelser i gennemførelsen og andre opståede vanskeligheder |
| --- | --- |

a)

de fremskridt, der er gjort med planlægning, udvikling, konstruktion og ibrugtagning af projekter på EU-listen, og, hvis det er relevant, forsinkelser i gennemførelsen og andre opståede vanskeligheder

| b) | forpligtede og udbetalte EU-midler til projekter på EU-listen sammenlignet med den samlede værdi af de støttede projekter på EU-listen |
| --- | --- |

b)

forpligtede og udbetalte EU-midler til projekter på EU-listen sammenlignet med den samlede værdi af de støttede projekter på EU-listen

| c) | de fremskridt, der er gjort med hensyn til integration af vedvarende energikilder, herunder vedvarende offshoreenergikilder, og reducerede drivhusgasemissioner gennem planlægning, udvikling, konstruktion og ibrugtagning af projekter på EU-listen |
| --- | --- |

c)

de fremskridt, der er gjort med hensyn til integration af vedvarende energikilder, herunder vedvarende offshoreenergikilder, og reducerede drivhusgasemissioner gennem planlægning, udvikling, konstruktion og ibrugtagning af projekter på EU-listen

| d) | for så vidt angår sektorerne for el og vedvarende energi eller kulstoffattige gasser, herunder brint: udviklingen af niveauet for sammenkobling mellem medlemsstaterne, den tilhørende udvikling i energipriserne og antallet af netsystemsvigt, deres årsager og de dermed forbundne økonomiske omkostninger |
| --- | --- |

d)

for så vidt angår sektorerne for el og vedvarende energi eller kulstoffattige gasser, herunder brint: udviklingen af niveauet for sammenkobling mellem medlemsstaterne, den tilhørende udvikling i energipriserne og antallet af netsystemsvigt, deres årsager og de dermed forbundne økonomiske omkostninger

| e) | tilladelsesprocessen og offentlighedens deltagelse, navnlig:






  i) | den gennemsnitlige og maksimale samlede varighed af tilladelsesprocesser for projekter på EU-listen, herunder varigheden af hver fase af proceduren før indgivelsen af tilladelsen, sammenlignet med fristerne ifølge de første større milepæle, jf. artikel 10, stk. 6 |
| --- | --- | --- |

e)

tilladelsesprocessen og offentlighedens deltagelse, navnlig:

i)

den gennemsnitlige og maksimale samlede varighed af tilladelsesprocesser for projekter på EU-listen, herunder varigheden af hver fase af proceduren før indgivelsen af tilladelsen, sammenlignet med fristerne ifølge de første større milepæle, jf. artikel 10, stk. 6

| ii) | niveauet af modstand mod projekter på EU-listen, navnlig antal skriftlige indsigelser under den offentlige høring og antal retssager |
| --- | --- |

ii)

niveauet af modstand mod projekter på EU-listen, navnlig antal skriftlige indsigelser under den offentlige høring og antal retssager

| iii) | bedste og innovativ praksis med hensyn til involvering af interessenter |
| --- | --- |

iii)

bedste og innovativ praksis med hensyn til involvering af interessenter

| iv) | bedste og innovativ praksis med hensyn til modvirkning af miljøpåvirkninger, herunder klimatilpasning, under tilladelsesprocesser og gennemførelse af projekter |
| --- | --- |

iv)

bedste og innovativ praksis med hensyn til modvirkning af miljøpåvirkninger, herunder klimatilpasning, under tilladelsesprocesser og gennemførelse af projekter

| v) | effektiviteten af de i artikel 8, stk. 3, fastsatte ordninger med hensyn til overholdelse af tidsfristerne i artikel 10, stk. 1 og 2 |
| --- | --- |

v)

effektiviteten af de i artikel 8, stk. 3, fastsatte ordninger med hensyn til overholdelse af tidsfristerne i artikel 10, stk. 1 og 2

| f) | regulering, navnlig:






  i) | antal projekter af fælles interesse, som har fået en afgørelse om grænseoverskridende omkostningsfordeling i henhold til artikel 16 |
| --- | --- | --- |

f)

regulering, navnlig:

i)

antal projekter af fælles interesse, som har fået en afgørelse om grænseoverskridende omkostningsfordeling i henhold til artikel 16

| ii) | antal og type projekter af fælles interesse, der har modtaget særlige incitamenter i henhold til artikel 17 |
| --- | --- |

ii)

antal og type projekter af fælles interesse, der har modtaget særlige incitamenter i henhold til artikel 17

| g) | denne forordnings effektivitet med hensyn til at bidrage til Unionens 2030-mål for energi og klima, og til omstillingen til klimaneutralitet senest i 2050. |
| --- | --- |

g)

denne forordnings effektivitet med hensyn til at bidrage til Unionens 2030-mål for energi og klima, og til omstillingen til klimaneutralitet senest i 2050.

Artikel 22

Revision

Senest den 30. juni 2027 foretager Kommissionen en revision af denne forordning på grundlag af resultaterne af den rapportering og evaluering, der er omhandlet i denne forordnings artikel 21, såvel som den overvågning, rapportering og evaluering, som er foretaget i henhold til artikel 22 og 23 i forordning (EU) 2021/1153.

Artikel 23

Information og offentlighed

Kommissionen opretter og forvalter en gennemsigtighedsplatform, som er let tilgængelig for offentligheden via internettet. Platformen ajourføres regelmæssigt med oplysninger fra rapporterne som omhandlet i artikel 5, stk. 4, og webstedet som omhandlet i artikel 9, stk. 7. Platformen skal indeholde følgende oplysninger:

| a) | generelle, ajourførte oplysninger, herunder geografiske oplysninger, for hvert projekt på EU-listen |
| --- | --- |

a)

generelle, ajourførte oplysninger, herunder geografiske oplysninger, for hvert projekt på EU-listen

| b) | den i artikel 5, stk. 1, fastsatte gennemførelsesplan for hvert projekt på EU-listen præsenteret på en måde, som gør det muligt at vurdere de fremskridt, der er gjort i forbindelse med gennemførelse, til enhver tid |
| --- | --- |

b)

den i artikel 5, stk. 1, fastsatte gennemførelsesplan for hvert projekt på EU-listen præsenteret på en måde, som gør det muligt at vurdere de fremskridt, der er gjort i forbindelse med gennemførelse, til enhver tid

| c) | de vigtigste forventede fordele og bidraget til de mål, der er omhandlet i artikel 1, stk. 1, og omkostningerne for projekterne, undtagen kommercielt følsomme oplysninger |
| --- | --- |

c)

de vigtigste forventede fordele og bidraget til de mål, der er omhandlet i artikel 1, stk. 1, og omkostningerne for projekterne, undtagen kommercielt følsomme oplysninger

| d) | EU-listen |
| --- | --- |

d)

EU-listen

| e) | de midler, som er tildelt og udbetalt af Unionen til hvert enkelt projekt på EU-listen |
| --- | --- |

e)

de midler, som er tildelt og udbetalt af Unionen til hvert enkelt projekt på EU-listen

| f) | links til den nationale proceduremanual, der er omhandlet i artikel 9 |
| --- | --- |

f)

links til den nationale proceduremanual, der er omhandlet i artikel 9

| g) | eksisterende havområdeundersøgelser og planer for hver prioriteret offshorenetkorridor, uden at eventuelle intellektuelle ejendomsrettigheder krænkes. |
| --- | --- |

g)

eksisterende havområdeundersøgelser og planer for hver prioriteret offshorenetkorridor, uden at eventuelle intellektuelle ejendomsrettigheder krænkes.

Artikel 24

Undtagelse for sammenkoblinger for Cypern og Malta

1.   For Cypern og Malta, der ikke er sammenkoblet med det transeuropæiske gasnet, gælder der en undtagelse fra artikel 3, artikel 4, stk. 1, litra a) og b), artikel 4, stk. 5, artikel 16, stk. 4, litra a), og bilag I, II og III, uden at det berører artikel 32, stk. 2. Én sammenkobling for hver af disse medlemsstater bevarer sin status af projekt af fælles interesse i henhold til denne forordning med alle relevante rettigheder og forpligtelser, hvis den pågældende sammenkobling:

| a) | er under udvikling eller planlægning den 23. juni 2022 |
| --- | --- |

a)

er under udvikling eller planlægning den 23. juni 2022

| b) | har fået status af projekt af fælles interesse i henhold til forordning (EU) nr. 347/2013 og |
| --- | --- |

b)

har fået status af projekt af fælles interesse i henhold til forordning (EU) nr. 347/2013 og

| c) | er nødvendig for at sikre disse medlemsstater permanent sammenkobling med det transeuropæiske gasnet. |
| --- | --- |

c)

er nødvendig for at sikre disse medlemsstater permanent sammenkobling med det transeuropæiske gasnet.

Disse projekter skal sikre evnen til at få adgang til nye energimarkeder i fremtiden, herunder brintmarkedet.

2.   Projektiværksætterne fremlægger tilstrækkelig dokumentation for, hvordan de sammenkoblinger, der er omhandlet i stk. 1, vil give adgang til nye energimarkeder, herunder brintmarkedet, i overensstemmelse med Unionens overordnede energi- og klimapolitiske mål. Den pågældende dokumentation skal omfatte en vurdering af udbuddet af og efterspørgslen efter vedvarende eller kulstoffattig brint samt en beregning af reduktionen af drivhusgasemissioner som følge af projektet.

Kommissionen kontrollerer regelmæssigt denne vurdering og denne beregning samt den rettidige gennemførelse af projektet.

3.   Ud over de specifikke kriterier, der er fastsat i artikel 19 for finansiel bistand fra Unionen, skal de sammenkoblinger, der er omhandlet i nærværende artikels stk. 1, udformes med henblik på at sikre adgang til fremtidige energimarkeder, herunder brintmarkedet, og de må ikke føre til en forlængelse af levetiden for naturgasaktiver og skal sikre interoperabilitet med tilstødende net på tværs af grænserne. Enhver berettigelse til finansiel støtte fra Unionen i henhold til artikel 18 udløber den 31. december 2027.

4.   Enhver anmodning om finansiel støtte fra Unionen til anlægsarbejder skal klart påvise målet om at konvertere aktivet til et dedikeret brintaktiv senest i 2036, hvis markedsvilkårene tillader det, ved hjælp af en køreplan med en præcis tidsplan.

5.   Undtagelsen i stk. 1 finder anvendelse, indtil henholdsvis Cypern og Malta er direkte sammenkoblet med det transeuropæiske gasnet, eller indtil den 31. december 2029, alt efter hvilken dato der kommer først.

Artikel 25

Ændring til forordning (EF) nr. 715/2009

I forordning (EF) nr. 715/2009 affattes artikel 8, stk. 10, første afsnit, således:

»10.   »ENTSO'en for gas vedtager og offentliggør en europæisk netudviklingsplan, jf. stk. 3, litra b), hvert andet år. Den europæiske netudviklingsplan omfatter modellering af det integrerede net, herunder brintnet, udvikling af scenarier, en europæisk prognose om forsyningens tilstrækkelighed og en vurdering af systemets modstandsdygtighed.«

Artikel 26

Ændring til forordning (EU) 2019/942

I forordning (EU) 2019/942 affattes artikel 11, litra c) og d), således:

| »c) | opfylde forpligtelserne i artikel 5, artikel 11, stk. 3, artikel 11, stk. 6-9, artikel 12, 13 og 17 og i bilag III til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2022/869 (*1), afsnit 2, punkt 12 |
| --- | --- |

»c)

opfylde forpligtelserne i artikel 5, artikel 11, stk. 3, artikel 11, stk. 6-9, artikel 12, 13 og 17 og i bilag III til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2022/869 (*1), afsnit 2, punkt 12

*1

| d) | træffe beslutninger om investeringsanmodninger inklusiv grænseoverskridende omkostningsfordeling i henhold til artikel 16, stk. 7, i forordning (EU) 2022/869 |
| --- | --- |

d)

træffe beslutninger om investeringsanmodninger inklusiv grænseoverskridende omkostningsfordeling i henhold til artikel 16, stk. 7, i forordning (EU) 2022/869

Artikel 27

Ændring til forordning (EU) 2019/943

I forordning (EU) 2019/943 affattes artikel 48, stk. 1, første afsnit, således:

»1.   Den EU-dækkende netudviklingsplan, der er omhandlet i artikel 30, stk. 1, litra b), omfatter modellering af det integrerede net, herunder udvikling af scenarier og en vurdering af systemets modstandsdygtighed. Relevante inputparametre til modellering såsom antagelser om brændstof- og kulstofpriser eller tilslutning af vedvarende energisystemer skal være i fuld overensstemmelse med den europæiske ressourcetilstrækkelighedsvurdering, som er udarbejdet i henhold til artikel 23.«

Artikel 28

Ændring til direktiv 2009/73/EF

I artikel 41, stk. 1, i direktiv 2009/73/EF tilføjes følgende litra:

| »v) | at opfylde forpligtelserne i artikel 3, artikel 5, stk. 7, og artikel 14-17 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2022/869 (*2) |
| --- | --- |

»v)

at opfylde forpligtelserne i artikel 3, artikel 5, stk. 7, og artikel 14-17 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2022/869 (*2)

*2

Artikel 29

Ændring til direktiv (EU) 2019/944

I artikel 59, stk. 1, i direktiv (EU) 2019/944 tilføjes følgende litra:

| »aa) | at opfylde forpligtelserne i artikel 3, artikel 5, stk. 7, og artikel 14-17 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2022/869 (*3). |
| --- | --- |

»aa)

at opfylde forpligtelserne i artikel 3, artikel 5, stk. 7, og artikel 14-17 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2022/869 (*3).

*3

Artikel 30

Overgangsbestemmelser

Denne forordning berører ikke udstedelse, opretholdelse eller ændring af den finansielle støtte, der ydes af Kommissionen i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1316/2013 (33).

33

Kapitel III finder ikke anvendelse på projekter af fælles interesse, der har påbegyndt tilladelsesprocessen, og for hvilke en projektiværksætter har indgivet en ansøgning inden den 16. november 2013.

Artikel 31

Overgangsperiode

1.   I en overgangsperiode, der udløber den 31. december 2029, kan dedikerede brintaktiver konverteret fra naturgasaktiver, der falder ind under energiinfrastrukturkategorien i bilag II, punkt 3, bruges til transport eller lagring af en foruddefineret blanding af brint og naturgas eller biometan.

2.   I den i stk. 1 omhandlede overgangsperiode arbejder projektiværksætterne tæt sammen om projektudformning og -gennemførelse for at sikre interoperabilitet med tilstødende net.

3.   Projektiværksætteren skal fremlægge tilstrækkelig dokumentation, herunder gennem handelskontrakter, for, hvordan de i stk. 1 omhandlede aktiver ved overgangsperiodens udløb ophører med at være naturgasaktiver og bliver dedikerede brintaktiver, der falder ind under bilag II, punkt 3, og hvordan den øgede brug af brint bliver gjort mulig i overgangsperioden. Den pågældende dokumentation skal omfatte en vurdering af udbuddet af og efterspørgslen efter vedvarende eller kulstoffattig brint samt en beregning af reduktionen af drivhusgasemissioner som følge af projektet. I forbindelse med overvågningen af de fremskridt, der gøres med gennemførelsen af projekter af fælles interesse, kontrollerer agenturet projektets rettidige overgang til et dedikeret brintaktiv, jf. punkt 3 i bilag II.

4.   Berettigelsen for de i stk. 1 omhandlede projekter til finansiel støtte fra Unionen i henhold til artikel 18 udløber den 31. december 2027.

Artikel 32

Ophævelse

1.   Forordning (EU) nr. 347/2013 ophæves med virkning fra den 23. juni 2022. Nærværende forordning medfører ingen rettigheder for de projekter, der er opført i bilagene til forordning (EU) nr. 347/2013.

2.   Uanset stk. 1 forbliver bilag VII til forordning (EU) nr. 347/2013, som ændret ved Kommissionens delegerede forordning (EU) 2022/564 (34), der indeholder den femte EU-liste over projekter af fælles interesse, og artikel 2-10, artikel 12, 13 og 14 samt bilag I-IV og bilag VI til forordning (EU) nr. 347/2013 i kraft og har virkning for så vidt angår de projekter af fælles interesse, der er opført på den femte EU-liste, indtil den første EU-liste over projekter af fælles interesse og projekter af gensidig interesse, der er oprettet i henhold til nærværende forordning, træder i kraft.

3.   Uanset denne artikels stk. 2 har projekter, der er opført på den femte EU-liste over projekter af fælles interesse oprettet i henhold til forordning (EU) nr. 347/2013, og for hvilke den kompetente myndighed har godkendt en ansøgning til behandling, de rettigheder og forpligtelser, der følger af nærværende forordnings kapitel III, i en periode på fire år fra datoen for nærværende forordnings ikrafttræden.

Artikel 33

Ikrafttræden

Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Den Europæiske Unions Tidende

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 30. maj 2022.

På Europa-Parlamentets vegne

R. METSOLA

Formand

På Rådets vegne

B. LE MAIRE

Formand

---

(1)  
  EUT C 220 af 9.6.2021, s. 51.

1

(2)  
  EUT C 440 af 29.10.2021, s. 105.

2

(3)  Europa-Parlamentets holdning af 5.4.2022 (endnu ikke offentliggjort i EUT) og Rådets afgørelse af 16.5.2022.

3

(4)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/1119 af 30. juni 2021 om fastlæggelse af rammerne for at opnå klimaneutralitet og om ændring af forordning (EF) nr. 401/2009 og (EU) 2018/1999 (»den europæiske klimalov«) (EUT L 243 af 9.7.2021, s. 1).

4

(5)  
  EUT L 282 af 19.10.2016, s. 4.

5

(6)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 347/2013 af 17. april 2013 om retningslinjer for den transeuropæiske energiinfrastruktur og om ophævelse af beslutning nr. 1364/2006/EF og ændring af forordning (EF) nr. 713/2009, (EF) nr. 714/2009 og (EF) nr. 715/2009 (EUT L 115 af 25.4.2013, s. 39).

6

(7)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1316/2013 af 11. december 2013 om oprettelse af Connecting Europe-faciliteten, om ændring af forordning (EU) nr. 913/2010 og om ophævelse af forordning (EF) nr. 680/2007 og (EF) nr. 67/2010 (EUT L 348 af 20.12.2013, s. 129).

7

(8)  
  EUT C 371 af 15.9.2021, s. 68.

8

(9)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/73/EF af 13. juli 2009 om fælles regler for det indre marked for naturgas og om ophævelse af direktiv 2003/55/EF (EUT L 211 af 14.8.2009, s. 94).

9

(10)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2019/944 af 5. juni 2019 om fælles regler for det indre marked for elektricitet og om ændring af direktiv 2012/27/EU (EUT L 158 af 14.6.2019, s. 125).

10

(11)  Rådets direktiv 2008/114/EF af 8. december 2008 om indkredsning og udpegning af europæisk kritisk infrastruktur og vurdering af behovet for at beskytte den bedre (EUT L 345 af 23.12.2008, s. 75).

11

(12)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2010/75/EU af 24. november 2010 om industrielle emissioner (integreret forebyggelse og bekæmpelse af forurening) (EUT L 334 af 17.12.2010, s. 17).

12

(13)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/31/EF af 23. april 2009 om geologisk lagring af kuldioxid og om ændring af Rådets direktiv 85/337/EØF, Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2000/60/EF, 2001/80/EF, 2004/35/EF, 2006/12/EF, 2008/1/EF og forordning (EF) nr. 1013/2006 (EUT L 140 af 5.6.2009, s. 114).

13

(14)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 715/2009 af 13. juli 2009 om betingelserne for adgang til naturgastransmissionsnet og om ophævelse af forordning (EF) nr. 1775/2005 (EUT L 211 af 14.8.2009, s. 36).

14

(15)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/943 af 5. juni 2019 om det indre marked for elektricitet (EUT L 158 af 14.6.2019, s. 54).

15

(16)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2020/852 af 18. juni 2020 om fastlæggelse af en ramme til fremme af bæredygtige investeringer og om ændring af forordning (EU) 2019/2088 (EUT L 198 af 22.6.2020, s. 13).

16

(17)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2000/60/EF af 23. oktober 2000 om fastlæggelse af en ramme for Fællesskabets vandpolitiske foranstaltninger (EFT L 327 af 22.12.2000, s. 1).

17

(18)  Rådets direktiv 92/43/EØF af 21. maj 1992 om bevaring af naturtyper samt vilde dyr og planter (EFT L 206 af 22.7.1992, s. 7).

18

(19)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/42/EF af 27. juni 2001 om vurdering af bestemte planers og programmers indvirkning på miljøet (EFT L 197 af 21.7.2001, s. 30).

19

(20)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2011/92/EU af 13. december 2011 om vurdering af visse offentlige og private projekters indvirkning på miljøet (EUT L 26 af 28.1.2012, s. 1).

20

(21)  
  EUT L 124 af 17.5.2005, s. 4.

21

(22)  
  EUT C 104 af 24.4.1992, s. 7.

22

(23)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2014/89/EU af 23. juli 2014 om rammerne for maritim fysisk planlægning (EUT L 257 af 28.8.2014, s. 135).

23

(24)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/1153 af 7. juli 2021 om oprettelse af Connecting Europe-faciliteten og om ophævelse af forordning (EU) nr. 1316/2013 og (EU) nr. 283/2014 (EUT L 249 af 14.7.2021, s. 38).

24

(25)  Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2020/1294 af 15. september 2020 om Unionens finansieringsmekanisme for vedvarende energi (EUT L 303 af 17.9.2020, s. 1).

25

(26)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2018/1999 af 11. december 2018 om forvaltning af energiunionen og klimaindsatsen, om ændring af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 663/2009 og (EF) nr. 715/2009, Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 94/22/EF, 98/70/EF, 2009/31/EF, 2009/73/EF, 2010/31/EU, 2012/27/EU og 2013/30/EU, Rådets direktiv 2009/119/EF og (EU) 2015/652 og om ophævelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 525/2013 (EUT L 328 af 21.12.2018, s. 1).

26

(27)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/942 af 5. juni 2019 om oprettelse af Den Europæiske Unions Agentur for Samarbejde mellem Energireguleringsmyndigheder (EUT L 158 af 14.6.2019, s. 22).

27

(28)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) 2018/1046 af 18. juli 2018 om de finansielle regler vedrørende Unionens almindelige budget, om ændring af forordning (EU) nr. 1296/2013, (EU) nr. 1301/2013, (EU) nr. 1303/2013, (EU) nr. 1304/2013, (EU) nr. 1309/2013, (EU) nr. 1316/2013, (EU) nr. 223/2014, (EU) nr. 283/2014 og afgørelse nr. 541/2014/EU og om ophævelse af forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012 (EUT L 193 af 30.7.2018, s. 1).

28

(29)  
  EUT L 123 af 12.5.2016, s. 1.

29

(30)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2018/2001 af 11. december 2018 om fremme af anvendelsen af energi fra vedvarende energikilder (EUT L 328 af 21.12.2018, s. 82).

30

(31)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 401/2009 af 23. april 2009 om Det Europæiske Miljøagentur og Det Europæiske Miljøoplysnings- og Miljøovervågningsnet (EUT L 126 af 21.5.2009, s. 13).

31

(32)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 714/2009 af 13. juli 2009 om betingelserne for netadgang i forbindelse med grænseoverskridende elektricitetsudveksling og om ophævelse af forordning (EF) nr. 1228/2003 (EUT L 211 af 14.8.2009, s. 15).

32

(33)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1316/2013 af 11. december 2013 om oprettelse af Connecting Europe-faciliteten, om ændring af forordning (EU) nr. 913/2010 og om ophævelse af forordning (EF) nr. 680/2007 og (EF) nr. 67/2010 (EUT L 348 af 20.12.2013, s. 129).

33

(34)  Kommissionens delegerede forordning (EU) 2022/564 af 19. november 2021 om ændring af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 347/2013 for så vidt angår EU-listen over projekter af fælles interesse (EUT L 109 af 8.4.2022, s. 14).

34

---

BILAG I

PRIORITEREDE ENERGIINFRASTRUKTURKORRIDORER OG -OMRÅDER

(jf. artikel 1, stk. 1)

Denne forordning gælder for følgende prioriterede transeuropæiske energiinfrastrukturkorridorer og -områder:

1.   PRIORITEREDE ELKORRIDORER

| 1) | Nord-syd elsammenkoblinger i det vestlige Europa (NSI vest elektricitet): sammenkoblinger mellem medlemsstaterne i regionen og med Middelhavsområdet, herunder Den Iberiske Halvø, navnlig for at integrere elektricitet fra vedvarende energikilder, styrke de interne netinfrastrukturer for at fremme markedsintegration i regionen og bringe Irlands isolation til ophør og sikre de nødvendige forlængelser af offshorenet til vedvarende energi på land og de indenlandske netforstærkninger, der er nødvendige for at sikre et tilstrækkeligt og pålideligt transmissionsnet og for at levere elektricitet, der er produceret offshore, til indlandsmedlemsstater.
  Berørte medlemsstater: Belgien, Danmark, Tyskland, Irland, Spanien, Frankrig, Italien, Luxembourg, Malta, Nederlandene, Østrig og Portugal. |
| --- | --- |

1)

Berørte medlemsstater: Belgien, Danmark, Tyskland, Irland, Spanien, Frankrig, Italien, Luxembourg, Malta, Nederlandene, Østrig og Portugal.

| 2) | Nord-syd elsammenkoblinger i det centrale Øst- og Sydøsteuropa (NSI øst elektricitet): sammenkoblinger og interne linjer i nord-sydgående og øst-vestgående retning for at fuldføre det indre marked og integrere elproduktion fra vedvarende energikilder for at bringe Cyperns isolation til ophør og sikre de nødvendige forlængelser af offshorenet til vedvarende energi på land og de indenlandske netforstærkninger, der er nødvendige for at sikre et tilstrækkeligt og pålideligt transmissionsnet og for at levere elektricitet, der er produceret offshore, til indlandsmedlemsstater.
  Berørte medlemsstater: Bulgarien, Tjekkiet, Tyskland, Kroatien, Grækenland, Cypern, Italien, Ungarn, Østrig, Polen, Rumænien, Slovenien og Slovakiet. |
| --- | --- |

2)

Berørte medlemsstater: Bulgarien, Tjekkiet, Tyskland, Kroatien, Grækenland, Cypern, Italien, Ungarn, Østrig, Polen, Rumænien, Slovenien og Slovakiet.

| 3) | Sammenkoblingsplan for det baltiske energimarked (BEMIP elektricitet): sammenkoblinger mellem medlemsstaterne og interne linjer i Østersøområdet for at fremme markedsintegration og samtidig integrere voksende andele af vedvarende energi i regionen.
  Berørte medlemsstater: Danmark, Tyskland, Estland, Letland, Litauen, Polen, Finland og Sverige. |
| --- | --- |

3)

Berørte medlemsstater: Danmark, Tyskland, Estland, Letland, Litauen, Polen, Finland og Sverige.

2.   PRIORITEREDE KORRIDORER FOR OFFSHOREELNETTET

| 4) | Offshoreelnettene i de nordlige have (NSOG): udvikling af et offshoreelnet, udvikling af et integreret offshoreelnet såvel som, hvor det er relevant, et integreret offshorebrintnet og de dermed forbundne sammenkoblingslinjer i Nordsøen, Det Irske Hav, Det Keltiske Hav, Den Engelske Kanal og de omkringliggende farvande for at transportere elektricitet eller, hvor det er relevant, brint fra vedvarende offshoreenergikilder til forbrugscentre og lagre eller øge udveksling af vedvarende energi på tværs af landegrænser.
  Berørte medlemsstater: Belgien, Danmark, Tyskland, Irland, Frankrig, Luxembourg, Nederlandene og Sverige. |
| --- | --- |

4)

Berørte medlemsstater: Belgien, Danmark, Tyskland, Irland, Frankrig, Luxembourg, Nederlandene og Sverige.

| 5) | Sammenkoblingsplan for offshorenettene på det baltiske energimarked (BEMIP offshore): udvikling af et offshoreelnet, udvikling af et integreret offshoreelnet, såvel som, hvor det er relevant, et integreret offshorebrintnet, og de dermed forbundne sammenkoblingslinjer i Østersøen og de omkringliggende farvande for at transportere elektricitet eller, hvor det er relevant, brint fra vedvarende offshoreenergikilder til forbrugscentre og lagre eller øge udveksling af vedvarende energi på tværs af landegrænser.
  Berørte medlemsstater: Danmark, Tyskland, Estland, Letland, Litauen, Polen, Finland og Sverige. |
| --- | --- |

5)

Berørte medlemsstater: Danmark, Tyskland, Estland, Letland, Litauen, Polen, Finland og Sverige.

| 6) | Offshoreelnettene i syd og vest (SW offshore): udvikling af et offshoreelnet, udvikling af et integreret offshoreelnet, såvel som, hvor det er relevant, et integreret offshorebrintnet, og de dermed forbundne sammenkoblingslinjer i Middelhavet, herunder Cadizbugten, og de omkringliggende farvande for at transportere elektricitet eller, hvor det er relevant, brint fra vedvarende offshoreenergikilder til forbrugscentre og lagre eller øge udveksling af vedvarende energi på tværs af landegrænser.
  Berørte medlemsstater: Grækenland, Spanien, Frankrig Italien, Malta og Portugal. |
| --- | --- |

6)

Berørte medlemsstater: Grækenland, Spanien, Frankrig Italien, Malta og Portugal.

| 7) | Offshoreelnettene i syd og vest (SE offshore): udvikling af et offshoreelnet, udvikling af et integreret offshoreelnet, såvel som, hvor det er relevant, et integreret offshorebrintnet, og de dermed forbundne sammenkoblingslinjer i Middelhavet, Sortehavet og de omkringliggende farvande for at transportere elektricitet eller, hvor det er relevant, brint fra vedvarende offshoreenergikilder til forbrugscentre og lagre eller øge udveksling af vedvarende energi på tværs af landegrænser.
  Berørte medlemsstater: Bulgarien, Kroatien, Grækenland, Italien, Cypern, Rumænien og Slovenien. |
| --- | --- |

7)

Berørte medlemsstater: Bulgarien, Kroatien, Grækenland, Italien, Cypern, Rumænien og Slovenien.

| 8) | Offshoreelnettene i Atlanterhavet: udvikling af et offshoreelnet, udvikling af et integreret offshoreelnet og de dermed forbundne sammenkoblingslinjer i Det Nordlige Atlanterhav for at transportere elektricitet fra vedvarende offshoreenergikilder til forbrugscentre og lagre og øge udveksling af el på tværs af landegrænser.
  Berørte medlemsstater: Irland, Spanien, Frankrig og Portugal. |
| --- | --- |

8)

Berørte medlemsstater: Irland, Spanien, Frankrig og Portugal.

3.   PRIORITEREDE KORRIDORER FOR BRINT OG ELEKTROLYSEANLÆG

| 9) | Brintsammenkoblinger i Vesteuropa (HI vest): brintinfrastruktur og omstilling af gasinfrastruktur, der skaber de nødvendige forudsætninger for etableringen af en integreret brintrygrad, som direkte eller indirekte (via sammenkobling med et tredjeland) forbinder landene i regionen og imødekommer deres specifikke infrastrukturbehov for brint for at understøtte etableringen af et EU-dækkende brinttransportnet, og derudover for så vidt angår øer og øsystemer reducerer energiisolationen, støtter innovative og andre løsninger, der involverer mindst to medlemsstater, med en betydelig positiv virkning på Unionens 2030-mål for energi og klima og dens 2050-mål om klimaneutralitet og bidrager væsentligt til ø-energisystemets og Unionens energisystems bæredygtighed.
  Elektrolyseanlæg: støtte til gennemførelse af el-til-gas-applikationer, der sigter mod at nedbringe drivhusgasser og bidrager til sikker, effektiv og pålidelig systemdrift og intelligent integration af energisystemet og derudover for så vidt angår øer og øsystemer støtter innovative og andre løsninger, der involverer mindst to medlemsstater, med en betydelig positiv virkning på Unionens 2030-mål for energi og klima og dens 2050-mål om klimaneutralitet og bidrager væsentligt til ø-energisystemets og Unionens energisystems bæredygtighed.
  Berørte medlemsstater: Belgien, Tjekkiet, Danmark, Tyskland, Irland, Spanien, Frankrig, Italien, Luxembourg, Malta, Nederlandene, Østrig og Portugal. |
| --- | --- |

9)

Elektrolyseanlæg: støtte til gennemførelse af el-til-gas-applikationer, der sigter mod at nedbringe drivhusgasser og bidrager til sikker, effektiv og pålidelig systemdrift og intelligent integration af energisystemet og derudover for så vidt angår øer og øsystemer støtter innovative og andre løsninger, der involverer mindst to medlemsstater, med en betydelig positiv virkning på Unionens 2030-mål for energi og klima og dens 2050-mål om klimaneutralitet og bidrager væsentligt til ø-energisystemets og Unionens energisystems bæredygtighed.

Berørte medlemsstater: Belgien, Tjekkiet, Danmark, Tyskland, Irland, Spanien, Frankrig, Italien, Luxembourg, Malta, Nederlandene, Østrig og Portugal.

| 10) | Brintsammenkoblinger i det centrale Øst- og Sydøsteuropa (HI øst): brintinfrastruktur og omstilling af gasinfrastruktur, der skaber de nødvendige forudsætninger for etableringen af en integreret brintrygrad, som direkte eller indirekte (via sammenkobling med et tredjeland) forbinder landene i regionen og imødekommer deres specifikke infrastrukturbehov for brint for at understøtte etableringen af et EU-dækkende brinttransportnet og derudover for så vidt angår øer og øsystemer reducerer energiisolationen, støtter innovative og andre løsninger, der involverer mindst to medlemsstater, med en betydelig positiv virkning på Unionens 2030-mål for energi og klima og dens 2050-mål om klimaneutralitet og bidrager væsentligt til ø-energisystemets og Unionens energisystems bæredygtighed.
  Elektrolyseanlæg: støtte til gennemførelse af el-til-gas-applikationer, der sigter mod at nedbringe drivhusgasser og bidrager til sikker, effektiv og pålidelig systemdrift og intelligent integration af energisystemet og derudover for så vidt angår øer og øsystemer støtter innovative og andre løsninger, der involverer mindst to medlemsstater, med en betydelig positiv virkning på Unionens 2030-mål for energi og klima og dens 2050-mål om klimaneutralitet og bidrager væsentligt til ø-energisystemets og Unionens energisystems bæredygtighed.
  Berørte medlemsstater: Bulgarien, Tjekkiet, Tyskland, Grækenland, Kroatien, Italien, Cypern, Ungarn, Østrig, Polen, Rumænien, Slovenien og Slovakiet. |
| --- | --- |

10)

Elektrolyseanlæg: støtte til gennemførelse af el-til-gas-applikationer, der sigter mod at nedbringe drivhusgasser og bidrager til sikker, effektiv og pålidelig systemdrift og intelligent integration af energisystemet og derudover for så vidt angår øer og øsystemer støtter innovative og andre løsninger, der involverer mindst to medlemsstater, med en betydelig positiv virkning på Unionens 2030-mål for energi og klima og dens 2050-mål om klimaneutralitet og bidrager væsentligt til ø-energisystemets og Unionens energisystems bæredygtighed.

Berørte medlemsstater: Bulgarien, Tjekkiet, Tyskland, Grækenland, Kroatien, Italien, Cypern, Ungarn, Østrig, Polen, Rumænien, Slovenien og Slovakiet.

| 11) | Sammenkoblingsplan for brint på det baltiske energimarked (BEMIP elektricitet): brintinfrastruktur og omstilling af gasinfrastruktur, der skaber de nødvendige forudsætninger for etableringen af en integreret brintrygrad, som direkte eller indirekte (via sammenkobling med et tredjeland) forbinder landene i regionen og imødekommer deres specifikke infrastrukturbehov for brint for at understøtte etableringen af et EU-dækkende brinttransportnet og derudover for så vidt angår øer og øsystemer reducerer energiisolationen, støtter innovative og andre løsninger, der involverer mindst to medlemsstater, med en betydelig positiv virkning på Unionens 2030-mål for energi og klima og dens 2050-mål om klimaneutralitet og bidrager væsentligt til ø-energisystemets og Unionens energisystems bæredygtighed.
  Elektrolyseanlæg: støtte til gennemførelse af el-til-gas-applikationer, der sigter mod at nedbringe drivhusgasser og bidrager til sikker, effektiv og pålidelig systemdrift og intelligent integration af energisystemet og derudover for så vidt angår øer og øsystemer støtter innovative og andre løsninger, der involverer mindst to medlemsstater, med en betydelig positiv virkning på Unionens 2030-mål for energi og klima og dens 2050-mål om klimaneutralitet og bidrager væsentligt til ø-energisystemets og Unionens energisystems bæredygtighed.
  Berørte medlemsstater: Danmark, Tyskland, Estland, Letland, Litauen, Polen, Finland og Sverige. |
| --- | --- |

11)

Elektrolyseanlæg: støtte til gennemførelse af el-til-gas-applikationer, der sigter mod at nedbringe drivhusgasser og bidrager til sikker, effektiv og pålidelig systemdrift og intelligent integration af energisystemet og derudover for så vidt angår øer og øsystemer støtter innovative og andre løsninger, der involverer mindst to medlemsstater, med en betydelig positiv virkning på Unionens 2030-mål for energi og klima og dens 2050-mål om klimaneutralitet og bidrager væsentligt til ø-energisystemets og Unionens energisystems bæredygtighed.

Berørte medlemsstater: Danmark, Tyskland, Estland, Letland, Litauen, Polen, Finland og Sverige.

4.   PRIORITEREDE TEMATISKE OMRÅDER

| 12) | Etablering af intelligente elnet: indførelse af intelligente forsyningsnetteknologier i Unionen, der tager sigte på en effektiv integration af alle elnetbrugeres adfærd og handlinger, herunder også produktionen af store mængder elektricitet fra vedvarende energikilder eller distribuerede energiressourcer og brugernes efterspørgselsreaktion, energioplagring, elektriske køretøjer og andre fleksibilitetsmuligheder og derudover for så vidt angår øer og øsystemer reducerer energiisolationen, støtter innovative og andre løsninger, der involverer mindst to medlemsstater, med en betydelig positiv virkning på Unionens 2030-mål for energi og klima og dens 2050-mål om klimaneutralitet og bidrager væsentligt til ø-energisystemets og Unionens energisystems bæredygtighed.
  Berørte medlemsstater: alle. |
| --- | --- |

12)

Berørte medlemsstater: alle.

| 13) | Grænseoverskridende kuldioxidnet: udvikling af kuldioxidtransport- og lagringsinfrastruktur mellem medlemsstaterne og med tilgrænsende tredjelande af opsamling og lagring af CO2 fra industrianlæg med henblik på permanent geologisk lagring samt CO2-udnyttelse til syntetiske gasformige brændstoffer, som fører til permanent neutralisering af kuldioxid.
  Berørte medlemsstater: alle. |
| --- | --- |

13)

Berørte medlemsstater: alle.

| 14) | Intelligente gasnet: indførelse af intelligente gasnetteknologier i hele Unionen med sigte på en effektiv integration af forskellige kulstoffattige og navnlig vedvarende gaskilder i gasnettet, støtte til anvendelsen af innovative og digitale løsninger til netforvaltning og fremme af intelligent integration af energisektoren og efterspørgselsreaktion, herunder de relaterede fysiske opgraderinger, hvis de er nødvendige for, at udstyr og anlæg til integration af kulstoffattige og navnlig vedvarende gasser kan fungere.
  Berørte medlemsstater: alle. |
| --- | --- |

14)

Berørte medlemsstater: alle.

---

BILAG II

ENERGIINFRASTRUKTURKATEGORIER

Følgende energiinfrastrukturkategorier skal udvikles med henblik på at gennemføre de prioriterede energiinfrastrukturer, der er anført i bilag I:

| 1) | Vedrørende elektricitet:






  a) | luftledninger til højspændings- og ultrahøjspændingstransmission på tværs af en grænse eller inden for en medlemsstats område, herunder den eksklusive økonomiske zone, såfremt de er konstrueret til en spænding på mindst 220 kV, og nedgravede og undersøiske transmissionsledninger, såfremt de er konstrueret til en spænding på mindst 150 kV. For medlemsstater og små isolerede systemer med et samlet transmissionssystem med lavere spænding er disse spændingsgrænser lig med det højeste spændingsniveau i deres respektive elsystemer |
| --- | --- | --- |

1)

Vedrørende elektricitet:

a)

luftledninger til højspændings- og ultrahøjspændingstransmission på tværs af en grænse eller inden for en medlemsstats område, herunder den eksklusive økonomiske zone, såfremt de er konstrueret til en spænding på mindst 220 kV, og nedgravede og undersøiske transmissionsledninger, såfremt de er konstrueret til en spænding på mindst 150 kV. For medlemsstater og små isolerede systemer med et samlet transmissionssystem med lavere spænding er disse spændingsgrænser lig med det højeste spændingsniveau i deres respektive elsystemer

| b) | alt udstyr eller alle anlæg, der falder ind under energiinfrastrukturkategorien som omhandlet i litra a), og som muliggør transmission af elektricitet fra vedvarende offshoreenergikilder fra offshoreproduktionsanlæg (energiinfrastruktur til elektricitet fra vedvarende offshoreenergikilder) |
| --- | --- |

b)

alt udstyr eller alle anlæg, der falder ind under energiinfrastrukturkategorien som omhandlet i litra a), og som muliggør transmission af elektricitet fra vedvarende offshoreenergikilder fra offshoreproduktionsanlæg (energiinfrastruktur til elektricitet fra vedvarende offshoreenergikilder)

| c) | energilagerfaciliteter, i individuel eller aggregeret form, der anvendes til permanent eller midlertidig oplagring af energi i infrastruktur over eller under jorden eller i geologiske formationer, forudsat at der er en direkte forbindelse til højspændingstransmissionslinjer og distributionsledninger konstrueret til en spænding på mindst 110 kV. For medlemsstater og små isolerede systemer med et samlet transmissionssystem med lavere spænding er disse spændingsgrænser lig med det højeste spændingsniveau i deres respektive elsystemer |
| --- | --- |

c)

energilagerfaciliteter, i individuel eller aggregeret form, der anvendes til permanent eller midlertidig oplagring af energi i infrastruktur over eller under jorden eller i geologiske formationer, forudsat at der er en direkte forbindelse til højspændingstransmissionslinjer og distributionsledninger konstrueret til en spænding på mindst 110 kV. For medlemsstater og små isolerede systemer med et samlet transmissionssystem med lavere spænding er disse spændingsgrænser lig med det højeste spændingsniveau i deres respektive elsystemer

| d) | alt udstyr eller alle anlæg, der er væsentlige for systemer, der er omhandlet i litra a), b) og c), med henblik på sikkerhed, sikring og effektiv drift, herunder beskyttelses-, overvågnings- og kontrolsystemer på alle spændingsniveauer og transformerstationer |
| --- | --- |

d)

alt udstyr eller alle anlæg, der er væsentlige for systemer, der er omhandlet i litra a), b) og c), med henblik på sikkerhed, sikring og effektiv drift, herunder beskyttelses-, overvågnings- og kontrolsystemer på alle spændingsniveauer og transformerstationer

| e) | intelligente elnet: alt udstyr eller alle anlæg, digitale systemer og komponenter, der integrerer informations- og kommunikationsteknologier (IKT) gennem operationelle digitale platforme, kontrolsystemer og sensorteknologier både på transmissions- og distributionsniveau (mellem- og højspænding), der sigter mod at sikre et mere effektivt og intelligent elnet til transmission og distribution, øget kapacitet til at integrere nye former for produktion, lagring og forbrug af energi og fremme af nye forretningsmodeller og markedsstrukturer, herunder investeringer i øer og øsystemer for at reducere energiisolationen, støtte innovative og andre løsninger, der involverer mindst to medlemsstater, med en betydelig positiv virkning på Unionens 2030-mål for energi og klima og dens 2050-mål om klimaneutralitet og bidrage væsentligt til ø-energisystemets og Unionens energisystems bæredygtighed |
| --- | --- |

e)

intelligente elnet: alt udstyr eller alle anlæg, digitale systemer og komponenter, der integrerer informations- og kommunikationsteknologier (IKT) gennem operationelle digitale platforme, kontrolsystemer og sensorteknologier både på transmissions- og distributionsniveau (mellem- og højspænding), der sigter mod at sikre et mere effektivt og intelligent elnet til transmission og distribution, øget kapacitet til at integrere nye former for produktion, lagring og forbrug af energi og fremme af nye forretningsmodeller og markedsstrukturer, herunder investeringer i øer og øsystemer for at reducere energiisolationen, støtte innovative og andre løsninger, der involverer mindst to medlemsstater, med en betydelig positiv virkning på Unionens 2030-mål for energi og klima og dens 2050-mål om klimaneutralitet og bidrage væsentligt til ø-energisystemets og Unionens energisystems bæredygtighed

| f) | alt udstyr eller alle anlæg med dobbelt funktion, der falder ind under energiinfrastrukturkategorien som omhandlet i litra a): sammenkobling og offshore-nettilslutningssystem fra anlæg til offshoreproduktion af vedvarende energi til to eller flere medlemsstater og tredjelande, der deltager i projekter på EU-listen, herunder forlængelse af dette udstyr på land op til den første transformerstation i transmissionssystemet på land, samt alt udstyr eller alle anlæg tæt på kysten, der er nødvendige for sikkerhed, sikring og effektiv drift, herunder beskyttelses-, overvågnings- og kontrolsystemer og nødvendige transformerstationer, hvis de også sikrer interoperabilitet mellem teknologier, bl.a. grænsefladekompatibilitet mellem forskellige teknologier (offshorenet til vedvarende energi). |
| --- | --- |

f)

alt udstyr eller alle anlæg med dobbelt funktion, der falder ind under energiinfrastrukturkategorien som omhandlet i litra a): sammenkobling og offshore-nettilslutningssystem fra anlæg til offshoreproduktion af vedvarende energi til to eller flere medlemsstater og tredjelande, der deltager i projekter på EU-listen, herunder forlængelse af dette udstyr på land op til den første transformerstation i transmissionssystemet på land, samt alt udstyr eller alle anlæg tæt på kysten, der er nødvendige for sikkerhed, sikring og effektiv drift, herunder beskyttelses-, overvågnings- og kontrolsystemer og nødvendige transformerstationer, hvis de også sikrer interoperabilitet mellem teknologier, bl.a. grænsefladekompatibilitet mellem forskellige teknologier (offshorenet til vedvarende energi).

| 2) | Vedrørende intelligente gasnet: følgende udstyr eller anlæg, der har til formål at skabe de nødvendige forudsætninger for og letter integrationen af en flerhed af kulstoffattige og navnlig vedvarende gasser, herunder biometan eller brint, i gasnettet: digitale systemer og komponenter, der integrerer IKT, kontrolsystemer og sensorteknologier for at skabe de nødvendige forudsætninger for interaktiv og intelligent overvågning, måling, kvalitetskontrol og forvaltning af produktion, transmission, distribution, lagring og forbrug inden for et gasnet. Desuden kan sådanne projekter også omfatte udstyr, der gør det muligt at vende strømmene fra distributions- til transmissionsniveau, herunder foretage de relaterede fysiske opgraderinger, hvis de er nødvendige for, at udstyr og anlæg til integration af kulstoffattige og navnlig vedvarende gasser kan fungere. |
| --- | --- |

2)

Vedrørende intelligente gasnet: følgende udstyr eller anlæg, der har til formål at skabe de nødvendige forudsætninger for og letter integrationen af en flerhed af kulstoffattige og navnlig vedvarende gasser, herunder biometan eller brint, i gasnettet: digitale systemer og komponenter, der integrerer IKT, kontrolsystemer og sensorteknologier for at skabe de nødvendige forudsætninger for interaktiv og intelligent overvågning, måling, kvalitetskontrol og forvaltning af produktion, transmission, distribution, lagring og forbrug inden for et gasnet. Desuden kan sådanne projekter også omfatte udstyr, der gør det muligt at vende strømmene fra distributions- til transmissionsniveau, herunder foretage de relaterede fysiske opgraderinger, hvis de er nødvendige for, at udstyr og anlæg til integration af kulstoffattige og navnlig vedvarende gasser kan fungere.

| 3) | Vedrørende brint:






  a) | rørledninger til transport af brint, hovedsageligt ved højt tryk, herunder omstillet naturgasinfrastruktur, der giver adgang til flere netbrugere på et gennemsigtigt og ikke-diskriminerende grundlag |
| --- | --- | --- |

3)

Vedrørende brint:

a)

rørledninger til transport af brint, hovedsageligt ved højt tryk, herunder omstillet naturgasinfrastruktur, der giver adgang til flere netbrugere på et gennemsigtigt og ikke-diskriminerende grundlag

| b) | oplagringsfaciliteter, som er forbundet med de højtryksrørledninger, der er omhandlet i litra a) |
| --- | --- |

b)

oplagringsfaciliteter, som er forbundet med de højtryksrørledninger, der er omhandlet i litra a)

| c) | modtagelses-, oplagrings-, forgasnings- eller dekomprimeringsfaciliteter for flydende brint eller brint bundet til andre kemiske stoffer med det formål at tilføre brint til nettet, hvor det er relevant |
| --- | --- |

c)

modtagelses-, oplagrings-, forgasnings- eller dekomprimeringsfaciliteter for flydende brint eller brint bundet til andre kemiske stoffer med det formål at tilføre brint til nettet, hvor det er relevant

| d) | alt udstyr eller alle anlæg, der er afgørende for brintsystemets sikkerhed, sikring og effektive drift, eller som skaber de nødvendige forudsætninger for tovejskapacitet, herunder kompressorstationer |
| --- | --- |

d)

alt udstyr eller alle anlæg, der er afgørende for brintsystemets sikkerhed, sikring og effektive drift, eller som skaber de nødvendige forudsætninger for tovejskapacitet, herunder kompressorstationer

| e) | alt udstyr eller alle anlæg, der muliggør anvendelse af brint eller brintbaserede brændstoffer i transportsektoren inden for TEN-T's hovednet identificeret i overensstemmelse med kapitel III i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1315/2013 (1). |
| --- | --- |

e)

alt udstyr eller alle anlæg, der muliggør anvendelse af brint eller brintbaserede brændstoffer i transportsektoren inden for TEN-T's hovednet identificeret i overensstemmelse med kapitel III i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1315/2013 (1).

Alle de aktiver, der er anført i litra a)-d), kan være nyopførte aktiver eller aktiver omstillet fra naturgas til brint eller en kombination af de to.

| 4) | Vedrørende elektrolysatorfaciliteter:






  a) | elektrolyseanlæg:






  i) | der mindst har en kapacitet på 50 MW og leveres af ét elektrolyseanlæg eller af et sæt elektrolyseanlæg, som indgår i et fælles koordineret projekt |
| --- | --- | --- | --- |

4)

Vedrørende elektrolysatorfaciliteter:

a)

elektrolyseanlæg:

i)

der mindst har en kapacitet på 50 MW og leveres af ét elektrolyseanlæg eller af et sæt elektrolyseanlæg, som indgår i et fælles koordineret projekt

| ii) | hvis produktion overholder kravene til besparelser på drivhusgasemissioner i livscyklus på 70 % i forhold til en værdi for fossile brændstoffer på 94 g CO2eq/MJ som anført i artikel 25, stk. 2, og bilag V i direktiv (EU) 2018/2001. Besparelser på drivhusgasemissioner i livscyklus beregnes ved hjælp af den metode, der er omhandlet i artikel 28, stk. 5, i direktiv (EU) 2018/2001 eller alternativt ved hjælp af ISO 14067 eller ISO 14064-1. Drivhusgasemissioner i livscyklus skal omfatte indirekte emissioner. Kvantificerede besparelser på drivhusgasemissioner i livscyklus verificeres i overensstemmelse med artikel 30 i direktiv (EU) 2018/2001, hvor det er relevant, eller af en uafhængig tredjepart og |
| --- | --- |

ii)

hvis produktion overholder kravene til besparelser på drivhusgasemissioner i livscyklus på 70 % i forhold til en værdi for fossile brændstoffer på 94 g CO2eq/MJ som anført i artikel 25, stk. 2, og bilag V i direktiv (EU) 2018/2001. Besparelser på drivhusgasemissioner i livscyklus beregnes ved hjælp af den metode, der er omhandlet i artikel 28, stk. 5, i direktiv (EU) 2018/2001 eller alternativt ved hjælp af ISO 14067 eller ISO 14064-1. Drivhusgasemissioner i livscyklus skal omfatte indirekte emissioner. Kvantificerede besparelser på drivhusgasemissioner i livscyklus verificeres i overensstemmelse med artikel 30 i direktiv (EU) 2018/2001, hvor det er relevant, eller af en uafhængig tredjepart og

| iii) | der også har en netrelateret funktion, navnlig med henblik på fleksibiliteten i systemet som helhed og systemeffektiviteten af el- og brintnet som helhed |
| --- | --- |

iii)

der også har en netrelateret funktion, navnlig med henblik på fleksibiliteten i systemet som helhed og systemeffektiviteten af el- og brintnet som helhed

| b) | tilhørende udstyr, herunder rørledningsforbindelse til nettet |
| --- | --- |

b)

tilhørende udstyr, herunder rørledningsforbindelse til nettet

| 5) | Kuldioxid:






  a) | dedikerede rørledninger, dog ikke opstrømsrørledningsnet, der anvendes til transport af kuldioxid fra mere end én kilde, med henblik på permanent geologisk lagring af kuldioxid i overensstemmelse med direktiv 2009/31/EF |
| --- | --- | --- |

5)

Kuldioxid:

a)

dedikerede rørledninger, dog ikke opstrømsrørledningsnet, der anvendes til transport af kuldioxid fra mere end én kilde, med henblik på permanent geologisk lagring af kuldioxid i overensstemmelse med direktiv 2009/31/EF

| b) | faste anlæg til flydendegørelse, bufferlagring og konvertering af kuldioxid med henblik på videre transport gennem rørledninger og med dedikerede transportformer såsom skibe, pramme, lastbiler og toge |
| --- | --- |

b)

faste anlæg til flydendegørelse, bufferlagring og konvertering af kuldioxid med henblik på videre transport gennem rørledninger og med dedikerede transportformer såsom skibe, pramme, lastbiler og toge

| c) | uden at dette berører et eventuelt forbud mod geologisk lagring af kuldioxid i en medlemsstat, anlæg på jordoverfladen og injektionsanlæg i tilknytning til infrastruktur i en geologisk formation, der i overensstemmelse med direktiv 2009/31/EF anvendes til permanent geologisk lagring af kuldioxid, når de ikke indebærer anvendelse af kuldioxid til forbedret kulbrinteindvinding og er nødvendige for at muliggøre grænseoverskridende transport og lagring af kuldioxid |
| --- | --- |

c)

uden at dette berører et eventuelt forbud mod geologisk lagring af kuldioxid i en medlemsstat, anlæg på jordoverfladen og injektionsanlæg i tilknytning til infrastruktur i en geologisk formation, der i overensstemmelse med direktiv 2009/31/EF anvendes til permanent geologisk lagring af kuldioxid, når de ikke indebærer anvendelse af kuldioxid til forbedret kulbrinteindvinding og er nødvendige for at muliggøre grænseoverskridende transport og lagring af kuldioxid

| d) | alt udstyr eller alle anlæg, der er væsentlige for, at det pågældende system kan fungere tilfredsstillende, sikkert og effektivt, herunder beskyttelses-, overvågnings- og kontrolsystemer. |
| --- | --- |

d)

alt udstyr eller alle anlæg, der er væsentlige for, at det pågældende system kan fungere tilfredsstillende, sikkert og effektivt, herunder beskyttelses-, overvågnings- og kontrolsystemer.

---

(1)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1315/2013 af 11. december 2013 om Unionens retningslinjer for udvikling af det transeuropæiske transportnet og om ophævelse af afgørelse nr. 661/2010/EU (EUT L 348 af 20.12.2013, s. 1).

---

BILAG III

REGIONALE LISTER OVER PROJEKTER

1.   REGLER FOR GRUPPER

| 1) | Med hensyn til energiinfrastruktur, der falder ind under de nationale regulerende myndigheders kompetence, skal hver gruppe sammensættes af repræsentanter for medlemsstaterne, de nationale regulerende myndigheder, TSO'er samt Kommissionen, agenturet, EU DSO-enheden og ENTSO'en for elektricitet eller ENTSO'en for gas.
  For de andre energiinfrastrukturkategorier skal hver gruppe bestå af Kommissionen, repræsentanter for medlemsstaterne og projektiværksættere, som de relevante prioriteter angivet i bilag I vedrører. |
| --- | --- |

1)

For de andre energiinfrastrukturkategorier skal hver gruppe bestå af Kommissionen, repræsentanter for medlemsstaterne og projektiværksættere, som de relevante prioriteter angivet i bilag I vedrører.

| 2) | Afhængigt af antallet af projektforslag til EU-listen, huller i den regionale infrastruktur og markedsudviklinger kan grupperne og beslutningstagende organer i gruppen efter behov opdele sig, fusionere eller mødes i forskellige sammensætninger for at drøfte sager, der er fælles for alle grupper eller kun vedrører bestemte regioner. Sådanne forhold kan omfatte emner relevante for tværregional sammenhæng eller antallet af foreslåede projekter, der er medtaget i udkastet til regionale lister, som risikerer at blive uhåndterbar. |
| --- | --- |

2)

| 3) | Hver gruppe tilrettelægger sit arbejde i overensstemmelse med regionalt samarbejde i henhold til artikel 12 i forordning (EF) nr. 715/2009, artikel 34 i forordning (EU) 2019/943, artikel 7 i direktiv 2009/73/EF og artikel 61 i direktiv (EU) 2019/944 og andre eksisterende regionale samarbejdsstrukturer. |
| --- | --- |

3)

| 4) | Alt efter hvad der er relevant med henblik på gennemførelse af de i bilag I angivne relevante prioriterede energiinfrastrukturkorridorer og -områder, skal hver gruppe invitere iværksættere af projekter, der potentielt kan komme i betragtning som projekter af fælles interesse, samt repræsentanter for nationale administrationer, regulerende myndigheder, civilsamfundet og TSO'er fra tredjelande. Afgørelsen om at invitere repræsentanter fra tredjelande skal baseres på konsensus. |
| --- | --- |

4)

| 5) | For de prioriterede energiinfrastrukturkorridorer, der er defineret i bilag I, afsnit 2, indbyder hver gruppe, alt efter hvad der er relevant, repræsentanter for indlandsmedlemsstater, kompetente myndigheder, nationale regulerende myndigheder og TSO'er. |
| --- | --- |

5)

| 6) | Når det er relevant, skal hver gruppe invitere de organisationer, der repræsenterer relevante interessenter, herunder repræsentanter fra tredjelande, og, hvor det skønnes passende, interessenter, herunder producenter, DSO'er, leverandører, forbrugere, lokale befolkningsgrupper og EU-baserede organisationer til miljøbeskyttelse, direkte, så de kan give udtryk for deres specifikke ekspertise. Hver gruppe iværksætter høringer og konsultationer, hvor det er relevant for at løse dens opgaver. |
| --- | --- |

6)

| 7) | På en platform, der er tilgængelig for interessenter, skal Kommissionen for så vidt angår gruppemøderne offentliggøre de interne regler, en ajourført liste over medlemsorganisationer, regelmæssigt ajourførte oplysninger om arbejdets fremskridt, dagsordener samt mødereferater, hvor de er tilgængelige. Drøftelserne fra gruppernes beslutningstagende organer og rangordningen af projekter i henhold til artikel 4, stk. 5, er fortrolige. Alle beslutninger vedrørende de regionale gruppers funktion og arbejde træffes ved konsensus mellem medlemsstaterne og Kommissionen. |
| --- | --- |

7)

| 8) | Kommissionen, agenturet og grupperne bestræber sig på sammenhæng mellem grupperne. Til dette formål sikrer Kommissionen og agenturet, og når det er relevant, udveksling af oplysninger om alt arbejde, der repræsenterer en interregional interesse mellem de respektive grupper. |
| --- | --- |

8)

| 9) | Deltagelse af nationale regulerende myndigheder og agenturet i grupperne må ikke udgøre en risiko for opfyldelsen af deres mål og forpligtelser i henhold til denne forordning eller i henhold til forordning (EU) 2019/942, artikel 40 og 41 i direktiv 2009/73/EF og artikel 58, 59 og 60 i direktiv (EU) 2019/944. |
| --- | --- |

9)

2.   PROCES FOR OPSTILLING AF REGIONALE LISTER

| 1) | Iværksættere af projekter, der potentielt kan komme i betragtning som projekter på EU-listen, som ønsker, at deres projekter skal opnå denne status, indgiver en ansøgning om at få udvalgt et projekt som et projekt på EU-listen til gruppen sammen med:






  a) | en vurdering af projekterne for så vidt angår bidraget til gennemførelse af prioriteringerne i bilag I |
| --- | --- | --- |

1)

a)

en vurdering af projekterne for så vidt angår bidraget til gennemførelse af prioriteringerne i bilag I

| b) | en angivelse af den relevante projektkategori, jf. bilag II |
| --- | --- |

b)

en angivelse af den relevante projektkategori, jf. bilag II

| c) | en analyse af, hvorvidt de relevante kriterier i artikel 4 er opfyldt |
| --- | --- |

c)

en analyse af, hvorvidt de relevante kriterier i artikel 4 er opfyldt

| d) | for projekter, der har nået tilstrækkelig modenhed, en projektspecifik cost-benefit-analyse baseret på de metoder, der er udarbejdet i henhold til artikel 11 |
| --- | --- |

d)

for projekter, der har nået tilstrækkelig modenhed, en projektspecifik cost-benefit-analyse baseret på de metoder, der er udarbejdet i henhold til artikel 11

| e) | for projekter af gensidig interesse, støttebrevene fra regeringerne i de direkte berørte lande, hvori de udtrykker deres støtte til projektet eller andre ikkebindende aftaler |
| --- | --- |

e)

for projekter af gensidig interesse, støttebrevene fra regeringerne i de direkte berørte lande, hvori de udtrykker deres støtte til projektet eller andre ikkebindende aftaler

| f) | alle andre relevante oplysninger, der er nødvendige for evalueringen af projektet. |
| --- | --- |

f)

alle andre relevante oplysninger, der er nødvendige for evalueringen af projektet.

| 2) | Alle modtagere sikrer fortroligheden af kommercielt følsomme oplysninger. |
| --- | --- |

2)

| 3) | De foreslåede projekter af fælles interesse vedrørende eltransmission og -oplagring, der falder ind under energiinfrastrukturkategorierne i nærværende forordnings bilag II, punkt 1, litra a), b), c), d) og f), er projekter, der er en del af den seneste tilgængelige tiårige EU-dækkende netudviklingsplan for elektricitet, udviklet af ENTSO'en for elektricitet i henhold til artikel 30 i forordning (EU) 2019/943. De foreslåede projekter af fælles interesse vedrørende eltransmission, der falder ind under energiinfrastrukturkategorierne i nærværende forordnings bilag II, punkt 1, litra b) og f), er projekter, der stammer fra og er i overensstemmelse med den integrerede offshorenetudvikling og de netforstærkninger, som er omhandlet i nærværende forordnings artikel 14, stk. 2. |
| --- | --- |

3)

| 4) | Fra den 1. januar 2024 er de foreslåede brintprojekter af fælles interesse, der falder ind under energiinfrastrukturkategorierne i bilag II, punkt 3, en del af EU's senest tilgængelige tiårige europæiske netudviklingsplan for gas, der er udviklet af ENTSO'en for gas i henhold til artikel 8 i forordning (EF) nr. 715/2009. |
| --- | --- |

4)

| 5) | Senest den 30. juni 2022 og derefter for hver tiårige EU-dækkende netudviklingsplan skal ENTSO'en for elektricitet og ENTSO'en for gas udstede ajourførte retningslinjer for integration af projekter i deres respektive tiårige EU-dækkende netudviklingsplan, jf. punkt 3 og 4, for at sikre ligebehandling og gennemsigtighed i processen. For alle de projekter på EU-listen, som var gældende på tidspunktet, angiver retningslinjerne en forenklet proces til integration i de tiårige EU-dækkende netudviklingsplaner under hensyntagen til dokumentation og data, der allerede er indsendt under de tidligere processer for de tiårige EU-dækkende netudviklingsplaner, så længe den dokumentation og de data, der allerede er indsendt, forbliver gyldige.
  ENTSO'en for elektricitet og ENTSO'en for gas rådfører sig med Kommissionen og agenturet om deres respektive udkast til retningslinjer for integration af projekter i de tiårige EU-dækkende netudviklingsplaner og tager behørigt hensyn til Kommissionens og agenturets anbefalinger inden offentliggørelsen af de endelige retningslinjer. |
| --- | --- |

5)

ENTSO'en for elektricitet og ENTSO'en for gas rådfører sig med Kommissionen og agenturet om deres respektive udkast til retningslinjer for integration af projekter i de tiårige EU-dækkende netudviklingsplaner og tager behørigt hensyn til Kommissionens og agenturets anbefalinger inden offentliggørelsen af de endelige retningslinjer.

| 6) | Foreslåede projekter vedrørende kuldioxidtransport og -lagring, der falder ind under energiinfrastrukturkategorien i bilag II, punkt 5, skal forelægges som en del af en plan udviklet af mindst to medlemsstater til udvikling af grænseoverskridende infrastruktur til transport og lagring af kuldioxid, der skal forelægges til Kommissionen af de respektive medlemsstater eller enheder, som er udpeget af disse medlemsstater. |
| --- | --- |

6)

| 7) | ENTSO'en for elektricitet og ENTSO'en for gas fremsender oplysninger til grupperne om, hvordan de har anvendt retningslinjerne til evaluering af integrationen i de tiårige EU-dækkende netudviklingsplaner. |
| --- | --- |

7)

| 8) | For projekter, der falder ind under deres kompetence, skal de nationale regulerende myndigheder og om nødvendigt agenturet, hvor det er muligt i forbindelse med regionalt samarbejde i henhold til artikel 7 i direktiv (EU) 2009/73/EF og artikel 61 i direktiv (EU) 2019/944, kontrollere den konsekvente anvendelse af kriterierne og cost-benefit-analysemetoden og evaluere deres grænseoverskridende relevans. De forelægger deres vurdering for gruppen. Kommissionen sikrer, at de kriterier og metoder, der er omhandlet i denne forordnings artikel 4 og bilag IV, anvendes på en harmoniseret måde for at sikre sammenhæng på tværs af de regionale grupper. |
| --- | --- |

8)

| 9) | For alle projekter, der ikke er omfattet af punkt 8 i dette bilag, vurderer Kommissionen anvendelsen af kriterierne i denne forordnings artikel 4. Kommissionen tager også højde for potentialet for fremtidig udvidelse til også at omfatte yderligere medlemsstater. Kommissionen forelægger sin vurdering for gruppen. For projekter, der ansøger om status som projekt af gensidig interesse, indbydes repræsentanter for tredjelande og regulerende myndigheder til forelæggelsen af vurderingen. |
| --- | --- |

9)

| 10) | Enhver medlemsstat, hvis territorium ikke er omfattet af et foreslået projekt, men som det foreslåede projekt kan få en potentiel positiv nettoindvirkning på eller en potential væsentlig virkning for, f.eks. på miljøet eller på driften af energiinfrastrukturen på dens territorium, kan indgive en udtalelse til gruppen, hvori den angiver sine betænkeligheder. |
| --- | --- |

10)

| 11) | Gruppen undersøger efter anmodning fra et medlem af gruppen de begrundede årsager, der i overensstemmelse med artikel 3, stk. 3, fremføres af en medlemsstat til ikke at godkende et projekt, som vedrører dens territorium. |
| --- | --- |

11)

| 12) | Gruppen overvejer, om princippet om energieffektivitet først anvendes i forbindelse med fastlæggelsen af regionale infrastrukturbehov og for hvert enkelt forslag til projekter. Gruppen overvejer navnlig løsninger såsom efterspørgselsstyring, markedsreguleringsløsninger og implementering af digitale løsninger og renovering af bygninger som prioriterede løsninger, når de vurderes som mere omkostningseffektive ud fra et systemdækkende perspektiv end anlæg af ny infrastruktur på forsyningssiden. |
| --- | --- |

12)

| 13) | Gruppen mødes for at undersøge og opstille projektforslagene i rangorden på grundlag af en gennemsigtig vurdering af projekterne og ved anvendelse af de i artikel 4 fastlagte kriterier, idet den tager hensyn til de regulerende myndigheders vurdering eller til Kommissionens vurdering af projekter, der ikke falder inden for de nationale tilsynsmyndigheders kompetence. |
| --- | --- |

13)

| 14) | Det udkast til regionale lister over foreslåede projekter, der er omfattet af de nationale tilsynsmyndigheders kompetence, som udarbejdes af grupperne, forelægges agenturet sammen med eventuelle udtalelser, jf. punkt 10 i dette afsnit, seks måneder før datoen for vedtagelse af EU-listen. Udkastet til regionale lister og de ledsagende udtalelser vurderes af agenturet senest tre måneder fra datoen for modtagelse. Agenturet afgiver en udtalelse om udkastet til regionale lister, navnlig om den konsekvente anvendelse af kriterierne og cost-benefit-analysen på tværs af regionerne. Agenturets udtalelse vedtages efter proceduren, der er omhandlet i artikel 22, stk. 5, i forordning (EU) 2019/942. |
| --- | --- |

14)

| 15) | Senest én måned fra datoen for modtagelse af agenturets udtalelse skal hver gruppes beslutningstagende organ vedtage sin endelige regionale liste over forslag til projekter i overensstemmelse med bestemmelserne i artikel 3, stk. 3, baseret på gruppernes forslag og under hensyntagen til agenturets udtalelse og de nationale regulerende myndigheders vurdering, der er afgivet i overensstemmelse med punkt 8, eller Kommissionens vurdering af projekter, der ikke er omfattet af de nationale regulerende myndigheders kompetence, foreslået i overensstemmelse med punkt 9, og rådgivningen fra Kommissionen med henblik på at sikre et håndterbart samlet antal projekter på EU-listen, navnlig ved grænser, hvor der findes konkurrerende eller potentielt konkurrerende projekter. Gruppernes beslutningstagende organer forelægger de endelige regionale lister for Kommissionen sammen med eventuelle udtalelser som angivet i punkt 10. |
| --- | --- |

15)

| 16) | Hvis det samlede antal foreslåede projekter på EU-listen på grundlag af udkastet til regionale lister og efter hensyntagen til agenturets udtalelse overstiger et håndterbart antal, råder Kommissionen hver berørt gruppe til at ekskludere de projekter på den regionale liste, der er placeret lavest af den berørte gruppe i overensstemmelse med den rangorden, der er fastlagt i henhold til artikel 4, stk. 5. |
| --- | --- |

16)

---

BILAG IV

REGLER OG INDIKATORER VEDRØRENDE KRITERIER FOR PROJEKTER

1)

| a) | for eltransmission: Projektet øger nettets overførselskapacitet eller den kapacitet, der er til rådighed for kommercielle strømme, ved den pågældende medlemsstats grænse til en eller flere andre medlemsstater, hvorved nettets grænseoverskridende overførselskapacitet ved den pågældende medlemsstats grænse til en eller flere andre medlemsstater forøges med mindst 500 megawatt (MW) i forhold til en situation uden ibrugtagning af projektet, eller projektet reducerer ikkesammenkoblede systemers energiisolation i en eller flere medlemsstater og øger den grænseoverskridende overførselskapacitet ved grænsen mellem to medlemsstater med mindst 200 MW |
| --- | --- |

a)

for eltransmission: Projektet øger nettets overførselskapacitet eller den kapacitet, der er til rådighed for kommercielle strømme, ved den pågældende medlemsstats grænse til en eller flere andre medlemsstater, hvorved nettets grænseoverskridende overførselskapacitet ved den pågældende medlemsstats grænse til en eller flere andre medlemsstater forøges med mindst 500 megawatt (MW) i forhold til en situation uden ibrugtagning af projektet, eller projektet reducerer ikkesammenkoblede systemers energiisolation i en eller flere medlemsstater og øger den grænseoverskridende overførselskapacitet ved grænsen mellem to medlemsstater med mindst 200 MW

| b) | for eloplagring: Projektet tilvejebringer en installeret kapacitet på mindst 225 MW og har en lagerkapacitet, der muliggør en årlig nettoelproduktionskapacitet på mindst 250 GWh/år |
| --- | --- |

b)

for eloplagring: Projektet tilvejebringer en installeret kapacitet på mindst 225 MW og har en lagerkapacitet, der muliggør en årlig nettoelproduktionskapacitet på mindst 250 GWh/år

| c) | for intelligente elnet: Projektet er udformet til udstyr og anlæg på højspændings- og mellemspændingsniveau og involverer TSO'er, TSO'er og DSO'er eller DSO'er fra mindst to medlemsstater. Projektet kan kun omfatte DSO'er, forudsat at de er fra mindst to medlemsstater, og forudsat at interoperabiliteten sikres. Projektet skal opfylde mindst to af følgende kriterier: Det involverer 50 000 brugere, der producerer eller forbruger el eller begge dele, det dækker et forbrugsområde på mindst 300 GWh/år, mindst 20 % af det elforbrug, der er forbundet med projektet, stammer fra variable vedvarende ressourcer, eller det reducerer energiisolationen af ikkesammenkoblede systemer i en eller flere medlemsstater. Projektet behøver ikke at involvere en fysisk fælles grænse. For projekter vedrørende små isolerede systemer som defineret i artikel 2, nr. 42), i direktiv (EU) 2019/944, herunder øer, er disse spændingsniveauer lig med det højeste spændingsniveau i det relevante elsystem |
| --- | --- |

c)

for intelligente elnet: Projektet er udformet til udstyr og anlæg på højspændings- og mellemspændingsniveau og involverer TSO'er, TSO'er og DSO'er eller DSO'er fra mindst to medlemsstater. Projektet kan kun omfatte DSO'er, forudsat at de er fra mindst to medlemsstater, og forudsat at interoperabiliteten sikres. Projektet skal opfylde mindst to af følgende kriterier: Det involverer 50 000 brugere, der producerer eller forbruger el eller begge dele, det dækker et forbrugsområde på mindst 300 GWh/år, mindst 20 % af det elforbrug, der er forbundet med projektet, stammer fra variable vedvarende ressourcer, eller det reducerer energiisolationen af ikkesammenkoblede systemer i en eller flere medlemsstater. Projektet behøver ikke at involvere en fysisk fælles grænse. For projekter vedrørende små isolerede systemer som defineret i artikel 2, nr. 42), i direktiv (EU) 2019/944, herunder øer, er disse spændingsniveauer lig med det højeste spændingsniveau i det relevante elsystem

| d) | for brinttransmission: Projektet giver mulighed for transmission af brint over de pågældende medlemsstaters grænser eller øger den eksisterende grænseoverskridende kapacitet for transport af brint ved en grænse mellem to medlemsstater med mindst 10 % i forhold til situationen før ibrugtagning af projektet, og projektet påviser i tilstrækkelig grad, at det er en væsentlig del af et planlagt grænseoverskridende brintnet og giver tilstrækkeligt bevis for eksisterende planer og samarbejde med nabolande og netoperatører, eller, for projekter, der reducerer ikkesammenkoblede systemers energiisolation i en eller flere medlemsstater, projektet sigter mod direkte eller indirekte at levere til mindst to medlemsstater |
| --- | --- |

d)

for brinttransmission: Projektet giver mulighed for transmission af brint over de pågældende medlemsstaters grænser eller øger den eksisterende grænseoverskridende kapacitet for transport af brint ved en grænse mellem to medlemsstater med mindst 10 % i forhold til situationen før ibrugtagning af projektet, og projektet påviser i tilstrækkelig grad, at det er en væsentlig del af et planlagt grænseoverskridende brintnet og giver tilstrækkeligt bevis for eksisterende planer og samarbejde med nabolande og netoperatører, eller, for projekter, der reducerer ikkesammenkoblede systemers energiisolation i en eller flere medlemsstater, projektet sigter mod direkte eller indirekte at levere til mindst to medlemsstater

| e) | for brintoplagring eller brintmodtagelsesfaciliteter, der er omhandlet i bilag II, punkt 3: Projektet sigter mod direkte eller indirekte at levere til mindst to medlemsstater |
| --- | --- |

e)

for brintoplagring eller brintmodtagelsesfaciliteter, der er omhandlet i bilag II, punkt 3: Projektet sigter mod direkte eller indirekte at levere til mindst to medlemsstater

| f) | for elektrolyseanlæg: Projektet tilvejebringer mindst 50 MW installeret kapacitet og leveres af ét elektrolyseanlæg eller af et sæt elektrolyseanlæg, som indgår i et fælles koordineret projekt, og det skaber direkte eller indirekte fordele for mindst to medlemsstater, og hvad særligt angår øer og øsystemer støtter det innovative og andre løsninger, der involverer mindst to medlemsstater, med en betydelig positiv virkning på Unionens 2030-mål for energi og klima og dens 2050-mål om klimaneutralitet og bidrager væsentligt til ø-energisystemets og Unionens energisystems bæredygtighed |
| --- | --- |

f)

for elektrolyseanlæg: Projektet tilvejebringer mindst 50 MW installeret kapacitet og leveres af ét elektrolyseanlæg eller af et sæt elektrolyseanlæg, som indgår i et fælles koordineret projekt, og det skaber direkte eller indirekte fordele for mindst to medlemsstater, og hvad særligt angår øer og øsystemer støtter det innovative og andre løsninger, der involverer mindst to medlemsstater, med en betydelig positiv virkning på Unionens 2030-mål for energi og klima og dens 2050-mål om klimaneutralitet og bidrager væsentligt til ø-energisystemets og Unionens energisystems bæredygtighed

| g) | for intelligente gasnet: Et projekt inddrager TSO'er, TSO'er og DSO'er eller DSO'er fra mindst to medlemsstater. DSO'er kan inddrages, men kun med støtte fra TSO'er fra mindst to medlemsstater, der er tæt knyttet til projektet og sikrer interoperabilitet. |
| --- | --- |

g)

for intelligente gasnet: Et projekt inddrager TSO'er, TSO'er og DSO'er eller DSO'er fra mindst to medlemsstater. DSO'er kan inddrages, men kun med støtte fra TSO'er fra mindst to medlemsstater, der er tæt knyttet til projektet og sikrer interoperabilitet.

| h) | for transmission af elektricitet fra vedvarende offshoreenergikilder: Projektet er udformet med henblik på at overføre elektricitet fra offshoreproduktionsanlæg med en kapacitet på mindst 500 MW og åbner mulighed for eltransmission til en bestemt medlemsstats net på land, hvorved mængden af tilgængelig elektricitet fra vedvarende energikilder på det indre marked øges. Projektet skal udvikles i områder med lav udbredelse af elektricitet fra vedvarende offshoreenergikilder og skal påvise en betydelig positiv virkning på Unionens 2030-mål for energi og klima og dens 2050-mål om klimaneutralitet og bidrage væsentligt til energisystemets bæredygtighed og markedsintegrationen, samtidig med at det ikke hindrer grænseoverskridende kapaciteter og strømme |
| --- | --- |

h)

for transmission af elektricitet fra vedvarende offshoreenergikilder: Projektet er udformet med henblik på at overføre elektricitet fra offshoreproduktionsanlæg med en kapacitet på mindst 500 MW og åbner mulighed for eltransmission til en bestemt medlemsstats net på land, hvorved mængden af tilgængelig elektricitet fra vedvarende energikilder på det indre marked øges. Projektet skal udvikles i områder med lav udbredelse af elektricitet fra vedvarende offshoreenergikilder og skal påvise en betydelig positiv virkning på Unionens 2030-mål for energi og klima og dens 2050-mål om klimaneutralitet og bidrage væsentligt til energisystemets bæredygtighed og markedsintegrationen, samtidig med at det ikke hindrer grænseoverskridende kapaciteter og strømme

| i) | for kuldioxidprojekter: Projektet anvendes til at transportere og, hvor det er relevant, lagre menneskeskabt kuldioxid fra mindst to medlemsstater. |
| --- | --- |

i)

for kuldioxidprojekter: Projektet anvendes til at transportere og, hvor det er relevant, lagre menneskeskabt kuldioxid fra mindst to medlemsstater.

2)

| a) | projekter af gensidig interesse i den kategori, der er angivet i bilag II, punkt 1, litra a) og f): Projektet øger nettets overførselskapacitet eller den kapacitet, der er til rådighed for kommercielle strømme, ved den pågældende medlemsstats grænse til en eller flere tredjelande, og fører til betydelige fordele, enten direkte eller indirekte (via sammenkobling med et tredjeland), under de specifikke kriterier, der er anført i artikel 4, stk. 3, på EU-plan. Beregningen af fordelene for medlemsstaterne skal udføres og offentliggøres af ENTSO'en for elektricitet inden for rammerne af den tiårige EU-dækkende netudviklingsplan |
| --- | --- |

a)

projekter af gensidig interesse i den kategori, der er angivet i bilag II, punkt 1, litra a) og f): Projektet øger nettets overførselskapacitet eller den kapacitet, der er til rådighed for kommercielle strømme, ved den pågældende medlemsstats grænse til en eller flere tredjelande, og fører til betydelige fordele, enten direkte eller indirekte (via sammenkobling med et tredjeland), under de specifikke kriterier, der er anført i artikel 4, stk. 3, på EU-plan. Beregningen af fordelene for medlemsstaterne skal udføres og offentliggøres af ENTSO'en for elektricitet inden for rammerne af den tiårige EU-dækkende netudviklingsplan

| b) | projekter af gensidig interesse i den kategori, der er anført i bilag II, punkt 3: Brintprojektet giver mulighed for transmission af brint ved en medlemsstats grænse til en eller flere tredjelande og viser sig at medføre betydelige fordele, enten direkte eller indirekte (via sammenkobling med et tredjeland), under de specifikke kriterier, der er anført i artikel 4, stk. 3, på EU-plan. Beregningen af fordelene for medlemsstaterne skal udføres og offentliggøres af ENTSO'en for gas inden for rammerne af den tiårige EU-dækkende netudviklingsplan |
| --- | --- |

b)

projekter af gensidig interesse i den kategori, der er anført i bilag II, punkt 3: Brintprojektet giver mulighed for transmission af brint ved en medlemsstats grænse til en eller flere tredjelande og viser sig at medføre betydelige fordele, enten direkte eller indirekte (via sammenkobling med et tredjeland), under de specifikke kriterier, der er anført i artikel 4, stk. 3, på EU-plan. Beregningen af fordelene for medlemsstaterne skal udføres og offentliggøres af ENTSO'en for gas inden for rammerne af den tiårige EU-dækkende netudviklingsplan

| c) | projekter af gensidig interesse i den kategori, der er anført i bilag II, punkt 5: Projektet kan af mindst to medlemsstater og et tredjeland anvendes til at transportere og lagre menneskeskabt kuldioxid. |
| --- | --- |

c)

projekter af gensidig interesse i den kategori, der er anført i bilag II, punkt 5: Projektet kan af mindst to medlemsstater og et tredjeland anvendes til at transportere og lagre menneskeskabt kuldioxid.

3)

| a) | transmission af elektricitet fra vedvarende kilder til store forbrugscentre og oplagringssteder måles i overensstemmelse med den analyse, der er foretaget i den senest tilgængelige tiårige EU-dækkende netudviklingsplan for elektricitet, navnlig:






  i) | ved for transmission af elektricitet at anslå produktionskapaciteten fra vedvarende energikilder (pr. teknologi, i MW), der som følge af projektet sammenkobles og overføres, sammenlignet med den samlede planlagte produktionskapacitet fra disse vedvarende energikilder i den pågældende medlemsstat i 2030 i henhold de nationale energi- og klimaplaner, der er forelagt af medlemsstaterne i overensstemmelse med forordning (EU) 2018/1999 |
| --- | --- | --- |

a)

transmission af elektricitet fra vedvarende kilder til store forbrugscentre og oplagringssteder måles i overensstemmelse med den analyse, der er foretaget i den senest tilgængelige tiårige EU-dækkende netudviklingsplan for elektricitet, navnlig:

i)

ved for transmission af elektricitet at anslå produktionskapaciteten fra vedvarende energikilder (pr. teknologi, i MW), der som følge af projektet sammenkobles og overføres, sammenlignet med den samlede planlagte produktionskapacitet fra disse vedvarende energikilder i den pågældende medlemsstat i 2030 i henhold de nationale energi- og klimaplaner, der er forelagt af medlemsstaterne i overensstemmelse med forordning (EU) 2018/1999

| ii) | eller for oplagring af energi ved at sammenligne ny kapacitet, som følge af projektet med den samlede bestående kapacitet for samme oplagringsteknologi på det analyseområde, der er anført i bilag V |
| --- | --- |

ii)

eller for oplagring af energi ved at sammenligne ny kapacitet, som følge af projektet med den samlede bestående kapacitet for samme oplagringsteknologi på det analyseområde, der er anført i bilag V

| b) | markedsintegration, konkurrence og systemfleksibilitet måles i overensstemmelse med den analyse, der er foretaget i den senest tilgængelige tiårige EU-dækkende netudviklingsplan for elektricitet, navnlig:






  i) | ved for grænseoverskridende projekter, herunder geninvesteringsprojekter, at beregne virkningerne på nettets overførselskapacitet i begge retninger målt på mængden af elektricitet (MW) og deres bidrag til at nå målet om sammenkoblinger på mindst 15 % og ved for projekter med betydelig grænseoverskridende virkning at beregne virkningerne på nettets overførselskapacitet ved grænserne mellem relevante medlemsstater, mellem relevante medlemsstater og tredjelande eller inden for relevante medlemsstater og på balancen mellem udbud og efterspørgsel og netdrift i relevante medlemsstater |
| --- | --- | --- |

b)

markedsintegration, konkurrence og systemfleksibilitet måles i overensstemmelse med den analyse, der er foretaget i den senest tilgængelige tiårige EU-dækkende netudviklingsplan for elektricitet, navnlig:

i)

ved for grænseoverskridende projekter, herunder geninvesteringsprojekter, at beregne virkningerne på nettets overførselskapacitet i begge retninger målt på mængden af elektricitet (MW) og deres bidrag til at nå målet om sammenkoblinger på mindst 15 % og ved for projekter med betydelig grænseoverskridende virkning at beregne virkningerne på nettets overførselskapacitet ved grænserne mellem relevante medlemsstater, mellem relevante medlemsstater og tredjelande eller inden for relevante medlemsstater og på balancen mellem udbud og efterspørgsel og netdrift i relevante medlemsstater

| ii) | ved at evaluere virkningerne af et projekt på det analyseområde, der er anført i bilag V, med hensyn til produktions- og transmissionsomkostninger for energisystemet som helhed og udvikling og konvergens i markedspriserne ved forskellige planlægningsscenarier for projekter, hvor der navnlig tages højde for forskelle i fortjenstrækkefølge |
| --- | --- |

ii)

ved at evaluere virkningerne af et projekt på det analyseområde, der er anført i bilag V, med hensyn til produktions- og transmissionsomkostninger for energisystemet som helhed og udvikling og konvergens i markedspriserne ved forskellige planlægningsscenarier for projekter, hvor der navnlig tages højde for forskelle i fortjenstrækkefølge

| c) | forsyningssikkerhed, interoperabilitet og sikker systemdrift måles i overensstemmelse med den analyse, der er foretaget i den senest tilgængelige tiårige EU-dækkende netudviklingsplan for elektricitet, navnlig ved at vurdere projektets virkning på loss-of-load-sandsynligheden på det analyseområde, der er anført i bilag V med hensyn til produktionens og transmissionens tilstrækkelighed for en række karakteristiske belastningsperioder, under hensyntagen til sandsynlige ændringer i klimarelaterede ekstreme vejrhændelser og deres indvirkning på infrastrukturens modstandsdygtighed. Hvor det er relevant, måles projektets indvirkning på uafhængig og pålidelig kontrol af systemets drift og tjenester. |
| --- | --- |

c)

forsyningssikkerhed, interoperabilitet og sikker systemdrift måles i overensstemmelse med den analyse, der er foretaget i den senest tilgængelige tiårige EU-dækkende netudviklingsplan for elektricitet, navnlig ved at vurdere projektets virkning på loss-of-load-sandsynligheden på det analyseområde, der er anført i bilag V med hensyn til produktionens og transmissionens tilstrækkelighed for en række karakteristiske belastningsperioder, under hensyntagen til sandsynlige ændringer i klimarelaterede ekstreme vejrhændelser og deres indvirkning på infrastrukturens modstandsdygtighed. Hvor det er relevant, måles projektets indvirkning på uafhængig og pålidelig kontrol af systemets drift og tjenester.

4)

| a) | graden af bæredygtighed måles ved at vurdere omfanget af nettenes evne til at sammenkoble og transportere variabel vedvarende energi |
| --- | --- |

a)

graden af bæredygtighed måles ved at vurdere omfanget af nettenes evne til at sammenkoble og transportere variabel vedvarende energi

| b) | forsyningssikkerhed måles ved at vurdere tabene i distributions- og/eller transmissionsnettene, den procentvise udnyttelse (dvs. gennemsnitlige belastning) af elnetkomponenter, tilgængeligheden af netkomponenter (relateret til planlagt og ikkeplanlagt vedligeholdelse) og dettes indvirkning på nettets præstationer, og på varigheden og hyppigheden af afbrydelser, herunder klimarelaterede forstyrrelser |
| --- | --- |

b)

forsyningssikkerhed måles ved at vurdere tabene i distributions- og/eller transmissionsnettene, den procentvise udnyttelse (dvs. gennemsnitlige belastning) af elnetkomponenter, tilgængeligheden af netkomponenter (relateret til planlagt og ikkeplanlagt vedligeholdelse) og dettes indvirkning på nettets præstationer, og på varigheden og hyppigheden af afbrydelser, herunder klimarelaterede forstyrrelser

| c) | markedsintegration måles ved at vurdere innovationen inden for netdrift, reduktionen af energiisolation og sammenkobling samt integrationen med andre sektorer og fremme af nye forretningsmodeller og markedsstrukturer |
| --- | --- |

c)

markedsintegration måles ved at vurdere innovationen inden for netdrift, reduktionen af energiisolation og sammenkobling samt integrationen med andre sektorer og fremme af nye forretningsmodeller og markedsstrukturer

| d) | netsikkerhed, fleksibilitet og forsyningskvalitet måles ved at vurdere den innovative tilgang til systemfleksibilitet, cybersikkerhed, effektiv interoperabilitet mellem TSO- og DSO-niveauet, kapaciteten til at medtage efterspørgselsreaktion, lagring, energieffektivitetsforanstaltninger, omkostningseffektiv anvendelse af digitale værktøjer og IKT til overvågning og kontrolformål, elsystemets stabilitet og ydeevnen for spændingskvalitet. |
| --- | --- |

d)

netsikkerhed, fleksibilitet og forsyningskvalitet måles ved at vurdere den innovative tilgang til systemfleksibilitet, cybersikkerhed, effektiv interoperabilitet mellem TSO- og DSO-niveauet, kapaciteten til at medtage efterspørgselsreaktion, lagring, energieffektivitetsforanstaltninger, omkostningseffektiv anvendelse af digitale værktøjer og IKT til overvågning og kontrolformål, elsystemets stabilitet og ydeevnen for spændingskvalitet.

5)

| a) | bæredygtighed måles som et projekts bidrag til reduktion af drivhusgasemissioner i forskellige slutanvendelsesapplikationer i sektorer, hvor det er vanskeligt at nedbringe emissionerne, såsom industri eller transport, fleksibilitet og sæsonmæssige oplagringsmuligheder til vedvarende elproduktion eller integration af vedvarende og kulstoffattig brint med henblik på at tage hensyn til markedets behov og fremme vedvarende brint |
| --- | --- |

a)

bæredygtighed måles som et projekts bidrag til reduktion af drivhusgasemissioner i forskellige slutanvendelsesapplikationer i sektorer, hvor det er vanskeligt at nedbringe emissionerne, såsom industri eller transport, fleksibilitet og sæsonmæssige oplagringsmuligheder til vedvarende elproduktion eller integration af vedvarende og kulstoffattig brint med henblik på at tage hensyn til markedets behov og fremme vedvarende brint

| b) | markedsintegration og interoperabilitet måles ved at beregne projektets merværdi for integrationen af markedsområder og priskonvergens og for fleksibiliteten i systemet som helhed |
| --- | --- |

b)

markedsintegration og interoperabilitet måles ved at beregne projektets merværdi for integrationen af markedsområder og priskonvergens og for fleksibiliteten i systemet som helhed

| c) | forsyningssikkerhed og fleksibilitet måles ved beregning af projektets merværdi for brintforsyningens modstandsdygtighed, diversificering og fleksibilitet |
| --- | --- |

c)

forsyningssikkerhed og fleksibilitet måles ved beregning af projektets merværdi for brintforsyningens modstandsdygtighed, diversificering og fleksibilitet

| d) | konkurrence måles ved at vurdere projektets bidrag til diversificering af forsyningen, herunder lettere adgang til lokale forsyningskilder til brint. |
| --- | --- |

d)

konkurrence måles ved at vurdere projektets bidrag til diversificering af forsyningen, herunder lettere adgang til lokale forsyningskilder til brint.

6)

| a) | graden af bæredygtighed måles ved at vurdere andelen af vedvarende og kulstoffattige gasser integreret i gasnettet, de relaterede besparelser på drivhusgasemissioner mod en komplet dekarbonisering af systemet og tilstrækkelig opsporing af lækage |
| --- | --- |

a)

graden af bæredygtighed måles ved at vurdere andelen af vedvarende og kulstoffattige gasser integreret i gasnettet, de relaterede besparelser på drivhusgasemissioner mod en komplet dekarbonisering af systemet og tilstrækkelig opsporing af lækage

| b) | kvalitet og forsyningssikkerhed måles ved at vurdere forholdet mellem pålidelig tilgængelig gasforsyning og spidsbelastningsefterspørgsel, andelen af import erstattet af lokale vedvarende og kulstoffattige gasser, systemdriftens stabilitet, varigheden og hyppigheden af afbrydelser pr. kunde |
| --- | --- |

b)

kvalitet og forsyningssikkerhed måles ved at vurdere forholdet mellem pålidelig tilgængelig gasforsyning og spidsbelastningsefterspørgsel, andelen af import erstattet af lokale vedvarende og kulstoffattige gasser, systemdriftens stabilitet, varigheden og hyppigheden af afbrydelser pr. kunde

| c) | fremme af fleksibilitetstjenester såsom efterspørgselsreaktion og lagring ved at fremme intelligent integration af energisektoren gennem skabelse af forbindelser til andre energibærere og -sektorer måles ved at vurdere de omkostningsbesparelser, som gøres mulige af sammenkoblede energisektorer og -systemer, såsom varme- og elsystemet, transport og industri. |
| --- | --- |

c)

fremme af fleksibilitetstjenester såsom efterspørgselsreaktion og lagring ved at fremme intelligent integration af energisektoren gennem skabelse af forbindelser til andre energibærere og -sektorer måles ved at vurdere de omkostningsbesparelser, som gøres mulige af sammenkoblede energisektorer og -systemer, såsom varme- og elsystemet, transport og industri.

7)

| a) | bæredygtighed måles ved at vurdere andelen af vedvarende brint eller kulstoffattig brint, navnlig fra vedvarende kilder, integreret i nettet, der opfylder kriterierne anført i bilag II, punkt 4, litra a), nr. ii), eller anslå udbredelsen af syntetiske brændstoffer fra disse kilder og de relaterede besparelser på drivhusgasemissioner |
| --- | --- |

a)

bæredygtighed måles ved at vurdere andelen af vedvarende brint eller kulstoffattig brint, navnlig fra vedvarende kilder, integreret i nettet, der opfylder kriterierne anført i bilag II, punkt 4, litra a), nr. ii), eller anslå udbredelsen af syntetiske brændstoffer fra disse kilder og de relaterede besparelser på drivhusgasemissioner

| b) | forsyningssikkerhed måles ved at vurdere dens bidrag til sikker, stabil og effektiv netdrift, herunder gennem vurderingen af undgået afkobling af vedvarende elproduktion |
| --- | --- |

b)

forsyningssikkerhed måles ved at vurdere dens bidrag til sikker, stabil og effektiv netdrift, herunder gennem vurderingen af undgået afkobling af vedvarende elproduktion

| c) | fremme af fleksibilitetstjenester såsom efterspørgselsreaktion og lagring ved at fremme intelligent integration af energisektoren gennem skabelse af forbindelser til andre energibærere og -sektorer måles ved at vurdere de omkostningsbesparelser, som gøres mulige af sammenkoblede energisektorer og -systemer, såsom gas-, brint-, el- og varmenettet, transport- og industrisektorer. |
| --- | --- |

c)

fremme af fleksibilitetstjenester såsom efterspørgselsreaktion og lagring ved at fremme intelligent integration af energisektoren gennem skabelse af forbindelser til andre energibærere og -sektorer måles ved at vurdere de omkostningsbesparelser, som gøres mulige af sammenkoblede energisektorer og -systemer, såsom gas-, brint-, el- og varmenettet, transport- og industrisektorer.

8)

| a) | bæredygtighed måles ved at vurdere de samlede forventede reduktioner af drivhusgasemissioner i hele projektets livscyklus og manglen på alternative teknologiske løsninger som f.eks., men ikke begrænset til, energieffektivitet, elektrificering, som integrerer vedvarende energikilder, med henblik på at opnå samme niveau af reduktioner af drivhusgasemissioner som den mængde af kuldioxid, der skal opsamles i forbundne industrianlæg med tilsvarende omkostninger inden for en tilsvarende tidsramme, under hensyntagen til drivhusgasemissionerne fra den energi, der er nødvendig for at opsamle, transportere og lagre kuldioxiden, alt efter hvad der er relevant, i betragtning af infrastrukturen, herunder, hvor det er relevant, andre potentielle fremtidige anvendelser |
| --- | --- |

a)

bæredygtighed måles ved at vurdere de samlede forventede reduktioner af drivhusgasemissioner i hele projektets livscyklus og manglen på alternative teknologiske løsninger som f.eks., men ikke begrænset til, energieffektivitet, elektrificering, som integrerer vedvarende energikilder, med henblik på at opnå samme niveau af reduktioner af drivhusgasemissioner som den mængde af kuldioxid, der skal opsamles i forbundne industrianlæg med tilsvarende omkostninger inden for en tilsvarende tidsramme, under hensyntagen til drivhusgasemissionerne fra den energi, der er nødvendig for at opsamle, transportere og lagre kuldioxiden, alt efter hvad der er relevant, i betragtning af infrastrukturen, herunder, hvor det er relevant, andre potentielle fremtidige anvendelser

| b) | modstandsdygtighed og sikkerhed måles ved at vurdere infrastrukturens sikkerhed |
| --- | --- |

b)

modstandsdygtighed og sikkerhed måles ved at vurdere infrastrukturens sikkerhed

| c) | modvirkningen af miljøpåvirkningen og -risiciene gennem permanent neutralisering af kuldioxid. |
| --- | --- |

c)

modvirkningen af miljøpåvirkningen og -risiciene gennem permanent neutralisering af kuldioxid.

---

BILAG V

COST-BENEFIT-ANALYSER FOR ENERGISYSTEMET SOM HELHED

De metoder til cost-benefit-analyse, som ENTSO'en for elektricitet og ENTSO'en for gas har udviklet, skal være i overensstemmelse med hinanden og tage hensyn til sektorspecifikke forhold. Metoderne til en harmoniseret og gennemsigtig cost-benefit-analyse af energisystemet som helhed for projekter på EU-listen skal være ensartede for alle infrastrukturkategorier, medmindre specifikke forskelle er berettigede. De skal fokusere på omkostninger i bred forstand, herunder eksternaliteter, på baggrund af Unionens 2030-mål for energi og klima og dens 2050-mål om klimaneutralitet og skal opfylde følgende principper:

| 1) | Analyseområdet for et individuelt projekt skal omfatte alle de medlemsstater og tredjelande, på hvis område projektet er placeret, alle direkte tilstødende medlemsstater og alle andre medlemsstater, hvori projektet har en væsentlig virkning. Til dette formål skal ENTSO'en for elektricitet og ENTSO'en for gas samarbejde med alle de relevante systemoperatører i de relevante tredjelande. I tilfælde af projekter, der er omfattet af energiinfrastrukturkategorien i bilag II, punkt 3, skal ENTSO'en for elektricitet og ENTSO'en for gas samarbejde med projektiværksætteren, herunder når denne ikke er en systemoperatør. |
| --- | --- |

1)

Analyseområdet for et individuelt projekt skal omfatte alle de medlemsstater og tredjelande, på hvis område projektet er placeret, alle direkte tilstødende medlemsstater og alle andre medlemsstater, hvori projektet har en væsentlig virkning. Til dette formål skal ENTSO'en for elektricitet og ENTSO'en for gas samarbejde med alle de relevante systemoperatører i de relevante tredjelande. I tilfælde af projekter, der er omfattet af energiinfrastrukturkategorien i bilag II, punkt 3, skal ENTSO'en for elektricitet og ENTSO'en for gas samarbejde med projektiværksætteren, herunder når denne ikke er en systemoperatør.

| 2) | Hver cost-benefit-analyse skal omfatte følsomhedsanalyser for inputdatasættet, herunder produktions- og drivhusgasomkostninger samt den forventede udvikling i efterspørgsel og udbud, herunder med hensyn til vedvarende energikilder, inklusive fleksibiliteten i begge, samt oplagringsmuligheder, ibrugtagningsdatoen for forskellige projekter i samme analyseområde, klimamæssige virkninger og andre relevante parametre. |
| --- | --- |

2)

Hver cost-benefit-analyse skal omfatte følsomhedsanalyser for inputdatasættet, herunder produktions- og drivhusgasomkostninger samt den forventede udvikling i efterspørgsel og udbud, herunder med hensyn til vedvarende energikilder, inklusive fleksibiliteten i begge, samt oplagringsmuligheder, ibrugtagningsdatoen for forskellige projekter i samme analyseområde, klimamæssige virkninger og andre relevante parametre.

| 3) | De skal fastlægge den analyse, der skal udføres, baseret på de relevante multisektorielle inputdatasæt ved at fastslå virkningen med og uden hvert projekt og omfatte de relevante gensidige afhængighedsforhold til andre projekter. |
| --- | --- |

3)

De skal fastlægge den analyse, der skal udføres, baseret på de relevante multisektorielle inputdatasæt ved at fastslå virkningen med og uden hvert projekt og omfatte de relevante gensidige afhængighedsforhold til andre projekter.

| 4) | De skal give vejledning til udvikling og anvendelse af den energinets- og markedsmodellering, der er nødvendig for cost-benefit-analysen. Modelleringen skal give mulighed for en komplet vurdering af økonomiske fordele, herunder markedsintegration, forsyningssikkerhed og konkurrence samt ophævelse af energiisolationen, sociale og miljø- og klimamæssige virkninger, herunder tværsektorielle virkninger. Metoderne skal være fuldt gennemsigtige og indeholde detaljer om, hvorfor, hvad og hvordan hver af fordelene og omkostningerne beregnes. |
| --- | --- |

4)

De skal give vejledning til udvikling og anvendelse af den energinets- og markedsmodellering, der er nødvendig for cost-benefit-analysen. Modelleringen skal give mulighed for en komplet vurdering af økonomiske fordele, herunder markedsintegration, forsyningssikkerhed og konkurrence samt ophævelse af energiisolationen, sociale og miljø- og klimamæssige virkninger, herunder tværsektorielle virkninger. Metoderne skal være fuldt gennemsigtige og indeholde detaljer om, hvorfor, hvad og hvordan hver af fordelene og omkostningerne beregnes.

| 5) | De skal omfatte og forklare, hvordan princippet om »energieffektivitet først« gennemføres på alle trin i de tiårige EU-dækkende netudviklingsplaner. |
| --- | --- |

5)

De skal omfatte og forklare, hvordan princippet om »energieffektivitet først« gennemføres på alle trin i de tiårige EU-dækkende netudviklingsplaner.

| 6) | De skal forklare, at projektet ikke er til hinder for udvikling og anvendelse af vedvarende energi. |
| --- | --- |

6)

De skal forklare, at projektet ikke er til hinder for udvikling og anvendelse af vedvarende energi.

| 7) | De skal sikre, at der identificeres medlemsstater, for hvilke projektet har en positiv nettovirkning, modtagere, medlemsstater, for hvilke projektet har negativ nettovirkning og omkostningsbærere, som kan være andre medlemsstater end dem, på hvis område infrastrukturen anlægges. |
| --- | --- |

7)

De skal sikre, at der identificeres medlemsstater, for hvilke projektet har en positiv nettovirkning, modtagere, medlemsstater, for hvilke projektet har negativ nettovirkning og omkostningsbærere, som kan være andre medlemsstater end dem, på hvis område infrastrukturen anlægges.

| 8) | De skal som minimum tage hensyn til kapitaludgifter, drifts- og vedligeholdelsesudgifter, såvel som omkostningerne ved det hermed forbundne system i løbet af projektets tekniske levecyklus som helhed, f.eks. nedluknings- og affaldsbehandlingsomkostninger, herunder eksterne omkostninger. Metoderne skal give vejledning om diskonteringssatser, teknisk levetid og restværdi, der skal anvendes til cost-benefit-beregningerne. De skal endvidere indeholde en obligatorisk metode til beregning af cost-benefit-ratio og nettonutidsværdi, samt en differentiering af fordelene ud fra deres vurderingsmetoders pålidelighedsniveau. Der skal også inddrages metoder til beregning af projekternes klima- og miljømæssige virkninger og deres bidrag til Unionens energimål, såsom markedsgennemtrængning for vedvarende energikilder, energieffektivitet og sammenkoblingsmål. |
| --- | --- |

8)

De skal som minimum tage hensyn til kapitaludgifter, drifts- og vedligeholdelsesudgifter, såvel som omkostningerne ved det hermed forbundne system i løbet af projektets tekniske levecyklus som helhed, f.eks. nedluknings- og affaldsbehandlingsomkostninger, herunder eksterne omkostninger. Metoderne skal give vejledning om diskonteringssatser, teknisk levetid og restværdi, der skal anvendes til cost-benefit-beregningerne. De skal endvidere indeholde en obligatorisk metode til beregning af cost-benefit-ratio og nettonutidsværdi, samt en differentiering af fordelene ud fra deres vurderingsmetoders pålidelighedsniveau. Der skal også inddrages metoder til beregning af projekternes klima- og miljømæssige virkninger og deres bidrag til Unionens energimål, såsom markedsgennemtrængning for vedvarende energikilder, energieffektivitet og sammenkoblingsmål.

| 9) | De skal sikre, at de klimatilpasningsforanstaltninger, der træffes for hvert projekt, vurderes og afspejler omkostningerne ved drivhusgasemissioner, og at vurderingen er robust og i overensstemmelse med andre EU-politikker med henblik på at muliggøre sammenligning med andre løsninger, der ikke kræver ny infrastruktur. |
| --- | --- |

9)

De skal sikre, at de klimatilpasningsforanstaltninger, der træffes for hvert projekt, vurderes og afspejler omkostningerne ved drivhusgasemissioner, og at vurderingen er robust og i overensstemmelse med andre EU-politikker med henblik på at muliggøre sammenligning med andre løsninger, der ikke kræver ny infrastruktur.

---

BILAG VI

RETNINGSLINJER FOR GENNEMSIGTIGHED OG OFFENTLIG DELTAGELSE

1)

| a) | specifikationer for de relevante dele af lovgivningen, herunder miljølovgivning, som beslutninger og udtalelser er baseret på, for de forskellige typer relevante projekter af fælles interesse |
| --- | --- |

a)

specifikationer for de relevante dele af lovgivningen, herunder miljølovgivning, som beslutninger og udtalelser er baseret på, for de forskellige typer relevante projekter af fælles interesse

| b) | listen over relevante beslutninger og udtalelser, der skal indhentes |
| --- | --- |

b)

listen over relevante beslutninger og udtalelser, der skal indhentes

| c) | navne og kontaktoplysninger for den kompetente myndighed, andre berørte myndigheder og vigtige berørte interessenter |
| --- | --- |

c)

navne og kontaktoplysninger for den kompetente myndighed, andre berørte myndigheder og vigtige berørte interessenter

| d) | arbejdsgangen med en beskrivelse af hvert trin i processen, herunder en vejledende tidsplan og en kortfattet oversigt over beslutningsprocessen for de forskellige typer projekter af fælles interesse |
| --- | --- |

d)

arbejdsgangen med en beskrivelse af hvert trin i processen, herunder en vejledende tidsplan og en kortfattet oversigt over beslutningsprocessen for de forskellige typer projekter af fælles interesse

| e) | oplysninger om omfanget, strukturen og detaljeringsgraden af dokumenter, der skal indgives sammen med en ansøgning om en afgørelse, herunder en tjekliste |
| --- | --- |

e)

oplysninger om omfanget, strukturen og detaljeringsgraden af dokumenter, der skal indgives sammen med en ansøgning om en afgørelse, herunder en tjekliste

| f) | i hvilken fase og med hvilke midler den brede offentlighed kan deltage i processen |
| --- | --- |

f)

i hvilken fase og med hvilke midler den brede offentlighed kan deltage i processen

| g) | hvordan den kompetente myndighed, andre berørte myndigheder og projektiværksættere skal påvise, at de under den offentlige høring udtrykte synspunkter blev taget i betragtning, f.eks. ved at vise, hvilke ændringer der blev foretaget vedrørende placering og udformning af projektet, eller ved at angiver grundene til, at sådanne udtalelser ikke er taget i betragtning |
| --- | --- |

g)

hvordan den kompetente myndighed, andre berørte myndigheder og projektiværksættere skal påvise, at de under den offentlige høring udtrykte synspunkter blev taget i betragtning, f.eks. ved at vise, hvilke ændringer der blev foretaget vedrørende placering og udformning af projektet, eller ved at angiver grundene til, at sådanne udtalelser ikke er taget i betragtning

| h) | så vidt muligt oversættelser af dens indhold på alle de nabomedlemsstaters sprog, som skal gennemføres i samarbejde med de relevante nabomedlemsstater. |
| --- | --- |

h)

så vidt muligt oversættelser af dens indhold på alle de nabomedlemsstaters sprog, som skal gennemføres i samarbejde med de relevante nabomedlemsstater.

2)

| a) | afgørelser, der skal træffes, og udtalelser, der skal indhentes |
| --- | --- |

a)

afgørelser, der skal træffes, og udtalelser, der skal indhentes

| b) | de myndigheder, interessenter og den del af offentligheden, som forventes at blive berørt |
| --- | --- |

b)

de myndigheder, interessenter og den del af offentligheden, som forventes at blive berørt

| c) | de forskellige etaper af proceduren og deres varighed |
| --- | --- |

c)

de forskellige etaper af proceduren og deres varighed

| d) | større milepæle, der skal nås, og deres frister i forhold til den samlede afgørelse, der skal træffes |
| --- | --- |

d)

større milepæle, der skal nås, og deres frister i forhold til den samlede afgørelse, der skal træffes

| e) | de ressourcer, som myndighederne har planlagt, og eventuelle yderligere ressourcebehov. |
| --- | --- |

e)

de ressourcer, som myndighederne har planlagt, og eventuelle yderligere ressourcebehov.

3)

| a) | de interessenter, der berøres af et projekt af fælles interesse, herunder relevante nationale, regionale og lokale myndigheder, jordbesiddere og borgere, der bor i nærheden af projektet, den brede offentlighed og disses foreninger, organisationer eller grupper, informeres udførligt og høres i en tidlig fase, på en inkluderende måde, hvor potentielle betænkeligheder hos offentligheden stadig kan tages i betragtning på en åben og gennemsigtig måde. Den kompetente myndighed støtter i givet fald aktivt de aktiviteter, der gennemføres af projektiværksætteren |
| --- | --- |

a)

de interessenter, der berøres af et projekt af fælles interesse, herunder relevante nationale, regionale og lokale myndigheder, jordbesiddere og borgere, der bor i nærheden af projektet, den brede offentlighed og disses foreninger, organisationer eller grupper, informeres udførligt og høres i en tidlig fase, på en inkluderende måde, hvor potentielle betænkeligheder hos offentligheden stadig kan tages i betragtning på en åben og gennemsigtig måde. Den kompetente myndighed støtter i givet fald aktivt de aktiviteter, der gennemføres af projektiværksætteren

| b) | de kompetente myndigheder sikrer, at offentlige høringer for projekter af fælles interesse så vidt muligt afholdes samlet, herunder offentlige høringer, der allerede kræves i henhold til national lovgivning. Hver offentlig høring skal behandle alle emner, der er relevante for den pågældende fase af proceduren, og et emne, der er relevant for denne specifikke fase af proceduren, behandles ikke i mere end én offentlig høring; én offentlig høring kan imidlertid finde sted på flere forskellige geografiske steder. De emner, der behandles i en offentlig høring, skal være tydeligt angivet i meddelelsen om den offentlige høring |
| --- | --- |

b)

de kompetente myndigheder sikrer, at offentlige høringer for projekter af fælles interesse så vidt muligt afholdes samlet, herunder offentlige høringer, der allerede kræves i henhold til national lovgivning. Hver offentlig høring skal behandle alle emner, der er relevante for den pågældende fase af proceduren, og et emne, der er relevant for denne specifikke fase af proceduren, behandles ikke i mere end én offentlig høring; én offentlig høring kan imidlertid finde sted på flere forskellige geografiske steder. De emner, der behandles i en offentlig høring, skal være tydeligt angivet i meddelelsen om den offentlige høring

| c) | bemærkninger og indsigelser modtages kun fra begyndelsen af den offentlige høring og indtil udløbet af fristen |
| --- | --- |

c)

bemærkninger og indsigelser modtages kun fra begyndelsen af den offentlige høring og indtil udløbet af fristen

| d) | projektiværksætterne skal sikre, at høringer afholdes i en periode, der åbner mulighed for en åben og inkluderende offentlig deltagelse. |
| --- | --- |

d)

projektiværksætterne skal sikre, at høringer afholdes i en periode, der åbner mulighed for en åben og inkluderende offentlig deltagelse.

4)

| a) | de berørte interesseparter, som høres |
| --- | --- |

a)

de berørte interesseparter, som høres

| b) | de påtænkte foranstaltninger, herunder foreslåede steder og datoer for særlige møder |
| --- | --- |

b)

de påtænkte foranstaltninger, herunder foreslåede steder og datoer for særlige møder

| c) | tidsplanen |
| --- | --- |

c)

tidsplanen

| d) | de menneskelige ressourcer, der er allokeret til forskellige opgaver. |
| --- | --- |

d)

de menneskelige ressourcer, der er allokeret til forskellige opgaver.

5)

| a) | inden starten på høringen offentliggøre en informationsfolder på højst 15 sider i elektronisk og, hvis det er relevant, trykt form, som klart og koncist giver en oversigt over formålet med projektet og en foreløbig tidsplan for projektets udviklingsstadier, den nationale netudviklingsplan, alternative linjeføringer, som overvejes, typer og karakteristika ved den potentielle virkning, herunder grænseoverskridende virkning, og mulige modvirkningsforanstaltninger, en sådan informationsfolder skal offentliggøres inden høringen og skal indeholde en liste over webadresserne til det websted for projektet af fælles interesse, som er omhandlet i artikel 9, stk. 7, den gennemsigtighedsplatform, der er omhandlet i artikel 23, og den proceduremanual, der er omhandlet i punkt 1 i dette bilag |
| --- | --- |

a)

inden starten på høringen offentliggøre en informationsfolder på højst 15 sider i elektronisk og, hvis det er relevant, trykt form, som klart og koncist giver en oversigt over formålet med projektet og en foreløbig tidsplan for projektets udviklingsstadier, den nationale netudviklingsplan, alternative linjeføringer, som overvejes, typer og karakteristika ved den potentielle virkning, herunder grænseoverskridende virkning, og mulige modvirkningsforanstaltninger, en sådan informationsfolder skal offentliggøres inden høringen og skal indeholde en liste over webadresserne til det websted for projektet af fælles interesse, som er omhandlet i artikel 9, stk. 7, den gennemsigtighedsplatform, der er omhandlet i artikel 23, og den proceduremanual, der er omhandlet i punkt 1 i dette bilag

| b) | offentliggøre oplysningerne om høringen på webstedet for projektet af fælles interesse, der er omhandlet i artikel 9, stk. 7, på opslagstavlerne for de lokale myndigheders kontorer og via mindst én eller, hvis det er relevant, to lokale mediekanaler |
| --- | --- |

b)

offentliggøre oplysningerne om høringen på webstedet for projektet af fælles interesse, der er omhandlet i artikel 9, stk. 7, på opslagstavlerne for de lokale myndigheders kontorer og via mindst én eller, hvis det er relevant, to lokale mediekanaler

| c) | i skriftlig eller elektronisk form invitere de relevante berørte interessenter, foreninger, organisationer og grupper til særlige møder med henblik på drøftelse af betænkeligheder. |
| --- | --- |

c)

i skriftlig eller elektronisk form invitere de relevante berørte interessenter, foreninger, organisationer og grupper til særlige møder med henblik på drøftelse af betænkeligheder.

6)

| a) | datoen for den seneste opdatering af projektets websted |
| --- | --- |

a)

datoen for den seneste opdatering af projektets websted

| b) | oversættelser af dets indhold på alle sprog i de medlemsstater, der er berørt af projektet, eller hvor projektet har en betydelig grænseoverskridende virkning i overensstemmelse med bilag IV, punkt 1 |
| --- | --- |

b)

oversættelser af dets indhold på alle sprog i de medlemsstater, der er berørt af projektet, eller hvor projektet har en betydelig grænseoverskridende virkning i overensstemmelse med bilag IV, punkt 1

| c) | informationsfolderen, der er nævnt i punkt 5, ajourført med de nyeste oplysninger om projektet |
| --- | --- |

c)

informationsfolderen, der er nævnt i punkt 5, ajourført med de nyeste oplysninger om projektet

| d) | et ikketeknisk og regelmæssigt ajourført resumé, der afspejler den aktuelle status for projektet, herunder geografiske oplysninger, og som i tilfælde af ajourføringer tydeligt angiver ændringer i forhold til tidligere versioner |
| --- | --- |

d)

et ikketeknisk og regelmæssigt ajourført resumé, der afspejler den aktuelle status for projektet, herunder geografiske oplysninger, og som i tilfælde af ajourføringer tydeligt angiver ændringer i forhold til tidligere versioner

| e) | gennemførelsesplanen som beskrevet i artikel 5, stk. 1, ajourført med de nyeste oplysninger om projektet |
| --- | --- |

e)

gennemførelsesplanen som beskrevet i artikel 5, stk. 1, ajourført med de nyeste oplysninger om projektet

| f) | de midler, som Unionen tildeler og udbetaler til projektet |
| --- | --- |

f)

de midler, som Unionen tildeler og udbetaler til projektet

| g) | planlægning af projektet og den offentlige høring, der tydeligt angiver datoer og placeringer for offentlige høringer og de påtænkte emner, der er relevante for disse høringer |
| --- | --- |

g)

planlægning af projektet og den offentlige høring, der tydeligt angiver datoer og placeringer for offentlige høringer og de påtænkte emner, der er relevante for disse høringer

| h) | kontaktoplysninger med henblik på at få yderligere oplysninger eller dokumenter |
| --- | --- |

h)

kontaktoplysninger med henblik på at få yderligere oplysninger eller dokumenter

| i) | kontaktoplysninger med henblik på at fremsætte kommentarer og indvendinger under offentlige høringer. |
| --- | --- |

i)

kontaktoplysninger med henblik på at fremsætte kommentarer og indvendinger under offentlige høringer.

---

| 3.6.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 152/103 |
| --- | --- | --- | --- |

3.6.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 152/103

---

EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS FORORDNING (EU) 2022/870

af 30. maj 2022

om midlertidige handelsliberaliserende foranstaltninger som supplement til de handelsmæssige indrømmelser for ukrainske varer i henhold til associeringsaftalen mellem Den Europæiske Union og Det Europæiske Atomenergifællesskab og deres medlemsstater på den ene side og Ukraine på den anden side

EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 207, stk. 2,

under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen,

efter fremsendelse af udkast til lovgivningsmæssig retsakt til de nationale parlamenter,

efter den almindelige lovgivningsprocedure (1), og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Associeringsaftalen mellem Den Europæiske Union og Det Europæiske Atomenergifællesskab og deres medlemsstater på den ene side og Ukraine på den anden side (2) (»associeringsaftalen«) udgør grundlaget for forbindelserne mellem Unionen og Ukraine. I overensstemmelse med Rådets afgørelse 2014/668/EU (3) har afsnit IV i associeringsaftalen, der vedrører handel og handelsrelaterede anliggender, fundet midlertidig anvendelse siden den 1. januar 2016 og er trådt i kraft den 1. september 2017 efter at være blevet ratificeret af samtlige medlemsstater. |
| --- | --- |

(1)

Associeringsaftalen mellem Den Europæiske Union og Det Europæiske Atomenergifællesskab og deres medlemsstater på den ene side og Ukraine på den anden side (2) (»associeringsaftalen«) udgør grundlaget for forbindelserne mellem Unionen og Ukraine. I overensstemmelse med Rådets afgørelse 2014/668/EU (3) har afsnit IV i associeringsaftalen, der vedrører handel og handelsrelaterede anliggender, fundet midlertidig anvendelse siden den 1. januar 2016 og er trådt i kraft den 1. september 2017 efter at være blevet ratificeret af samtlige medlemsstater.

| (2) | Associeringsaftalen er et udtryk for ønsket hos parterne i associeringsaftalen (»parterne«) om at styrke og udvide forbindelserne på en ambitiøs og innovativ måde, at lette og opnå gradvis økonomisk integration og at gøre dette i overensstemmelse med de rettigheder og forpligtelser, der følger af parternes medlemskab af Verdenshandelsorganisationen. |
| --- | --- |

(2)

Associeringsaftalen er et udtryk for ønsket hos parterne i associeringsaftalen (»parterne«) om at styrke og udvide forbindelserne på en ambitiøs og innovativ måde, at lette og opnå gradvis økonomisk integration og at gøre dette i overensstemmelse med de rettigheder og forpligtelser, der følger af parternes medlemskab af Verdenshandelsorganisationen.

| (3) | Associeringsaftalens artikel 2 fastsætter bl.a., at respekten for de demokratiske principper, menneskerettighederne og de grundlæggende frihedsrettigheder samt fremme af respekten for principperne om suverænitet og territorial integritet, grænsernes ukrænkelighed og uafhængighed udgør væsentlige elementer i associeringsaftalen. |
| --- | --- |

(3)

Associeringsaftalens artikel 2 fastsætter bl.a., at respekten for de demokratiske principper, menneskerettighederne og de grundlæggende frihedsrettigheder samt fremme af respekten for principperne om suverænitet og territorial integritet, grænsernes ukrænkelighed og uafhængighed udgør væsentlige elementer i associeringsaftalen.

| (4) | Ifølge associeringsaftalens artikel 25 skal der gradvist etableres et frihandelsområde mellem parterne i overensstemmelse med artikel XXIV i den almindelige overenskomst om told og udenrigshandel fra 1994 (»GATT 1994«). Med henblik herpå indeholder associeringsaftalens artikel 29 bestemmelser om gradvis afskaffelse af told i overensstemmelse med tidsplanen deri og giver mulighed for at fremskynde og udvide anvendelsesområdet for denne afskaffelse. I henhold til associeringsaftalens artikel 48 skal offentlighedens interesse tages i betragtning, før der indføres antidumpingforanstaltninger mellem parterne. |
| --- | --- |

(4)

Ifølge associeringsaftalens artikel 25 skal der gradvist etableres et frihandelsområde mellem parterne i overensstemmelse med artikel XXIV i den almindelige overenskomst om told og udenrigshandel fra 1994 (»GATT 1994«). Med henblik herpå indeholder associeringsaftalens artikel 29 bestemmelser om gradvis afskaffelse af told i overensstemmelse med tidsplanen deri og giver mulighed for at fremskynde og udvide anvendelsesområdet for denne afskaffelse. I henhold til associeringsaftalens artikel 48 skal offentlighedens interesse tages i betragtning, før der indføres antidumpingforanstaltninger mellem parterne.

| (5) | Ruslands uprovokerede og uberettigede aggressionskrig mod Ukraine siden den 24. februar 2022 har haft en markant negativ indvirkning på Ukraines evne til at handle med resten af verden, både på grund af ødelæggelsen af produktionskapaciteten og på grund af den manglende rådighed over en stor del af transportmidlerne som følge af lukningen af adgangen til Sortehavet. Under disse usædvanlige omstændigheder og for at afbøde de negative økonomiske virkninger af Ruslands aggressionskrig mod Ukraine er det nødvendigt at fremskynde udviklingen af tættere økonomiske forbindelser mellem Unionen og Ukraine for at yde hurtig støtte til de ukrainske myndigheder og den ukrainske befolkning. Det er derfor nødvendigt og hensigtsmæssigt at stimulere handelsstrømmene og give indrømmelser i form af handelsliberaliserende foranstaltninger for alle varer i overensstemmelse med en fremskyndet afskaffelse af told på handel mellem Unionen og Ukraine. |
| --- | --- |

(5)

Ruslands uprovokerede og uberettigede aggressionskrig mod Ukraine siden den 24. februar 2022 har haft en markant negativ indvirkning på Ukraines evne til at handle med resten af verden, både på grund af ødelæggelsen af produktionskapaciteten og på grund af den manglende rådighed over en stor del af transportmidlerne som følge af lukningen af adgangen til Sortehavet. Under disse usædvanlige omstændigheder og for at afbøde de negative økonomiske virkninger af Ruslands aggressionskrig mod Ukraine er det nødvendigt at fremskynde udviklingen af tættere økonomiske forbindelser mellem Unionen og Ukraine for at yde hurtig støtte til de ukrainske myndigheder og den ukrainske befolkning. Det er derfor nødvendigt og hensigtsmæssigt at stimulere handelsstrømmene og give indrømmelser i form af handelsliberaliserende foranstaltninger for alle varer i overensstemmelse med en fremskyndet afskaffelse af told på handel mellem Unionen og Ukraine.

| (6) | I overensstemmelse med artikel 21, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Union (TEU) skal Unionen sikre sammenhæng mellem de forskellige områder af sin optræden udadtil. I henhold til artikel 207, stk. 1, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF) skal den fælles handelspolitik føres inden for rammerne af principperne og målene for Unionens optræden udadtil. |
| --- | --- |

(6)

I overensstemmelse med artikel 21, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Union (TEU) skal Unionen sikre sammenhæng mellem de forskellige områder af sin optræden udadtil. I henhold til artikel 207, stk. 1, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF) skal den fælles handelspolitik føres inden for rammerne af principperne og målene for Unionens optræden udadtil.

| (7) | De handelsliberaliserende foranstaltninger, der indføres ved denne forordning, bør bestå af følgende: i) fuldstændig afskaffelse af importtold (»præferencetold«) ved import af industrivarer fra Ukraine, ii) suspension af anvendelsen af indgangsprisordningen på frugt og grøntsager, iii) suspension af toldkontingenter og fuldstændig afskaffelse af importtold, iv) uanset artikel 14, stk. 1, første afsnit, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/1036 (4) bør antidumpingtold på import med oprindelse i Ukraine, der finder sted i forbindelse med anvendelsen af nærværende forordning, ikke opkræves på noget tidspunkt, selv efter nærværende forordnings udløb, og v) den midlertidige suspension af anvendelsen af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2015/478 (5). Ved hjælp af disse foranstaltninger vil Unionen midlertidigt yde passende økonomisk og finansiel støtte til fordel for Ukraine og de berørte økonomiske aktører. |
| --- | --- |

(7)

De handelsliberaliserende foranstaltninger, der indføres ved denne forordning, bør bestå af følgende: i) fuldstændig afskaffelse af importtold (»præferencetold«) ved import af industrivarer fra Ukraine, ii) suspension af anvendelsen af indgangsprisordningen på frugt og grøntsager, iii) suspension af toldkontingenter og fuldstændig afskaffelse af importtold, iv) uanset artikel 14, stk. 1, første afsnit, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/1036 (4) bør antidumpingtold på import med oprindelse i Ukraine, der finder sted i forbindelse med anvendelsen af nærværende forordning, ikke opkræves på noget tidspunkt, selv efter nærværende forordnings udløb, og v) den midlertidige suspension af anvendelsen af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2015/478 (5). Ved hjælp af disse foranstaltninger vil Unionen midlertidigt yde passende økonomisk og finansiel støtte til fordel for Ukraine og de berørte økonomiske aktører.

| (8) | Med henblik på at forebygge svig bør de præferenceordninger, der indføres ved denne forordning, være betinget af, at Ukraine overholder alle de relevante betingelser for at opnå fordele i medfør af associeringsaftalen, herunder oprindelsesreglerne for de pågældende varer og de dertil knyttede procedurer, og at Ukraine indgår i et tæt administrativt samarbejde med Unionen som fastsat i associeringsaftalen. |
| --- | --- |

(8)

Med henblik på at forebygge svig bør de præferenceordninger, der indføres ved denne forordning, være betinget af, at Ukraine overholder alle de relevante betingelser for at opnå fordele i medfør af associeringsaftalen, herunder oprindelsesreglerne for de pågældende varer og de dertil knyttede procedurer, og at Ukraine indgår i et tæt administrativt samarbejde med Unionen som fastsat i associeringsaftalen.

| (9) | Ukraine bør afstå fra at indføre ny told eller nye afgifter med tilsvarende virkning og nye kvantitative restriktioner eller foranstaltninger med tilsvarende virkning eller fra at forhøje eksisterende told- eller afgiftssatser eller fra at indføre andre restriktioner for handelen med Unionen, medmindre det er klart begrundet i lyset af krigen. I tilfælde af at Ukraine ikke overholder disse betingelser, bør Kommissionen have beføjelse til midlertidigt at suspendere alle eller nogle af de præferenceordninger, der indføres ved denne forordning. |
| --- | --- |

(9)

Ukraine bør afstå fra at indføre ny told eller nye afgifter med tilsvarende virkning og nye kvantitative restriktioner eller foranstaltninger med tilsvarende virkning eller fra at forhøje eksisterende told- eller afgiftssatser eller fra at indføre andre restriktioner for handelen med Unionen, medmindre det er klart begrundet i lyset af krigen. I tilfælde af at Ukraine ikke overholder disse betingelser, bør Kommissionen have beføjelse til midlertidigt at suspendere alle eller nogle af de præferenceordninger, der indføres ved denne forordning.

| (10) | Artikel 2 i associeringsaftalen fastsætter bl.a., at respekten for de demokratiske principper, menneskerettighederne, de grundlæggende frihedsrettigheder samt bekæmpelse af spredningen af masseødelæggelsesvåben, tilknyttede materialer og deres fremføringsmidler udgør væsentlige elementer i associeringsaftalen. Endvidere henvises der i associeringsaftalens artikel 3 til, at retsstatsprincippet, god regeringsførelse, bekæmpelse af korruption, bekæmpelse af de forskellige former for tværnational organiseret kriminalitet og terrorisme, fremme af bæredygtig udvikling og effektiv multilateralisme er vigtige for at styrke forbindelserne mellem parterne. Det er hensigtsmæssigt at give mulighed for midlertidigt at suspendere de præferenceordninger, der fastsættes ved denne forordning, hvis Ukraine ikke respekterer de generelle principper i associeringsaftalen, ligesom det er gjort i andre associeringsaftaler, som Unionen har indgået. |
| --- | --- |

(10)

Artikel 2 i associeringsaftalen fastsætter bl.a., at respekten for de demokratiske principper, menneskerettighederne, de grundlæggende frihedsrettigheder samt bekæmpelse af spredningen af masseødelæggelsesvåben, tilknyttede materialer og deres fremføringsmidler udgør væsentlige elementer i associeringsaftalen. Endvidere henvises der i associeringsaftalens artikel 3 til, at retsstatsprincippet, god regeringsførelse, bekæmpelse af korruption, bekæmpelse af de forskellige former for tværnational organiseret kriminalitet og terrorisme, fremme af bæredygtig udvikling og effektiv multilateralisme er vigtige for at styrke forbindelserne mellem parterne. Det er hensigtsmæssigt at give mulighed for midlertidigt at suspendere de præferenceordninger, der fastsættes ved denne forordning, hvis Ukraine ikke respekterer de generelle principper i associeringsaftalen, ligesom det er gjort i andre associeringsaftaler, som Unionen har indgået.

| (11) | For at sikre ensartede betingelser for gennemførelsen af denne forordning bør Kommissionen tillægges gennemførelsesbeføjelser til midlertidigt at suspendere præferenceordningerne og til at indføre afhjælpende foranstaltninger som omhandlet i denne forordnings artikel 3 og 4 i tilfælde, hvor EU-producenter af lignende eller direkte konkurrerende varer påvirkes alvorligt eller kunne blive alvorligt påvirket af import i medfør af denne forordning. Disse beføjelser bør udøves i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 182/2011 (6). |
| --- | --- |

(11)

For at sikre ensartede betingelser for gennemførelsen af denne forordning bør Kommissionen tillægges gennemførelsesbeføjelser til midlertidigt at suspendere præferenceordningerne og til at indføre afhjælpende foranstaltninger som omhandlet i denne forordnings artikel 3 og 4 i tilfælde, hvor EU-producenter af lignende eller direkte konkurrerende varer påvirkes alvorligt eller kunne blive alvorligt påvirket af import i medfør af denne forordning. Disse beføjelser bør udøves i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 182/2011 (6).

| (12) | Det er nødvendigt at fastsætte bestemmelser, der giver mulighed for genindførelse af de toldafgifter, der ellers er gældende inden for rammerne af associeringsaftalen, for import af varer, der henhører under denne forordning, hvis Kommissionen ved en undersøgelse konstaterer, at sådanne varer forvolder eller truer med at forvolde alvorlige vanskeligheder for EU-producenter af lignende eller direkte konkurrerende varer. |
| --- | --- |

(12)

Det er nødvendigt at fastsætte bestemmelser, der giver mulighed for genindførelse af de toldafgifter, der ellers er gældende inden for rammerne af associeringsaftalen, for import af varer, der henhører under denne forordning, hvis Kommissionen ved en undersøgelse konstaterer, at sådanne varer forvolder eller truer med at forvolde alvorlige vanskeligheder for EU-producenter af lignende eller direkte konkurrerende varer.

| (13) | Kommissionens årlige rapport om gennemførelsen af det vidtgående og brede frihandelsområde, som er en integrerende del af associeringsaftalen, bør indeholde en detaljeret vurdering af gennemførelsen af de handelsliberaliserende foranstaltninger, der fastlægges ved denne forordning. |
| --- | --- |

(13)

Kommissionens årlige rapport om gennemførelsen af det vidtgående og brede frihandelsområde, som er en integrerende del af associeringsaftalen, bør indeholde en detaljeret vurdering af gennemførelsen af de handelsliberaliserende foranstaltninger, der fastlægges ved denne forordning.

| (14) | I betragtning af sagens hastende karakter i relation til situationen forårsaget af Ruslands aggressionskrig mod Ukraine anses det for hensigtsmæssigt at anvende den fravigelse af perioden på otte uger, der er angivet i artikel 4 i protokol nr. 1 om de nationale parlamenters rolle i Den Europæiske Union, der er knyttet som bilag til TEU, til TEUF og til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Atomenergifællesskab. |
| --- | --- |

(14)

I betragtning af sagens hastende karakter i relation til situationen forårsaget af Ruslands aggressionskrig mod Ukraine anses det for hensigtsmæssigt at anvende den fravigelse af perioden på otte uger, der er angivet i artikel 4 i protokol nr. 1 om de nationale parlamenters rolle i Den Europæiske Union, der er knyttet som bilag til TEU, til TEUF og til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Atomenergifællesskab.

| (15) | I lyset af nødsituationen i Ukraine bør denne forordning omfatte en passende overgangsbestemmelse og træde i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende — |
| --- | --- |

(15)

I lyset af nødsituationen i Ukraine bør denne forordning omfatte en passende overgangsbestemmelse og træde i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

Handelsliberaliserende foranstaltninger

1.   Følgende præferenceordninger indføres:

| a) | præferencetolden ved import til Unionen af visse industrivarer med oprindelse i Ukraine, som er omfattet af en syvårig afvikling i overensstemmelse med bilag I-A til associeringsaftalen, fastsættes til nul |
| --- | --- |

a)

præferencetolden ved import til Unionen af visse industrivarer med oprindelse i Ukraine, som er omfattet af en syvårig afvikling i overensstemmelse med bilag I-A til associeringsaftalen, fastsættes til nul

| b) | anvendelsen af indgangsprisordningen suspenderes for de varer, som ordningen finder anvendelse på som nærmere angivet i bilag I-A til associeringsaftalen. Der opkræves ikke told på import af disse varer |
| --- | --- |

b)

anvendelsen af indgangsprisordningen suspenderes for de varer, som ordningen finder anvendelse på som nærmere angivet i bilag I-A til associeringsaftalen. Der opkræves ikke told på import af disse varer

| c) | alle de toldkontingenter, der er fastlagt i bilag I-A til associeringsaftalen, suspenderes, og de varer, der er omfattet af disse kontingenter, kan importeres til Unionen fra Ukraine uden told. |
| --- | --- |

c)

alle de toldkontingenter, der er fastlagt i bilag I-A til associeringsaftalen, suspenderes, og de varer, der er omfattet af disse kontingenter, kan importeres til Unionen fra Ukraine uden told.

2.   Uanset artikel 14, stk. 1, første afsnit, i forordning (EU) 2016/1036 opkræves der ikke på noget tidspunkt antidumpingtold på import med oprindelse i Ukraine, der finder sted i forbindelse med anvendelsen af nærværende forordning, selv efter nærværende forordnings udløb.

3.   Anvendelsen af forordning (EU) 2015/478 suspenderes midlertidigt for så vidt angår import med oprindelse i Ukraine.

Artikel 2

Betingelser for retten til præferenceordninger

De i artikel 1, stk. 1, litra a), b) og c), omhandlede præferenceordninger er underlagt følgende betingelser:

| a) | at oprindelsesreglerne for varer og de dertil knyttede procedurer som fastsat i associeringsaftalen overholdes |
| --- | --- |

a)

at oprindelsesreglerne for varer og de dertil knyttede procedurer som fastsat i associeringsaftalen overholdes

| b) | at Ukraine afstår fra at indføre ny told eller nye afgifter med tilsvarende virkning og nye kvantitative restriktioner eller foranstaltninger med tilsvarende virkning for import med oprindelse i Unionen eller fra at forhøje eksisterende told- eller afgiftssatser eller fra at indføre andre restriktioner, herunder diskriminerende interne administrative foranstaltninger, medmindre det er klart begrundet i lyset af krigen, og |
| --- | --- |

b)

at Ukraine afstår fra at indføre ny told eller nye afgifter med tilsvarende virkning og nye kvantitative restriktioner eller foranstaltninger med tilsvarende virkning for import med oprindelse i Unionen eller fra at forhøje eksisterende told- eller afgiftssatser eller fra at indføre andre restriktioner, herunder diskriminerende interne administrative foranstaltninger, medmindre det er klart begrundet i lyset af krigen, og

| c) | at Ukraine respekterer de demokratiske principper, menneskerettighederne og de grundlæggende frihedsrettigheder samt retsstatsprincippet såvel som fortsatte og vedvarende bestræbelser med henblik på bekæmpelse af korruption og ulovlige aktiviteter som fastsat i associeringsaftalens artikel 2, 3 og 22. |
| --- | --- |

c)

at Ukraine respekterer de demokratiske principper, menneskerettighederne og de grundlæggende frihedsrettigheder samt retsstatsprincippet såvel som fortsatte og vedvarende bestræbelser med henblik på bekæmpelse af korruption og ulovlige aktiviteter som fastsat i associeringsaftalens artikel 2, 3 og 22.

Artikel 3

Midlertidig suspension

1.   Skønner Kommissionen, at der foreligger tilstrækkelige beviser på, at Ukraine ikke overholder betingelserne i artikel 2, kan den ved hjælp af en gennemførelsesretsakt helt eller delvis suspendere de i artikel 1, stk. 1, litra a), b) og c), fastsatte præferenceordninger. Denne gennemførelsesretsakt vedtages efter undersøgelsesproceduren, jf. artikel 5, stk. 2.

2.   Hvis en medlemsstat anmoder Kommissionen om at suspendere en eller flere af præferenceordningerne på grundlag af, at Ukraine ikke overholder betingelserne i artikel 2, litra b), afgiver Kommissionen inden for fire måneder efter at have modtaget en sådan anmodning en begrundet udtalelse om, hvorvidt påstanden om Ukraines manglende overholdelse er underbygget. Hvis Kommissionen konkluderer, at påstanden er underbygget, indleder Kommissionen den procedure, der er omhandlet i nærværende artikels stk. 1.

Artikel 4

Beskyttelsesklausul

1.   Såfremt en vare med oprindelse i Ukraine importeres på vilkår, der forvolder eller truer med at forvolde alvorlige vanskeligheder for EU-producenter af lignende eller direkte konkurrerende varer, kan de toldafgifter, der ellers er gældende i henhold til associeringsaftalen for import af denne vare, til enhver tid genindføres.

2.   Kommissionen overvåger nøje konsekvenserne af denne forordning, herunder for så vidt angår priserne på EU-markedet, under hensyntagen til oplysningerne om eksport, import og EU-produktion af de varer, der er omfattet af de handelsliberaliserende foranstaltninger, der er fastlagt ved denne forordning.

3.   Kommissionen træffer afgørelse om at indlede en undersøgelse inden for en rimelig frist:

| a) | efter anmodning fra en medlemsstat |
| --- | --- |

a)

efter anmodning fra en medlemsstat

| b) | efter anmodning fra en juridisk person eller en sammenslutning, der ikke har status som juridisk person, og som handler på vegne af EU-erhvervsgrenen, dvs. alle eller en væsentlig del af EU-producenterne af lignende eller direkte konkurrerende varer, eller |
| --- | --- |

b)

efter anmodning fra en juridisk person eller en sammenslutning, der ikke har status som juridisk person, og som handler på vegne af EU-erhvervsgrenen, dvs. alle eller en væsentlig del af EU-producenterne af lignende eller direkte konkurrerende varer, eller

| c) | på eget initiativ, hvis det er åbenbart for Kommissionen, at der foreligger tilstrækkelige prima facie-beviser for de i stk. 1 omhandlede alvorlige vanskeligheder for EU-producenter af lignende eller direkte konkurrerende varer. |
| --- | --- |

c)

på eget initiativ, hvis det er åbenbart for Kommissionen, at der foreligger tilstrækkelige prima facie-beviser for de i stk. 1 omhandlede alvorlige vanskeligheder for EU-producenter af lignende eller direkte konkurrerende varer.

Med henblik på dette stykke forstås ved »væsentlig del af EU-producenter af lignende eller direkte konkurrerende varer« EU-producenter, hvis samlede produktion udgør mere end 50 % af den samlede EU-produktion af lignende eller direkte konkurrerende varer produceret af den pågældende del af EU-erhvervsgrenen, som har givet udtryk for tilslutning til eller modstand imod anmodningen, og som repræsenterer mindst 25 % af den samlede produktion af samme eller direkte konkurrerende varer produceret af EU-erhvervsgrenen.

4.   Hvis Kommissionen beslutter at indlede en undersøgelse, offentliggør den en meddelelse i Den Europæiske Unions Tidende om indledningen af undersøgelsen. Meddelelsen skal indeholde et sammendrag af de modtagne oplysninger og præcisere, at alle relevante oplysninger skal sendes til Kommissionen. Endvidere angives der i meddelelsen en frist, inden for hvilken de berørte parter skriftligt kan redegøre for deres synspunkter. En sådan frist må ikke være længere end fire måneder fra offentliggørelsen af meddelelsen.

5.   Kommissionen indhenter alle de oplysninger, den skønner nødvendige, og kan efterprøve de indkomne oplysninger sammen med Ukraine eller enhver anden relevant kilde. Den kan i dette arbejde bistås af embedsmænd i den medlemsstat, på hvis område der eventuelt skal gennemføres kontrol, såfremt den pågældende medlemsstat har anmodet om en sådan bistand fra disse embedsmænd.

6.   Kommissionen tager i sin undersøgelse af, om de i stk. 1 omhandlede alvorlige vanskeligheder for EU-producenter af lignende eller direkte konkurrerende varer foreligger, bl.a. hensyn til følgende elementer vedrørende EU-producenter, i det omfang der foreligger tilgængelige relevante oplysninger herom:

| — | markedsandel |
| --- | --- |

—

markedsandel

| — | produktion |
| --- | --- |

—

produktion

| — | lagerbeholdning |
| --- | --- |

—

lagerbeholdning

| — | produktionskapacitet |
| --- | --- |

—

produktionskapacitet

| — | kapacitetsudnyttelse |
| --- | --- |

—

kapacitetsudnyttelse

| — | beskæftigelse |
| --- | --- |

—

beskæftigelse

| — | import |
| --- | --- |

—

import

| — | priser. |
| --- | --- |

—

priser.

7.   Undersøgelsen skal være afsluttet i løbet af seks måneder fra offentliggørelsen af den i nærværende artikels stk. 4 omhandlede meddelelse. Under usædvanlige omstændigheder kan Kommissionen forlænge denne periode ved en gennemførelsesretsakt vedtaget efter undersøgelsesproceduren i artikel 5, stk. 2.

8.   Inden for tre måneder efter afslutningen af undersøgelsen træffer Kommissionen afgørelse om, hvorvidt de toldafgifter, der ellers er gældende i henhold til associeringsaftalen, skal genindføres ved en gennemførelsesretsakt vedtaget efter undersøgelsesproceduren i nærværende forordnings artikel 5, stk. 2. Denne gennemførelsesretsakt træder i kraft senest en måned efter offentliggørelsen.

De toldafgifter, der ellers er gældende i henhold til associeringsaftalen, kan genindføres, så længe det er nødvendigt for at modvirke EU-producenternes forringede økonomiske eller finansielle situation, eller så længe truslen om sådanne forringelser varer ved. Viser kendsgerningerne i sidste ende, at betingelserne i nærværende artikels stk. 1 ikke er opfyldt, vedtager Kommissionen en gennemførelsesretsakt om at indstille undersøgelsen og proceduren. Denne gennemførelsesretsakt vedtages efter undersøgelsesproceduren, jf. nærværende forordnings artikel 5, stk. 2.

9.   Når det som følge af usædvanlige omstændigheder, der kræver øjeblikkelig indgriben, er umuligt at foretage en undersøgelse, kan Kommissionen efter at have underrettet det i artikel 5, stk. 1, omhandlede Toldkodeksudvalg træffe enhver nødvendig, forebyggende foranstaltning.

Artikel 5

Udvalgsprocedure

1.   Kommissionen bistås af det Toldkodeksudvalg, der er nedsat ved artikel 285 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 952/2013 (7). Dette udvalg er et udvalg som omhandlet i forordning (EU) nr. 182/2011.

2.   Når der henvises til dette stykke, finder artikel 5 i forordning (EU) nr. 182/2011 anvendelse.

Artikel 6

Vurdering af gennemførelsen af de handelsliberaliserende foranstaltninger

Kommissionens årlige rapport om gennemførelsen af det vidtgående og brede frihandelsområde skal indeholde en detaljeret vurdering af gennemførelsen af de handelsliberaliserende foranstaltninger, der er fastsat ved denne forordning, og skal, hvor det er relevant, omfatte en vurdering af de sociale virkninger af de pågældende foranstaltninger i Ukraine og i Unionen. Oplysninger om import af varer i henhold til artikel 1, stk. 1, litra c), gøres tilgængelige via Kommissionens websted.

Artikel 7

Overgangsbestemmelse

De præferenceordninger, der er omhandlet i artikel 1, stk. 1, litra a), b) og c), finder anvendelse på varer, som den 4. juni 2022 enten er i transit fra Ukraine til Unionen eller under toldkontrol i Unionen, forudsat at der fremsættes en anmodning herom over for de ansvarlige toldmyndigheder i Unionen senest seks måneder efter denne dato.

Artikel 8

Ikrafttræden og anvendelse

1.   Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

2.   Denne forordning finder anvendelse indtil den 5. juni 2023.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 30. maj 2022.

På Europa-Parlamentets vegne

R. METSOLA

Formand

På Rådets vegne

B. LE MAIRE

Formand

---

(1)  Europa-Parlamentets holdning af 19.5.2022 (endnu ikke offentliggjort i EUT) og Rådets afgørelse af 24.5.2022.

1

(2)  
  EUT L 161 af 29.5.2014, s. 3.

2

(3)  Rådets afgørelse 2014/668/EU af 23. juni 2014 om undertegnelse på Den Europæiske Unions vegne og midlertidig anvendelse af associeringsaftalen mellem Den Europæiske Union og Det Europæiske Atomenergifællesskab og deres medlemsstater på den ene side og Ukraine på den anden side for så vidt angår afsnit III (med undtagelse af de bestemmelser, der vedrører behandling af tredjelandsstatsborgere, der er lovligt beskæftigede arbejdstagere på den anden parts område) og afsnit IV, V, VI og VII deri samt de tilhørende bilag og protokoller (EUT L 278 af 20.9.2014, s. 1).

3

(4)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/1036 af 8. juni 2016 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Den Europæiske Union (EUT L 176 af 30.6.2016, s. 21).

4

(5)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2015/478 af 11. marts 2015 om fælles ordninger for indførsel (EUT L 83 af 27.3.2015, s. 16).

5

(6)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 182/2011 af 16. februar 2011 om de generelle regler og principper for, hvordan medlemsstaterne skal kontrollere Kommissionens udøvelse af gennemførelsesbeføjelser (EUT L 55 af 28.2.2011, s. 13).

6

(7)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 952/2013 af 9. oktober 2013 om EU-toldkodeksen (EUT L 269 af 10.10.2013, s. 1).

7

---

AFGØRELSER

| 3.6.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 152/109 |
| --- | --- | --- | --- |

3.6.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 152/109

---

EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS AFGØRELSE (EU) 2022/871

af 30. maj 2022

om ændring af Rådets beslutning 2003/17/EF for så vidt angår dens anvendelsesperiode og for så vidt angår ligestilling af markinspektioner, der gennemføres i Bolivia af afgrøder til formering af sædekorn og afgrøder til formering af olie- og spindplanter, og ligestilling af sædekorn og frø af olie- og spindplanter, der er produceret i Bolivia

(EØS-relevant tekst)

EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 43, stk. 2,

under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen,

efter fremsendelse af udkast til lovgivningsmæssig retsakt til de nationale parlamenter,

under henvisning til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (1),

efter den almindelige lovgivningsprocedure (2), og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Det fastsættes i Rådets beslutning 2003/17/EF (3), at markinspektioner, der gennemføres af visse afgrøder til formering af udsæd i de tredjelande, der er anført i bilag I til nævnte beslutning, på visse betingelser skal betragtes som ligestillede med markinspektioner, der gennemføres i overensstemmelse med EU-retten. Det fastsættes ligeledes, at frø af visse arter, der er produceret i disse tredjelande, på visse betingelser skal betragtes som ligestillede med frø, der er produceret i overensstemmelse med EU-retten. |
| --- | --- |

(1)

Det fastsættes i Rådets beslutning 2003/17/EF (3), at markinspektioner, der gennemføres af visse afgrøder til formering af udsæd i de tredjelande, der er anført i bilag I til nævnte beslutning, på visse betingelser skal betragtes som ligestillede med markinspektioner, der gennemføres i overensstemmelse med EU-retten. Det fastsættes ligeledes, at frø af visse arter, der er produceret i disse tredjelande, på visse betingelser skal betragtes som ligestillede med frø, der er produceret i overensstemmelse med EU-retten.

| (2) | Disse tredjelande er blevet indrømmet ligestilling ved brug af de multilaterale rammer for international handel med frø, nemlig Organisationen for Økonomisk Samarbejde og Udviklings (OECD's) ordning for sortscertificering af frø i international handel, og de metoder, som benyttes af Det Internationale Frøkontrolforbund (ISTA), eller, hvor relevant, reglerne fra Association of Official Seed Analysts (AOSA), som svarer til ISTA-metoderne. Kommissionen har også gennemført lovgivningsmæssige vurderinger og audit i nogle af disse tredjelande for at kontrollere, om de opfylder kravene i EU-retten, inden der indrømmes ligestilling for første gang. Årlige undersøgelser og rapportering inden for OECD's rammer, periodisk fornyet audit af laboratorier med henblik på ISTA-akkreditering samt officielle inspektioner inden for rammerne af EU-retten viser, at markinspektioner, der gennemføres i disse tredjelande, fortsat giver de samme garantier som markinspektioner, der gennemføres af medlemsstaterne, og at frø, der er produceret og certificeret i disse tredjelande, fortsat giver de samme garantier som frø, der produceret og certificeret i medlemsstaterne. Disse markinspektioner og frø bør derfor fortsat betragtes som ligestillede med Unionens markinspektioner og frø. |
| --- | --- |

(2)

Disse tredjelande er blevet indrømmet ligestilling ved brug af de multilaterale rammer for international handel med frø, nemlig Organisationen for Økonomisk Samarbejde og Udviklings (OECD's) ordning for sortscertificering af frø i international handel, og de metoder, som benyttes af Det Internationale Frøkontrolforbund (ISTA), eller, hvor relevant, reglerne fra Association of Official Seed Analysts (AOSA), som svarer til ISTA-metoderne. Kommissionen har også gennemført lovgivningsmæssige vurderinger og audit i nogle af disse tredjelande for at kontrollere, om de opfylder kravene i EU-retten, inden der indrømmes ligestilling for første gang. Årlige undersøgelser og rapportering inden for OECD's rammer, periodisk fornyet audit af laboratorier med henblik på ISTA-akkreditering samt officielle inspektioner inden for rammerne af EU-retten viser, at markinspektioner, der gennemføres i disse tredjelande, fortsat giver de samme garantier som markinspektioner, der gennemføres af medlemsstaterne, og at frø, der er produceret og certificeret i disse tredjelande, fortsat giver de samme garantier som frø, der produceret og certificeret i medlemsstaterne. Disse markinspektioner og frø bør derfor fortsat betragtes som ligestillede med Unionens markinspektioner og frø.

| (3) | I 2016 indgav Bolivia en anmodning til Kommissionen om at indrømme ligestilling til landets system for markinspektion af afgrøder til formering af udsæd og frø af Sorghum spp. (sorghum), Zea mays (majs) og Helianthus annuus (solsikke), der er produceret og certificeret i Bolivia. |
| --- | --- |

(3)

I 2016 indgav Bolivia en anmodning til Kommissionen om at indrømme ligestilling til landets system for markinspektion af afgrøder til formering af udsæd og frø af Sorghum spp. (sorghum), Zea mays (majs) og Helianthus annuus (solsikke), der er produceret og certificeret i Bolivia.

| (4) | Kommissionen vurderede den relevante lovgivning i Bolivia, gennemførte i 2018 en audit af systemet for offentlige kontroller af frøproduktion og for certificering af frø af sorghum, majs og solsikke i Bolivia samt deres ligestilling med EU-kravene og offentliggjorde resultaterne af denne audit i en rapport med titlen »Final report of an audit carried out in the Plurinational State of Bolivia from 14 March 2018 to 22 March 2018 in order to evaluate the system of official controls and certification of seed and their equivalence with European Union requirements« (Endelig rapport om en audit gennemført i Den Flernationale Stat Bolivia fra den 14. marts 2018 til den 22. marts 2018 med henblik på at evaluere systemet for offentlige kontroller af frøproduktion og for certificering af frø samt deres ligestilling med EU-kravene). |
| --- | --- |

(4)

Kommissionen vurderede den relevante lovgivning i Bolivia, gennemførte i 2018 en audit af systemet for offentlige kontroller af frøproduktion og for certificering af frø af sorghum, majs og solsikke i Bolivia samt deres ligestilling med EU-kravene og offentliggjorde resultaterne af denne audit i en rapport med titlen »Final report of an audit carried out in the Plurinational State of Bolivia from 14 March 2018 to 22 March 2018 in order to evaluate the system of official controls and certification of seed and their equivalence with European Union requirements« (Endelig rapport om en audit gennemført i Den Flernationale Stat Bolivia fra den 14. marts 2018 til den 22. marts 2018 med henblik på at evaluere systemet for offentlige kontroller af frøproduktion og for certificering af frø samt deres ligestilling med EU-kravene).

| (5) | Kommissionens audit viste, at Bolivia har et velorganiseret system for frøproduktion og -certificering. Kommissionen identificerede visse mangler og fremsatte henstillinger til Bolivia. Eftersom Bolivia afhjalp disse mangler inden den 30. november 2018, opfylder landet betingelserne i bilag II til beslutning 2003/17/EF og de respektive krav fastsat i Rådets direktiv 66/402/EØF (4) og 2002/57/EF (5). |
| --- | --- |

(5)

Kommissionens audit viste, at Bolivia har et velorganiseret system for frøproduktion og -certificering. Kommissionen identificerede visse mangler og fremsatte henstillinger til Bolivia. Eftersom Bolivia afhjalp disse mangler inden den 30. november 2018, opfylder landet betingelserne i bilag II til beslutning 2003/17/EF og de respektive krav fastsat i Rådets direktiv 66/402/EØF (4) og 2002/57/EF (5).

| (6) | Der bør derfor indrømmes ligestilling for så vidt angår markinspektioner, der gennemføres i Bolivia af afgrøder til formering af udsæd af sorghum, majs og solsikke, og for så vidt angår frø af sorghum, majs og solsikke, der er produceret i Bolivia, og som er officielt certificeret af landets myndigheder. |
| --- | --- |

(6)

Der bør derfor indrømmes ligestilling for så vidt angår markinspektioner, der gennemføres i Bolivia af afgrøder til formering af udsæd af sorghum, majs og solsikke, og for så vidt angår frø af sorghum, majs og solsikke, der er produceret i Bolivia, og som er officielt certificeret af landets myndigheder.

| (7) | Da beslutning 2003/17/EF udløber den 31. december 2022, bør den periode, for hvilken ligestilling anerkendes i henhold til nævnte beslutning, forlænges for at undgå nogen risiko for, at importen af frø til Unionen afbrydes. Under hensyntagen til den investering og den tid, det kræver at producere frø, der er certificeret i overensstemmelse med EU-retten, bør denne periode forlænges med syv år. |
| --- | --- |

(7)

Da beslutning 2003/17/EF udløber den 31. december 2022, bør den periode, for hvilken ligestilling anerkendes i henhold til nævnte beslutning, forlænges for at undgå nogen risiko for, at importen af frø til Unionen afbrydes. Under hensyntagen til den investering og den tid, det kræver at producere frø, der er certificeret i overensstemmelse med EU-retten, bør denne periode forlænges med syv år.

| (8) | Beslutning 2003/17/EF bør derfor ændres i overensstemmelse hermed — |
| --- | --- |

(8)

Beslutning 2003/17/EF bør derfor ændres i overensstemmelse hermed —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

Ændring af beslutning 2003/17/EF

I beslutning 2003/17/EF foretages følgende ændringer:

| 1) | I artikel 6 ændres datoen »31. december 2022« til datoen »31. december 2029«. |
| --- | --- |

1)

I artikel 6 ændres datoen »31. december 2022« til datoen »31. december 2029«.

| 2) | I tabellen i bilag I foretages følgende ændringer:






  a) | følgende række indsættes mellem rækkerne »AU« og »BR«:







  »BO | Ministerio de Desarrollo Rural y Tierras |
| --- | --- | --- | --- |
| Bolivia |
| Av. Camacho entre calles Loaya y Bueno N°1471, LA PAZ |

2)

I tabellen i bilag I foretages følgende ændringer:

a)

følgende række indsættes mellem rækkerne »AU« og »BR«:

»BO

Ministerio de Desarrollo Rural y Tierras

Bolivia

Av. Camacho entre calles Loaya y Bueno N°1471, LA PAZ

66/402/EØF — kun for Zea mays og Sorghum spp.

Zea mays

Sorghum

2002/57/EF — kun for Helianthus annuus«

Helianthus annuus

| b) | I fodnote 1 indsættes følgende ord mellem »AU — Australien,« — og »BR — Brasilien,«: | »BO — Bolivia,«. |
| --- | --- | --- |

b)

I fodnote 1 indsættes følgende ord mellem »AU — Australien,« — og »BR — Brasilien,«:

»BO — Bolivia,«.

Artikel 2

Ikrafttræden

Denne afgørelse træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Den Europæiske Unions Tidende

Artikel 3

Adressater

Denne afgørelse er rettet til medlemsstaterne.

Udfærdiget i Bruxelles, den 30. maj 2022.

På Europa-Parlamentets vegne

R. METSOLA

Formand

På Rådets vegne

B. LE MAIRE

Formand

---

(1)  Udtalelse af 23.3.2022 (endnu ikke offentliggjort i EUT).

1

(2)  Europa-Parlamentets holdning af 5.4.2022 (endnu ikke offentliggjort i EUT) og Rådets beslutning af 16.5.2022.

2

(3)  Rådets beslutning 2003/17/EF af 16. december 2002 om ligestilling af markinspektioner af afgrøder til formering af udsæd i tredjelande og om ligestilling af frø produceret i tredjelande (EFT L 8 af 14.1.2003, s. 10).

3

(4)  Rådets direktiv 66/402/EØF af 14. juni 1966 om handel med såsæd (EFT P 125 af 11.7.1966, s. 2309/66).

4

(5)  Rådets direktiv 2002/57/EF af 13. juni 2002 om handel med frø af olie- og spindplanter (EFT L 193 af 20.7.2002, s. 74).

5

---

II Ikke-lovgivningsmæssige retsakter

INTERNATIONALE AFTALER

| 3.6.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 152/112 |
| --- | --- | --- | --- |

3.6.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 152/112

---

Meddelelse om ikrafttrædelse af aftalen mellem Den Europæiske Union og Republikken Kap Verde om ændring af aftalen mellem Den Europæiske Union og Republikken Kap Verde om lempelse af reglerne for udstedelse af visa til kortvarigt ophold til statsborgere i Republikken Kap Verde og Den Europæiske Union

Aftalen mellem Den Europæiske Union og Republikken Kap Verde om ændring af aftalen mellem Den Europæiske Union og Republikken Kap Verde om lempelse af reglerne for udstedelse af visa til kortvarigt ophold til statsborgere i Republikken Kap Verde og Den Europæiske Union træder i kraft den 1. juli 2022, idet proceduren i aftalens artikel 2, stk. 2, blev afsluttet den 3. maj 2022.

---

FORORDNINGER

| 3.6.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 152/113 |
| --- | --- | --- | --- |

3.6.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 152/113

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) 2022/872

af 1. juni 2022

om ændring af gennemførelsesforordning (EU) nr. 288/2014 for så vidt angår ændringer af modellen for operationelle programmer under målet om investeringer i vækst og beskæftigelse og modellen for samarbejdsprogrammer under målet om europæisk territorialt samarbejde med hensyn til samhørighedsaktioner for flygtninge i Europa (CARE)

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1303/2013 af 17. december 2013 om fælles bestemmelser for Den Europæiske Fond for Regionaludvikling, Den Europæiske Socialfond, Samhørighedsfonden, Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne og Den Europæiske Hav- og Fiskerifond og om generelle bestemmelser for Den Europæiske Fond for Regionaludvikling, Den Europæiske Socialfond, Samhørighedsfonden og Den Europæiske Hav- og Fiskerifond og om ophævelse af Rådets forordning (EF) nr. 1083/2006 (1), særlig artikel 96, stk. 9,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1299/2013 af 17. december 2013 om særlige bestemmelser for støtte fra Den Europæiske Fond for Regionaludvikling til målet om europæisk territorialt samarbejde (2), særlig artikel 8, stk. 11,

efter høring af Koordinationsudvalget for de Europæiske Struktur- og Investeringsfonde, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Ved Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 288/2014 (3) fastsættes modellen for operationelle programmer under målet om investeringer i vækst og beskæftigelse og modellen for samarbejdsprogrammer under målet om europæisk territorialt samarbejde. |
| --- | --- |

(1)

Ved Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 288/2014 (3) fastsættes modellen for operationelle programmer under målet om investeringer i vækst og beskæftigelse og modellen for samarbejdsprogrammer under målet om europæisk territorialt samarbejde.

| (2) | Som følge af den ekstraordinære forlængelse af muligheden for midlertidigt at anvende en medfinansieringssats på 100 % også på udgifter, der er anmeldt i betalingsanmodninger i løbet af det regnskabsår, der begynder den 1. juli 2021 og slutter den 30. juni 2022, for en eller flere prioritetsakser i et program, der støttes af Den Europæiske Fond for Regionaludvikling (EFRU), Den Europæiske Socialfond (ESF) eller Samhørighedsfonden, jf. artikel 25a, stk. 1a, i forordning (EU) nr. 1303/2013, der blev indført ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2022/562 (4), bør modellen for operationelle programmer under målet om investeringer i vækst og beskæftigelse, der er fastsat i bilag I til gennemførelsesforordning (EU) nr. 288/2014, og modellen for samarbejdsprogrammer under målet om europæisk territorialt samarbejde, der er fastsat i bilag II til gennemførelsesforordning (EU) nr. 288/2014, ændres. |
| --- | --- |

(2)

Som følge af den ekstraordinære forlængelse af muligheden for midlertidigt at anvende en medfinansieringssats på 100 % også på udgifter, der er anmeldt i betalingsanmodninger i løbet af det regnskabsår, der begynder den 1. juli 2021 og slutter den 30. juni 2022, for en eller flere prioritetsakser i et program, der støttes af Den Europæiske Fond for Regionaludvikling (EFRU), Den Europæiske Socialfond (ESF) eller Samhørighedsfonden, jf. artikel 25a, stk. 1a, i forordning (EU) nr. 1303/2013, der blev indført ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2022/562 (4), bør modellen for operationelle programmer under målet om investeringer i vækst og beskæftigelse, der er fastsat i bilag I til gennemførelsesforordning (EU) nr. 288/2014, og modellen for samarbejdsprogrammer under målet om europæisk territorialt samarbejde, der er fastsat i bilag II til gennemførelsesforordning (EU) nr. 288/2014, ændres.

| (3) | Ved forordning (EU) 2022/562 blev der ligeledes indført mulighed for, at de operationer, der adresserer de migrationsmæssige udfordringer, der er en følge af Ruslands militære aggression, kan finansieres ved EFRU eller ESF på grundlag af de regler, der finder anvendelse på de øvrige fonde i henhold til artikel 98, stk. 4, i forordning (EU) nr. 1303/2013), hvis sådanne operationer indgår i en dedikeret prioritetsakse. Denne nye mulighed bør derfor afspejles i modellen for operationelle programmer under målet om investeringer i vækst og beskæftigelse, der er fastsat i bilag I til gennemførelsesforordning (EU) nr. 288/2014. Navnlig bør valget af den fond, der støtter sådanne operationer og herved bidrager til den anden fonds investeringsprioriteter, være tydeligt, uanset om den dedikerede prioritetsakse har relation til EFRU, ESF eller begge. |
| --- | --- |

(3)

Ved forordning (EU) 2022/562 blev der ligeledes indført mulighed for, at de operationer, der adresserer de migrationsmæssige udfordringer, der er en følge af Ruslands militære aggression, kan finansieres ved EFRU eller ESF på grundlag af de regler, der finder anvendelse på de øvrige fonde i henhold til artikel 98, stk. 4, i forordning (EU) nr. 1303/2013), hvis sådanne operationer indgår i en dedikeret prioritetsakse. Denne nye mulighed bør derfor afspejles i modellen for operationelle programmer under målet om investeringer i vækst og beskæftigelse, der er fastsat i bilag I til gennemførelsesforordning (EU) nr. 288/2014. Navnlig bør valget af den fond, der støtter sådanne operationer og herved bidrager til den anden fonds investeringsprioriteter, være tydeligt, uanset om den dedikerede prioritetsakse har relation til EFRU, ESF eller begge.

| (4) | Gennemførelsesforordning (EU) nr. 288/2014 bør derfor ændres. |
| --- | --- |

(4)

Gennemførelsesforordning (EU) nr. 288/2014 bør derfor ændres.

| (5) | For at sikre omgående anvendelse af foranstaltningerne i denne forordning, bør den træde i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende — |
| --- | --- |

(5)

For at sikre omgående anvendelse af foranstaltningerne i denne forordning, bør den træde i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

1.   Bilag I til gennemførelsesforordning (EU) nr. 288/2014 erstattes af teksten i bilag I til nærværende forordning.

2.   Bilag II til gennemførelsesforordning (EU) nr. 288/2014 erstattes af teksten i bilag II til nærværende forordning.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 1. juni 2022.

På Kommissionens vegne

Ursula VON DER LEYEN

Formand

---

(1)  
  EUT L 347 af 20.12.2013, s. 320.

1

(2)  
  EUT L 347 af 20.12.2013, s. 259.

2

(3)  Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 288/2014 af 25. februar 2014 om modellen for operationelle programmer under målet om investeringer i vækst og beskæftigelse, jf. Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1303/2013 om fælles bestemmelser for Den Europæiske Fond for Regionaludvikling, Den Europæiske Socialfond, Samhørighedsfonden, Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne og Den Europæiske Hav- og Fiskerifond og om generelle bestemmelser for Den Europæiske Fond for Regionaludvikling, Den Europæiske Socialfond, Samhørighedsfonden og Den Europæiske Hav- og Fiskerifond, og modellen for samarbejdsprogrammer under målet om europæisk territorialt samarbejde, jf. Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1299/2013 om særlige bestemmelser for støtte fra Den Europæiske Fond for Regionaludvikling til målet om europæisk territorialt samarbejde (EUT L 87 af 22.3.2014, s. 1).

3

(4)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2022/562 af 6. april 2022 om ændring af forordning (EU) nr. 1303/2013 og (EU) nr. 223/2014 for så vidt angår samhørighedsaktionen for flygtninge i Europa (CARE) (EUT L 109 af 8.4.2022, s. 1).

4

---

BILAG I

"BILAG I

Model for operationelle programmer under målet om investeringer i vækst og beskæftigelse

| CCI | <0.1 type="S" maxlength="15" input="S""SME">
   (1) |
| --- | --- |
| Betegnelse | <0.2 type="S" maxlength="255" input="M""SME > |
| Udgave | <0.3 type="N" input="G""SME > |
| Første år | <0.4 type="N" maxlength="4" input="M""SME > |
| Sidste år | <0.5 type="N" maxlength="4" input="M""SME > |
| Støtteberettiget fra | <0.6 type="D" input="G""SME > |
| Støtteberettiget til | <0.7 type="D" input="G""SME > |
| Nummer på Europa-Kommissionens afgørelse | <0.8 type="S" input="G""SME > |
| Dato for Europa-Kommissionens afgørelse | <0.9 type="D" input="G""SME > |
| Nummer på medlemsstatens ændringsafgørelse | <0.10 type="S" maxlength="20" input="M""SME > |
| Dato for medlemsstatens ændringsafgørelse | <0.11 type="D" input="M""SME > |
| Ikrafttrædelsesdato for medlemsstatens ændringsafgørelse | <0.12 type="D" input="M""SME > |
| NUTS-regioner omfattet af det operationelle program | <0.12 type="S" input="S"SME > |

CCI

<0.1 type="S" maxlength="15" input="S""SME">
   (1)

Betegnelse

<0.2 type="S" maxlength="255" input="M""SME >

Udgave

<0.3 type="N" input="G""SME >

Første år

<0.4 type="N" maxlength="4" input="M""SME >

Sidste år

<0.5 type="N" maxlength="4" input="M""SME >

Støtteberettiget fra

<0.6 type="D" input="G""SME >

Støtteberettiget til

<0.7 type="D" input="G""SME >

Nummer på Europa-Kommissionens afgørelse

<0.8 type="S" input="G""SME >

Dato for Europa-Kommissionens afgørelse

<0.9 type="D" input="G""SME >

Nummer på medlemsstatens ændringsafgørelse

<0.10 type="S" maxlength="20" input="M""SME >

Dato for medlemsstatens ændringsafgørelse

<0.11 type="D" input="M""SME >

Ikrafttrædelsesdato for medlemsstatens ændringsafgørelse

<0.12 type="D" input="M""SME >

NUTS-regioner omfattet af det operationelle program

<0.12 type="S" input="S"SME >

AFSNIT 1

STRATEGI FOR DET OPERATIONELLE PROGRAMS BIDRAG TIL EU-STRATEGIEN FOR INTELLIGENT, BÆREDYGTIG OG INKLUSIV VÆKST OG TIL OPNÅELSE AF ØKONOMISK, SOCIAL OG TERRITORIAL SAMHØRIGHED
   (2)

(Henvisning: artikel 27, stk. 1, og artikel 96, stk. 2, første afsnit, litra a), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1303/2013 og, for operationelle programmer, der er dedikeret til det tematiske mål "Fremme af kriseafhjælpning i forbindelse med covid-19-pandemien og dens sociale konsekvenser og forberedelse af en grøn, digital og modstandsdygtig genopretning af økonomien", artikel 92b, stk. 9, andet afsnit, og stk. 10) (3)

1.1.   Strategi for det operationelle programs bidrag til EU-strategien for intelligent, bæredygtig og inklusiv vækst og til opnåelse af økonomisk, social og territorial samhørighed

| 1.1.1. | Beskrivelse af programmets strategi for at bidrage til udførelsen af EU-strategien for intelligent, bæredygtig og inklusiv vækst og til opnåelse af økonomisk, social og territorial samhørighed (4).






  <1.1.1 type="S" maxlength="70 000 " input="M"> |
| --- | --- |

1.1.1.

<1.1.1 type="S" maxlength="70 000 " input="M">

Med henblik på tilføjelse af nye prioriterede akser til et eksisterende operationelt program for at tildele de supplerende midler til det tematiske mål "Fremme af kriseafhjælpning i forbindelse med covid-19-pandemien og dens sociale konsekvenser og forberedelse af en grøn, digital og modstandsdygtig genopretning af økonomien" skal beskrivelsen af den forventede indvirkning på fremme af kriseafhjælpning i forbindelse med covid-19-pandemien og dens sociale konsekvenser og forberedelse af en grøn, digital og modstandsdygtig genopretning af økonomien præsenteres i en særlig tekstboks som angivet nedenfor.

For et nyt operationelt program, der er dedikeret til det tematiske mål "Fremme af kriseafhjælpning i forbindelse med covid-19-pandemien og dens sociale konsekvenser og forberedelse af en grøn, digital og modstandsdygtig genopretning af økonomien", er det kun beskrivelsen og tekstboksen nedenfor, der skal præsenteres.

| 1.1.1.a | Beskrivelse af det operationelle programs forventede indvirkning på fremme af kriseafhjælpning i forbindelse med covid-19-pandemien og dens sociale konsekvenser og forberedelse af en grøn, digital og modstandsdygtig genopretning af økonomien







  <1.1.1 type="S" maxlength="10 000 " input="M"> |
| --- | --- |

1.1.1.a

<1.1.1 type="S" maxlength="10 000 " input="M">

| 1.1.2. | En begrundelse for valget af tematiske mål og modsvarende investeringsprioriteter under henvisning til partnerskabsaftalen, som bygger på identifikation af regionale og, hvor det er relevant, nationale behov, herunder behovet for at imødegå de udfordringer, der er identificeret i de relevante landespecifikke henstillinger vedtaget i henhold til artikel 121, stk. 2, i TEUF og de relevante rådshenstillinger vedtaget i henhold til artikel 148, stk. 4, i TEUF under hensyntagen til forhåndsevalueringen (5).
  Med henblik på tilføjelse af nye prioritetsakser til et eksisterende operationelt program for at tildele de supplerende midler til det tematiske mål "Fremme af kriseafhjælpning i forbindelse med covid-19-pandemien og dens sociale konsekvenser og forberedelse af en grøn, digital og modstandsdygtig genopretning af økonomien" skal beskrivelse 1.1.2.a tilføjes.
  For et nyt operationelt program, der er dedikeret til det tematiske mål "Fremme af kriseafhjælpning i forbindelse med covid-19-pandemien og dens sociale konsekvenser og forberedelse af en grøn, digital og modstandsdygtig genopretning af økonomien", er det kun beskrivelse 1.1.2.a, der skal fremlægges. |
| --- | --- |

1.1.2.

Med henblik på tilføjelse af nye prioritetsakser til et eksisterende operationelt program for at tildele de supplerende midler til det tematiske mål "Fremme af kriseafhjælpning i forbindelse med covid-19-pandemien og dens sociale konsekvenser og forberedelse af en grøn, digital og modstandsdygtig genopretning af økonomien" skal beskrivelse 1.1.2.a tilføjes.

For et nyt operationelt program, der er dedikeret til det tematiske mål "Fremme af kriseafhjælpning i forbindelse med covid-19-pandemien og dens sociale konsekvenser og forberedelse af en grøn, digital og modstandsdygtig genopretning af økonomien", er det kun beskrivelse 1.1.2.a, der skal fremlægges.

| 1.1.2.a. | Begrundelse vedrørende det operationelle programs forventede indvirkning på fremme af kriseafhjælpning i forbindelse med covid-19-pandemien og dens sociale konsekvenser og forberedelse af en grøn, digital og modstandsdygtig genopretning af økonomien


  Tabel 1


  Begrundelse for udvælgelsen af tematiske mål og investeringsprioriteter








  Udvalgt tematisk mål | Udvalgt investeringsprioritet | Begrundelse for valg eller indvirkning på fremme af kriseafhjælpning (hvis relevant) |
| --- | --- | --- | --- |
| <1.1.2 type="S" input="S" PA=Y TA="NA"> | <1.1.3 type="S" input="S" PA=Y TA="NA"> | <1.1.4 type="S" maxlength="1000" input="M" PA=Y TA="NA"> |
| | | |

1.1.2.a.

Tabel 1

Begrundelse for udvælgelsen af tematiske mål og investeringsprioriteter

Udvalgt tematisk mål

Udvalgt investeringsprioritet

Begrundelse for valg eller indvirkning på fremme af kriseafhjælpning (hvis relevant)

<1.1.2 type="S" input="S" PA=Y TA="NA">

<1.1.3 type="S" input="S" PA=Y TA="NA">

<1.1.4 type="S" maxlength="1000" input="M" PA=Y TA="NA">

1.2.   Begrundelse for den finansielle tildeling

Begrundelse for den finansielle tildeling (EU-støtten) til hvert tematisk mål og, hvor det er relevant, investeringsprioritet i overensstemmelse med kravene om koncentrering på tematiske mål under hensyntagen til forhåndsevalueringen.

| <1.2.1 type="S" maxlength="7000" input="M" PA=Y TA="NA"> |
| --- |

<1.2.1 type="S" maxlength="7000" input="M" PA=Y TA="NA">

Med henblik på tilføjelse af nye prioritetsakser til et eksisterende operationelt program for at tildele de supplerende midler til det tematiske mål "Fremme af kriseafhjælpning i forbindelse med covid-19-pandemien og dens sociale konsekvenser og forberedelse af en grøn, digital og modstandsdygtig genopretning af økonomien" skal beskrivelse 1.2.a tilføjes.

For et nyt operationelt program, der er dedikeret til det tematiske mål "Fremme af kriseafhjælpning i forbindelse med covid-19-pandemien og dens sociale konsekvenser og forberedelse af en grøn, digital og modstandsdygtig genopretning af økonomien", er det kun følgende beskrivelse, der skal fremlægges.

1.2.a.   En begrundelse for den finansielle tildeling af de supplerende midler til det tematiske mål "Fremme af kriseafhjælpning i forbindelse med covid-19-pandemien og dens sociale konsekvenser og forberedelse af en grøn, digital og modstandsdygtig genopretning af økonomien" til EFRU eller ESF, og hvordan disse midler målrettes mod de geografiske områder, hvor der er størst behov for dem, under hensyntagen til de forskellige regionale behov og udviklingsniveauer med henblik på at sikre, at støtten er afbalanceret mellem behovene i de regioner og byer, der er hårdest ramt af virkningerne af covid-19-pandemien, og behovet for at bevare fokus på de territoriale mål i overensstemmelse med målene om økonomisk, social og territorial samhørighed, jf. artikel 174 i TEUF.

| <1.2.1 type="S" maxlength="3000" input="M" PA=Y TA="NA"> |
| --- |

<1.2.1 type="S" maxlength="3000" input="M" PA=Y TA="NA">

Tabel 2

Oversigt over det operationelle programs investeringsstrategi

| Prioritetsakse | Fond (EFRU (6), Samhørighedsfonden, ESF (7), UBI (8), EFRU, REACT-EU, ESF REACT-EU eller UBI-REACT-EU) | EU-støtte (9) (i EUR) | Andelen af den samlede EU-støtte til det operationelle program (10) | Tematisk mål (11) | Investeringsprioriteter (12) | Specifikke mål, der svarer til investeringsprioriteten | Fælles og programspecifikke resultatindikatorer, for hvilke der er fastsat et mål |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| <1.2.1 type="S" input="G"> | <1.2.2 type="S" input="G"> | <1.2.3 type="N' " input="G"> | <1.2.4 type="P’ input="G"> | <1.2.5 type="S" input="G"> | <1.2.6 type="S" input="G"> | <1.2.7 type="S" input="G"> | <1.2.8 type="S" input="G"> |
| | | | | | | | |
| | | | | | | | |

Prioritetsakse

Fond (EFRU (6), Samhørighedsfonden, ESF (7), UBI (8), EFRU, REACT-EU, ESF REACT-EU eller UBI-REACT-EU)

EU-støtte (9) (i EUR)

Andelen af den samlede EU-støtte til det operationelle program (10)

Tematisk mål (11)

Investeringsprioriteter (12)

Specifikke mål, der svarer til investeringsprioriteten

Fælles og programspecifikke resultatindikatorer, for hvilke der er fastsat et mål

<1.2.1 type="S" input="G">

<1.2.2 type="S" input="G">

<1.2.3 type="N' " input="G">

<1.2.4 type="P’ input="G">

<1.2.5 type="S" input="G">

<1.2.6 type="S" input="G">

<1.2.7 type="S" input="G">

<1.2.8 type="S" input="G">

AFSNIT 2

PRIORITETSAKSER

(Henvisning: artikel 96, stk. 2, første afsnit, litra b) og c), i forordning (EU) nr. 1303/2013 og artikel 98, stk. 4, andet afsnit, i forordning (EU) nr. 1303/2013)

De tabeller, der vedrører specifikke fonde, vil være tilgængelige for andre fonde for så vidt angår de prioriteter, der gennemføres i henhold til artikel 98, stk. 4, andet afsnit, i forordning (EU) nr. 1303/2013).

2.A   En beskrivelse af prioritetsakserne, undtagen teknisk bistand

(Henvisning: artikel 96, stk. 2, første afsnit, litra b), i forordning (EU) nr. 1303/2013)

2.A.1   Prioritetsakse (gentages for hver prioritetsakse)

| Prioritetsaksens ID | <2A.1 type="N" input="G""SME" > |
| --- | --- |
| Prioritetsaksens betegnelse | <2A.2 type="S" maxlength="500" input="M""SME" > |

Prioritetsaksens ID

<2A.1 type="N" input="G""SME" >

Prioritetsaksens betegnelse

<2A.2 type="S" maxlength="500" input="M""SME" >

| ☐ | Hele prioritetsaksen vil udelukkende blive gennemført gennem finansielle instrumenter |
| --- | --- |

☐

Hele prioritetsaksen vil udelukkende blive gennemført gennem finansielle instrumenter

<2A.3 type="C" input="M">

| ☐ | Hele prioritetsaksen vil udelukkende blive gennemført gennem finansielle instrumenter fastsat på EU-plan |
| --- | --- |

☐

Hele prioritetsaksen vil udelukkende blive gennemført gennem finansielle instrumenter fastsat på EU-plan

<2A.4 type="C" input="M""SME" >

| ☐ | Hele prioritetsaksen vil udelukkende blive gennemført gennem lokaludvikling styret af lokalsamfundet |
| --- | --- |

☐

Hele prioritetsaksen vil udelukkende blive gennemført gennem lokaludvikling styret af lokalsamfundet

<2A.5 type="C" input="M">

| ☐ | For ESF: Hele prioritetsaksen er afsat til social innovation eller til tværnationalt samarbejde eller begge dele |
| --- | --- |

☐

For ESF: Hele prioritetsaksen er afsat til social innovation eller til tværnationalt samarbejde eller begge dele

<2A.6 type="C" input="M">

| ☐ | Hele prioritetsaksen er dedikeret til REACT-EU |
| --- | --- |

☐

Hele prioritetsaksen er dedikeret til REACT-EU

<2A.7 type="C" input="M">

| ☐ | Hele prioritetsaksen vil adressere de migrationsmæssige udfordringer, der er en følge af den russiske militære aggression, herunder i henhold til artikel 98, stk. 4, i forordning (EU) nr. 1303/2013 |
| --- | --- |

☐

Hele prioritetsaksen vil adressere de migrationsmæssige udfordringer, der er en følge af den russiske militære aggression, herunder i henhold til artikel 98, stk. 4, i forordning (EU) nr. 1303/2013

<2A.8 type="C" input="M">

| ☐ | Hele prioritetsaksen vil anvende REACT-EU-midler til at adressere de migrationsmæssige udfordringer, der er en følge af den russiske militære aggression, i henhold til artikel 98, stk. 4, i forordning (EU) nr. 1303/2013 |
| --- | --- |

☐

Hele prioritetsaksen vil anvende REACT-EU-midler til at adressere de migrationsmæssige udfordringer, der er en følge af den russiske militære aggression, i henhold til artikel 98, stk. 4, i forordning (EU) nr. 1303/2013

<2A.9 type="C" input="M">

2.A.2   Begrundelse for oprettelsen af en prioritetsakse, der omfatter mere end én regionskategori, ét tematisk mål eller én fond (hvor det er relevant) (13)

(Henvisning: artikel 96, stk. 1, og artikel 98, stk. 4, andet afsnit, i forordning (EU) nr. 1303/2013)

| <2A.0 type="S" maxlength="3500" input="M"> |
| --- |

<2A.0 type="S" maxlength="3500" input="M">

2.A.3   Fond, regionskategori og beregningsgrundlag for EU-støtte

(Gentages for hver kombination under en prioritetsakse)

| Fond | <2A.7 type="S" input="S""SME" > |
| --- | --- |
| Regionskategori
   (14) | <2A.8 type="S" input="S""SME "> |
| Beregningsgrundlag (samlede støtteberettigede udgifter eller støtteberettigede offentlige udgifter) | <2A.9 type="S" input="S""SME" > |
| Regionskategori for regioner i den yderste periferi og nordlige tyndtbefolkede regioner (hvor det er relevant
   (15) | <2A.9 type="S" input="S" > |

Fond

<2A.7 type="S" input="S""SME" >

Regionskategori
   (14)

<2A.8 type="S" input="S""SME ">

Beregningsgrundlag (samlede støtteberettigede udgifter eller støtteberettigede offentlige udgifter)

<2A.9 type="S" input="S""SME" >

Regionskategori for regioner i den yderste periferi og nordlige tyndtbefolkede regioner (hvor det er relevant
   (15)

<2A.9 type="S" input="S" >

2.A.4   Investeringsprioritet

(Gentages for hver investeringsprioritet under prioritetsaksen)

| Investeringsprioritet | <2A.10 type="S" input="S""SME" > |
| --- | --- |

Investeringsprioritet

<2A.10 type="S" input="S""SME" >

2.A.5   Specifikke mål, der svarer til investeringsprioriteten og de forventede resultater

(Gentages for hvert specifikt mål under investeringsprioriteten)

(Henvisning: artikel 96, stk. 2, første afsnit, litra b), nr. i) og ii), i forordning (EU) nr. 1303/2013)

| ID | <2A.1.1 type="N" input="G""SME > |
| --- | --- |
| Specifikt mål | <2A.1.2 type="S" maxlength="500" input="M""SME > |
| Resultaterne, som medlemsstaten søger at opnå med EU-støtte | <2A.1.3 type="S" maxlength="3500" input="M"SME "> |

ID

<2A.1.1 type="N" input="G""SME >

Specifikt mål

<2A.1.2 type="S" maxlength="500" input="M""SME >

Resultaterne, som medlemsstaten søger at opnå med EU-støtte

<2A.1.3 type="S" maxlength="3500" input="M"SME ">

Tabel 3

Programspecifikke resultatindikatorer pr. specifikt mål

(for EFRU, Samhørighedsfonden og ERDF REACT-EU)

(Henvisning: artikel 96, stk. 2, første afsnit, litra b), nr. ii), i forordning (EU) nr. 1303/2013)

| ID | Indikator | Måleenhed | Regionskategori (hvis relevant) | Referenceværdi | Referenceår | Målværdi
   (16)
  (2023) | Datakilde | Rapporteringshyppighed |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| <2A.1.4 type="S" maxlength="5" input="M""SME" > | <2A.1.5 type="S" maxlength="255" input="M""SME" > | <2A.1.6 type="S" input="M"" SME"> | <2A.1.7 type="S" input="S""SME" > | Quantitative <2A.1.8 type="N" input="M""SME" >


  Qualitative <2A.1.8 type="S" maxlength="100" input="M""SME" | <2A.1.9 type="N’ input="M""SME"> | Quantitative <2A.1.10 type="N" input="M">


  Qualitative <2A.1.10 type="S" maxlength="100" input="M""SME" > | <2A.1.11 type="S" maxlength="200" input="M""SME"> | <2A.1.12 type="S" maxlength="100" input="M""SME" > |
| | | | | | | | | |
| | | | | | | | | |

ID

Indikator

Måleenhed

Regionskategori (hvis relevant)

Referenceværdi

Referenceår

Målværdi
   (16)
  (2023)

Datakilde

Rapporteringshyppighed

<2A.1.4 type="S" maxlength="5" input="M""SME" >

<2A.1.5 type="S" maxlength="255" input="M""SME" >

<2A.1.6 type="S" input="M"" SME">

<2A.1.7 type="S" input="S""SME" >

Quantitative <2A.1.8 type="N" input="M""SME" >

Qualitative <2A.1.8 type="S" maxlength="100" input="M""SME"

<2A.1.9 type="N’ input="M""SME">

Quantitative <2A.1.10 type="N" input="M">

Qualitative <2A.1.10 type="S" maxlength="100" input="M""SME" >

<2A.1.11 type="S" maxlength="200" input="M""SME">

<2A.1.12 type="S" maxlength="100" input="M""SME" >

Tabel 4

Fælles resultatindikatorer, for hvilke en målværdi er blevet fastsat, og programspecifikke resultatindikatorer svarende til det specifikke mål (pr. investeringsprioritet og regionskategori) (for ESF og ESF REACT-EU)

(Henvisning: artikel 96, stk. 2, første afsnit, litra b), nr. ii), i forordning (EU) nr. 1303/2013)

| ID | Indikator | Regionskategori (hvis relevant) | Måleenhed for indikator | Fælles outputindikator brugt som grundlag for målsætning | Referenceværdi | Måleenhed for reference og mål | Referenceår | Målværdi
   (17)
  (2023) | Datakilde | Rapporteringshyppighed |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| M | W | T | M | W | T |
| Programme-specific <2A.1.13 type="S" maxlength="5" input="M">


  Common <2A.1.13 type="S" input="S"> | Programme-specific <2A.1.14 type="S" maxlength="255" input="M">


  Common <2A.1.14 type="S" input="S"> | <2A.1.15 type="S" input="S"> | Programme-specific <2A.1.16 type="S" input="M">


  Common <2A.1.16 type="S" input="S"> | Programme-specific <2A.1.17 type="S" input="M">


  Common <2A.1.17 type="S" input="S"> | Common Output Indicators <2A.1.18 type="S" input="S"> | Quantitative <2A.1.19 type="S" input="M">


  Common <2A.1.19 type="S" input="G"> | <2A.1.20 type="N' input="M"> | Quantitative <2A.1.21 type="N" input="M">


  Qualitative <2A.1.21 type="S" maxlength="100" input="M"> | <2A.1.22 type="S" maxlength="200" input="M"> | <2A.1.23 type="S" maxlength="100" input="M"> |
| | | | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | | |

ID

Indikator

Regionskategori (hvis relevant)

Måleenhed for indikator

Fælles outputindikator brugt som grundlag for målsætning

Referenceværdi

Måleenhed for reference og mål

Referenceår

Målværdi
   (17)
  (2023)

Datakilde

Rapporteringshyppighed

M

W

T

M

W

T

Programme-specific <2A.1.13 type="S" maxlength="5" input="M">

Common <2A.1.13 type="S" input="S">

Programme-specific <2A.1.14 type="S" maxlength="255" input="M">

Common <2A.1.14 type="S" input="S">

<2A.1.15 type="S" input="S">

Programme-specific <2A.1.16 type="S" input="M">

Common <2A.1.16 type="S" input="S">

Programme-specific <2A.1.17 type="S" input="M">

Common <2A.1.17 type="S" input="S">

Common Output Indicators <2A.1.18 type="S" input="S">

Quantitative <2A.1.19 type="S" input="M">

Common <2A.1.19 type="S" input="G">

<2A.1.20 type="N' input="M">

Quantitative <2A.1.21 type="N" input="M">

Qualitative <2A.1.21 type="S" maxlength="100" input="M">

<2A.1.22 type="S" maxlength="200" input="M">

<2A.1.23 type="S" maxlength="100" input="M">

Tabel 4a

UBI- og UBI REACT-EU-resultatindikatorer og programspecifikke resultatindikatorer svarende til det specifikke mål

(pr. prioritetsakse eller pr. del af en prioritetsakse)

(Henvisning: artikel 19, stk. 3, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1304/2013 (19))

| ID | Indikator | Måleenhed for indikator | Fælles outputindikator brugt som grundlag for målsætning | Referenceværdi | Måleenhed for reference og mål | Referenceår | Målværdi (2023) (18) | Datakilde | Rapporteringshyppighed |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| M | W | T | M | W | T |
| Programme-specific <2A.1.24 type="S" maxlength="5" input="M">


  Common <2A.1.24 type="S" input="S"> | Programme-specific <2A.1.25 type="S" maxlength="255" input="M">


  Common <2A.1.25 type="S" input="S"> | Programme-specific <2A.1.26 type="S" input="M">


  Common <2A.1.26 type="S" input="S"> | Programme-specific <2A.1.27 type="S" input="M">


  Common <2A.1.27 type="S" input="S"> | Common Output Indicators <2A.1.28 type="S" input="S"> | Quantitative <2A.1.29 type="S" input="M">


  Common <2A.1.29 type="S" input="G"> | <2A.1.30 type="N' input="M"> | Quantitative <2A.1.31 type="N" input="M">


  Qualitative <2A.1.31 type="S" maxlength="100" input="M"> | <2A.1.32 type="S" maxlength="200" input="M"> | <2A.1.33 type="S" maxlength="100" input="M"> |
| | | | | | | | | | | | |

ID

Indikator

Måleenhed for indikator

Fælles outputindikator brugt som grundlag for målsætning

Referenceværdi

Måleenhed for reference og mål

Referenceår

Målværdi (2023) (18)

Datakilde

Rapporteringshyppighed

M

W

T

M

W

T

Programme-specific <2A.1.24 type="S" maxlength="5" input="M">

Common <2A.1.24 type="S" input="S">

Programme-specific <2A.1.25 type="S" maxlength="255" input="M">

Common <2A.1.25 type="S" input="S">

Programme-specific <2A.1.26 type="S" input="M">

Common <2A.1.26 type="S" input="S">

Programme-specific <2A.1.27 type="S" input="M">

Common <2A.1.27 type="S" input="S">

Common Output Indicators <2A.1.28 type="S" input="S">

Quantitative <2A.1.29 type="S" input="M">

Common <2A.1.29 type="S" input="G">

<2A.1.30 type="N' input="M">

Quantitative <2A.1.31 type="N" input="M">

Qualitative <2A.1.31 type="S" maxlength="100" input="M">

<2A.1.32 type="S" maxlength="200" input="M">

<2A.1.33 type="S" maxlength="100" input="M">

2.A.6   Aktioner, der støttes under investeringsprioriteten

(pr. investeringsprioritet)

2.A.6.1   
  Beskrivelse af arten af og eksempler på aktioner, der skal støttes, og deres forventede bidrag til de specifikke mål, herunder, hvis det er relevant, identificering af de vigtigste målområder, specifikke målterritorier og type støttemodtagere

(Henvisning: artikel 96, stk. 2, første afsnit, litra b), nr. iii), i forordning (EU) nr. 1303/2013)

| Investeringsprioritet | <2A.2.1.1 type="S" input="S"> |
| --- | --- |
| <2A.2.1.2 type="S" maxlength="17500" input="M"> |

Investeringsprioritet

<2A.2.1.1 type="S" input="S">

<2A.2.1.2 type="S" maxlength="17500" input="M">

2.A.6.2   
  Vejledende principper for udvælgelse af operationer

(Henvisning: artikel 96, stk. 2, første afsnit, litra b), nr. iii), i forordning (EU) nr. 1303/2013)

| Investeringsprioritet | <2A.2.2.1 type="S" input="S"> |
| --- | --- |
| <2A.2.2.2 type="S" maxlength="5000" input="M"> |

Investeringsprioritet

<2A.2.2.1 type="S" input="S">

<2A.2.2.2 type="S" maxlength="5000" input="M">

2.A.6.3   Planlagt anvendelse af finansielle instrumenter
  (hvor det er relevant)

(Henvisning: artikel 96, stk. 2, første afsnit, litra b), nr. iii), i forordning (EU) nr. 1303/2013)

| Investeringsprioritet | <2A.2.3.1 type="S" input="S"> |
| --- | --- |
| Planlagt anvendelse af finansielle instrumenter | <2A.2.3.2 type="C" input="M"> |
| <2A.2.3.3 type="S" maxlength="7000" input="M"> |

Investeringsprioritet

<2A.2.3.1 type="S" input="S">

Planlagt anvendelse af finansielle instrumenter

<2A.2.3.2 type="C" input="M">

<2A.2.3.3 type="S" maxlength="7000" input="M">

2.A.6.4   Planlagt anvendelse af store projekter
  (hvor det er relevant)

(Henvisning: artikel 96, stk. 2, første afsnit, litra b), nr. iii), i forordning (EU) nr. 1303/2013)

| Investeringsprioritet | <2A.2.4.1 type="S" input="S"> |
| --- | --- |
| <2A.2.4.2 type="S" maxlength="3500" input="M"> |

Investeringsprioritet

<2A.2.4.1 type="S" input="S">

<2A.2.4.2 type="S" maxlength="3500" input="M">

2.A.6.5   
  Outputindikatorer pr. investeringsprioritet og, hvor det er relevant, pr. regionskategori

(Henvisning: artikel 96, stk. 2, første afsnit, litra b), nr. iv), i forordning (EU) nr. 1303/2013)

Tabel 5

Fælles og programspecifikke outputindikatorer

(pr. investeringsprioritet opdelt efter regionskategori for ESF og, hvor det er relevant, for EFRU (21))

| ID | Indikator | Måleenhed | Fond | Regionskategori (hvis relevant) | Målværdi (2023) (20) | Datakilde | Rapporteringshyppighed |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| M | W | T | | |
| <2A.2.5.1 type="S" input="S" SME > | <2A.2.5.2 type="S" input="S" SME > | <2A.2.5.3 type="S" input="S" SME > | <2A.2.5.4 type="S" input="S" SME > | <2A.2.5.5 type="S" input="S" SME > | <2A.2.5.6 type="N' input="M" SME > | <2A.2.5.7 type="S" maxlength="200" input="M" SME > | <2A.2.5.8 type="S" maxlength="100" input="M" SME > |
| | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | |

ID

Indikator

Måleenhed

Fond

Regionskategori (hvis relevant)

Målværdi (2023) (20)

Datakilde

Rapporteringshyppighed

M

W

T

<2A.2.5.1 type="S" input="S" SME >

<2A.2.5.2 type="S" input="S" SME >

<2A.2.5.3 type="S" input="S" SME >

<2A.2.5.4 type="S" input="S" SME >

<2A.2.5.5 type="S" input="S" SME >

<2A.2.5.6 type="N' input="M" SME >

<2A.2.5.7 type="S" maxlength="200" input="M" SME >

<2A.2.5.8 type="S" maxlength="100" input="M" SME >

2.A.7   Social innovation, tværnationalt samarbejde og bidrag til tematiske mål 1-7 og 13

Specifikke bestemmelser for ESF og ESF REACT-EU (22), hvor det er relevant (pr. prioritetsakse og, hvor det er relevant, regionskategori): social innovation, tværnationalt samarbejde og ESF-bidrag til tematiske mål 1-7 og 13.

Beskrivelse af prioritetsaksens planlagte aktioners bidrag til:

| — | social innovation (hvis det ikke er omfattet af en dedikeret prioritetsakse) |
| --- | --- |

—

social innovation (hvis det ikke er omfattet af en dedikeret prioritetsakse)

| — | tværnationalt samarbejde (hvis det ikke er omfattet af en dedikeret prioritetsakse) |
| --- | --- |

—

tværnationalt samarbejde (hvis det ikke er omfattet af en dedikeret prioritetsakse)

| — | tematiske mål henvist til i artikel 9, stk. 1, nr. 1)-7), første afsnit, i forordning (EU) nr. 1303/2013 og i artikel 92b, stk. 9, i forordning (EU) nr. 1303/2013.







  Prioritetsakse | <2A.3.1 type="S" input="S"> |
| --- | --- | --- |
| <2A.3.2 type="S" maxlength="7000" input="M"> |

—

tematiske mål henvist til i artikel 9, stk. 1, nr. 1)-7), første afsnit, i forordning (EU) nr. 1303/2013 og i artikel 92b, stk. 9, i forordning (EU) nr. 1303/2013.

Prioritetsakse

<2A.3.1 type="S" input="S">

<2A.3.2 type="S" maxlength="7000" input="M">

2.A.8   Resultatramme (23)

(Henvisning: artikel 96, stk. 2, første afsnit, litra b), nr. v), i forordning (EU) nr. 1303/2013 og bilag II til forordning (EU) nr. 1303/2013)

Tabel 6

Prioritetsaksens resultatramme

(pr. fond og pr. regionskategori for EFRU og ESF) (26)

| Prioritetsakse | Indikatortype
  (vigtigt gennemførelsestrin, finansiel indikator, output- eller, hvor det er relevant, resultatindikator) | ID | Indikator eller vigtigt gennemførelsestrin | Måleenhed, hvor det er relevant | Fond | Regionskategori | Delmål for 2018 (24) | Endeligt mål (2023) (25) | Datakilde | Forklaring på indikatorens relevans, hvor det er relevant |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| M | W | T | M | W | T |
| <2A.4.1 type="S" input="S"> | <2A.4.2 type="S" input="S"> | Implementation Step or Financial indicator <2A.4.3 type="S" maxlength="5" input="M">


  Output or result<2A.4.3 type="S" input="S"> | Implementation Step or Financial indicator <2A.4.4 type="S" maxlength="255" input="M">


  Output or Result <2A.4.4 type="S" input="G" or "M"> | Implementation Step or Financial indicator <2A.4.5 type="S" input="M">


  Output or Result <2A.4.5 type="S" input="G" or "M"> | <2A.4.6 type="S" input="S"> | <2A.4.7 type="S" input="S"> | <2A.4.8 type="S" maxlength="255" input="M"> | Implementation Step or Financial <2A.4.9 type="S" input="M">


  Output or Result <2A.4.8 type="S" input="M"> | Implementation Step or Financial indicator <2A.4.10 type="S" maxlength="200" input="M">


  Output or Result <2A.4.10 type="S" input="M"> | <2A.4.11 type="S" maxlength="500" input="M"> |
| | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | |

Prioritetsakse

Indikatortype

(vigtigt gennemførelsestrin, finansiel indikator, output- eller, hvor det er relevant, resultatindikator)

ID

Indikator eller vigtigt gennemførelsestrin

Måleenhed, hvor det er relevant

Fond

Regionskategori

Delmål for 2018 (24)

Endeligt mål (2023) (25)

Datakilde

Forklaring på indikatorens relevans, hvor det er relevant

M

W

T

M

W

T

<2A.4.1 type="S" input="S">

<2A.4.2 type="S" input="S">

Implementation Step or Financial indicator <2A.4.3 type="S" maxlength="5" input="M">

Output or result<2A.4.3 type="S" input="S">

Implementation Step or Financial indicator <2A.4.4 type="S" maxlength="255" input="M">

Output or Result <2A.4.4 type="S" input="G" or "M">

Implementation Step or Financial indicator <2A.4.5 type="S" input="M">

Output or Result <2A.4.5 type="S" input="G" or "M">

<2A.4.6 type="S" input="S">

<2A.4.7 type="S" input="S">

<2A.4.8 type="S" maxlength="255" input="M">

Implementation Step or Financial <2A.4.9 type="S" input="M">

Output or Result <2A.4.8 type="S" input="M">

Implementation Step or Financial indicator <2A.4.10 type="S" maxlength="200" input="M">

Output or Result <2A.4.10 type="S" input="M">

<2A.4.11 type="S" maxlength="500" input="M">

Yderligere kvalitative oplysninger om oprettelsen af resultatrammen (valgfrit)

| <2A.4.12 type="S" maxlength="7000" input="M"> |
| --- |

<2A.4.12 type="S" maxlength="7000" input="M">

2.A.9   Interventionskategorier

(Henvisning: artikel 96, stk. 2, litra b), nr. vi), i forordning (EU) nr. 1303/2013)

Interventionskategorier, der modsvarer indholdet af prioritetsaksen baseret på en nomenklatur vedtaget af Kommissionen og en vejledende fordeling af EU-støtten.

Tabel 7-11:

Interventionskategorier
   (28)

(pr. fond og regionskategori, hvis prioritetsaksen omfatter mere end en)

| Tabel 7: Dimension 1 - interventionsfelt |
| --- |
| Fond | <2A.5.1.1 type="S" input="S" Decision=N > |
| Regionskategori (27) | <2A.5.1.2 type="S" input="S" Decision=N > |
| Prioritetsakse | Kode | Beløb (i EUR) |
| <2A.5.1.3 type="S" input="S" Decision=N> | <2A.5.1.4 type="S" input="S" Decision=N > | <2A.5.1.5 type="N" input="M" Decision=N > |
| | | |
| | | |

Tabel 7: Dimension 1 - interventionsfelt

Fond

<2A.5.1.1 type="S" input="S" Decision=N >

Regionskategori (27)

<2A.5.1.2 type="S" input="S" Decision=N >

Prioritetsakse

Kode

Beløb (i EUR)

<2A.5.1.3 type="S" input="S" Decision=N>

<2A.5.1.4 type="S" input="S" Decision=N >

<2A.5.1.5 type="N" input="M" Decision=N >

| Tabel 8: Dimension 2 – finansieringsform |
| --- |
| Fond | <2A.5.2.1 type="S" input="S" Decision=N > |
| Regionskategori (29) | <2A.5.2.2 type="S" input="S" Decision=N > |
| Prioritetsakse | Kode | Beløb (i EUR) |
| <2A.5.2.3 type="S" input="S" Decision=N> | <2A.5.2.4 type="S" input="S" Decision=N > | <2A.5.2.5 type="N" input="M" Decision=N > |
| | | |
| | | |

Tabel 8: Dimension 2 – finansieringsform

Fond

<2A.5.2.1 type="S" input="S" Decision=N >

Regionskategori (29)

<2A.5.2.2 type="S" input="S" Decision=N >

Prioritetsakse

Kode

Beløb (i EUR)

<2A.5.2.3 type="S" input="S" Decision=N>

<2A.5.2.4 type="S" input="S" Decision=N >

<2A.5.2.5 type="N" input="M" Decision=N >

| Tabel 9: Dimension 3 - områdetype |
| --- |
| Fond | <2A.5.3.1 type="S" input="S" Decision=N > |
| Regionskategori (30) | <2A.5.3.2 type="S" input="S" Decision=N > |
| Prioritetsakse | Kode | Beløb (i EUR) |
| <2A.5.3.3 type="S" input="S" Decision=N> | <2A.5.3.4 type="S" input="S" Decision=N > | <2A.5.3.5 type="N" input="M" Decision=N > |
| | | |
| | | |

Tabel 9: Dimension 3 - områdetype

Fond

<2A.5.3.1 type="S" input="S" Decision=N >

Regionskategori (30)

<2A.5.3.2 type="S" input="S" Decision=N >

Prioritetsakse

Kode

Beløb (i EUR)

<2A.5.3.3 type="S" input="S" Decision=N>

<2A.5.3.4 type="S" input="S" Decision=N >

<2A.5.3.5 type="N" input="M" Decision=N >

| Tabel 10: Dimension 4 - territoriale realiseringsmekanismer |
| --- |
| Fond | <2A.5.4.1 type="S" input="S" Decision=N > |
| Regionskategori (31) | <2A.5.4.2 type="S" input="S" Decision=N > |
| Prioritetsakse | Kode | Beløb (i EUR) |
| <2A.5.4.2 type="S" input="S" Decision=N> | <2A.5.4.4 type="S" input="S" Decision=N > | <2A.5.4.5 type="N" input="M" Decision=N > |
| | | |
| | | |

Tabel 10: Dimension 4 - territoriale realiseringsmekanismer

Fond

<2A.5.4.1 type="S" input="S" Decision=N >

Regionskategori (31)

<2A.5.4.2 type="S" input="S" Decision=N >

Prioritetsakse

Kode

Beløb (i EUR)

<2A.5.4.2 type="S" input="S" Decision=N>

<2A.5.4.4 type="S" input="S" Decision=N >

<2A.5.4.5 type="N" input="M" Decision=N >

| Tabel 11: Dimension 6 - ESF's ESF REACT-EU's sekundære tema
   (32)
  (kun ESF) |
| --- |
| Fond | <2A.5.5.1 type="S" input="S" Decision=N > |
| Regionskategori (33) | <2A.5.5.2 type="S" input="S" Decision=N > |
| Prioritetsakse | Kode | Beløb (i EUR) |
| <2A.5.5.3 type="S" input="S" Decision=N> | <2A.5.5.4 type="S" input="S" Decision=N > | <2A.5.5.5 type="N" input="M" Decision=N > |
| | | |
| | | |

Tabel 11: Dimension 6 - ESF's ESF REACT-EU's sekundære tema
   (32)
  (kun ESF)

Fond

<2A.5.5.1 type="S" input="S" Decision=N >

Regionskategori (33)

<2A.5.5.2 type="S" input="S" Decision=N >

Prioritetsakse

Kode

Beløb (i EUR)

<2A.5.5.3 type="S" input="S" Decision=N>

<2A.5.5.4 type="S" input="S" Decision=N >

<2A.5.5.5 type="N" input="M" Decision=N >

2.A.10   Sammendrag af den planlagte anvendelse af teknisk bistand, herunder om nødvendigt foranstaltninger til styrkelse af den administrative kapacitet hos myndigheden, der er involveret i forvaltningen af og kontrollen med programmerne og støttemodtagerne (hvor det er relevant) (34)

(pr. prioritetsakse)

(Henvisning: artikel 96, stk. 2, litra b), nr. vii), i forordning (EU) nr. 1303/2013)

| Prioritetsakse | <3A.6.1 type="S" input="S"> |
| --- | --- |
| <2A.6.2 type="S" maxlength="2000" input="M"> |

Prioritetsakse

<3A.6.1 type="S" input="S">

<2A.6.2 type="S" maxlength="2000" input="M">

2.B   Beskrivelse af de prioritetsakser, som vedrører teknisk bistand

(Henvisning: artikel 96, stk. 2, første afsnit, litra c), i forordning (EU) nr. 1303/2013)

2.B.1   Prioritetsakse (gentages for hver prioritetsakse vedrørende teknisk bistand)

| Prioritetsaksens ID | <2B.0.2 type="N" maxlength="5" input="G"> |
| --- | --- |
| Prioritetsaksens betegnelse | <2B.0.3 type="S" maxlength="255" input="M"> |

Prioritetsaksens ID

<2B.0.2 type="N" maxlength="5" input="G">

Prioritetsaksens betegnelse

<2B.0.3 type="S" maxlength="255" input="M">

| ☐ Hele prioritetsaksen er dedikeret til teknisk bistand, jf. 92b, stk. 6, i forordning (EU) nr. 1303/2013. | <2B.0.1 type="C" input="M"> |
| --- | --- |

☐ Hele prioritetsaksen er dedikeret til teknisk bistand, jf. 92b, stk. 6, i forordning (EU) nr. 1303/2013.

<2B.0.1 type="C" input="M">

2.B.2   Begrundelse af oprettelsen af en prioritetsakse, der omfatter mere end én regionskategori (hvor det er relevant)

(Henvisning: artikel 96, stk. 1, og artikel 98, stk. 4, i forordning (EU) nr. 1303/2013)

| <2B.0.1 type="S" maxlength="3500" input="M"> |
| --- |

<2B.0.1 type="S" maxlength="3500" input="M">

2.B.3   Fond og regionskategori (gentages for hver kombination under prioritetsaksen)

| Fond | <2B.0.4 type="S" input="S"> |
| --- | --- |
| Regionskategori
   (35) | <2B.0.5 type="S" input="S"> |
| Beregningsgrundlag (samlede støtteberettigede udgifter eller støtteberettigede offentlige udgifter) | <2B.0.6 type="S" input="S"> |

Fond

<2B.0.4 type="S" input="S">

Regionskategori
   (35)

<2B.0.5 type="S" input="S">

Beregningsgrundlag (samlede støtteberettigede udgifter eller støtteberettigede offentlige udgifter)

<2B.0.6 type="S" input="S">

2.B.4   Specifikke mål og forventede resultater

(Gentages for hvert specifikt mål under prioritetsaksen)

(Henvisning: artikel 96, stk. 2, første afsnit, litra c), nr. i) og ii), i forordning (EU) nr. 1303/2013)

| ID | <2B.1.1 type="N" maxlength="5" input="G"> |
| --- | --- |
| Specifikt mål | <2B.1.2 type="S" maxlength="500" input="M"> |
| Resultaterne, som medlemsstaten søger at opnå med EU-støtte
   (36) | <2B.1.3 type="S" maxlength="3500" input="M"> |

ID

<2B.1.1 type="N" maxlength="5" input="G">

Specifikt mål

<2B.1.2 type="S" maxlength="500" input="M">

Resultaterne, som medlemsstaten søger at opnå med EU-støtte
   (36)

<2B.1.3 type="S" maxlength="3500" input="M">

2.B.5   Resultatindikatorer (37)

Tabel 12

Programspecifikke resultatindikatorer (pr. specifikt mål)

(for EFRU/ESF/Samhørighedsfonden/EFRU REACT-EU/ESF REACT-EU)

(Henvisning: artikel 96, stk. 2, første afsnit, litra c), nr. ii), i forordning (EU) nr. 1303/2013)

| ID | Indikator | Måleenhed | Referenceværdi | Referenceår | Målværdi (2023) (38) | Datakilde | Rapporteringshyppighed |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| M | W | T | M | W | T |
| <2.B.2.1 type="S" maxlength="5" input="M"> | <2.B.2.2 type="S" maxlength="255" input="M"> | <2.B.2.3 type="S" input="M"> | Quantitative <2.B.2.4 type="N" input="M"> | <2.B.2.5 type="N' input="M"> | Quantitative <2.B.2.6 type="N" input="M">


  Qualitative <2.B.2.6 type="S" maxlength="100" input="M"> | <2.B.2.7 type="S" maxlength="200" input="M"> | <2.B.2.8 type="S" maxlength="100" input="M"> |
| | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | |

ID

Indikator

Måleenhed

Referenceværdi

Referenceår

Målværdi (2023) (38)

Datakilde

Rapporteringshyppighed

M

W

T

M

W

T

<2.B.2.1 type="S" maxlength="5" input="M">

<2.B.2.2 type="S" maxlength="255" input="M">

<2.B.2.3 type="S" input="M">

Quantitative <2.B.2.4 type="N" input="M">

<2.B.2.5 type="N' input="M">

Quantitative <2.B.2.6 type="N" input="M">

Qualitative <2.B.2.6 type="S" maxlength="100" input="M">

<2.B.2.7 type="S" maxlength="200" input="M">

<2.B.2.8 type="S" maxlength="100" input="M">

2.B.6   Aktioner, der kan støttes, og deres forventede bidrag til de specifikke mål (pr. prioritetsakse)

(Henvisning: artikel 96, stk. 2, første afsnit, litra c), nr. i) og iii), i forordning (EU) nr. 1303/2013)

2.B.6.1   
  En beskrivelse af aktioner, der skal støttes, og deres forventede bidrag til de specifikke mål

(Henvisning: artikel 96, stk. 2, første afsnit, litra c), nr. i) og iii), i forordning (EU) nr. 1303/2013)

| Prioritetsakse | <2.B.3.1.1 type="S" input="S"> |
| --- | --- |
| <2.B.3.1.2 type="S" maxlength="7000" input="M"> |

Prioritetsakse

<2.B.3.1.1 type="S" input="S">

<2.B.3.1.2 type="S" maxlength="7000" input="M">

2.B.6.2   
  Outputindikatorer, der forventes at bidrage til resultaterne (pr. prioritetsakse)

(Henvisning: artikel 96, stk. 2, første afsnit, litra c), nr. iv), i forordning (EU) nr. 1303/2013)

Tabel 13

Outputindikatorer (pr. prioritetsakse)

(for EFRU/ESF/Samhørighedsfonden/EFRU REACT-EU/ESF REACT-EU)

| ID | Indikator | Måleenhed | Målværdi (2023) (39)

  (valgfrit) | Datakilde |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| M | W | T |
| <2.B.3.2.1 type="S" maxlength="5" input="M"> | <2.B.2.2.2 type="S" maxlength="255" input="M"> | <2.B.3.2.3 type="S" input="M"> | <2.B.3.2.4 type="N' input="M"> | <2.B.3.2.5 type="S" maxlength="200" input="M"> |
| | | | | | | |

ID

Indikator

Måleenhed

Målværdi (2023) (39)

(valgfrit)

Datakilde

M

W

T

<2.B.3.2.1 type="S" maxlength="5" input="M">

<2.B.2.2.2 type="S" maxlength="255" input="M">

<2.B.3.2.3 type="S" input="M">

<2.B.3.2.4 type="N' input="M">

<2.B.3.2.5 type="S" maxlength="200" input="M">

2.B.7   Interventionskategorier (pr. prioritetsakse)

(Henvisning: artikel 96, stk. 2, første afsnit, litra c), nr. v), i forordning (EU) nr. 1303/2013)

Modsvarende interventionskategorier baseret på en nomenklatur vedtaget af Kommissionen og en vejledende fordeling af EU-støtten.

Tabel 14-16

Interventionskategorier
   (41)

| Tabel 14: Dimension 1 - interventionsfelt |
| --- |
| Regionskategori
   (40): <type="S" input="S"> |
| Prioritetsakse | Kode | Beløb (i EUR) |
| <2B.4.1.1 type="S" input="S" > Decision=N> | <2B.4.1.2 type="S" input="S"> Decision=N> | <2B.4.1.3 type="N" input="M"> Decision=N> |
| | | |
| | | |

Tabel 14: Dimension 1 - interventionsfelt

Regionskategori
   (40): <type="S" input="S">

Prioritetsakse

Kode

Beløb (i EUR)

<2B.4.1.1 type="S" input="S" > Decision=N>

<2B.4.1.2 type="S" input="S"> Decision=N>

<2B.4.1.3 type="N" input="M"> Decision=N>

| Tabel 15: Dimension 2 – finansieringsform |
| --- |
| Regionskategori
   (42): <type="S" input="S"> |
| Prioritetsakse | Kode | Beløb (i EUR) |
| <2B.4.2.1 type="S" input="S" > Decision=N> | <2B.4.2.2 type="S" input="S"> Decision=N> | <2B.4.2.3 type="N" input="M"> Decision=N> |
| | | |
| | | |

Tabel 15: Dimension 2 – finansieringsform

Regionskategori
   (42): <type="S" input="S">

Prioritetsakse

Kode

Beløb (i EUR)

<2B.4.2.1 type="S" input="S" > Decision=N>

<2B.4.2.2 type="S" input="S"> Decision=N>

<2B.4.2.3 type="N" input="M"> Decision=N>

| Tabel 16: Dimension 3 - områdetype |
| --- |
| Regionskategori
   (43): <type="S" input="S"> |
| Prioritetsakse | Kode | Beløb (i EUR) |
| <2B.4.3.1 type="S" input="S" > Decision=N> | <2B.4.3.2 type="S" input="S"> Decision=N> | <2B.4.3.3 type="N" input="M"> Decision=N> |
| | | |
| | | |

Tabel 16: Dimension 3 - områdetype

Regionskategori
   (43): <type="S" input="S">

Prioritetsakse

Kode

Beløb (i EUR)

<2B.4.3.1 type="S" input="S" > Decision=N>

<2B.4.3.2 type="S" input="S"> Decision=N>

<2B.4.3.3 type="N" input="M"> Decision=N>

AFSNIT 3

FINANSIERINGSPLAN

(Henvisning: artikel 96, stk. 2, første afsnit, litra d), og artikel 92b, stk. 9, femte afsnit, i forordning (EU) nr. 1303/2013)

3.1   Finansielle bevillinger fra hver fond og beløb for resultatreserven

(Henvisning: artikel 96, stk. 2, første afsnit, litra d), nr. i), i forordning (EU) nr. 1303/2013)

Tabel 17

| | Fond | Regionskategori | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 | 2020 | 2021 | 2022 | I alt |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | Hovedtildeling (44) | Resultatreserve | Hovedtildeling | Resultatreserve | Hovedtildeling | Resultatreserve | Hovedtildeling | Resultatreserve | Hovedtildeling | Resultatreserve | Hovedtildeling | Resultatreserve | Hovedtildeling | Resultatreserve | Samlet tildeling (EU-støtte) | Samlet tildeling (EU-støtte) | Hovedtildeling | Resultatreserve |
| | <3.1.1 type="S" input="G""SME"> | <3.1.2 type="S" input="G""SME" > | <3.1.3 type="N" input="M" SME" > | <3.1.4 type="N" input="M"


  TA - "NA" YEI –"NA"> | <3.1.5 type="N" input="M" SME" > | <3.1.6 type="N" input="M"


  TA - "NA" YEI –"NA"> | <3.1.7type="N" input="M" SME" > | <3.1.8 type="N" input="M "


  TA - "NA" YEI –"NA"> | <3.1.9 type="N" input="M" SME" > | <3.1.10 type="N" input="M""


  TA - "NA" YEI –"NA"> | <3.1.11 type="N" input="M" SME" > | <3.1.12 type="N" input="M""


  TA - "NA" YEI –"NA"> | <3.1.13 type="N" input="M" SME" > | <3.1.14 type="N" input="M"


  TA - "NA" YEI –"NA"> | <3.1.15 type="N" input="M" SME" > | <3.1.16 type="N" input="M"


  TA - "NA" YEI –"NA"


  REACT-EU - NA> | <3.1.17 type="N" input="M | <3.1.18 type="N" input="M | <3.1.19 type="N" input="G" SME" > | <3.1.20 type="N" input="G"


  TA - "NA" YEI –"NA"> |
| (1) | EFRU | I mindre udviklede regioner | | | | | | | | | | | | | | | Ikke relevant | Ikke relevant | | |
| (2) | | I overgangsregioner | | | | | | | | | | | | | | | Ikke relevant | Ikke relevant | | |
| (3) | | I mere udviklede regioner | | | | | | | | | | | | | | | Ikke relevant | Ikke relevant | | |
| (4) | | I alt uden REACT-EU | | | | | | | | | | | | | | | Ikke relevant | Ikke relevant | | |
| (5) | ESF
   (45) | I mindre udviklede regioner | | | | | | | | | | | | | | | Ikke relevant | Ikke relevant | | |
| (6) | | I overgangsregioner | | | | | | | | | | | | | | | Ikke relevant | Ikke relevant | | |
| (7) | | I mere udviklede regioner | | | | | | | | | | | | | | | Ikke relevant | Ikke relevant | | |
| (8) | | I alt uden REACT-EU | | | | | | | | | | | | | | | Ikke relevant | Ikke relevant | | |
| (9) | UBI-specifik tildeling | Ikke relevant | | Ikke relevant | | Ikke relevant | Ikke relevant | Ikke relevant | Ikke relevant | Ikke relevant | Ikke relevant | Ikke relevant | Ikke relevant | Ikke relevant | Ikke relevant | Ikke relevant | Ikke relevant | Ikke relevant | Ikke relevant | Ikke relevant |
| (10) | Samhørighedsfonden | Ikke relevant | | | | | | | | | | | | | | | Ikke relevant | Ikke relevant | | |
| (11) | EFRU | Særlig tildeling til regioner i den yderste periferi eller nordlige tyndtbefolkede regioner | | | | | | | | | | | | | | | Ikke relevant | Ikke relevant | | |
| (12) | EFRU REACT-EU | Ikke relevant | Ikke relevant | Ikke relevant | Ikke relevant | Ikke relevant | Ikke relevant | Ikke relevant | Ikke relevant | Ikke relevant | Ikke relevant | Ikke relevant | Ikke relevant | Ikke relevant | Ikke relevant | Ikke relevant | | | | Ikke relevant |
| (13) | ESF REACT-EU
   (45) | Ikke relevant | Ikke relevant | Ikke relevant | Ikke relevant | Ikke relevant | Ikke relevant | Ikke relevant | Ikke relevant | Ikke relevant | Ikke relevant | Ikke relevant | Ikke relevant | Ikke relevant | Ikke relevant | Ikke relevant | | | | Ikke relevant |
| (14) | UBI REACT-EU-specifik tildeling | Ikke relevant | Ikke relevant | Ikke relevant | Ikke relevant | Ikke relevant | Ikke relevant | Ikke relevant | Ikke relevant | Ikke relevant | Ikke relevant | Ikke relevant | Ikke relevant | Ikke relevant | Ikke relevant | Ikke relevant | | | | Ikke relevant |
| (15) | REACT-EU | I alt | Ikke relevant | Ikke relevant | Ikke relevant | Ikke relevant | Ikke relevant | Ikke relevant | Ikke relevant | Ikke relevant | Ikke relevant | Ikke relevant | Ikke relevant | Ikke relevant | Ikke relevant | Ikke relevant | | | | Ikke relevant |
| (16) | Samlet sum | I alt | | | | | | | | | | | | | | | | | | |

Fond

Regionskategori

2014

2015

2016

2017

2018

2019

2020

2021

2022

I alt

Hovedtildeling (44)

Resultatreserve

Hovedtildeling

Resultatreserve

Hovedtildeling

Resultatreserve

Hovedtildeling

Resultatreserve

Hovedtildeling

Resultatreserve

Hovedtildeling

Resultatreserve

Hovedtildeling

Resultatreserve

Samlet tildeling (EU-støtte)

Samlet tildeling (EU-støtte)

Hovedtildeling

Resultatreserve

<3.1.1 type="S" input="G""SME">

<3.1.2 type="S" input="G""SME" >

<3.1.3 type="N" input="M" SME" >

<3.1.4 type="N" input="M"

TA - "NA" YEI –"NA">

<3.1.5 type="N" input="M" SME" >

<3.1.6 type="N" input="M"

TA - "NA" YEI –"NA">

<3.1.7type="N" input="M" SME" >

<3.1.8 type="N" input="M "

TA - "NA" YEI –"NA">

<3.1.9 type="N" input="M" SME" >

<3.1.10 type="N" input="M""

TA - "NA" YEI –"NA">

<3.1.11 type="N" input="M" SME" >

<3.1.12 type="N" input="M""

TA - "NA" YEI –"NA">

<3.1.13 type="N" input="M" SME" >

<3.1.14 type="N" input="M"

TA - "NA" YEI –"NA">

<3.1.15 type="N" input="M" SME" >

<3.1.16 type="N" input="M"

TA - "NA" YEI –"NA"

REACT-EU - NA>

<3.1.17 type="N" input="M

<3.1.18 type="N" input="M

<3.1.19 type="N" input="G" SME" >

<3.1.20 type="N" input="G"

TA - "NA" YEI –"NA">

(1)

EFRU

I mindre udviklede regioner

Ikke relevant

Ikke relevant

(2)

I overgangsregioner

Ikke relevant

Ikke relevant

(3)

I mere udviklede regioner

Ikke relevant

Ikke relevant

(4)

I alt uden REACT-EU

Ikke relevant

Ikke relevant

(5)

ESF
   (45)

I mindre udviklede regioner

Ikke relevant

Ikke relevant

(6)

I overgangsregioner

Ikke relevant

Ikke relevant

(7)

I mere udviklede regioner

Ikke relevant

Ikke relevant

(8)

I alt uden REACT-EU

Ikke relevant

Ikke relevant

(9)

UBI-specifik tildeling

Ikke relevant

Ikke relevant

Ikke relevant

Ikke relevant

Ikke relevant

Ikke relevant

Ikke relevant

Ikke relevant

Ikke relevant

Ikke relevant

Ikke relevant

Ikke relevant

Ikke relevant

Ikke relevant

Ikke relevant

Ikke relevant

Ikke relevant

(10)

Samhørighedsfonden

Ikke relevant

Ikke relevant

Ikke relevant

(11)

EFRU

Særlig tildeling til regioner i den yderste periferi eller nordlige tyndtbefolkede regioner

Ikke relevant

Ikke relevant

(12)

EFRU REACT-EU

Ikke relevant

Ikke relevant

Ikke relevant

Ikke relevant

Ikke relevant

Ikke relevant

Ikke relevant

Ikke relevant

Ikke relevant

Ikke relevant

Ikke relevant

Ikke relevant

Ikke relevant

Ikke relevant

Ikke relevant

Ikke relevant

(13)

ESF REACT-EU
   (45)

Ikke relevant

Ikke relevant

Ikke relevant

Ikke relevant

Ikke relevant

Ikke relevant

Ikke relevant

Ikke relevant

Ikke relevant

Ikke relevant

Ikke relevant

Ikke relevant

Ikke relevant

Ikke relevant

Ikke relevant

Ikke relevant

(14)

UBI REACT-EU-specifik tildeling

Ikke relevant

Ikke relevant

Ikke relevant

Ikke relevant

Ikke relevant

Ikke relevant

Ikke relevant

Ikke relevant

Ikke relevant

Ikke relevant

Ikke relevant

Ikke relevant

Ikke relevant

Ikke relevant

Ikke relevant

Ikke relevant

(15)

REACT-EU

I alt

Ikke relevant

Ikke relevant

Ikke relevant

Ikke relevant

Ikke relevant

Ikke relevant

Ikke relevant

Ikke relevant

Ikke relevant

Ikke relevant

Ikke relevant

Ikke relevant

Ikke relevant

Ikke relevant

Ikke relevant

(16)

Samlet sum

I alt

3.2   Samlet finansiel bevilling pr. fond og national medfinansiering (i EUR)

(Henvisning: artikel 96, stk. 2, første afsnit, litra d), nr. ii), i forordning (EU) nr. 1303/2013)

| 1. | Tabellen fastsætter finansieringsplanen pr. prioritetsakse. |
| --- | --- |

1.

Tabellen fastsætter finansieringsplanen pr. prioritetsakse.

| 2. | Hvis prioritetsaksen omfatter mere end én fond, anføres EU-støtten og det nationale bidrag pr. fond med en særskilt medfinansieringssats inden for prioritetsaksen for hver fond. |
| --- | --- |

2.

Hvis prioritetsaksen omfatter mere end én fond, anføres EU-støtten og det nationale bidrag pr. fond med en særskilt medfinansieringssats inden for prioritetsaksen for hver fond.

| 3. | Hvis prioritetsaksen omfatter mere end én regionskategori, anføres EU-støtten og det nationale bidrag pr. regionskategori med en særskilt medfinansieringssats inden for prioritetsaksen for hver regionskategori. |
| --- | --- |

3.

Hvis prioritetsaksen omfatter mere end én regionskategori, anføres EU-støtten og det nationale bidrag pr. regionskategori med en særskilt medfinansieringssats inden for prioritetsaksen for hver regionskategori.

| 4. | EIB-bidraget vises på niveauet for prioritetsaksen. |
| --- | --- |

4.

EIB-bidraget vises på niveauet for prioritetsaksen.

Tabel 18 a

Finansieringsplan

| Prioritetsakse | Fond | Regionskategori | Beregningsgrundlag for EU-støtten
  (samlede støtteberettigede udgifter eller offentlige støtteberettigede udgifter) | EU-støtte | Nationalt bidrag | Vejledende fordeling af det nationale bidrag | Finansiering i alt | Medfinansieringssats (46) | Medfinansieringssats på 100 % for regnskabsår 2020-2021 ((*)) | Medfinansieringssats på 100 % for regnskabsår 2021-2022 ((**)) | Til orientering
  EIB-bidrag | Hovedtildeling (samlet finansiering minus resultatreserven) | Resultatreserve | Beløbet for resultatreserven som en andel af den samlede EU-støtte |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| National offentlig finansiering | National privat finansiering (1) | | EU-støtte | Nationalt bidrag | EU-støtte | Nationalt bidrag (47) | |
| | | | | (a) | (b) = (c) + (d) | (c) | (d) | (e) = (a) + (b) | (f) = (a)/(e) (2) | | | (g) | (h) = (a)-(j) | (i) = (b) – (k) | (j) | (k)= (b) * ((j)/(a)) | (l) =(j)/(a) *100 |
| <3.2.A.1 type="S" input="G""SME" > | <3.2.A.2 type="S" input="G""SME" > | <3.2.A.3 type="S" input="G""SME" > | <3.2.A.4 type="S" input="G""SME" > | <3.2.A.5 type="N" input="M""SME" > | <3.2.A.6 type="N"SME"" input="G"> | <3.2.A.7 type="N" input="M""SME" > | <3.2.A.8 type="N" input="M""SME" > | <3.2.A.9 type="N" input="G"SME""> | <3.2.A.10 type="P" input="G""SME" > | Se fodnote  ((*)) for nærmere oplysninger (eksempler nedenfor) | Se fodnote  ((**)) for nærmere oplysninger (eksempler nedenfor) | <3.2.A.11 type="N" input="M""SME" > | <3.2.A.12 type="N" input="M" TA - "NA" YEI –"NA"> | <3.2.A.13 type="N" input="M" TA - "NA" YEI –"NA">> | <3.2.A.14 type="N" input="M" TA - "NA" YEI –"NA" REACT-EU "NA"> | <3.2.A.15 type="N" input="M"" TA - "NA" YEI –"NA" REACT-EU „NA">> | <3.2.A.16 type="N" input="G" TA - "NA" YEI –"NA" REACT-EU "NA"> |
| Prioritetsakse 1 | EFRU | | | | | | | | | ☐ | ☐ | | | | | | |
| Prioritetsakse 2 | ESF | | | | | | | | | ☐ | ☐ | | | | | | |
| Prioritetsakse 3 | YEI (48) | NA | | | | | | | | ☐ | ☐ | | | | NA | NA | NA |
| Prioritetsakse 4 | ESF | | | | | | | | | ☐ | ☐ | | | | | | |
| YEI (49) | NA | | | | | | | | ☐ | ☐ | | | | NA | NA | NA |
| Prioritetsakse 5 | Samhørighedsfonden | NA | | | | | | | | ☐ | ☐ | | | | | | |
| Prioritetsakse 6 | EFRU REACT-EU | NA | | | | | | | | ☐ | ☐ | NA | | | NA | NA | NA |
| Prioritetsakse 7 | ESF REACT-EU | NA | | | | | | | | ☐ | ☐ | NA | | | NA | NA | NA |
| Prioritetsakse 8 | UBI REACT-EU (50) | NA | | | | | | | | ☐ | ☐ | NA | | | NA | NA | NA |
| Prioritetsakse 9 | ESF REACT-EU | NA | | | | | | | | ☐ | ☐ | NA | | | NA | NA | NA |
| UBI REACT EU (51) | NA | | | | | | | | ☐ | ☐ | NA | | | NA | NA | NA |
| I alt | EFRU | Mindre udviklede regioner | | Lig det samlede beløb (1) i tabel 17 | | | | | | | | | | | | | |
| I alt | EFRU | Overgangsregioner | | Lig det samlede beløb (2) i tabel 17 | | | | | | | | | | | | | |
| I alt | EFRU | Mere udviklede regioner | | Lig det samlede beløb (3) i tabel 17 | | | | | | | | | | | | | |
| I alt | EFRU | Særlig tildeling til regioner i den yderste periferi eller nordlige tyndtbefolkede regioner | | Lig det samlede beløb (11) i tabel 17 | | | | | | | | | | | | | |
| I alt | EFRU REACT-EU | NA | | Lig det samlede beløb (12) i tabel 17 | | | | | | | | NA | | | NA | NA | NA |
| I alt | ESF (52) | Mindre udviklede regioner | | Det svarer ikke til det samlede beløb 5) i tabel 17, som omfatter den ESF-støtte, der svarer til ungdomsbeskæftigelsesinitiativet (53) | | | | | | | | | | | | | |
| I alt | ESF (54) | Overgangsregioner | | Det svarer ikke til totalen 6) i tabel 17, som omfatter den ESF-støtte, der svarer til UBI | | | | | | | | | | | | | |
| I alt | ESF (55) | Mere udviklede regioner | | Det svarer ikke til totalen 7) i tabel 17, som omfatter den ESF-støtte, der svarer til UBI | | | | | | | | | | | | | |
| I alt | ESF REACT-EU | NA | | Lig det samlede beløb (13) i tabel 17 | | | | | | | | NA | | | NA | NA | NA |
| I alt | YEI (56) | NA | | Dette er ikke lig med det samlede beløb (9) i tabel 17, da det sidste også omfatter den UBI-specifikke tildeling. | | | | | | | | | | | | | |
| I alt | UBI REACT-EU
   (57) | NA | | Lig det samlede beløb (14) i tabel 17 | | | | | | | | NA | | | NA | NA | NA |
| I alt | Samhørighedsfonden | NA | | Lig det samlede beløb (10) i tabel 17 | | | | | | | | | | | | | |
| I alt | REACT-EU | NA | | Lig det samlede beløb (15) i tabel 17 | | | | | | | | NA | | | NA | NA | NA |
| Samlet sum | | | | Lig det samlede beløb (16) i tabel 17 | | | | | | | | | | | | | |

Prioritetsakse

Fond

Regionskategori

Beregningsgrundlag for EU-støtten

(samlede støtteberettigede udgifter eller offentlige støtteberettigede udgifter)

EU-støtte

Nationalt bidrag

Vejledende fordeling af det nationale bidrag

Finansiering i alt

Medfinansieringssats (46)

Medfinansieringssats på 100 % for regnskabsår 2020-2021 ((*))

Medfinansieringssats på 100 % for regnskabsår 2021-2022 ((**))

Til orientering

EIB-bidrag

Hovedtildeling (samlet finansiering minus resultatreserven)

Resultatreserve

Beløbet for resultatreserven som en andel af den samlede EU-støtte

National offentlig finansiering

National privat finansiering (1)

EU-støtte

Nationalt bidrag

EU-støtte

Nationalt bidrag (47)

(a)

(b) = (c) + (d)

(c)

(d)

(e) = (a) + (b)

(f) = (a)/(e) (2)

(g)

(h) = (a)-(j)

(i) = (b) – (k)

(j)

(k)= (b) * ((j)/(a))

(l) =(j)/(a) *100

<3.2.A.1 type="S" input="G""SME" >

<3.2.A.2 type="S" input="G""SME" >

<3.2.A.3 type="S" input="G""SME" >

<3.2.A.4 type="S" input="G""SME" >

<3.2.A.5 type="N" input="M""SME" >

<3.2.A.6 type="N"SME"" input="G">

<3.2.A.7 type="N" input="M""SME" >

<3.2.A.8 type="N" input="M""SME" >

<3.2.A.9 type="N" input="G"SME"">

<3.2.A.10 type="P" input="G""SME" >

Se fodnote  ((*)) for nærmere oplysninger (eksempler nedenfor)

Se fodnote  ((**)) for nærmere oplysninger (eksempler nedenfor)

<3.2.A.11 type="N" input="M""SME" >

<3.2.A.12 type="N" input="M" TA - "NA" YEI –"NA">

<3.2.A.13 type="N" input="M" TA - "NA" YEI –"NA">>

<3.2.A.14 type="N" input="M" TA - "NA" YEI –"NA" REACT-EU "NA">

<3.2.A.15 type="N" input="M"" TA - "NA" YEI –"NA" REACT-EU „NA">>

<3.2.A.16 type="N" input="G" TA - "NA" YEI –"NA" REACT-EU "NA">

Prioritetsakse 1

EFRU

☐

☐

Prioritetsakse 2

ESF

☐

☐

Prioritetsakse 3

YEI (48)

NA

☐

☐

NA

NA

NA

Prioritetsakse 4

ESF

☐

☐

YEI (49)

NA

☐

☐

NA

NA

NA

Prioritetsakse 5

Samhørighedsfonden

NA

☐

☐

Prioritetsakse 6

EFRU REACT-EU

NA

☐

☐

NA

NA

NA

NA

Prioritetsakse 7

ESF REACT-EU

NA

☐

☐

NA

NA

NA

NA

Prioritetsakse 8

UBI REACT-EU (50)

NA

☐

☐

NA

NA

NA

NA

Prioritetsakse 9

ESF REACT-EU

NA

☐

☐

NA

NA

NA

NA

UBI REACT EU (51)

NA

☐

☐

NA

NA

NA

NA

I alt

EFRU

Mindre udviklede regioner

Lig det samlede beløb (1) i tabel 17

I alt

EFRU

Overgangsregioner

Lig det samlede beløb (2) i tabel 17

I alt

EFRU

Mere udviklede regioner

Lig det samlede beløb (3) i tabel 17

I alt

EFRU

Særlig tildeling til regioner i den yderste periferi eller nordlige tyndtbefolkede regioner

Lig det samlede beløb (11) i tabel 17

I alt

EFRU REACT-EU

NA

Lig det samlede beløb (12) i tabel 17

NA

NA

NA

NA

I alt

ESF (52)

Mindre udviklede regioner

Det svarer ikke til det samlede beløb 5) i tabel 17, som omfatter den ESF-støtte, der svarer til ungdomsbeskæftigelsesinitiativet (53)

I alt

ESF (54)

Overgangsregioner

Det svarer ikke til totalen 6) i tabel 17, som omfatter den ESF-støtte, der svarer til UBI

I alt

ESF (55)

Mere udviklede regioner

Det svarer ikke til totalen 7) i tabel 17, som omfatter den ESF-støtte, der svarer til UBI

I alt

ESF REACT-EU

NA

Lig det samlede beløb (13) i tabel 17

NA

NA

NA

NA

I alt

YEI (56)

NA

Dette er ikke lig med det samlede beløb (9) i tabel 17, da det sidste også omfatter den UBI-specifikke tildeling.

I alt

UBI REACT-EU
   (57)

NA

Lig det samlede beløb (14) i tabel 17

NA

NA

NA

NA

I alt

Samhørighedsfonden

NA

Lig det samlede beløb (10) i tabel 17

I alt

REACT-EU

NA

Lig det samlede beløb (15) i tabel 17

NA

NA

NA

NA

Samlet sum

Lig det samlede beløb (16) i tabel 17

| (1) | Udfyldes kun, hvor prioritetsakser angives i samlede omkostninger. |
| --- | --- |

(1)

| (2) | Denne sats kan i tabellen afrundes til nærmeste hele tal. Den nøjagtige sats, der danner grundlag for refusion, er andelen (f).

  Tabel 18b


  Ungdomsbeskæftigelsesinitiativet — ESF- ESF REACT-EU- og UBI--specifikke tildelinger
   (59)
  (hvor det er relevant) | Fond (58) | Regionskategori | Beregningsgrundlag for EU-støtten
  (samlede støtteberettigede udgifter eller offentlige støtteberettigede udgifter) | EU-støtte (a) | Nationalt bidrag
  (b) = (c) + (d) | Vejledende fordeling af det nationale bidrag | Finansiering i alt
  (e) = (a) + (b) | Medfinansieringssats
  (f) = (a)/(e) (2) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | National offentlig finansiering
  (c) | National privat finansiering
  (d) (1) |
| | <3.2.B.1 type="S" input="G"> | <3.2.B.2 type="S" input="G"> | <3.2.B.3 type="S" input="G"> | <3.2.B.1 type="N" input="M"> | <3.2.B.4 type="N" input="G"> | <3.2.B.5 type="N" input="M"> | <3.2.B.6 type="N" input="M"> | <3.2.B.7 type="N" input="G"> | <3.2.B.8 type="P" input="G"> |
| 1. | UBI-specifik tildeling | NA | | | 0 | | | | 100  % |
| 2. | Matchende ESF-støtte | Mindre udviklede | | | | | | | |
| 3. | Matchende ESF-støtte | Overgangsregioner | | | | | | | |
| 4. | Matchende ESF-støtte | Mere udviklede | | | | | | | |
| 5. | UBI REACT-EU-specifik tildeling | NA | | | | | | | 100  % |
| 6. | Matchende ESF REACT-EU-støtte | NA | | | | | | | |
| 7. | I ALT: UBI [del af] prioritetsakse | [Skal være lig med (del af) prioritetsaksen felt 3] | | Sum (1:4) | Sum (1:4) | | | | |
| 8. | I ALT: UBI REACT-EU [del af]
  Prioritetsakse | [Skal være lig med [del af] prioritetsakse | | | | | | | |
| 9. | | | Andel af ESF for mindre udviklede regioner
  2/sum(2:4) | <3.2.c.11 type="P" input="G"> | | | | | |
| 10. | | | Andel af ESF for overgangsregioner
  3/sum(2:4) | <3.2.c.13 type="P" input="G"> | | | | | |
| 11. | | | Andel af ESF for mere udviklede regioner
  4/sum(2:4) | <3.2.c.14 type="P" input="G"> | | | | | |

(2)

Tabel 18b

Ungdomsbeskæftigelsesinitiativet — ESF- ESF REACT-EU- og UBI--specifikke tildelinger
   (59)
  (hvor det er relevant)

Fond (58)

Regionskategori

Beregningsgrundlag for EU-støtten

(samlede støtteberettigede udgifter eller offentlige støtteberettigede udgifter)

EU-støtte (a)

Nationalt bidrag

(b) = (c) + (d)

Vejledende fordeling af det nationale bidrag

Finansiering i alt

(e) = (a) + (b)

Medfinansieringssats

(f) = (a)/(e) (2)

National offentlig finansiering

(c)

National privat finansiering

(d) (1)

<3.2.B.1 type="S" input="G">

<3.2.B.2 type="S" input="G">

<3.2.B.3 type="S" input="G">

<3.2.B.1 type="N" input="M">

<3.2.B.4 type="N" input="G">

<3.2.B.5 type="N" input="M">

<3.2.B.6 type="N" input="M">

<3.2.B.7 type="N" input="G">

<3.2.B.8 type="P" input="G">

1.

UBI-specifik tildeling

NA

0

100  %

2.

Matchende ESF-støtte

Mindre udviklede

3.

Matchende ESF-støtte

Overgangsregioner

4.

Matchende ESF-støtte

Mere udviklede

5.

UBI REACT-EU-specifik tildeling

NA

100  %

6.

Matchende ESF REACT-EU-støtte

NA

7.

I ALT: UBI [del af] prioritetsakse

[Skal være lig med (del af) prioritetsaksen felt 3]

Sum (1:4)

Sum (1:4)

8.

I ALT: UBI REACT-EU [del af]

Prioritetsakse

[Skal være lig med [del af] prioritetsakse

9.

Andel af ESF for mindre udviklede regioner

2/sum(2:4)

<3.2.c.11 type="P" input="G">

10.

Andel af ESF for overgangsregioner

3/sum(2:4)

<3.2.c.13 type="P" input="G">

11.

Andel af ESF for mere udviklede regioner

4/sum(2:4)

<3.2.c.14 type="P" input="G">

| (1) | Udfyldes kun, hvor prioritetsakser angives i samlede omkostninger. |
| --- | --- |

(1)

| (2) | Denne sats kan i tabellen afrundes til nærmeste hele tal. Den nøjagtige sats, der danner grundlag for refusion, er andelen (f). |
| --- | --- |

(2)

Tabel 18c

Opdeling af finansieringsplanen pr. prioritetsakse, fond, regionskategori og tematisk mål

(Henvisning: artikel 96, stk. 2, første afsnit, litra d), nr. ii), i forordning (EU) nr. 1303/2013)

| Prioritetsakse | Fond (60) | Regionskategori (hvis relevant) | Tematisk mål | EU-støtte | Nationalt bidrag | Finansiering i alt |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| <3.2.C.1 type="S" input="G"> | <3.2.C.2 type="S" input="G"> | <3.2.C.3 type="S" input="G"> | <3.2.C.4 type="S" input="G"> | <3.2.C.5 type="N" input="M"> | <3.2.C.6 type="N" input="M"> | <3.2.C.7 type="N" input="M"> |
| | | | | | | |
| | | | | |
| I alt | | | | | | |

Prioritetsakse

Fond (60)

Regionskategori (hvis relevant)

Tematisk mål

EU-støtte

Nationalt bidrag

Finansiering i alt

<3.2.C.1 type="S" input="G">

<3.2.C.2 type="S" input="G">

<3.2.C.3 type="S" input="G">

<3.2.C.4 type="S" input="G">

<3.2.C.5 type="N" input="M">

<3.2.C.6 type="N" input="M">

<3.2.C.7 type="N" input="M">

I alt

Tabel 19

Vejledende støttebeløb til brug for klimaforandringsformål

(Henvisning: artikel 27, stk. 6, i forordning (EU) nr. 1303/2013) (61)

| Prioritetsakse | Vejledende støttebeløb til brug for klimaforandringsformål (i EUR) | Andel af den samlede tildeling til det operationelle program (i %) |
| --- | --- | --- |
| <3.2.C.8 type="S" input="G"> | <3.2.C.9 type="N" input="G"> Decision=N> | <3.2.C.10 type="P" input="G"> Decision=N> |
| | | |
| REACT-EU i alt | | |
| I alt | | |

Prioritetsakse

Vejledende støttebeløb til brug for klimaforandringsformål (i EUR)

Andel af den samlede tildeling til det operationelle program (i %)

<3.2.C.8 type="S" input="G">

<3.2.C.9 type="N" input="G"> Decision=N>

<3.2.C.10 type="P" input="G"> Decision=N>

REACT-EU i alt

I alt

AFSNIT 4

INTEGRERET TILGANG TIL TERRITORIAL UDVIKLING
   (62)

(Henvisning: artikel 96, stk. 3, i forordning (EU) nr. 1303/2013)

Beskrivelse af den integrerede tilgang til territorial udvikling under hensyntagen til det operationelle programs indhold og mål, idet der henvises til partnerskabsaftalen, og påvisning af, hvordan det bidrager til opfyldelsen af det operationelle programs mål og forventede resultater.

| <4.0 type="S" maxlength="3500" input="M"> |
| --- |

<4.0 type="S" maxlength="3500" input="M">

4.1   Lokaludvikling styret af lokalsamfundet (hvor det er relevant)

(Henvisning: artikel 96, stk. 3, litra a), i forordning (EU) nr. 1303/2013)

Tilgangen til anvendelsen af lokaludviklingsinstrumenter, som styres af lokalsamfundet og principperne for udpegelse af de områder, hvor de gennemføres

| <4.1 type="S" maxlength="7000" input="M" PA=Y> |
| --- |

<4.1 type="S" maxlength="7000" input="M" PA=Y>

4.2   Integrerede aktioner for bæredygtig byudvikling (hvis det er relevant)

(Henvisning: artikel 96, stk. 3, litra b), i forordning (EU) nr. 1303/2013) artikel 7, stk. 2 og 3, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1301/2013 (63))

Det vejledende EFRU-støttebeløb til integrerede aktioner med sigte på en bæredygtig byudvikling, der skal gennemføres i overensstemmelse med artikel 7, stk. 2, i forordning (EU) nr. 1301/2013, og den vejledende tildeling af ESF-støtte til integrerede aktioner, hvis det er relevant.

| <4.2.1 type="S" maxlength="3500" input="M"> |
| --- |

<4.2.1 type="S" maxlength="3500" input="M">

Tabel 20

Integrerede aktioner for bæredygtig byudvikling — vejledende beløb i EFRU- og ESF-støttebeløb

| Fond | EFRU- og ESF-støtte (vejledende)
  (i EUR) | Andel af fondens samlede tildeling til program |
| --- | --- | --- |
| <4.2.2 type="S" input="G"> | <4.2.3 type="N" input="M"> | <4.2.3 type="P" input="G"> |
| EFRU uden REACT-EU i alt | | |
| ESF uden REACT-EU i alt | | |
| EFRU + ESF uden REACT-EU i alt | | |

Fond

EFRU- og ESF-støtte (vejledende)

(i EUR)

Andel af fondens samlede tildeling til program

<4.2.2 type="S" input="G">

<4.2.3 type="N" input="M">

<4.2.3 type="P" input="G">

EFRU uden REACT-EU i alt

ESF uden REACT-EU i alt

EFRU + ESF uden REACT-EU i alt

4.3   Integreret territorial investering (ITI) (hvor det er relevant)

(Henvisning: artikel 96, stk. 3, litra c), i forordning (EU) nr. 1303/2013)

Tilgangen til anvendelsen af integreret territorial investering (ITI) (jf. definitionen i artikel 36 i forordning (EU) nr. 1303/2013), bortset fra tilfælde omfattet af punkt 4.2, og den vejledende finansielle tildeling fra hver prioritetsakse.

| <4.3.1 type="S" maxlength="5000" input="M PA=Y"> |
| --- |

<4.3.1 type="S" maxlength="5000" input="M PA=Y">

Tabel 21

Vejledende finansiel tildeling til ITI bortset fra dem, der er nævnt under punkt 4.2

(samlet beløb)

| Prioritetsakse | Fond | Vejledende finansiel tildeling (EU-støtte) (i EUR) |
| --- | --- | --- |
| <4.3.2 type="S" input="G" PA=Y> | <4.3.3 type="S" input="G" PA=Y > | <4.3.4 type="N" input="M" PA=Y > |
| | | |
| EFRU [uden REACT-EU] i alt | | |
| ESF [uden REACT-EU] i alt | | |
| EFRU+ESF [uden REACT-EU] i alt | | |
| EFRU REACT-EU i alt | | |
| ESF REACT-EU i alt | | |
| EFRU REACT-EU + ESF REACT-EU I ALT | | |
| Samlet sum | | |

Prioritetsakse

Fond

Vejledende finansiel tildeling (EU-støtte) (i EUR)

<4.3.2 type="S" input="G" PA=Y>

<4.3.3 type="S" input="G" PA=Y >

<4.3.4 type="N" input="M" PA=Y >

EFRU [uden REACT-EU] i alt

ESF [uden REACT-EU] i alt

EFRU+ESF [uden REACT-EU] i alt

EFRU REACT-EU i alt

ESF REACT-EU i alt

EFRU REACT-EU + ESF REACT-EU I ALT

Samlet sum

4.4   Ordningerne for interregionale og tværnationale foranstaltninger inden for det operationelle program med støttemodtagere beliggende i mindst én anden medlemsstat (hvor det er relevant)

(Henvisning: artikel 96, stk. 3, litra d), i forordning (EU) nr. 1303/2013)

| <4.4.1 type="S" maxlength="3500" input="M" PA=Y> |
| --- |

<4.4.1 type="S" maxlength="3500" input="M" PA=Y>

4.5   De planlagte interventioners bidrag under programmet for makroregionale strategier og havområdestrategier med forbehold af programområdets behov som fastlagt af medlemsstaten (hvor det er relevant)

(Hvis medlemsstaten og regionerne deltager i makroregionale strategier og havområdestrategier)

(Henvisning: artikel 96, stk. 3, litra e), i forordning (EU) nr. 1303/2013)

| <4.4.2 type="S" maxlength="3500" input="M" > |
| --- |

<4.4.2 type="S" maxlength="3500" input="M" >

AFSNIT 5

SPECIFIKKE BEHOV I DE GEOGRAFISKE OMRÅDER, DER ER MEST BERØRTE AF FATTIGDOM, ELLER HOS MÅLGRUPPER MED STØRST RISIKO FOR FORSKELSBEHANDLING ELLER SOCIAL UDSTØDELSE (hvor det er relevant) (64)

(Henvisning: artikel 96, stk. 4, litra a), i forordning (EU) nr. 1303/2013)

5.1   Geografiske områder, der er mest berørt af fattigdom/målgrupper med den største risiko for forskelsbehandling eller social udstødelse

| <5.1.1 type="S" maxlength="7000" input="M" Decision= N PA=Y> |
| --- |

<5.1.1 type="S" maxlength="7000" input="M" Decision= N PA=Y>

5.2   Strategi til at imødekomme de specifikke behov i geografiske områder, der er mest berørt af fattigdom/hos målgrupper med den største risiko for forskelsbehandling eller social udstødelse og, hvor det er relevant, bidraget til den integrerede tilgang fastsat i partnerskabsaftalen

| <5.2.1 type="S" maxlength="7000" input="M" Decision= N PA=Y> |
| --- |

<5.2.1 type="S" maxlength="7000" input="M" Decision= N PA=Y>

Tabel 22

Aktioner til at behandle specifikke behov i de geografiske områder, der er mest berørt af fattigdom/hos målgrupper med den største risiko for forskelsbehandling eller social udstødelse
   (65)

| Målgruppe/geografisk område | Hovedtyper af planlagte aktioner, der er del af den integrerede tilgang | Prioritetsakse | Fond | Regionskategori (hvis relevant) | Investeringsprioritet |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| <5.2.2 type="S" maxlength="255" input="M" Decision=N PA=Y > | <5.2.3type="S" maxlength= "1500" input="M" Decision= N PA=Y > | <5.2.4 type="S" input="S" Decision= N PA=Y > | <5.2.6 type="S" input="S" Decision= N PA=Y > | <5.2.7 type="S" input="S" Decision= N PA=Y > | <5.2.5 type="S" input="S" PA=Y > |
| | | | | | |
| | | | | | |

Målgruppe/geografisk område

Hovedtyper af planlagte aktioner, der er del af den integrerede tilgang

Prioritetsakse

Fond

Regionskategori (hvis relevant)

Investeringsprioritet

<5.2.2 type="S" maxlength="255" input="M" Decision=N PA=Y >

<5.2.3type="S" maxlength= "1500" input="M" Decision= N PA=Y >

<5.2.4 type="S" input="S" Decision= N PA=Y >

<5.2.6 type="S" input="S" Decision= N PA=Y >

<5.2.7 type="S" input="S" Decision= N PA=Y >

<5.2.5 type="S" input="S" PA=Y >

AFSNIT 6

SPECIFIKKE BEHOV I GEOGRAFISKE OMRÅDER, DER LIDER UNDER ALVORLIGE NATURBETINGEDE ELLER DEMOGRAFISKE ULEMPER AF PERMANENT ART (hvor det er relevant) (66)

(Henvisning: artikel 96, stk. 4, litra b), i forordning (EU) nr. 1303/2013)

| <6.1 type="S" maxlength="5000" input="M" Decisions=N PA=Y> |
| --- |

<6.1 type="S" maxlength="5000" input="M" Decisions=N PA=Y>

AFSNIT 7

MYNDIGHEDER OG ORGANER, DER ER ANSVARLIGE FOR FORVALTNING, KONTROL OG REVISION, SAMT RELEVANTE PARTNERES ROLLE

(Henvisning: Artikel 92b, stk. 10, tredje afsnit, og artikel 96, stk. 5, i forordning (EU) nr. 1303/2013)

7.1   Relevante myndigheder og organer

(Henvisning: Artikel 96, stk. 5, litra a) og b), i forordning (EU) nr. 1303/2013)

Tabel 23

Relevante myndigheder og organer

| Myndighed/organ | Myndighedens/organets navn og afdeling eller kontor | Myndighedens/organets leder (stilling) |
| --- | --- | --- |
| <7.1.1 type="S" input="S" Decision=N "SME" > | <7.1.2 type="S" maxlength= "255" input="M" Decision=N "SME" > | <7.1.3 type="S" maxlength= "255" input="M" Decision=N "SME" > |
| Forvaltningsmyndighed | | |
| Attesteringsmyndighed, hvis en sådan findes | | |
| Revisionsmyndighed | | |
| Organ, hvortil betalinger foretages af Kommissionen | | |

Myndighed/organ

Myndighedens/organets navn og afdeling eller kontor

Myndighedens/organets leder (stilling)

<7.1.1 type="S" input="S" Decision=N "SME" >

<7.1.2 type="S" maxlength= "255" input="M" Decision=N "SME" >

<7.1.3 type="S" maxlength= "255" input="M" Decision=N "SME" >

Forvaltningsmyndighed

Attesteringsmyndighed, hvis en sådan findes

Revisionsmyndighed

Organ, hvortil betalinger foretages af Kommissionen

7.2   Inddragelse af relevante partnere

(Henvisning: artikel 96, stk. 5, litra c), i forordning (EU) nr. 1303/2013)

7.2.1   
  Den indsats, der gøres for at inddrage de relevante partnere i udarbejdelsen af det operationelle program, og disse partneres rolle i gennemførelsen, overvågningen og evalueringen af programmet

| <7.2.1 type="S" maxlength="14000" input="M" Decisions=N "SME"> |
| --- |

<7.2.1 type="S" maxlength="14000" input="M" Decisions=N "SME">

7.2.2   Globaltilskud (for ESF og ESF REACT-EU, hvor det er relevant)

(Henvisning: artikel 6, stk. 1, i forordning (EU) nr. 1304/2013)

| <7.2.2 type="S" maxlength="5000" input="M" Decisions=N> |
| --- |

<7.2.2 type="S" maxlength="5000" input="M" Decisions=N>

7.2.3   Tildeling af et beløb til opbygning af kapacitet (for ESF og ESF REACT-EU, hvor det er relevant)

(Henvisning: artikel 6, stk. 2 og 3, i forordning (EU) nr. 1304/2013)

| <7.2.3 type="S" maxlength="14000" input="M" Decisions=N> |
| --- |

<7.2.3 type="S" maxlength="14000" input="M" Decisions=N>

AFSNIT 8

KOORDINERING MELLEM FONDENE, ELFUL, EHFF OG ANDRE EU-FINANSIERINGSINSTRUMENTER OG NATIONALE FINANSIERINGSINSTRUMENTER OG MED EIB

(Henvisning: artikel 96, stk. 6, litra a), i forordning (EU) nr. 1303/2013)

Mekanismerne til sikring af koordineringen mellem fondene, Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne (ELFUL), Den Europæiske Hav- og Fiskerifond (EHFF) og andre EU-finansieringsinstrumenter og nationale finansieringsinstrumenter og med Den Europæiske Investeringsbank (EIB) under hensyntagen til de relevante bestemmelser i den fælles strategiske ramme.

| <8.1 type="S" maxlength="14000" input="M" Decisions=N PA=Y> |
| --- |

<8.1 type="S" maxlength="14000" input="M" Decisions=N PA=Y>

AFSNIT 9

FORHÅNDSBETINGELSER
   (67)

(Henvisning: artikel 96, stk. 6, litra b), i forordning (EU) nr. 1303/2013)

9.1   Forhåndsbetingelser

Oplysninger om vurderingen af anvendelsen og opfyldelsen af forhåndsbetingelserne (valgfrit)

| <9.0 type="S" maxlength="14000" input="M" PA=Y> |
| --- |

<9.0 type="S" maxlength="14000" input="M" PA=Y>

Tabel 24

Identifikation af relevante forhåndsbetingelser og vurdering af, om de er opfyldt

| Forhåndsbetingelse | Prioritetsakser, hvortil der er knyttet betingelser | Forhåndsbetingelse opfyldt (ja/nej/delvist) | Kriterier | Kriteriet er opfyldt (ja/nej) | Henvisning
  (henvisning til strategier, retsakter eller andre relevante dokumenter, herunder relevante paragraffer, artikler eller stykker, med links eller adgang til den fulde ordlyd) | Forklaring |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| <9.1.1 type="S" maxlength="500" input="S" PA=Y"SME" > | <9.1.2 type="S" maxlength="100" input="S" PA=Y "SME" > | <9.1.3 type="C" input="G" PA=Y "SME" > | <9.1.4 type="S" maxlength="500" input="S" PA=Y "SME" > | <9.1.5 type="B" input="S" PA=Y "SME" > | <9.1.6 type="S" maxlength="500" input="M" PA=Y "SME" > | <9.1.7 type="S" maxlength="1000" input="M" PA=Y "SME" > |
| | | | | | | |

Forhåndsbetingelse

Prioritetsakser, hvortil der er knyttet betingelser

Forhåndsbetingelse opfyldt (ja/nej/delvist)

Kriterier

Kriteriet er opfyldt (ja/nej)

Henvisning

(henvisning til strategier, retsakter eller andre relevante dokumenter, herunder relevante paragraffer, artikler eller stykker, med links eller adgang til den fulde ordlyd)

Forklaring

<9.1.1 type="S" maxlength="500" input="S" PA=Y"SME" >

<9.1.2 type="S" maxlength="100" input="S" PA=Y "SME" >

<9.1.3 type="C" input="G" PA=Y "SME" >

<9.1.4 type="S" maxlength="500" input="S" PA=Y "SME" >

<9.1.5 type="B" input="S" PA=Y "SME" >

<9.1.6 type="S" maxlength="500" input="M" PA=Y "SME" >

<9.1.7 type="S" maxlength="1000" input="M" PA=Y "SME" >

9.2   Beskrivelse af foranstaltninger til opfyldelse af forhåndsbetingelser, ansvarlige organer og tidsplan (68)

Tabel 25

Aktioner, der skal sikre opfyldelsen af de relevante generelle forhåndsbetingelser

| Generel forhåndsbetingelse | Ikke opfyldte kriterier | Foranstaltninger, der skal træffes | Tidsfrist (dato) | Ansvarlige organer |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| <9.2.1 type="S" maxlength="500" input="G" PA=Y "SME" > | <9.2.2 type="S" maxlength="500" input="G" PA=Y "SME" > | <9.2.3 type="S" maxlength="1000" input="M" PA=Y "SME" > | <9.2.4 type="D" input="M" PA=Y "SME" > | <9.2.5 type="S" maxlength="500" input="M" PA=Y "SME" > |
| | | | | |
| | | | |

Generel forhåndsbetingelse

Ikke opfyldte kriterier

Foranstaltninger, der skal træffes

Tidsfrist (dato)

Ansvarlige organer

<9.2.1 type="S" maxlength="500" input="G" PA=Y "SME" >

<9.2.2 type="S" maxlength="500" input="G" PA=Y "SME" >

<9.2.3 type="S" maxlength="1000" input="M" PA=Y "SME" >

<9.2.4 type="D" input="M" PA=Y "SME" >

<9.2.5 type="S" maxlength="500" input="M" PA=Y "SME" >

Tabel 26

Aktioner, der skal sikre opfyldelsen af de relevante generelle forhåndsbetingelser

| Tematisk forhåndsbetingelse | Ikke opfyldte kriterier | Foranstaltninger, der skal træffes | Tidsfrist (dato) | Ansvarlige organer |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| <9.2.1 type="S" maxlength="500" input="G" PA=Y "SME" TA- "NA"> | <9.2.2 type="S" maxlength="500" input="G" PA=Y "SME"


  TA- "NA" > | <9.2.3 type="S" maxlength="1000" input="M" PA=Y "SME"


  TA- "NA" > | <9.2.4 type="D" input="M " PA=Y "SME"


  TA- "NA" > | <9.2.5 type="S" maxlength="500" input="M" PA=Y "SME"


  TA- "NA" > |
| 1. X | | Foranstaltning 1 | Tidsfrist for foranstaltning 1 | |
| | Foranstaltning 2 | Tidsfrist for foranstaltning 2 | |

Tematisk forhåndsbetingelse

Ikke opfyldte kriterier

Foranstaltninger, der skal træffes

Tidsfrist (dato)

Ansvarlige organer

<9.2.1 type="S" maxlength="500" input="G" PA=Y "SME" TA- "NA">

<9.2.2 type="S" maxlength="500" input="G" PA=Y "SME"

TA- "NA" >

<9.2.3 type="S" maxlength="1000" input="M" PA=Y "SME"

TA- "NA" >

<9.2.4 type="D" input="M " PA=Y "SME"

TA- "NA" >

<9.2.5 type="S" maxlength="500" input="M" PA=Y "SME"

TA- "NA" >

1. X

Foranstaltning 1

Tidsfrist for foranstaltning 1

Foranstaltning 2

Tidsfrist for foranstaltning 2

AFSNIT 10

NEDBRINGELSE AF DEN ADMINISTRATIVE BYRDE FOR STØTTEMODTAGERE
   (69)

(Henvisning: artikel 96, stk. 6, litra c), i forordning (EU) nr. 1303/2013)

En sammenfatning af vurderingen af den administrative byrde for støttemodtagerne og, hvis relevant, de påtænkte foranstaltninger ledsaget af en vejledende tidsplan med henblik på at nedbringe den administrative byrde.

| <10.0 type="S" maxlength="7000" input="M" decision=N PA=Y> |
| --- |

<10.0 type="S" maxlength="7000" input="M" decision=N PA=Y>

AFSNIT 11

HORISONTALE PRINCIPPER
   (70)

(Henvisning: artikel 96, stk. 7, i forordning (EU) nr. 1303/2013)

11.1   Bæredygtig udvikling

Beskrivelse af de særlige foranstaltninger for at tage hensyn til miljøbeskyttelseskrav, ressourceeffektivitet, afbødning af og tilpasning til klimaforandringer, modstandsdygtighed over for katastrofer og risikoforebyggelse og –styring i forbindelse med udvælgelsen af operationer.

| <13.1 type="S" maxlength="5500" input="M" decision=N> |
| --- |

<13.1 type="S" maxlength="5500" input="M" decision=N>

11.2   Lige muligheder og ikke-forskelsbehandling

Beskrivelse af de specifikke foranstaltninger for at fremme lige muligheder og forhindre forskelsbehandling på grund af køn, race eller etnisk oprindelse, religion eller tro, handicap, alder eller seksuel orientering under udarbejdelsen, udformningen og gennemførelsen af det operationelle program, og navnlig i forbindelse med adgang til finansiering under hensyntagen til behovene hos forskellige målgrupper med risiko for forskelsbehandling og navnlig kravene om at sikre tilgængelighed for personer med handicap.

| <13.2 type="S" maxlength="5500" input="M" decision=N> |
| --- |

<13.2 type="S" maxlength="5500" input="M" decision=N>

11.3   Ligestilling mellem mænd og kvinder

Beskrivelse af det operationelle programs bidrag til fremme af ligestilling mellem mænd og kvinder og, hvis det er relevant, de ordninger, der skal sikre integreringen af kønsaspektet i det operationelle program og operationen.

| <13.2 type="S" maxlength="5500" input="M" decision=N> |
| --- |

<13.2 type="S" maxlength="5500" input="M" decision=N>

AFSNIT 12

SÆRSKILTE ELEMENTER

12.1   Store projekter, der skal gennemføres under programmeringsperioden

(Henvisning: artikel 96, stk. 2, litra e), i forordning (EU) nr. 1303/2013)

Tabel 27

Liste over store projekter

| Projekt | Planlagt dato for meddelelse/forelæggelse
  (år, kvartal) | Planlagt dato for påbegyndelse af gennemførelsen
  (år, kvartal) | Planlagt dato for afslutning
  (år, kvartal) | Prioritetsakser/investeringsprioriteter |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| <12.1.1 type="S" maxlength="500" input="S" decision=N> | <12.1.2 type="D" input="M" decision=N > | <12.1.3 type="D" input="M" decision=N > | <12.1.4 type="D" input="M" decision=N > | <12.1.5 type="S" " input="S" decision=N > |
| | | | | |

Projekt

Planlagt dato for meddelelse/forelæggelse

(år, kvartal)

Planlagt dato for påbegyndelse af gennemførelsen

(år, kvartal)

Planlagt dato for afslutning

(år, kvartal)

Prioritetsakser/investeringsprioriteter

<12.1.1 type="S" maxlength="500" input="S" decision=N>

<12.1.2 type="D" input="M" decision=N >

<12.1.3 type="D" input="M" decision=N >

<12.1.4 type="D" input="M" decision=N >

<12.1.5 type="S" " input="S" decision=N >

12.2   Det operationelle programs resultatramme (71)

Tabel 28

Resultatrammen pr. fond og regionskategori (oversigtstabel)

| Prioritetsakse | Fond | Regionskategori | Indikator eller vigtigt gennemførelsestrin | Måleenhed, hvor det er relevant | Delmål for 2018 | Endeligt mål (2023) (72) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| M | W | T |
| <12.2.1 type="S" input="G"> | <12.2.2 type="S" input="G"> | <12.2.3 type="S" input="G"> | <12.2.4 type="S" input="G"> | <12.2.5 type="S" input="G"> | <12.2.6 type="S" input="G"> | <12.2.7 type="S"


  input="G"> |
| | | | | | | | | |

Prioritetsakse

Fond

Regionskategori

Indikator eller vigtigt gennemførelsestrin

Måleenhed, hvor det er relevant

Delmål for 2018

Endeligt mål (2023) (72)

M

W

T

<12.2.1 type="S" input="G">

<12.2.2 type="S" input="G">

<12.2.3 type="S" input="G">

<12.2.4 type="S" input="G">

<12.2.5 type="S" input="G">

<12.2.6 type="S" input="G">

<12.2.7 type="S"

input="G">

12.3   Relevante partnere involveret i forberedelsen af programmet

| <12.3 type="S" maxlength="10500" input="M" decision=N> |
| --- |

<12.3 type="S" maxlength="10500" input="M" decision=N>

BILAG (overført til det elektroniske dataudvekslingssystem som særskilte filer):

| — | udkast til rapport om forhåndsevalueringen med et resumé (obligatorisk)
  (Henvisning: artikel 55, stk. 2, og artikel 92b, stk. 10, i forordning (EU) nr. 1303/2013) (73) |
| --- | --- |

—

udkast til rapport om forhåndsevalueringen med et resumé (obligatorisk)

(Henvisning: artikel 55, stk. 2, og artikel 92b, stk. 10, i forordning (EU) nr. 1303/2013) (73)

| — | dokumentation om vurderingen af anvendelsen og opfyldelsen af forhåndsbetingelser (hvis det er relevant) (74) |
| --- | --- |

—

dokumentation om vurderingen af anvendelsen og opfyldelsen af forhåndsbetingelser (hvis det er relevant) (74)

| — | udtalelse fra nationale ligestillingsorganer om afsnit 11.2 og 11.3 (hvis det er relevant) artikel 96, stk. 7, i forordning (EU) nr. 1303/2013) (75) |
| --- | --- |

—

udtalelse fra nationale ligestillingsorganer om afsnit 11.2 og 11.3 (hvis det er relevant) artikel 96, stk. 7, i forordning (EU) nr. 1303/2013) (75)

| — | resumé til borgerne af det operationelle program (hvis det er relevant). |
| --- | --- |

—

resumé til borgerne af det operationelle program (hvis det er relevant).

---

(1)  Tegnforklaringer:

1

| | type: N = nummer, D = dato, S = streng, C = afkrydsningsfelt, P = procentdel, B = boolesk |
| --- | --- |

type: N = nummer, D = dato, S = streng, C = afkrydsningsfelt, P = procentdel, B = boolesk

type: N = nummer, D = dato, S = streng, C = afkrydsningsfelt, P = procentdel, B = boolesk

| | decision: N = ikke omfattet af Kommissionens afgørelse, der godkender det operationelle program |
| --- | --- |

decision: N = ikke omfattet af Kommissionens afgørelse, der godkender det operationelle program

decision: N = ikke omfattet af Kommissionens afgørelse, der godkender det operationelle program

| | input: M = manuelt, S = valg, G = systemskabt |
| --- | --- |

input: M = manuelt, S = valg, G = systemskabt

input: M = manuelt, S = valg, G = systemskabt

| | "maxlength" = maksimale antal tegn inklusive mellemrum |
| --- | --- |

"maxlength" = maksimale antal tegn inklusive mellemrum

"maxlength" = maksimale antal tegn inklusive mellemrum

| | PA-Y = delen kan kun omfattes af partnerskabsaftalen |
| --- | --- |

PA-Y = delen kan kun omfattes af partnerskabsaftalen

PA-Y = delen kan kun omfattes af partnerskabsaftalen

| | TA-NA = ikke relevant i tilfælde af operationelle programmer, der kun bruges til teknisk bistand |
| --- | --- |

TA-NA = ikke relevant i tilfælde af operationelle programmer, der kun bruges til teknisk bistand

TA-NA = ikke relevant i tilfælde af operationelle programmer, der kun bruges til teknisk bistand

| | YEI-NA = ikke relevant i tilfælde af operationelle programmer, der kun bruges til ungdomsbeskæftigelsesinitiativet |
| --- | --- |

YEI-NA = ikke relevant i tilfælde af operationelle programmer, der kun bruges til ungdomsbeskæftigelsesinitiativet

YEI-NA = ikke relevant i tilfælde af operationelle programmer, der kun bruges til ungdomsbeskæftigelsesinitiativet

| | SME = også relevante for programmer, der anvendes til fælles finansielle instrumenter for garantier uden loft og securitisation også til fordel for små og mellemstore virksomheder, der gennemføres af EIB. |
| --- | --- |

SME = også relevante for programmer, der anvendes til fælles finansielle instrumenter for garantier uden loft og securitisation også til fordel for små og mellemstore virksomheder, der gennemføres af EIB.

SME = også relevante for programmer, der anvendes til fælles finansielle instrumenter for garantier uden loft og securitisation også til fordel for små og mellemstore virksomheder, der gennemføres af EIB.

(2)  Tabellerne i dette bilag viser fordelingen af REACT-EU-midlerne (artikel 92a i forordning (EU) nr. 1303/2013), hvor det er nødvendigt, dvs. EFRU REACT-EU, ESF REACT-EU og UBI REACT-EU).

2

(3)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1303/2013 af 17. december 2013 om fælles bestemmelser for Den Europæiske Fond for Regionaludvikling, Den Europæiske Socialfond, Samhørighedsfonden, Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne og Den Europæiske Hav- og Fiskerifond og om generelle bestemmelser for Den Europæiske Fond for Regionaludvikling, Den Europæiske Socialfond, Samhørighedsfonden og Den Europæiske Hav- og Fiskerifond og om ophævelse af Rådets forordning (EF) nr. 1083/2006 (EUT L 347 af 20.12.2013, s. 320).

3

(4)  Dette afsnit anvendes ikke, når det drejer sig om et operationelt program dedikeret til "Fremme af kriseafhjælpning i forbindelse med covid-19-pandemien og dens sociale konsekvenser og forberedelse af en grøn, digital og modstandsdygtig genopretning af økonomien".

4

(5)  Dette afsnit anvendes ikke, når det drejer sig om et operationelt program dedikeret til "Fremme af kriseafhjælpning i forbindelse med covid-19-pandemien og dens sociale konsekvenser og forberedelse af en grøn, digital og modstandsdygtig genopretning af økonomien".

5

(6)  Den Europæiske Fond for Regionaludvikling.

6

(7)  Den Europæiske Socialfond.

7

(8)  Ungdomsbeskæftigelsesinitiativet.

8

(9)  EU-støtte i alt (inkl. hovedtildelingen og resultatreserven).

9

(10)  Oplysninger pr. fond og prioritetsakse.

10

(11)  Det tematiske måls betegnelse (gælder ikke for teknisk bistand).

11

(12)  Investeringsprioritetens betegnelse (gælder ikke for teknisk bistand).

12

(13)  Dette afsnit er ikke påkrævet, når det drejer sig om et operationelt program eller prioritetsakser dedikeret til "Fremme af kriseafhjælpning i forbindelse med covid-19-pandemien og dens sociale konsekvenser og forberedelse af en grøn, digital og modstandsdygtig genopretning af økonomien".

13

(14)  Dette afsnit er ikke påkrævet, når det drejer sig om et operationelt program eller prioritetsakser dedikeret til "Fremme af kriseafhjælpning i forbindelse med covid-19-pandemien og dens sociale konsekvenser og forberedelse af en grøn, digital og modstandsdygtig genopretning af økonomien".

14

(15)  Dette afsnit er ikke påkrævet, når det drejer sig om et operationelt program eller prioritetsakser dedikeret til "Fremme af kriseafhjælpning i forbindelse med covid-19-pandemien og dens sociale konsekvenser og forberedelse af en grøn, digital og modstandsdygtig genopretning af økonomien".

15

(16)  Målværdierne for EFRU, Samhørighedsfonden og ERDF REACT-EU kan være kvalitative eller kvantitative.

16

(17)  Denne liste indeholder fælles resultatindikatorer, for hvilke der er fastsat en målværdi, og alle de programspecifikke resultatindikatorer. Målværdierne for fælles resultatindikatorer skal være kvantificeret; for programspecifikke resultatindikatorer kan de være kvalitative eller kvantitative. Målværdierne kan enten vises samlet (mænd + kvinder) eller opdelt efter køn, referenceværdierne justeres tilsvarende. "M" = mænd, "W" = kvinder, "T" = i alt.

17

(18)  Denne liste indeholder fælles resultatindikatorer, for hvilke der er fastsat en målværdi, og alle de programspecifikke resultatindikatorer. Målværdierne for fælles resultatindikatorer skal være kvantificeret; for programspecifikke resultatindikatorer kan de være kvalitative eller kvantitative. Alle resultatindikatorerne i bilag II til forordning (EU) nr. 1304/2013 brugt til at overvåge gennemførelsen af UBI skal være forbundet med en kvantitativ målværdi. Målværdierne kan enten vises samlet (mænd + kvinder) eller opdelt efter køn, og referenceværdierne kan justeres tilsvarende. "M" = mænd, "W" = kvinder, "T" = i alt.

18

(19)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1304/2013 af 17. december 2013 om Den Europæiske Socialfond og om ophævelse af forordning (EF) nr. 1081/2006 (EUT L 347 af 20.12.2013, s. 470).

19

(20)  For ESF omfatter denne liste fælles outputindikatorer, for hvilke der er fastsat en målværdi. Målværdierne kan enten vises samlet (mænd + kvinder) eller opdelt efter køn. Kønsopdelingen er ikke relevant i de fleste tilfælde for EFRU REACT-EU. "M" = mænd, "W" = kvinder, "T" = i alt.

20

(21)  En opdeling pr. regionskategori anvendes ikke, når det drejer sig om et operationelt program eller prioritetsakser dedikeret til "Fremme af kriseafhjælpning i forbindelse med covid-19-pandemien og dens sociale konsekvenser og forberedelse af en grøn, digital og modstandsdygtig genopretning af økonomien".

21

(22)  For ESF og ESF REACT-EU indeholder denne liste fælles resultatindikatorer, for hvilke der er fastsat en målværdi, og alle de programspecifikke outputindikatorer.

22

(23)  Dette afsnit er ikke påkrævet, når det drejer sig om et operationelt program eller prioritetsakser dedikeret til "Fremme af kriseafhjælpning i forbindelse med covid-19-pandemien og dens sociale konsekvenser og forberedelse af en grøn, digital og modstandsdygtig genopretning af økonomien".

23

(24)  Delmålene kan enten vises samlet (mænd + kvinder) eller opdelt efter køn. "M" = mænd, "W" = kvinder, "T" = i alt.

24

(25)  Målværdierne kan enten vises samlet (mænd + kvinder) eller opdelt efter køn. "M" = mænd, "W" = kvinder, "T" = i alt.

25

(26)  UBI-delmålene og -målene skal adskille sig fra de andre delmål og mål fastsat for en prioritetsakse, når UBI gennemføres som del af en prioritetsakse, i overensstemmelse med gennemførelsesretsakterne indført på baggrund af artikel 22, stk. 7, femte afsnit, i forordning (EU) nr. 1303/2013, når UBI-ressourcerne (specifik tildeling og matchende ESF-støtte) undtages fra resultatreserven.

26

(27)  Dette afsnit er ikke påkrævet, når det drejer sig om et operationelt program eller prioritetsakser dedikeret til "Fremme af kriseafhjælpning i forbindelse med covid-19-pandemien og dens sociale konsekvenser og forberedelse af en grøn, digital og modstandsdygtig genopretning af økonomien".

27

(28)  Beløbene omfatter den samlede EU-støtte (hovedtildelingen og tildelingen fra resultatreserven).

28

(29)  Dette afsnit er ikke påkrævet, når det drejer sig om et operationelt program eller prioritetsakser dedikeret til "Fremme af kriseafhjælpning i forbindelse med covid-19-pandemien og dens sociale konsekvenser og forberedelse af en grøn, digital og modstandsdygtig genopretning af økonomien".

29

(30)  Dette afsnit er ikke påkrævet, når det drejer sig om et operationelt program eller prioritetsakser dedikeret til "Fremme af kriseafhjælpning i forbindelse med covid-19-pandemien og dens sociale konsekvenser og forberedelse af en grøn, digital og modstandsdygtig genopretning af økonomien".

30

(31)  Dette afsnit er ikke påkrævet, når det drejer sig om et operationelt program eller prioritetsakser dedikeret til "Fremme af kriseafhjælpning i forbindelse med covid-19-pandemien og dens sociale konsekvenser og forberedelse af en grøn, digital og modstandsdygtig genopretning af økonomien".

31

(32)  Omfatter, hvor det er relevant, kvantificerede oplysninger om ESF's bidrag til de tematiske mål henvist til i artikel 9, stk. 1, nr. 1)-7), i forordning (EU) nr. 1303/2013 og i artikel 92b, stk. 9, i forordning (EU) nr. 1303/2013.

32

(33)  Dette afsnit er ikke påkrævet, når det drejer sig om et operationelt program eller prioritetsakser dedikeret til "Fremme af kriseafhjælpning i forbindelse med covid-19-pandemien og dens sociale konsekvenser og forberedelse af en grøn, digital og modstandsdygtig genopretning af økonomien".

33

(34)  Dette afsnit er ikke påkrævet, når det drejer sig om et operationelt program eller prioritetsakser dedikeret til "Fremme af kriseafhjælpning i forbindelse med covid-19-pandemien og dens sociale konsekvenser og forberedelse af en grøn, digital og modstandsdygtig genopretning af økonomien".

34

(35)  Dette afsnit er ikke påkrævet, når det drejer sig om et operationelt program eller prioritetsakser dedikeret til "Fremme af kriseafhjælpning i forbindelse med covid-19-pandemien og dens sociale konsekvenser og forberedelse af en grøn, digital og modstandsdygtig genopretning af økonomien".

35

(36)  Påkrævet, når EU-støtten til teknisk bistand i programmet overstiger 15 mio. EUR.

36

(37)  Påkrævet, hvor det er objektivt begrundet gennem aktionens indhold, og hvor EU-støtten til teknisk bistand i programmet overstiger 15 mio. EUR.

37

(38)  Målværdierne kan være kvalitative eller kvantitative. Målværdierne kan enten vises samlet (mænd + kvinder) eller opdelt efter køn, og referenceværdierne kan justeres tilsvarende. "M" = mænd, "W" = kvinder, "T" = i alt.

38

(39)  Målværdier for outputindikatorer under teknisk bistand er fakultative. Målværdierne kan enten vises samlet (mænd + kvinder) eller opdelt efter køn. "M" = mænd, "W" = kvinder, "T" = i alt.

39

(40)  Dette afsnit er ikke påkrævet, når det drejer sig om et operationelt program eller prioritetsakser dedikeret til "Fremme af kriseafhjælpning i forbindelse med covid-19-pandemien og dens sociale konsekvenser og forberedelse af en grøn, digital og modstandsdygtig genopretning af økonomien".

40

(41)  Beløbene omfatter den samlede EU-støtte (hovedtildelingen og tildelingen fra resultatreserven).

41

(42)  Dette afsnit er ikke påkrævet, når det drejer sig om et operationelt program eller prioritetsakser dedikeret til "Fremme af kriseafhjælpning i forbindelse med covid-19-pandemien og dens sociale konsekvenser og forberedelse af en grøn, digital og modstandsdygtig genopretning af økonomien".

42

(43)  Dette afsnit er ikke påkrævet, når det drejer sig om et operationelt program eller prioritetsakser dedikeret til "Fremme af kriseafhjælpning i forbindelse med covid-19-pandemien og dens sociale konsekvenser og forberedelse af en grøn, digital og modstandsdygtig genopretning af økonomien".

43

(44)  Samlet tildeling (EU-støtte) minus tildelingen til resultatreserven.

44

(45)  Samlet tildeling fra ESF, herunder matchende ESF-støtte til UBI. Kolonnerne for resultatreserven indeholder ikke matchende ESF-støtte til UBI, eftersom den er udelukket fra resultatreserven.

45

(46)  Undtagelsen fra artikel 120, stk. 3, første og andet afsnit, i forordning (EU) nr. 1303/2013 (som fastsat i artikel 92b, stk. 11, i forordning (EU) nr. 1303/2013) finder ikke anvendelse på supplerende midler fra REACT-EU, der er tildelt til teknisk bistand. Hvis prioritetsaksen for teknisk bistand yder støtte til mere end én regionskategori, fastsættes medfinansieringssatsen for en sådan prioritetsakse ved inden for de lofter, der er fastsat i artikel 120, stk. 3, i forordning (EU) nr. 1303/2013, at afspejle den forholdsvise fordeling af REACT-EU-midlerne på regionskategorierne inden for det pågældende prioriterede felt.

46

(47)  Det nationale bidrag fordeles pro rata mellem hovedtildelingen og resultatreserven.

47

(48)  Denne prioritetsakse omfatter den specifikke tildeling til UBI og den matchende ESF-støtte.

48

(49)  Denne del af prioritetsaksen omfatter den specifikke tildeling til UBI og den matchende ESF-støtte.

49

(50)  Denne prioritetsakse omfatter den specifikke tildeling til UBI og den matchende ESF-støtte.

50

(51)  Denne del af prioritetsaksen omfatter den specifikke tildeling til UBI og den matchende ESF REACT-EU-støtte.

51

(52)  ESF-tildeling uden den matchende støtte til UBI.

52

(53)  Summen af den samlede ESF-støtte i mindre udviklede regioner, overgangsregioner og mere udviklede regioner tildelt UBI i tabel 18a er lig med summen af den samlede ESF-støtte til sådanne regioner og den specifikke tildeling til UBI i tabel 17.

53

(54)  ESF-tildeling uden den matchende støtte til UBI.

54

(55)  ESF-tildeling uden den matchende støtte til UBI.

55

(56)  Omfatter den særlige UBI-tildeling og den matchende ESF-støtte.

56

((*))  Ved at afkrydse feltet anmoder medlemsstaten i henhold til artikel 25a, stk. 1, i forordning (EU) nr. 1303/2013 om anvendelse af en medfinansieringssats på 100 % for de offentlige udgifter, der angives i betalingsanmodninger i regnskabsåret, der begynder den 1. juli 2020 og slutter den 30. juni 2021 for [alle prioritetsakser] [nogle af prioritetsakserne] i det operationelle program.

(*)

((**))  Ved at afkrydse feltet anmoder medlemsstaten i henhold til artikel 25a, stk. 1, litra a), i forordning (EU) nr. 1303/2013 om anvendelse af en medfinansieringssats på 100 % for de offentlige udgifter, der angives i betalingsanmodninger i regnskabsåret, der begynder den 1. juli 2021 og slutter den 30. juni 2022 for [alle prioritetsakser] [nogle af prioritetsakserne] i det operationelle program.

(**)

(57)  Omfatter den særlige UBI REACT-EU-tildeling og den matchende ESF REACT-EU-støtte.

57

(58)  UBI (-specifik tildeling og matchende ESF-støtte) anses for at være en fond og vises på en separat linje, selv om det er del af prioritetsaksen.

58

(59)  Udfyldes for hver (del af en) prioritetsakse, der gennemfører UBI.

59

(60)  UBI (-specifik tildeling og matchende ESF-støtte) betragtes som en fond i denne tabel.

60

(61)  Denne tabel genereres automatisk på baggrund af tabeller om interventionskategorier under hver prioritetsakse.

61

(62)  I tilfælde af et operationelt program eller programrevision med henblik på at fastlægge en eller flere særskilte prioritetsakser dedikeret til det tematiske mål "Fremme af kriseafhjælpning i forbindelse med covid-19-pandemien og dens sociale konsekvenser og forberedelse af en grøn, digital og modstandsdygtig genopretning af økonomien" er denne del kun påkrævet, hvis der ydes tilsvarende støtte.

62

(63)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1301/2013 af 17. december 2013 om Den Europæiske Fond for Regionaludvikling og om særlige bestemmelser for målet om investeringer i vækst og beskæftigelse og om ophævelse af forordning (EF) nr. 1080/2006 (EUT L 347 af 20.12.2013, s. 289).

63

(64)  Dette bilag er ikke påkrævet, når det drejer sig om et operationelt program dedikeret til "Fremme af kriseafhjælpning i forbindelse med covid-19-pandemien og dens sociale konsekvenser og forberedelse af en grøn, digital og modstandsdygtig genopretning af økonomien".

64

(65)  Hvis programmet omfatter mere end en regionskategori, kan det være nødvendigt med en opdeling efter kategori.

65

(66)  Dette bilag er ikke påkrævet, når det drejer sig om et operationelt program dedikeret til "Fremme af kriseafhjælpning i forbindelse med covid-19-pandemien og dens sociale konsekvenser og forberedelse af en grøn, digital og modstandsdygtig genopretning af økonomien".

66

(67)  Dette afsnit anvendes ikke, når det drejer sig om et operationelt program dedikeret til "Fremme af kriseafhjælpning i forbindelse med covid-19-pandemien og dens sociale konsekvenser og forberedelse af en grøn, digital og modstandsdygtig genopretning af økonomien".

67

(68)  Tabel 25 og 26 omfatter kun gældende generelle og tematiske forhåndsbetingelser, der slet ikke er opfyldte eller delvist opfyldte (se tabel 24) på tidspunktet for indsendelse af programmet.

68

(69)  Dette bilag er ikke påkrævet, når det drejer sig om et operationelt program dedikeret til "Fremme af kriseafhjælpning i forbindelse med covid-19-pandemien og dens sociale konsekvenser og forberedelse af en grøn, digital og modstandsdygtig genopretning af økonomien".

69

(70)  Dette bilag er ikke påkrævet, når det drejer sig om et operationelt program dedikeret til "Fremme af kriseafhjælpning i forbindelse med covid-19-pandemien og dens sociale konsekvenser og forberedelse af en grøn, digital og modstandsdygtig genopretning af økonomien".

70

(71)  Dette afsnit anvendes ikke, når det drejer sig om et operationelt program dedikeret til "Fremme af kriseafhjælpning i forbindelse med covid-19-pandemien og dens sociale konsekvenser og forberedelse af en grøn, digital og modstandsdygtig genopretning af økonomien".

71

(72)  Målværdien kan enten vises samlet (mænd + kvinder) eller opdelt efter køn.

72

(73)  Dette bilag er ikke påkrævet, når det drejer sig om et operationelt program dedikeret til "Fremme af kriseafhjælpning i forbindelse med covid-19-pandemien og dens sociale konsekvenser og forberedelse af en grøn, digital og modstandsdygtig genopretning af økonomien".

73

(74)  Dette bilag er ikke påkrævet, når det drejer sig om et operationelt program dedikeret til "Fremme af kriseafhjælpning i forbindelse med covid-19-pandemien og dens sociale konsekvenser og forberedelse af en grøn, digital og modstandsdygtig genopretning af økonomien".

74

(75)  Dette bilag er ikke påkrævet, når det drejer sig om et operationelt program dedikeret til "Fremme af kriseafhjælpning i forbindelse med covid-19-pandemien og dens sociale konsekvenser og forberedelse af en grøn, digital og modstandsdygtig genopretning af økonomien".

75

---

BILAG II

"BILAG II

Model for samarbejdsprogrammer under målet om europæisk territorialt samarbejde

| CCI | <0.1 type="S" maxlength="15" input="S">
   (1) |
| --- | --- |
| Betegnelse | <0.2 type="S" maxlength="255" input="M"> |
| Udgave | <0.3 type="N" input="G"> |
| Første år | <0.4 type="N" maxlength="4" input="M"> |
| Sidste år | <0.5 type="N" maxlength="4" input="M">> |
| Støtteberettiget fra | <0.6 type="D" input="G"> |
| Støtteberettiget til | <0.7 type="D" input="G">> |
| Nummer på Europa-Kommissionens afgørelse | <0.8 type="S" input="G">> |
| Dato for Europa-Kommissionens afgørelse | <0.9 type="D" input="G">> |
| Nummer på medlemsstatens ændringsafgørelse | <0.10 type="S" maxlength="20" input="M">> |
| Dato for medlemsstatens ændringsafgørelse | <0.11 type="D" input="M">> |
| Ikrafttrædelsesdato for medlemsstatens ændringsafgørelse | <0.12 type="D" input="M">> |
| NUTS-regioner omfattet af samarbejdsprogrammet | <0.13 type="S" input="S">> |

CCI

<0.1 type="S" maxlength="15" input="S">
   (1)

Betegnelse

<0.2 type="S" maxlength="255" input="M">

Udgave

<0.3 type="N" input="G">

Første år

<0.4 type="N" maxlength="4" input="M">

Sidste år

<0.5 type="N" maxlength="4" input="M">>

Støtteberettiget fra

<0.6 type="D" input="G">

Støtteberettiget til

<0.7 type="D" input="G">>

Nummer på Europa-Kommissionens afgørelse

<0.8 type="S" input="G">>

Dato for Europa-Kommissionens afgørelse

<0.9 type="D" input="G">>

Nummer på medlemsstatens ændringsafgørelse

<0.10 type="S" maxlength="20" input="M">>

Dato for medlemsstatens ændringsafgørelse

<0.11 type="D" input="M">>

Ikrafttrædelsesdato for medlemsstatens ændringsafgørelse

<0.12 type="D" input="M">>

NUTS-regioner omfattet af samarbejdsprogrammet

<0.13 type="S" input="S">>

AFSNIT 1

STRATEGI FOR SAMARBEJDSPROGRAMMETS BIDRAG TIL EU-STRATEGIEN FOR INTELLIGENT, BÆREDYGTIG OG INKLUSIV VÆKST OG OPNÅELSE AF ØKONOMISK, SOCIAL OG TERRITORIAL SAMHØRIGHED
   (2)

(Henvisning: artikel 27, stk. 1, i Europa-Parlamentet og Rådets forordning (EU) nr. 1303/2013 (3) og artikel 8, stk. 2, litra a), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1299/2013 (4))

1.1   Strategi for samarbejdsprogrammets bidrag til EU-strategien for intelligent, bæredygtig og inklusiv vækst og til opnåelse af økonomisk, social og territorial samhørighed

| 1.1.1 | Beskrivelse af samarbejdsprogrammets strategi for at bidrage til udførelsen af EU-strategien for intelligent, bæredygtig og inklusiv vækst og til opnåelse af økonomisk, social og territorial samhørighed







  <1.1.1 type="S" maxlength="70000" input="M"> |
| --- | --- |

1.1.1

<1.1.1 type="S" maxlength="70000" input="M">

I tilfælde af revision af et eksisterende samarbejdsprogram med henblik på at tildele de supplerende midler fra REACT-EU skal beskrivelsen af den forventede indvirkning på fremme af kriseafhjælpning i forbindelse med covid-19-pandemien og dens sociale konsekvenser og forberedelse af en grøn, digital og modstandsdygtig genopretning af økonomien præsenteres i en særlig tekstboks som anført nedenfor.

| 1.1.1a | Beskrivelse af samarbejdsprogrammets forventede indvirkning på fremme af kriseafhjælpning i forbindelse med covid-19-pandemien og dens sociale konsekvenser og forberedelse af en grøn, digital og modstandsdygtig genopretning af økonomien







  <1.1.1 type="S" maxlength="10 000 " input="M"> |
| --- | --- |

1.1.1a

<1.1.1 type="S" maxlength="10 000 " input="M">

| 1.1.2 | Begrundelse for valget af tematiske mål og modsvarende investeringsprioriteter under hensyntagen til den fælles strategiske ramme baseret på en analyse af behovene i programområdet som helhed og den strategi, der er valgt som svar på disse behov, og, i relevant omfang, beskrivelse af manglende forbindelsessted i grænseoverskridende infrastruktur under hensyntagen til resultaterne af forhåndsevalueringen

  I tilfælde af revision af et eksisterende samarbejdsprogram med henblik på tildeling af supplerende midler fra REACT-EU tilføjes følgende beskrivelse. |
| --- | --- |

1.1.2

I tilfælde af revision af et eksisterende samarbejdsprogram med henblik på tildeling af supplerende midler fra REACT-EU tilføjes følgende beskrivelse.

| 1.1.2a | Begrundelse vedrørende samarbejdsprogrammets forventede indvirkning på fremme af kriseafhjælpning i forbindelse med covid-19-pandemien og dens sociale konsekvenser og forberedelse af en grøn, digital og modstandsdygtig genopretning af økonomien

  (Henvisning: artikel 92b, stk. 9, i forordning (EU) nr. 1303/2013)

  Tabel 1


  Begrundelse for udvælgelsen af tematiske mål og investeringsprioriteter








  Udvalgt tematisk mål | Udvalgt investeringsprioritet | Begrundelse for valg eller indvirkning på fremme af kriseafhjælpning (hvis relevant) |
| --- | --- | --- | --- |
| <1.1.2 type="S" input="S" > | <1.1.3 type="S" input="S"> | <1.1.4 type="S" maxlength="1000" input="M"> |
| | | |

1.1.2a

(Henvisning: artikel 92b, stk. 9, i forordning (EU) nr. 1303/2013)

Tabel 1

Begrundelse for udvælgelsen af tematiske mål og investeringsprioriteter

Udvalgt tematisk mål

Udvalgt investeringsprioritet

Begrundelse for valg eller indvirkning på fremme af kriseafhjælpning (hvis relevant)

<1.1.2 type="S" input="S" >

<1.1.3 type="S" input="S">

<1.1.4 type="S" maxlength="1000" input="M">

1.2   Begrundelse for den finansielle tildeling

Begrundelse for den finansielle tildeling (dvs. EU-støtten) til hvert tematisk mål og, hvor det er relevant, investeringsprioritet i overensstemmelse med kravene om koncentrering på tematiske mål under hensyntagen til forhåndsevalueringen.

| <1.2.1 type="S" maxlength="7000" input="M" > |
| --- |

<1.2.1 type="S" maxlength="7000" input="M" >

I tilfælde af revision af et eksisterende samarbejdsprogram med henblik på tildeling af supplerende midler fra REACT-EU tilføjes følgende beskrivelse:

| 1.2a | Begrundelse vedrørende den finansielle tildeling af supplerende midler fra REACT-EU til programmet, og hvordan disse midler er målrettet mod de geografiske områder, hvor der er størst behov for dem, under hensyntagen til de forskellige regionale behov og udviklingsniveauer for at sikre, at der fortsat fokuseres på mindre udviklede regioner i overensstemmelse med målene om økonomisk, social og territorial samhørighed, jf. artikel 174 i TEUF.







  <1.2.1 type="S" maxlength="3000" input="M" > |
| --- | --- |

1.2a

<1.2.1 type="S" maxlength="3000" input="M" >

Tabel 2

Oversigt over samarbejdsprogrammets investeringsstrategi

| Prioritetsakse | EFRU-støtte (i EUR) | Andel (i %) af den samlede EU-støtte til samarbejdsprogrammet (pr. fond) (5) | Tematisk mål (6) | Investeringsprioriteter (7) | Specifikke mål, der svarer til investeringsprioriteterne | Resultatindikatorer modsvarende det specifikke mål |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| EFRU (8) | (9)ENI (hvor det er relevant) | IPA (10) (hvor det er relevant) |
| <1.2.1 type="S" input="G"> | <1.2.2 type="S" input="G"> | <1.2.3type="N" " input="G"> | <1.2.4 type="S" input="G"><1.2.9 type="P" input="G"> | <1.2.5 type="S" input="G"><1.2.1 0type="P" input="G"> | <1.2.6 type="S" input="G"> | <1.2.7 type="S" input="G"> | <1.2.8 type="S" input="G"> | <1.2.9 type="S" input="G"> |
| REACT-EU | | | | | | | | |
| | | | | | | | | |
| | | | | | | | | |

Prioritetsakse

EFRU-støtte (i EUR)

Andel (i %) af den samlede EU-støtte til samarbejdsprogrammet (pr. fond) (5)

Tematisk mål (6)

Investeringsprioriteter (7)

Specifikke mål, der svarer til investeringsprioriteterne

Resultatindikatorer modsvarende det specifikke mål

EFRU (8)

(9)ENI (hvor det er relevant)

IPA (10) (hvor det er relevant)

<1.2.1 type="S" input="G">

<1.2.2 type="S" input="G">

<1.2.3type="N" " input="G">

<1.2.4 type="S" input="G"><1.2.9 type="P" input="G">

<1.2.5 type="S" input="G"><1.2.1 0type="P" input="G">

<1.2.6 type="S" input="G">

<1.2.7 type="S" input="G">

<1.2.8 type="S" input="G">

<1.2.9 type="S" input="G">

REACT-EU

AFSNIT 2

PRIORITETSAKSER

(Henvisning: artikel 8, stk. 2, litra b) og c), i forordning (EU) nr. 1299/2013)

AFSNIT 2.A

BESKRIVELSE AF PRIORITETSAKSERNE BORTSET FRA TEKNISK BISTAND

(Henvisning: artikel 8, stk. 2, litra b), i forordning (EU) nr. 1299/2013)

2.A.1   Prioritetsakse (gentages for hver prioritetsakse)

| Prioritetsaksens ID | <2A.1 type="N" input="G"> |
| --- | --- |
| Prioritetsaksens betegnelse | <2A.2 type="S" maxlength="500" input="M"> |

Prioritetsaksens ID

<2A.1 type="N" input="G">

Prioritetsaksens betegnelse

<2A.2 type="S" maxlength="500" input="M">

| ☐ | Hele prioritetsaksen vil blive gennemført udelukkende gennem finansielle instrumenter |
| --- | --- |

☐

Hele prioritetsaksen vil blive gennemført udelukkende gennem finansielle instrumenter

<2A.3 type="C" input="M">

| ☐ | Hele prioritetsaksen vil blive gennemført udelukkende gennem finansielle instrumenter fastsat på EU-plan |
| --- | --- |

☐

Hele prioritetsaksen vil blive gennemført udelukkende gennem finansielle instrumenter fastsat på EU-plan

<2A.4 type="C" input="M">

| ☐ | Hele prioritetsaksen vil blive gennemført udelukkende gennem lokaludvikling styret af lokalsamfundet |
| --- | --- |

☐

Hele prioritetsaksen vil blive gennemført udelukkende gennem lokaludvikling styret af lokalsamfundet

<2A.5 type="C" input="M">

| ☐ | Hele prioritetsaksen er dedikeret til REACT-EU |
| --- | --- |

☐

Hele prioritetsaksen er dedikeret til REACT-EU

<2A.6 type="C" input="M">

2.A.2   Begrundelse for oprettelsen af en prioritetsakse, der omfatter mere end et tematisk mål (hvor det er relevant) (11)

(Henvisning: artikel 8, stk. 1, i forordning (EU) nr. 1299/2013)

| <2.A.0 type="S" maxlength="3 500 " input="M"> |
| --- |

<2.A.0 type="S" maxlength="3 500 " input="M">

2.A.3   Fond og beregningsgrundlag for EU-støtte

(gentages for hver fond under prioritetsaksen)

| Fond | <2A.6 type="S" input="S"> |
| --- | --- |
| Beregningsgrundlag (samlede støtteberettigede udgifter eller støtteberettigede offentlige udgifter) | <2A.8 type="S" input="S"> |

Fond

<2A.6 type="S" input="S">

Beregningsgrundlag (samlede støtteberettigede udgifter eller støtteberettigede offentlige udgifter)

<2A.8 type="S" input="S">

2.A.4   Investeringsprioritet (gentages for hver investeringsprioritet under prioritetsaksen)

(Henvisning: artikel 8, stk. 2, litra b), nr. i), i forordning (EU) nr. 1299/2013)

| Investeringsprioritet | <2A.7 type="S" input="S"> |
| --- | --- |

Investeringsprioritet

<2A.7 type="S" input="S">

2.A.5   Specifikke mål, der svarer til investeringsprioriteten og de forventede resultater

(gentages for hvert specifikt mål under investeringsprioriteten)

(Henvisning: artikel 8, stk. 2, litra b), nr. i) og ii), i forordning (EU) nr. 1299/2013)

| ID | <2A.1.1 type="N" input="G"> |
| --- | --- |
| Specifikt mål | <2A.1.2 type="S" maxlength="500" input="M"> |
| Resultaterne, som medlemsstaterne søger at opnå med EU-støtte | <2A.1.3 type="S" maxlength="3500" input="M"> |

ID

<2A.1.1 type="N" input="G">

Specifikt mål

<2A.1.2 type="S" maxlength="500" input="M">

Resultaterne, som medlemsstaterne søger at opnå med EU-støtte

<2A.1.3 type="S" maxlength="3500" input="M">

Tabel 3

Programspecifikke resultatindikatorer (pr. specifikt mål)

(Henvisning: artikel 8, stk. 2, litra b), nr. ii), i forordning (EU) nr. 1299/2013)

| ID | Indikator | Måleenhed | Referenceværdi | Referenceår | Målværdi (2023) (12) | Datakilde | Rapporteringshyppighed |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| <2A.1.4 type="S" maxlength="5" input="M"> | <2A.1.5 type="S" maxlength="255" input="M"> | <2A.1.6 type="S" input="M"> | Quantitative <2A.1.8 type="N" input="M">


  Qualitative <2A.1.8 type="S" maxlength="100" input="M" | <2A.1.9 type="N" input="M"> | Quantitative <2A.1.10 type="N" input="M">


  Qualitative <2A.1.10 type="S" maxlength="100" input="M"> | <2A.1.11 type="S" maxlength="200" input="M"> | <2A.1.12 type="S" maxlength="100" input="M"> |

ID

Indikator

Måleenhed

Referenceværdi

Referenceår

Målværdi (2023) (12)

Datakilde

Rapporteringshyppighed

<2A.1.4 type="S" maxlength="5" input="M">

<2A.1.5 type="S" maxlength="255" input="M">

<2A.1.6 type="S" input="M">

Quantitative <2A.1.8 type="N" input="M">

Qualitative <2A.1.8 type="S" maxlength="100" input="M"

<2A.1.9 type="N" input="M">

Quantitative <2A.1.10 type="N" input="M">

Qualitative <2A.1.10 type="S" maxlength="100" input="M">

<2A.1.11 type="S" maxlength="200" input="M">

<2A.1.12 type="S" maxlength="100" input="M">

2.A.6   Aktioner, der støttes under investeringsprioriteten (pr. investeringsprioritet)

2.A.6.1   
  En beskrivelse af arten af og eksempler på aktioner, der skal støttes, og deres forventede bidrag til de specifikke mål, herunder, hvis relevant, identificering af de vigtigste målgrupper, specifikke målområder og typer af støttemodtagere

(Henvisning: artikel 8, stk. 2, litra b), nr. iii), i forordning (EU) nr. 1299/2013)

| Investeringsprioritet | <2A.2.1.1 type="S" input="S"> |
| --- | --- |
| <2A.2.1.2 type="S" maxlength="14000" input="M"> |

Investeringsprioritet

<2A.2.1.1 type="S" input="S">

<2A.2.1.2 type="S" maxlength="14000" input="M">

2.A.6.2   
  Vejledende principper for udvælgelse af operationer

(Henvisning: artikel 8, stk. 2, litra b), nr. iii), i forordning (EU) nr. 1299/2013)

| Investeringsprioritet | <2A.2.2.1 type="S" input="S"> |
| --- | --- |
| <2A.2.2.2 type="S" maxlength="3500" input="M"> |

Investeringsprioritet

<2A.2.2.1 type="S" input="S">

<2A.2.2.2 type="S" maxlength="3500" input="M">

2.A.6.3   Planlagt anvendelse af finansielle instrumenter (hvor det er relevant)

(Henvisning: artikel 8, stk. 2, litra b), nr. iii), i forordning (EU) nr. 1299/2013)

| Investeringsprioritet | <2A.2.3.1 type="S" input="S"> |
| --- | --- |
| Planlagt anvendelse af finansielle instrumenter | <2A.2.3.2 type="C" input="M"> |
| <2A.2.3.3 type="S" maxlength="7000" input="M"> |

Investeringsprioritet

<2A.2.3.1 type="S" input="S">

Planlagt anvendelse af finansielle instrumenter

<2A.2.3.2 type="C" input="M">

<2A.2.3.3 type="S" maxlength="7000" input="M">

2.A.6.4   Planlagt anvendelse af store projekter (hvor det er relevant)

(Henvisning: artikel 8, stk. 2, litra b), nr. iii), i forordning (EU) nr. 1299/2013)

| Investeringsprioritet | <2A.2.4.1 type="S" input="S"> |
| --- | --- |
| <2A.2.4.2 type="S" maxlength="3500" input="M"> |

Investeringsprioritet

<2A.2.4.1 type="S" input="S">

<2A.2.4.2 type="S" maxlength="3500" input="M">

2.A.6.5   Outputindikatorer (pr. investeringsprioritet)

(Henvisning: artikel 8, stk. 2, litra b), nr. iv), i forordning (EU) nr. 1299/2013)

Tabel 4

Fælles og programspecifikke outputindikatorer

| ID | Indikator (indikatorens navn) | Måleenhed | Målværdi (2023) | Datakilde | Rapporteringshyppighed |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| <2A.2.5.1 type="S" input="S"> | <2A.2.5.2 type="S" input="S"> | <2A.2.5.3 type="S" input="S"> | <2A.2.5.6 type="N" input="M"> | <2A.2.5.7 type="S" maxlength="200" input="M"> | <2A.2.5.8 type="S" maxlength="100" input="M"> |
| | | | | | |
| | | | | | |

ID

Indikator (indikatorens navn)

Måleenhed

Målværdi (2023)

Datakilde

Rapporteringshyppighed

<2A.2.5.1 type="S" input="S">

<2A.2.5.2 type="S" input="S">

<2A.2.5.3 type="S" input="S">

<2A.2.5.6 type="N" input="M">

<2A.2.5.7 type="S" maxlength="200" input="M">

<2A.2.5.8 type="S" maxlength="100" input="M">

2.A.7   Resultatramme (13)

(Henvisning: artikel 8, stk. 2, litra b), nr. v), i forordning (EU) nr. 1299/2013 og bilag II til forordning (EU) nr. 1303/2013)

Tabel 5

Prioritetsaksens resultatramme

| Prioritetsakse | Indikatortype
  (vigtigt gennemførelsestrin, finansiel indikator, output- eller, hvor det er relevant, resultatindikator) | ID | Indikator eller vigtigt gennemførelsestrin | Måleenhed, hvor det er relevant | Delmål for 2018 | Endeligt mål (2023) | Datakilde | Forklaring på indikatorens relevans, hvor det er relevant |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| <2A.3.1 type="S" input="S"> | <2A.3.2 type="S" input="S"> | Implementation Step or Financial <2A.3.3 type="S" maxlength="5" input="M">


  Output or result<2A.3.3 type="S" input="S"> | Implementation Step or Financial <2A.3.4 type="S" maxlength="255" input="M">


  Output or Result <2A.4.4 type="S" input="G" or "M"> | Implementation Step or Financial <2A.3.5 type="S" input="M">


  Output or Result <2A.3.5 type="S" input="G" or "M"> | <2A.3.7 type="S" maxlength="255" input="M"> | <2A.3.8 type="S" input="M">


  Output or Result <2A.3.8 type="S" input="M"> | <2A.3.9 type="S" maxlength="200" input="M">


  Output or Result <2A.3.9 type="S" input="M"> | <2A.3.10 type="S" maxlength="500" input="M"> |
| | | | | | | | | |
| | | | | | | | | |

Prioritetsakse

Indikatortype

(vigtigt gennemførelsestrin, finansiel indikator, output- eller, hvor det er relevant, resultatindikator)

ID

Indikator eller vigtigt gennemførelsestrin

Måleenhed, hvor det er relevant

Delmål for 2018

Endeligt mål (2023)

Datakilde

Forklaring på indikatorens relevans, hvor det er relevant

<2A.3.1 type="S" input="S">

<2A.3.2 type="S" input="S">

Implementation Step or Financial <2A.3.3 type="S" maxlength="5" input="M">

Output or result<2A.3.3 type="S" input="S">

Implementation Step or Financial <2A.3.4 type="S" maxlength="255" input="M">

Output or Result <2A.4.4 type="S" input="G" or "M">

Implementation Step or Financial <2A.3.5 type="S" input="M">

Output or Result <2A.3.5 type="S" input="G" or "M">

<2A.3.7 type="S" maxlength="255" input="M">

<2A.3.8 type="S" input="M">

Output or Result <2A.3.8 type="S" input="M">

<2A.3.9 type="S" maxlength="200" input="M">

Output or Result <2A.3.9 type="S" input="M">

<2A.3.10 type="S" maxlength="500" input="M">

Yderligere kvalitative oplysninger om oprettelsen af resultatrammen (valgfrit)

| <2A.3.11 type="S" maxlength="7000" input="M"> |
| --- |

<2A.3.11 type="S" maxlength="7000" input="M">

2.A.8   Interventionskategorier

(Henvisning: artikel 8, stk. 2, litra b), nr. vii), i forordning (EU) nr. 1299/2013)

Interventionskategorier, der svarer til indholdet af prioritetsaksen baseret på en nomenklatur vedtaget af Kommissionen og en vejledende fordeling af EU-støtten

Tabel 6-9

Interventionskategorier

| Tabel 6: Dimension 1 - interventionsfelt |
| --- |
| Prioritetsakse | Kode | Beløb (i EUR) |
| <2A.4.1.1 type="S" input="S" Decision=N> | <2A.4.1.1 type="S" input="S" Decision=N > | <2A.4.1.3 type="N" input="M" Decision=N > |
| | | |
| | | |

Tabel 6: Dimension 1 - interventionsfelt

Prioritetsakse

Kode

Beløb (i EUR)

<2A.4.1.1 type="S" input="S" Decision=N>

<2A.4.1.1 type="S" input="S" Decision=N >

<2A.4.1.3 type="N" input="M" Decision=N >

| Tabel 7: Dimension 2 - finansieringsform |
| --- |
| Prioritetsakse | Kode | Beløb (i EUR) |
| <2A.4.1.4 type="S" input="S" Decision=N> | <2A.4.1.5 type="S" input="S" Decision=N > | <2A.4.1.6 type="N" input="M" Decision=N > |
| | | |
| | | |

Tabel 7: Dimension 2 - finansieringsform

Prioritetsakse

Kode

Beløb (i EUR)

<2A.4.1.4 type="S" input="S" Decision=N>

<2A.4.1.5 type="S" input="S" Decision=N >

<2A.4.1.6 type="N" input="M" Decision=N >

| Tabel 8: Dimension 3 - områdetype |
| --- |
| Prioritetsakse | Kode | Beløb (i EUR) |
| <2A.4.1.7 type="S" input="S" Decision=N> | <2A.4.1.8 type="S" input="S" Decision=N > | <2A.4.1.9 type="N" input="M" Decision=N > |
| | | |
| | | |

Tabel 8: Dimension 3 - områdetype

Prioritetsakse

Kode

Beløb (i EUR)

<2A.4.1.7 type="S" input="S" Decision=N>

<2A.4.1.8 type="S" input="S" Decision=N >

<2A.4.1.9 type="N" input="M" Decision=N >

| Tabel 9: Dimension 6 - territoriale realiseringsmekanismer |
| --- |
| Prioritetsakse | Kode | Beløb (i EUR) |
| <2A.4.1.10 type="S" input="S" Decision=N> | <2A.4.1.11 type="S" input="S" Decision=N > | <2A.4.1.12 type="N" input="M" Decision=N > |
| | | |
| | | |

Tabel 9: Dimension 6 - territoriale realiseringsmekanismer

Prioritetsakse

Kode

Beløb (i EUR)

<2A.4.1.10 type="S" input="S" Decision=N>

<2A.4.1.11 type="S" input="S" Decision=N >

<2A.4.1.12 type="N" input="M" Decision=N >

2.A.9   En sammenfatning af den planlagte anvendelse af teknisk bistand herunder om nødvendigt aktioner til at styrke den administrative kapacitet hos de myndigheder, der er involveret i forvaltningen og kontrollen af programmerne og støttemodtagerne, og om nødvendigt aktioner for at styrke relevante partneres administrative kapacitet til at deltage i gennemførelsen af programmer (hvor det er relevant) (14)

(Henvisning: artikel 8, stk. 2, litra b), nr. vi), i forordning (EU) nr. 1299/2013)

| Prioritetsakse | <3A.5.1 type="S" input="S"> |
| --- | --- |
| <2A.5.2 type="S" maxlength="2000" input="M"> |

Prioritetsakse

<3A.5.1 type="S" input="S">

<2A.5.2 type="S" maxlength="2000" input="M">

AFSNIT 2.B

BESKRIVELSE AF DE PRIORITETSAKSER, SOM VEDRØRER TEKNISK BISTAND

(Henvisning: artikel 8, stk. 2, litra c), i forordning (EU) nr. 1299/2013)

2.B.1   Prioritetsakse

| ID | <2B.0.1 type="N" maxlength="5" input="G"> |
| --- | --- |
| Betegnelse | <2B.0.2 type="S" maxlength="255" input="M"> |

ID

<2B.0.1 type="N" maxlength="5" input="G">

Betegnelse

<2B.0.2 type="S" maxlength="255" input="M">

| ☐ | Hele prioritetsaksen er dedikeret til REACT-EU |
| --- | --- |

☐

Hele prioritetsaksen er dedikeret til REACT-EU

<2B.1 type="C" input="M">

2.B.2   Fond og beregningsgrundlag for EU-støtte (gentages for hver fond under prioritetsaksen)

| Fond | <2B.0.3 type="S" input="S"> |
| --- | --- |
| Beregningsgrundlag (samlede støtteberettigede udgifter eller støtteberettigede offentlige udgifter) | <2B.0.4 type="S" input="S"> |

Fond

<2B.0.3 type="S" input="S">

Beregningsgrundlag (samlede støtteberettigede udgifter eller støtteberettigede offentlige udgifter)

<2B.0.4 type="S" input="S">

2.B.3   Specifikke mål og forventede resultater

(Henvisning: artikel 8, stk. 2, litra c), nr. i) og ii), i forordning (EU) nr. 1299/2013)

Specifikt mål (gentages for hvert specifikt mål)

| ID | <2B.1.1 type="N" maxlength="5" input="G"> |
| --- | --- |
| Specifikt mål | <2B.1.2 type="S" maxlength="500" input="M"> |
| Resultaterne, som medlemsstaten søger at opnå med EU-støtte
   (15) | <2B.1.3 type="S" maxlength="3500" input="M"> |

ID

<2B.1.1 type="N" maxlength="5" input="G">

Specifikt mål

<2B.1.2 type="S" maxlength="500" input="M">

Resultaterne, som medlemsstaten søger at opnå med EU-støtte
   (15)

<2B.1.3 type="S" maxlength="3500" input="M">

2.B.4   Resultatindikatorer (16)

Tabel 10

Programspecifikke resultatindikatorer (pr. specifikt mål)

(Henvisning: artikel 8, stk. 2, litra c), nr. ii), i forordning (EU) nr. 1299/2013)

| ID | Indikator | Måleenhed | Referenceværdi | Referenceår | Målværdi (2023) (17) | Datakilde | Rapporteringshyppighed |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| <2.B.2.1 type="S" maxlength="5" input="M"> | <2.B.2.2 type="S" maxlength="255" input="M"> | <2.B.2.3 type="S" input="M"> | Quantitative <2.B.2.4 type="N" input="M"> | <2.B.2.5 type="N" input="M"> | Quantitative <2.B.2.6 type="N" input="M">


  Qualitative <2A.1.10 type="S" maxlength="100" input="M"> | <2.B.2.7 type="S" maxlength="100" input="M"> | <2.B.2.8 type="S" maxlength="100" input="M"> |
| | | | | | | | |
| | | | | | | | |

ID

Indikator

Måleenhed

Referenceværdi

Referenceår

Målværdi (2023) (17)

Datakilde

Rapporteringshyppighed

<2.B.2.1 type="S" maxlength="5" input="M">

<2.B.2.2 type="S" maxlength="255" input="M">

<2.B.2.3 type="S" input="M">

Quantitative <2.B.2.4 type="N" input="M">

<2.B.2.5 type="N" input="M">

Quantitative <2.B.2.6 type="N" input="M">

Qualitative <2A.1.10 type="S" maxlength="100" input="M">

<2.B.2.7 type="S" maxlength="100" input="M">

<2.B.2.8 type="S" maxlength="100" input="M">

2.B.5   Aktioner, der kan støttes, og deres forventede bidrag til de specifikke mål (pr. prioritetsakse)

(Henvisning: artikel 8, stk. 2, litra c), nr. iii), i forordning (EU) nr. 1299/2013)

2.B.5.1   
  En beskrivelse af aktioner, der skal støttes, og deres forventede bidrag til de specifikke mål

(Henvisning: artikel 8, stk. 2, litra c), nr. iii), i forordning (EU) nr. 1299/2013)

| Prioritetsakse | <2.B.3.1.1 type="S" input="S"> |
| --- | --- |
| <2.B.3.1.2 type="S" maxlength="7000" input="M"> |

Prioritetsakse

<2.B.3.1.1 type="S" input="S">

<2.B.3.1.2 type="S" maxlength="7000" input="M">

2.B.5.2   Outputindikatorer, der forventes at bidrage til resultaterne (pr. prioritetsakse)

(Henvisning: artikel 8, stk. 2, litra c), nr. iv), i forordning (EU) nr. 1299/2013)

Tabel 11

Outputindikatorer

| ID | Indikator | Måleenhed | Målværdi (2023)
  (valgfrit) | Datakilde |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| <2.B.3.2.1 type="S" maxlength="5" input="M"> | <2.B.2.2.2 type="S" maxlength="255" input="M"> | <2.B.3.2.3 type="S" input="M"> | <2.B.3.2.4 type="N" input="M"> | <2.B.3.2.5 type="S" maxlength="100" input="M"> |
| | | | | |

ID

Indikator

Måleenhed

Målværdi (2023)

(valgfrit)

Datakilde

<2.B.3.2.1 type="S" maxlength="5" input="M">

<2.B.2.2.2 type="S" maxlength="255" input="M">

<2.B.3.2.3 type="S" input="M">

<2.B.3.2.4 type="N" input="M">

<2.B.3.2.5 type="S" maxlength="100" input="M">

2.B.6   Interventionskategorier

(Henvisning: artikel 8, stk. 2, litra c), nr. v), i forordning (EU) nr. 1299/2013)

Modsvarende interventionskategorier baseret på en nomenklatur vedtaget af Kommissionen og en vejledende fordeling af EU-støtten.

Tabel 12-14

Interventionskategorier

| Tabel 12: Dimension 1 - interventionsfelt |
| --- |
| Prioritetsakse | Kode | Beløb (i EUR) |
| <2B.4.1.1 type="S" input="S" Decision=N > | <2B.4.1.2 type="S" input="S" Decision=N > | <2B.4.1.3 type="N" input="M Decision=N "> |
| | | |
| | | |

Tabel 12: Dimension 1 - interventionsfelt

Prioritetsakse

Kode

Beløb (i EUR)

<2B.4.1.1 type="S" input="S" Decision=N >

<2B.4.1.2 type="S" input="S" Decision=N >

<2B.4.1.3 type="N" input="M Decision=N ">

| Tabel 13: Dimension 2 – finansieringsform |
| --- |
| Prioritetsakse | Kode | Beløb (i EUR) |
| <2B.4.2.1 type="S" input="S" Decision=N > | <2B.4.2.2 type="S" input="S" Decision=N > | <2B.4.2.3 type="N" input="M" Decision=N > |
| | | |
| | | |

Tabel 13: Dimension 2 – finansieringsform

Prioritetsakse

Kode

Beløb (i EUR)

<2B.4.2.1 type="S" input="S" Decision=N >

<2B.4.2.2 type="S" input="S" Decision=N >

<2B.4.2.3 type="N" input="M" Decision=N >

| Tabel 14: Dimension 3 - område |
| --- |
| Prioritetsakse | Kode | Beløb (i EUR) |
| <2B.4.3.1 type="S" input="S" Decision=N > | <2B.4.3.2 type="S" input=" Decision=N S"> | <2B.4.3.3 type="N" input="M Decision=N "> |
| | | |
| | | |

Tabel 14: Dimension 3 - område

Prioritetsakse

Kode

Beløb (i EUR)

<2B.4.3.1 type="S" input="S" Decision=N >

<2B.4.3.2 type="S" input=" Decision=N S">

<2B.4.3.3 type="N" input="M Decision=N ">

AFSNIT 3

FINANSIERINGSPLAN

(Henvisning: artikel 8, stk. 2, litra d), i forordning (EU) nr. 1299/2013)

3.1   Finansiel bevilling fra EFRU (i EUR)

(Henvisning: artikel 8, stk. 2, litra d), nr. i), i forordning (EU) nr. 1299/2013)

Tabel 15

| Fond

  <3.1.1 type="S" input="G"> | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 | 2020 | 2021 | 2022 | I alt |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| EFRU uden REACT-EU | <3.1.3 type="N" input="M"> | <3.1.4 type="N" input="M"> | <3.1.5 type="N" input="M"> | <3.1.6 type="N" input="M"> | <3.1.7 type="N" input="M"> | <3.1.8 type="N" input="M"> | <3.1.9 type="N" input="M"> | Ikke relevant | Ikke relevant | <3.1.10 type="N" input="G"> |
| EFRU REACT-EU | Ikke relevant | Ikke relevant | Ikke relevant | Ikke relevant | Ikke relevant | Ikke relevant | Ikke relevant | <3.1.10 type="N" input="M"> | <3.1.11 type="N" input="M"> | |
| IPA-beløb (hvor det er relevant) | | | | | | | | Ikke relevant | Ikke relevant | |
| ENI-beløb (hvor det er relevant) | | | | | | | | Ikke relevant | Ikke relevant | |
| Samlet sum | | | | | | | | | | |

Fond

<3.1.1 type="S" input="G">

2014

2015

2016

2017

2018

2019

2020

2021

2022

I alt

EFRU uden REACT-EU

<3.1.3 type="N" input="M">

<3.1.4 type="N" input="M">

<3.1.5 type="N" input="M">

<3.1.6 type="N" input="M">

<3.1.7 type="N" input="M">

<3.1.8 type="N" input="M">

<3.1.9 type="N" input="M">

Ikke relevant

Ikke relevant

<3.1.10 type="N" input="G">

EFRU REACT-EU

Ikke relevant

Ikke relevant

Ikke relevant

Ikke relevant

Ikke relevant

Ikke relevant

Ikke relevant

<3.1.10 type="N" input="M">

<3.1.11 type="N" input="M">

IPA-beløb (hvor det er relevant)

Ikke relevant

Ikke relevant

ENI-beløb (hvor det er relevant)

Ikke relevant

Ikke relevant

Samlet sum

3.2.A   Samlet finansiel bevilling fra EFRU og national medfinansiering (i EUR)

(Henvisning: artikel 8, stk. 2, litra d), nr. ii), i forordning (EU) nr. 1299/2013)

| 1. | Den finansielle oversigt fastsætter samarbejdsprogrammets finansieringsplan pr. prioritetsakse. Særskilte prioritetsakser fastsættes for hver af regionerne i den yderste periferis programmer, når disse kombinerer grænseoverskridende og tværnationale tildelinger. |
| --- | --- |

1.

Den finansielle oversigt fastsætter samarbejdsprogrammets finansieringsplan pr. prioritetsakse. Særskilte prioritetsakser fastsættes for hver af regionerne i den yderste periferis programmer, når disse kombinerer grænseoverskridende og tværnationale tildelinger.

| 2. | Den finansielle oversigt indeholder til orientering ethvert bidrag fra tredjelande, der deltager i samarbejdsprogrammet (andet end IPA- eller ENI-bidrag) |
| --- | --- |

2.

Den finansielle oversigt indeholder til orientering ethvert bidrag fra tredjelande, der deltager i samarbejdsprogrammet (andet end IPA- eller ENI-bidrag)

| 3. | EIB-bidraget
   (18)
  vises på niveauet for prioritetsaksen. |
| --- | --- |

3.

EIB-bidraget
   (18)
  vises på niveauet for prioritetsaksen.

Tabel 16

Finansieringsplan

| Prioritetsakse | Fond | Beregningsgrundlag for EU-støtten
  (samlede støtteberettigede udgifter eller offentlige støtteberettigede udgifter) | EU-støtte (a) | Nationalt bidrag
  (b) = (c) + (d) | Vejledende fordeling af det nationale bidrag | Finansiering i alt
  (e) = (a) + (b) | Medfinansieringssats (19)

  (f) = (a)/(e) (2) | Medfinansieringssats på 100 % for regnskabsår 2020-2021 ((*)) | Medfinansieringssats på 100 % for regnskabsår 2021-2022 ((*)) | Til
  orientering |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | | National offentlig finansiering (c) | National privat finansiering (d) (1) | | | | | Bidrag fra tredjelande | EIB-bidrag |
| <3.2.A.1 type="S" input="G"> | <3.2.A.2 type="S" input="G"> | <3.2.A.3 type="S" input="G"> | <3.2.A.4 type="N" input="M"> | <3.2.A.5 type="N" input="G"> | <3.2.A.6 type="N" input="M"> | <3.2.A.7 type="N" input="M"> | <3.2.A.8 type="N" input="G"> | <3.2.A.9 type="P" input="G"> | Se fodnote
   ((*))
  for nærmere oplysninger (eksempler nedenfor) | Se fodnote
   ((**))
  for nærmere oplysninger (eksempler nedenfor) | <3.2.A.10 type="N" input="M"> | <3.2.A.11 type="N" input="M"> |
| Prioritetsakse 1 | EFRU (muligvis med beløb overført fra IPA og ENI) (20) | | | | | | | | ☐ | ☐ | | |
| IPA | | | | | | | | | |
| ENI | | | | | | | | | |
| Prioritetsakse N | EFRU (muligvis med beløb overført fra IPA og ENI) | | | | | | | | ☐ | ☐ | | |
| IPA | | | | | | | | | |
| ENI | | | | | | | | | |
| Prioritetsakse N | EFRU REACT-EU | | | | | | | | ☐ | ☐ | Ikke relevant | Ikke relevant |
| I alt | EFRU | | | | | | | | | | | |
| IPA | | | | | | | | | |
| ENI | | | | | | | | | |
| EFRU REACT-EU | | | | | | | | | |
| I alt | Alle fonde i alt | | | | | | | | | | | |

Prioritetsakse

Fond

Beregningsgrundlag for EU-støtten

(samlede støtteberettigede udgifter eller offentlige støtteberettigede udgifter)

EU-støtte (a)

Nationalt bidrag

(b) = (c) + (d)

Vejledende fordeling af det nationale bidrag

Finansiering i alt

(e) = (a) + (b)

Medfinansieringssats (19)

(f) = (a)/(e) (2)

Medfinansieringssats på 100 % for regnskabsår 2020-2021 ((*))

Medfinansieringssats på 100 % for regnskabsår 2021-2022 ((*))

Til

orientering

National offentlig finansiering (c)

National privat finansiering (d) (1)

Bidrag fra tredjelande

EIB-bidrag

<3.2.A.1 type="S" input="G">

<3.2.A.2 type="S" input="G">

<3.2.A.3 type="S" input="G">

<3.2.A.4 type="N" input="M">

<3.2.A.5 type="N" input="G">

<3.2.A.6 type="N" input="M">

<3.2.A.7 type="N" input="M">

<3.2.A.8 type="N" input="G">

<3.2.A.9 type="P" input="G">

Se fodnote
   ((*))
  for nærmere oplysninger (eksempler nedenfor)

Se fodnote
   ((**))
  for nærmere oplysninger (eksempler nedenfor)

<3.2.A.10 type="N" input="M">

<3.2.A.11 type="N" input="M">

Prioritetsakse 1

EFRU (muligvis med beløb overført fra IPA og ENI) (20)

☐

☐

IPA

ENI

Prioritetsakse N

EFRU (muligvis med beløb overført fra IPA og ENI)

☐

☐

IPA

ENI

Prioritetsakse N

EFRU REACT-EU

☐

☐

Ikke relevant

Ikke relevant

I alt

EFRU

IPA

ENI

EFRU REACT-EU

I alt

Alle fonde i alt

| (1) | Udfyldes kun, hvor prioritetsakser angives i samlede omkostninger. |
| --- | --- |

(1)

| (2) | Denne sats kan i tabellen afrundes til nærmeste hele tal. Den nøjagtige sats, der danner grundlag for refusion, er andelen (f). |
| --- | --- |

(2)

3.2.B   Opdelt efter prioritetsakse og tematisk mål

(Henvisning: artikel 8, stk. 2, litra d), nr. ii), i forordning (EU) nr. 1299/2013)

Tabel 17

| Prioritetsakse | Tematisk mål | EU-støtte | Nationalt bidrag | Finansiering i alt |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| <3.2.B.1 type="S" input="G"> | <3.2.B.2 type="S" input="G"> | <3.2.B.3 type="N" input="M"> | <3.2.B.4 type="N" input="M"> | <3.2.B.5 type="N" input="M"> |
| | | | | |
| | | | |
| EFRU uden REACT-EU i alt | | | | |
| EFRU REACT-EU i alt | | | | |
| Samlet sum | | | | |

Prioritetsakse

Tematisk mål

EU-støtte

Nationalt bidrag

Finansiering i alt

<3.2.B.1 type="S" input="G">

<3.2.B.2 type="S" input="G">

<3.2.B.3 type="N" input="M">

<3.2.B.4 type="N" input="M">

<3.2.B.5 type="N" input="M">

EFRU uden REACT-EU i alt

EFRU REACT-EU i alt

Samlet sum

Tabel 18

Vejledende støttebeløb til brug for klimaforandringsformål

(Henvisning: artikel 27, stk. 6, i forordning (EU) nr. 1303/2013) (21)

| Prioritetsakse | Vejledende støttebeløb til brug for klimaforandringsformål (i EUR) | Andel af den samlede tildeling til programmet (i %) |
| --- | --- | --- |
| <3.2.B.8 type="S" input="G"> | <3.2.B.9 type="N" input="G" Decision=N > | <3.2.B.10 type="P" input="G" Decision=N > |
| | | |
| EFRU REACT-EU i alt | | |
| I alt | | |

Prioritetsakse

Vejledende støttebeløb til brug for klimaforandringsformål (i EUR)

Andel af den samlede tildeling til programmet (i %)

<3.2.B.8 type="S" input="G">

<3.2.B.9 type="N" input="G" Decision=N >

<3.2.B.10 type="P" input="G" Decision=N >

EFRU REACT-EU i alt

I alt

AFSNIT 4

INTEGRERET TILGANG TIL TERRITORIAL UDVIKLING
   (22)

(Henvisning: artikel 8, stk. 3, i forordning (EU) nr. 1299/2013)

Beskrivelse under hensyntagen til samarbejdsprogrammets indhold og mål af den integrerede tilgang til territoriel udvikling, herunder i forhold til områder som omhandlet i artikel 174, stk. 3, i TEUF, idet der henvises til de deltagende medlemsstaters partnerskabsaftale, og påvisning af, hvordan det bidrager til opfyldelsen af programmålene og forventede resultater

| <4.0 type="S" maxlength="3500" input="M"> |
| --- |

<4.0 type="S" maxlength="3500" input="M">

4.1   Lokaludvikling styret af lokalsamfundet (hvor det er relevant)

Tilgangen til anvendelsen af lokaludviklingsinstrumenter styret af lokalsamfundet og principperne for udpegelse af de områder, hvor de gennemføres

(Henvisning: artikel 8, stk. 3, litra a), i forordning (EU) nr. 1299/2013)

| <4.1 type="S" maxlength="7000" input="M" > |
| --- |

<4.1 type="S" maxlength="7000" input="M" >

4.2   Integrerede aktioner for bæredygtig byudvikling (hvis det er relevant)

Principper for udpegelse af de byområder, hvor der skal gennemføres integrerede aktioner til fremme af en bæredygtig udvikling af byområder og den vejledende tildeling af EFRU-støtte til sådanne aktioner

(Henvisning: artikel 8, stk. 3, litra b), i forordning (EU) nr. 1299/2013)

| <4.2.1 type="S" maxlength="3500" input="M"> |
| --- |

<4.2.1 type="S" maxlength="3500" input="M">

Tabel 19

Integrerede aktioner for bæredygtig byudvikling — vejledende beløb i EFRU-støtte

| Fond | Vejledende EFRU-støttebeløb
  (i EUR) |
| --- | --- |
| <4.2.2 type="S" input="G"> | <4.2.3 type="N" input="M"> |
| EFRU uden REACT-EU | |

Fond

Vejledende EFRU-støttebeløb

(i EUR)

<4.2.2 type="S" input="G">

<4.2.3 type="N" input="M">

EFRU uden REACT-EU

4.3   Integreret territorial investering (ITI) (hvor det er relevant)

Tilgangen til anvendelsen af integrerede territoriale investeringer (ITI) (jf. definitionen i artikel 36 i forordning (EU) nr. 1303/2013) bortset fra tilfælde omfattet af punkt 4.2 og vejledende finansielle tildeling fra hver prioritetsakse

(Henvisning: artikel 8, stk. 3, litra c), i forordning (EU) nr. 1299/2013)

| <4.3.1 type="S" maxlength="5000" input="M "> |
| --- |

<4.3.1 type="S" maxlength="5000" input="M ">

Tabel 20

Vejledende finansiel tildeling til ITI bortset fra dem, der er nævnt under punkt 4.2 (samlet beløb)

| Prioritetsakse | Vejledende finansiel tildeling (EU-støtte) (i EUR) |
| --- | --- |
| <4.3.2 type="S" input="G" > | <4.3.3 type="N" input="M"> |
| EFRU uden REACT-EU i alt | |
| EFRU REACT-EU i alt | |
| I ALT | |

Prioritetsakse

Vejledende finansiel tildeling (EU-støtte) (i EUR)

<4.3.2 type="S" input="G" >

<4.3.3 type="N" input="M">

EFRU uden REACT-EU i alt

EFRU REACT-EU i alt

I ALT

4.4   Bidrag fra de planlagte interventioner til makroregionale strategier og havområdestrategier afhængig af behovene i programområdet som identificeret af de relevante medlemsstater, og, hvor det er relevant, under hensyntagen til strategisk vigtige projekter, der er identificeret i disse strategier (hvor det er relevant)

(når medlemsstater og regioner deltager i makroregionale strategier og havområdestrategier)

(Henvisning: artikel 8, stk. 3, litra d), i forordning (EU) nr. 1299/2013)

| <4.4.1.2 type="S" maxlength="7000" input="M" > |
| --- |

<4.4.1.2 type="S" maxlength="7000" input="M" >

AFSNIT 5

GENNEMFØRELSESBESTEMMELSER FOR SAMARBEJDSPROGRAMMET

(Henvisning: artikel 8, stk. 4, i forordning (EU) nr. 1299/2013)

5.1   Relevante myndigheder og organer

(Henvisning: artikel 8, stk. 4, i forordning (EU) nr. 1299/2013)

Tabel 21

Programmyndigheder

(Henvisning: artikel 8, stk. 4, litra a), nr. i), i forordning (EU) nr. 1299/2013)

| Myndighed/organ | Myndighedens/organets navn og afdeling eller kontor | Myndighedens/organets leder (stilling) |
| --- | --- | --- |
| Forvaltningsmyndighed | <5.1.1 type="S" maxlength="255" input="M" decision="N" > | <5.1.2 type="S" maxlength="255" input="M" decision="N" > |
| Attesteringsmyndighed, hvis en sådan findes | <5.1.3 type="S" maxlength="255" input="M" decision="N" > | <5.1.4 type="S" maxlength="255" input="M" decision="N" > |
| Revisionsmyndighed | <5.1.5 type="S" maxlength="255" input="M" decision="N" > | <5.1.6 type="S" maxlength="255" input="M" decision="N" > |

Myndighed/organ

Myndighedens/organets navn og afdeling eller kontor

Myndighedens/organets leder (stilling)

Forvaltningsmyndighed

<5.1.1 type="S" maxlength="255" input="M" decision="N" >

<5.1.2 type="S" maxlength="255" input="M" decision="N" >

Attesteringsmyndighed, hvis en sådan findes

<5.1.3 type="S" maxlength="255" input="M" decision="N" >

<5.1.4 type="S" maxlength="255" input="M" decision="N" >

Revisionsmyndighed

<5.1.5 type="S" maxlength="255" input="M" decision="N" >

<5.1.6 type="S" maxlength="255" input="M" decision="N" >

Det organ, hvortil Kommissionen skal foretage betalinger

(Henvisning: artikel 8, stk. 4, litra b), i forordning (EU) nr. 1299/2013)

| ☐ attesteringsmyndigheden | <5.1.8 type type="C" input="M"> |
| --- | --- |

☐ attesteringsmyndigheden

<5.1.8 type type="C" input="M">

Tabel 22

Organ eller organer, der udfører kontrol- og revisionsopgaver

(Henvisning: artikel 8, stk. 4, litra a), nr. ii) og iii), i forordning (EU) nr. 1299/2013)

| Myndighed/organ | Myndighedens/organets navn og afdeling eller kontor | Myndighedens/organets leder (stilling) |
| --- | --- | --- |
| Organ(er), der er udpeget til at udføre kontrolopgaver | <5.1.9 type="S" maxlength="255" input="M" > | <5.1.10 type="S" maxlength="255" input="M" > |
| Organ(er), der er udpeget som ansvarlige for udførelsen af revisionsopgaver | <5.1.11 type="S" maxlength="255" input="M" > | <5.1.12 type="S" maxlength="255" input="M" > |

Myndighed/organ

Myndighedens/organets navn og afdeling eller kontor

Myndighedens/organets leder (stilling)

Organ(er), der er udpeget til at udføre kontrolopgaver

<5.1.9 type="S" maxlength="255" input="M" >

<5.1.10 type="S" maxlength="255" input="M" >

Organ(er), der er udpeget som ansvarlige for udførelsen af revisionsopgaver

<5.1.11 type="S" maxlength="255" input="M" >

<5.1.12 type="S" maxlength="255" input="M" >

5.2   Procedure for oprettelse af det fælles sekretariat

(Henvisning: artikel 8, stk. 4, litra a), nr. iv), i forordning (EU) nr. 1299/2013)

| <5.2 type="S" maxlength="3500" input="M" > |
| --- |

<5.2 type="S" maxlength="3500" input="M" >

5.3   Kortfattet beskrivelse af forvaltnings- og kontrolforanstaltningerne

(Henvisning: artikel 8, stk. 4, litra a), nr. v), i forordning (EU) nr. 1299/2013)

| <5.3. type="S" maxlength="35000" input="M" > |
| --- |

<5.3. type="S" maxlength="35000" input="M" >

5.4   Fordeling af forpligtelserne mellem de deltagende medlemsstater i tilfælde af finansielle korrektioner pålagt af forvaltningsmyndigheden eller Kommissionen

(Henvisning: artikel 8, stk. 4, litra a), nr. vi), i forordning (EU) nr. 1299/2013)

| <5.4 type="S" maxlength="10500" input="M" > |
| --- |

<5.4 type="S" maxlength="10500" input="M" >

5.5   Anvendelse af euro (hvor det er relevant)

(Henvisning: artikel 28 i forordning (EU) nr. 1299/2013)

Den metode, der er valgt til omregningen af udgifter afholdt i andre valutaer end euro

| <5.5. type="S" maxlength="2000" input="M" > |
| --- |

<5.5. type="S" maxlength="2000" input="M" >

5.6   Inddragelse af partnere

(Henvisning: artikel 8, stk. 4, litra c), i forordning (EU) nr. 1299/2013)

Indsatsen for at inddrage partnerne, jf. artikel 5 i forordning (EU) nr. 1303/2013, i udarbejdelsen af samarbejdsprogrammet og disse partneres rolle i forberedelsen og gennemførelsen af samarbejdsprogrammet, herunder deres inddragelse i overvågningsudvalget

| <5.6 type="S" maxlength="14000" input="M" Decisions=N> |
| --- |

<5.6 type="S" maxlength="14000" input="M" Decisions=N>

AFSNIT 6

KOORDINERING

(Henvisning: artikel 8, stk. 5, litra a), i forordning (EU) nr. 1299/2013)

Mekanismerne til sikring af en effektiv koordinering mellem EFRU, Den Europæiske Socialfond, Samhørighedsfonden, Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne og Den Europæiske Hav- og Fiskerifond og andre finansieringsinstrumenter på EU-plan og nationale finansieringsinstrumenter, herunder koordinering og mulig kombination med Connecting Europe-faciliteten, ENI, Den Europæiske Udviklingsfond (EUF), IPA og EIB, under hensyntagen til bestemmelserne i den fælles strategiske ramme, jf. bilag I til forordning (EU) nr. 1303/2013. Koordineringsmekanismer på et passende niveau for at fremme en effektiv koordinering i anvendelsen af EFRU-bevillinger til regionerne i den yderste periferi og EUF-ressourcer, når medlemsstaterne og tredjelande deltager i samarbejdsprogrammer, der omfatter disse ressourcer

| <6.1 type="S" maxlength="14000" input="M" Decisions=N > |
| --- |

<6.1 type="S" maxlength="14000" input="M" Decisions=N >

AFSNIT 7

NEDBRINGELSE AF DEN ADMINISTRATIVE BYRDE FOR STØTTEMODTAGERE

(Henvisning: artikel 8, stk. 5, litra b), i forordning (EU) nr. 1299/2013) (23)

En sammenfatning af vurderingen af støttemodtagernes administrative byrde og, hvis relevant, de påtænkte aktioner ledsaget af en vejledende tidsplan med henblik på at reducere den administrative byrde.

| <7..0 type="S" maxlength="7000" input="M" decision=N > |
| --- |

<7..0 type="S" maxlength="7000" input="M" decision=N >

AFSNIT 8

HORISONTALE PRINCIPPER

(Henvisning: artikel 8, stk. 7, i forordning (EU) nr. 1299/2013)

8.1   Bæredygtig udvikling (24)

Beskrivelse af specifikke aktioner for at tage højde for miljøbeskyttelseskrav, ressourceeffektivitet, mindskelse af og tilpasning til klimaændringer, modstandsdygtighed over for katastrofer og risikoforebyggelse og risikostyring i forbindelse med udvælgelsen af operationer.

| <7.1 type="S" maxlength="5500" input="M" decision=N> |
| --- |

<7.1 type="S" maxlength="5500" input="M" decision=N>

8.2   Lige muligheder og ikkeforskelsbehandling (25)

Beskrivelse af specifikke aktioner for at fremme lige muligheder og forhindre forskelsbehandling på grund af køn, race eller etnisk oprindelse, religion eller tro, handicap, alder eller seksuel orientering under forberedelsen, udformningen og gennemførelsen af samarbejdsprogrammet og navnlig i forbindelse med adgangen til finansiering, idet der tages hensyn til behovene hos de forskellige målgrupper med risiko for en sådan forskelsbehandling og navnlig kravene om sikring af adgang for personer med handicap.

| <7.2 type="S" maxlength="5500" input="M" decision=N> |
| --- |

<7.2 type="S" maxlength="5500" input="M" decision=N>

8.3   Ligestilling mellem mænd og kvinder

Beskrivelse af samarbejdsprogrammets bidrag til fremme af lige muligheder for mænd og kvinder og, hvor det er relevant, foranstaltningerne til at sikre integrering af kønsaspektet på program- og operationsniveau.

| <7.3 type="S" maxlength="5500" input="M" decision=N> |
| --- |

<7.3 type="S" maxlength="5500" input="M" decision=N>

AFSNIT 9

SÆRSKILTE ELEMENTER

9.1   Store projekter, som gennemføres i løbet af programmeringsperioden

(Henvisning: artikel 8, stk. 2, litra e), i forordning (EU) nr. 1299/2013)

Tabel 23

Liste over store projekter
   (26)

| Projekt | Planlagt dato for meddelelse/forelæggelse
  (år, kvartal) | Planlagt dato for påbegyndelse af gennemførelsen
  (år, kvartal) | Planlagt dato for afslutning
  (år, kvartal) | Prioritetsakse/ investeringsprioriteter |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| <9.1.1 type="S" maxlength="500" input="S" decision=N> | <9.1.2 type="D" input="M" decision="N" > | <9.1.3 type="D" input="M" decision="N" > | <9.1.4 type="D" input="M" decision="N" > | <9.1.5 type="S" input="S decision="N""> |
| | | | | |

Projekt

Planlagt dato for meddelelse/forelæggelse

(år, kvartal)

Planlagt dato for påbegyndelse af gennemførelsen

(år, kvartal)

Planlagt dato for afslutning

(år, kvartal)

Prioritetsakse/ investeringsprioriteter

<9.1.1 type="S" maxlength="500" input="S" decision=N>

<9.1.2 type="D" input="M" decision="N" >

<9.1.3 type="D" input="M" decision="N" >

<9.1.4 type="D" input="M" decision="N" >

<9.1.5 type="S" input="S decision="N"">

9.2   Samarbejdsprogrammets resultatramme (27)

Tabel 24

Resultatramme (oversigtstabel)

| Prioritetsakse | Indikator eller vigtigt gennemførelsestrin | Måleenhed, hvor det er relevant | Delmål for 2018 | Endeligt mål (2023) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| <9.2.1 type="S" " input="G"> | <9.2.3 type="S" input="G"> | <9.2.4 type="S" input="G"> | <9.2.5 type="S" input="G"> | <9.2.6 type="S" input="G"> |
| | | | | |

Prioritetsakse

Indikator eller vigtigt gennemførelsestrin

Måleenhed, hvor det er relevant

Delmål for 2018

Endeligt mål (2023)

<9.2.1 type="S" " input="G">

<9.2.3 type="S" input="G">

<9.2.4 type="S" input="G">

<9.2.5 type="S" input="G">

<9.2.6 type="S" input="G">

9.3   Relevante partnere, der er involveret i forberedelsen af samarbejdsprogrammet

| <9.3 type="S" maxlength="15000" input="M" decision=N> |
| --- |

<9.3 type="S" maxlength="15000" input="M" decision=N>

9.4   Relevante betingelser for programgennemførelse, der styrer finansforvaltningen, programmeringen, overvågningen, evalueringen og kontrollen af tredjelandes deltagelse i tværnationale og interregionale programmer gennem bidrag fra ENI- og IPA-ressourcer

(Henvisning: artikel 26 i forordning (EU) nr. 1299/2013)

| <9.4 type="S" maxlength="14000" input="S"> |
| --- |

<9.4 type="S" maxlength="14000" input="S">

BILAG (overført til det elektroniske dataudvekslingssystem som særskilte filer):

| — | udkast til rapport om forhåndsevalueringen med et resumé (obligatorisk)
  (Henvisning: artikel 55, stk. 2, og artikel 92b, stk. 10, i forordning (EU) nr. 1303/2013) |
| --- | --- |

—

udkast til rapport om forhåndsevalueringen med et resumé (obligatorisk)

(Henvisning: artikel 55, stk. 2, og artikel 92b, stk. 10, i forordning (EU) nr. 1303/2013)

| — | skriftlig bekræftelse på aftale om samarbejdsprogrammets indhold (obligatorisk)
  (Henvisning: artikel 8, stk. 9, i forordning (EU) nr. 1299/2013) |
| --- | --- |

—

skriftlig bekræftelse på aftale om samarbejdsprogrammets indhold (obligatorisk)

(Henvisning: artikel 8, stk. 9, i forordning (EU) nr. 1299/2013)

| — | et kort over området, der er omfattet af samarbejdsprogrammet (hvis det er relevant) |
| --- | --- |

—

et kort over området, der er omfattet af samarbejdsprogrammet (hvis det er relevant)

| — | resumé til borgerne af det operationelle program (hvis det er relevant) |
| --- | --- |

—

resumé til borgerne af det operationelle program (hvis det er relevant)

---

(1)  Tegnforklaringer:

1

| | type: N = nummer, D = dato, S = streng, C = afkrydsningsfelt, P = procentdel, B = boolesk |
| --- | --- |

type: N = nummer, D = dato, S = streng, C = afkrydsningsfelt, P = procentdel, B = boolesk

type: N = nummer, D = dato, S = streng, C = afkrydsningsfelt, P = procentdel, B = boolesk

| | decision: N = ikke omfattet af Kommissionens afgørelse, der godkender samarbejdsprogrammet |
| --- | --- |

decision: N = ikke omfattet af Kommissionens afgørelse, der godkender samarbejdsprogrammet

decision: N = ikke omfattet af Kommissionens afgørelse, der godkender samarbejdsprogrammet

| | input: M = manuelt, S = valg, G = systemskabt |
| --- | --- |

input: M = manuelt, S = valg, G = systemskabt

input: M = manuelt, S = valg, G = systemskabt

| | "maxlength" = maksimale antal tegn inklusive mellemrum. |
| --- | --- |

"maxlength" = maksimale antal tegn inklusive mellemrum.

"maxlength" = maksimale antal tegn inklusive mellemrum.

(2)  
  "REACT-EU"-ressourcer henviser til de supplerende midler, der stilles til rådighed for programmering under EFRU med henblik på at yde bistand under det tematiske mål "Fremme af kriseafhjælpning i forbindelse med covid-19-pandemien og dens sociale konsekvenser og forberedelse af en grøn, digital og modstandsdygtig genopretning af økonomien (REACT-EU)" og teknisk bistand (artikel 92a og 92b i forordning (EU) nr. 1303/2013). Tabellerne i dette bilag viser fordelingen af de supplerende mider fra REACT-EU, hvor det er nødvendigt.

2

(3)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1303/2013 af 17. december 2013 om fælles bestemmelser for Den Europæiske Fond for Regionaludvikling, Den Europæiske Socialfond, Samhørighedsfonden, Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne og Den Europæiske Hav- og Fiskerifond og om generelle bestemmelser for Den Europæiske Fond for Regionaludvikling, Den Europæiske Socialfond, Samhørighedsfonden og Den Europæiske Hav- og Fiskerifond og om ophævelse af Rådets forordning (EF) nr. 1083/2006 (EUT L 347 af 20.12.2013, s. 320).

3

(4)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1299/2013 af 17. december 2013 om særlige bestemmelser for støtte fra Den Europæiske Fond for Regionaludvikling til målet om europæisk territorialt samarbejde (EUT L 347 af 20.12.2013, s. 259).

4

(5)  Fremlæggelse af de andele, der svarer til beløbene for ENI og IPA, afhænger af den valgte forvaltningsmulighed.

5

(6)  Det tematiske måls betegnelse (gælder ikke for teknisk bistand).

6

(7)  Investeringsprioritetens betegnelse (gælder ikke for teknisk bistand).

7

(8)  Den Europæiske Fond for Regionaludvikling.

8

(9)  Det europæiske naboskabsinstrument.

9

(10)  Instrumentet til førtiltrædelsesbistand.

10

(11)  Dette felt anvendes ikke, når det drejer sig om prioritetsakser vedrørende "Fremme af kriseafhjælpning i forbindelse med covid-19-pandemien og dens sociale konsekvenser og forberedelse af en grøn, digital og modstandsdygtig genopretning af økonomien".

11

(12)  Målværdierne kan være kvalitative eller kvantitative.

12

(13)  Dette afsnit anvendes ikke, når det drejer sig om prioritetsakser vedrørende "Fremme af kriseafhjælpning i forbindelse med covid-19-pandemien og dens sociale konsekvenser og forberedelse af en grøn, digital og modstandsdygtig genopretning af økonomien".

13

(14)  Dette felt er ikke påkrævet, når det drejer sig om prioritetsakser vedrørende "Fremme af kriseafhjælpning i forbindelse med covid-19-pandemien og dens sociale konsekvenser og forberedelse af en grøn, digital og modstandsdygtig genopretning af økonomien".

14

(15)  Påkrævet, når EU-støtten til teknisk bistand i samarbejdsprogrammet overstiger 15 mio. EUR.

15

(16)  Påkrævet, hvor det er objektivt begrundet med aktionernes indhold og hvor EU-støtten til teknisk bistand i samarbejdsprogrammet overstiger 15 mio. EUR.

16

(17)  Målværdierne kan være kvalitative eller kvantitative.

17

(18)  Den Europæiske Investeringsbank.

18

(19)  Undtagelsen fra artikel 120, stk. 3, første og andet afsnit, i forordning (EU) nr. 1303/2013 (som fastsat i artikel 92b, stk. 11, i forordning (EU) nr. 1303/2013) finder ikke anvendelse på supplerende midler fra REACT-EU, der er tildelt til teknisk bistand. Medfinansieringssatsen for en sådan prioritetsakse for teknisk bistand bør være den samme som medfinansieringssatsen for prioritetsaksen for teknisk bistand uden for REACT-EU.

19

(20)  Fremlæggelse af de beløb, der er overført fra ENI og IPA, afhænger af den valgte forvaltningsmulighed.

20

((*))  Ved at afkrydse feltet anmoder medlemsstaterne i henhold til artikel 25a, stk. 1, i forordning (EU) nr. 1303/2013 om anvendelse af en medfinansieringssats på 100 % for de offentlige udgifter, der angives i betalingsanmodninger i regnskabsåret, der begynder den 1. juli 2020 og slutter den 30. juni 2021 for [alle prioritetsakser] [nogle af prioritetsakserne] i det operationelle program.

(*)

((**))  Ved at afkrydse feltet anmoder medlemsstaterne i henhold til artikel 25a, stk. 1a, i forordning (EU) nr. 1303/2013 om anvendelse af en medfinansieringssats på 100 % for de offentlige udgifter, der angives i betalingsanmodninger i regnskabsåret, der begynder den 1. juli 2021 og slutter den 30. juni 2022 for [alle prioritetsakser] [nogle af prioritetsakserne] i det operationelle program.

(**)

(21)  Denne tabel genereres automatisk på baggrund af tabeller om interventionskategorier under hver prioritetsakse.

21

(22)  I tilfælde af programrevision med henblik på at fastlægge en eller flere særskilte prioritetsakser for det tematiske mål "Fremme af kriseafhjælpning i forbindelse med covid-19-pandemien og dens sociale konsekvenser og forberedelse af en grøn, digital og modstandsdygtig genopretning af økonomien" er denne del kun påkrævet, hvis der ydes tilsvarende støtte.

22

(23)  Ikke påkrævet for INTERACT og ESPON.

23

(24)  Ikke relevant for URBACT, INTERACT og ESPON.

24

(25)  Ikke relevant for URBACT, INTERACT og ESPON.

25

(26)  Ikke relevant for INTERACT og ESPON.

26

(27)  Anvendes ikke, når det drejer sig om det tematiske mål "Fremme af kriseafhjælpning i forbindelse med covid-19-pandemien og dens sociale konsekvenser og forberedelse af en grøn, digital og modstandsdygtig genopretning af økonomien".

27

---

| 3.6.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 152/184 |
| --- | --- | --- | --- |

3.6.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 152/184

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) 2022/873

af 2. juni 2022

om 331. ændring af Rådets forordning (EF) nr. 881/2002 om indførelse af visse specifikke restriktive foranstaltninger mod visse personer og enheder, der har tilknytning til ISIL- (Da'esh) og Al-Qaida-organisationerne

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 881/2002 af 27. maj 2002 om indførelse af visse specifikke restriktive foranstaltninger mod visse personer og enheder, der har tilknytning til ISIL- (Da'esh) og Al-Qaida-organisationerne (1), særlig artikel 7, stk. 1, litra a), og artikel 7a, stk. 5, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Bilag I til forordning (EF) nr. 881/2002 indeholder en liste over de personer, grupper og enheder, der ifølge forordningen er omfattet af indefrysningen af midler og økonomiske ressourcer. |
| --- | --- |

(1)

Bilag I til forordning (EF) nr. 881/2002 indeholder en liste over de personer, grupper og enheder, der ifølge forordningen er omfattet af indefrysningen af midler og økonomiske ressourcer.

| (2) | Den 27. maj 2022 besluttede Sanktionskomitéen under FN's Sikkerhedsråd at ændre seks punkter på listen over de personer, grupper og enheder, der er omfattet af indefrysningen af midler og økonomiske ressourcer. |
| --- | --- |

(2)

Den 27. maj 2022 besluttede Sanktionskomitéen under FN's Sikkerhedsråd at ændre seks punkter på listen over de personer, grupper og enheder, der er omfattet af indefrysningen af midler og økonomiske ressourcer.

| (3) | Bilag I til forordning (EF) nr. 881/2002 bør derfor ændres — |
| --- | --- |

(3)

Bilag I til forordning (EF) nr. 881/2002 bør derfor ændres —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

Bilag I til forordning (EF) nr. 881/2002 ændres som angivet i bilaget til nærværende forordning.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 2. juni 2022.

På Kommissionens vegne

For formanden

Generaldirektør

Generaldirektoratet for Finansiel Stabilitet, Finansielle Tjenesteydelser og Kapitalmarkedsunionen

---

(1)  
  EFT L 139 af 29.5.2002, s. 9.

1

---

BILAG

Identifikationsoplysningerne i følgende punkter under overskriften »Fysiske personer« i bilag I til forordning (EF) nr. 881/2002 ændres således:

| 1) | »HAJJI 'ABD AL-NASIR (alias Hajji Abdelnasser, Hajji Abd al-Nasrog Taha al-Khuwayt). Fødselsdato: mellem 1965 og 1969. Adresse: Den Syriske Arabiske Republik. Fødested: Tall 'Afar, Irak. Nationalitet: irakisk. Den i artikel 7d, stk. 2, litra i), omhandlede dato: 19.11.2018.«


  affattes således:

  »Taha Ibrahim Abdallah Bakr Al Khuwayt (originalt alfabet: طه إبراهيم عبد الله بكر ال خويت) (alias af god kvalitet: a) Hajji Abdelnasser, b) Hajji Abd al-Nasr, c) Hajji 'Abd Al-Nasir (tidligere opført som); alias af lav kvalitet: a) Taha al-Khuwayt, b) Mullah Taha, c) Mullah Khuwayt). Fødselsdato: mellem 1965 og 1969. Fødested: Tall 'Afar, Irak. Nationalitet: irakisk. Adresse: fængsel i Irak. Andre oplysninger: Tidligere ISIL-guvernør for al-Jaziraprovinsen, militær leder i Den Syriske Arabiske Republik samt medlem af og formand for det delegerede ISIL-udvalg. Tilbageholdt i Irak siden 2019. Den i artikel 7d, stk. 2, litra i), omhandlede dato: 19.11.2018.« |
| --- | --- |

1)

»HAJJI 'ABD AL-NASIR (alias Hajji Abdelnasser, Hajji Abd al-Nasrog Taha al-Khuwayt). Fødselsdato: mellem 1965 og 1969. Adresse: Den Syriske Arabiske Republik. Fødested: Tall 'Afar, Irak. Nationalitet: irakisk. Den i artikel 7d, stk. 2, litra i), omhandlede dato: 19.11.2018.«

affattes således:

»Taha Ibrahim Abdallah Bakr Al Khuwayt (originalt alfabet: طه إبراهيم عبد الله بكر ال خويت) (alias af god kvalitet: a) Hajji Abdelnasser, b) Hajji Abd al-Nasr, c) Hajji 'Abd Al-Nasir (tidligere opført som); alias af lav kvalitet: a) Taha al-Khuwayt, b) Mullah Taha, c) Mullah Khuwayt). Fødselsdato: mellem 1965 og 1969. Fødested: Tall 'Afar, Irak. Nationalitet: irakisk. Adresse: fængsel i Irak. Andre oplysninger: Tidligere ISIL-guvernør for al-Jaziraprovinsen, militær leder i Den Syriske Arabiske Republik samt medlem af og formand for det delegerede ISIL-udvalg. Tilbageholdt i Irak siden 2019. Den i artikel 7d, stk. 2, litra i), omhandlede dato: 19.11.2018.«

| 2) | »Amir Muhammad Sa'id Abdal-Rahman al-Mawla (oprindelig skrivemåde: أمیر محمد سعید عبد الرحم المولى) (alias af god kvalitet: a) Abu Ibrahim al-Hashimi al-Qurashi, b) Hajji Abdallah, c) Abu 'Umar al-Turkmani, d) Abdullah Qardash, e) Abu 'Abdullah Qardash, f) al-Hajj Abdullah Qardash, g) Hajji Abdullah Al-Afari, h) 'Abdul Amir Muhammad Sa'id Salbi, i) Muhammad Sa'id 'Abd-al-Rahman al-Mawla, j) Amir Muhammad Sa'id 'Abd-al-Rahman Muhammad al-Mula; alias af mindre god kvalitet: a) Al-Ustadh, b) Ustadh Ahmad). Fødselsdato: a) 5.10.1976, b) 1.10.1976. Fødested: a) Tall'Afar, Irak, (b) Mosul, Irak. Nationalitet: irakisk. Andre oplysninger: Leder af Den Islamiske Stat i Irak og Levanten, opført som Al-Qaida i Irak. Den i artikel 7d, stk. 2, litra i), omhandlede dato: 21.5.2020.«


  affattes således:

  »Amir Muhammad Sa'id Abdal-Rahman al-Salbi (originalt alfabet: أمیر محمد سعید عبد الرحمن السلبي) (alias af god kvalitet: a) Abu Ibrahim al-Hashimi al-Qurashi, b) Hajji Abdallah, c) Abu 'Umar al-Turkmani, d) Abdullah Qardash, e) Abu 'Abdullah Qardash, f) al-Hajj Abdullah Qardash, g) Hajji Abdullah Al-Afari, h) 'Abdul Amir Muhammad Sa'id Salbi, i) Muhammad Sa'id 'Abd-al-Rahman al-Mawla, j) Amir Muhammad Sa'id 'Abd-al-Rahman Muhammad al-Mula, k) Amir Muhammad Sa'id Abdal-Rahman al-Mawla (tidligere opført som); alias af mindre god kvalitet: a) Al-Ustadh, b) Ustadh Ahmad). Fødselsdato: a) 5.10.1976, b) 1.10.1976, c) 6.1.1976. Fødested: a) Tall'Afar, Irak, (b) Mosul, Irak. Nationalitet: irakisk. Nationalt identifikationsnr.: 00278640 (udstedt den 2.5.2012). Adresse: a) House 110, Street 704, District 704, Tall'Afar, Irak (tidligere adresse), b) nær Shahid Mazen Mosque og al-Khansa Hospital, Mosul, Irak (tidligere adresse), c) Idlib, Den Syriske Arabiske Republik. Andre oplysninger: Leder af Den Islamiske Stat i Irak og Levanten, opført som Al-Qaida i Irak. Moderens navn: Samira Shareef (سميرة شريف) eller Sahra Sharif Abd al-Qader (سهرة شريف عبد القادر). Højde 170 cm, højre ben amputeret. Arrestordre udstedt af Irak 2018. Angiveligt afgået ved døden den 3. februar 2022. Den i artikel 7d, stk. 2, litra i), omhandlede dato: 21.5.2020.« |
| --- | --- |

2)

»Amir Muhammad Sa'id Abdal-Rahman al-Mawla (oprindelig skrivemåde: أمیر محمد سعید عبد الرحم المولى) (alias af god kvalitet: a) Abu Ibrahim al-Hashimi al-Qurashi, b) Hajji Abdallah, c) Abu 'Umar al-Turkmani, d) Abdullah Qardash, e) Abu 'Abdullah Qardash, f) al-Hajj Abdullah Qardash, g) Hajji Abdullah Al-Afari, h) 'Abdul Amir Muhammad Sa'id Salbi, i) Muhammad Sa'id 'Abd-al-Rahman al-Mawla, j) Amir Muhammad Sa'id 'Abd-al-Rahman Muhammad al-Mula; alias af mindre god kvalitet: a) Al-Ustadh, b) Ustadh Ahmad). Fødselsdato: a) 5.10.1976, b) 1.10.1976. Fødested: a) Tall'Afar, Irak, (b) Mosul, Irak. Nationalitet: irakisk. Andre oplysninger: Leder af Den Islamiske Stat i Irak og Levanten, opført som Al-Qaida i Irak. Den i artikel 7d, stk. 2, litra i), omhandlede dato: 21.5.2020.«

affattes således:

»Amir Muhammad Sa'id Abdal-Rahman al-Salbi (originalt alfabet: أمیر محمد سعید عبد الرحمن السلبي) (alias af god kvalitet: a) Abu Ibrahim al-Hashimi al-Qurashi, b) Hajji Abdallah, c) Abu 'Umar al-Turkmani, d) Abdullah Qardash, e) Abu 'Abdullah Qardash, f) al-Hajj Abdullah Qardash, g) Hajji Abdullah Al-Afari, h) 'Abdul Amir Muhammad Sa'id Salbi, i) Muhammad Sa'id 'Abd-al-Rahman al-Mawla, j) Amir Muhammad Sa'id 'Abd-al-Rahman Muhammad al-Mula, k) Amir Muhammad Sa'id Abdal-Rahman al-Mawla (tidligere opført som); alias af mindre god kvalitet: a) Al-Ustadh, b) Ustadh Ahmad). Fødselsdato: a) 5.10.1976, b) 1.10.1976, c) 6.1.1976. Fødested: a) Tall'Afar, Irak, (b) Mosul, Irak. Nationalitet: irakisk. Nationalt identifikationsnr.: 00278640 (udstedt den 2.5.2012). Adresse: a) House 110, Street 704, District 704, Tall'Afar, Irak (tidligere adresse), b) nær Shahid Mazen Mosque og al-Khansa Hospital, Mosul, Irak (tidligere adresse), c) Idlib, Den Syriske Arabiske Republik. Andre oplysninger: Leder af Den Islamiske Stat i Irak og Levanten, opført som Al-Qaida i Irak. Moderens navn: Samira Shareef (سميرة شريف) eller Sahra Sharif Abd al-Qader (سهرة شريف عبد القادر). Højde 170 cm, højre ben amputeret. Arrestordre udstedt af Irak 2018. Angiveligt afgået ved døden den 3. februar 2022. Den i artikel 7d, stk. 2, litra i), omhandlede dato: 21.5.2020.«

| 3) | »Aris Sumarsono (alias af god kvalitet: a) Zulkarnan, b) Zulkarnain, c) Zulkarnin, d) Arif Sunarso, e) Zulkarnaen, f) Aris Sunarso, g) Ustad Daud Zulkarnaen; alias af mindre god kvalitet: Murshid) Fødselsdato: 1963. Fødested: landsbyen Gebang, Masaran, Sragen, Centraljava, Indonesien. Nationalitet: indonesisk. Den i artikel 7d, stk. 2, litra i), omhandlede dato: 16.5.2005.«


  affattes således:

  »Aris Sumarsono (alias af god kvalitet: a) Zulkarnan, b) Zulkarnain, c) Zulkarnin, d) Arif Sunarso, e) Zulkarnaen, f) Aris Sunarso, g) Ustad Daud Zulkarnaen; alias af mindre god kvalitet: a) Murshid, b) Daud, c) Pak Ud, d) Mbah Zul, e) Zainal Arifin, f) Zul, g) Abdullah Abdurrahman, h) Abdul, i) Abdurrahman). Fødselsdato: 19.4.1963. Fødested: landsbyen Gebang, Masaran, Sragen, Centraljava, Indonesien. Nationalitet: indonesisk. Adresse: a) Desa Gebang, Kecamatan Masaran, Kabupaten Sragen, Jawa Tengah, Indonesien, b) Desa Taman Fajar, Kecamatan Probolinggo, Kabupaten Lampung Timur, Lampung, Indonesien. Den i artikel 7d, stk. 2, litra i), omhandlede dato: 16.5.2005.« |
| --- | --- |

3)

»Aris Sumarsono (alias af god kvalitet: a) Zulkarnan, b) Zulkarnain, c) Zulkarnin, d) Arif Sunarso, e) Zulkarnaen, f) Aris Sunarso, g) Ustad Daud Zulkarnaen; alias af mindre god kvalitet: Murshid) Fødselsdato: 1963. Fødested: landsbyen Gebang, Masaran, Sragen, Centraljava, Indonesien. Nationalitet: indonesisk. Den i artikel 7d, stk. 2, litra i), omhandlede dato: 16.5.2005.«

affattes således:

»Aris Sumarsono (alias af god kvalitet: a) Zulkarnan, b) Zulkarnain, c) Zulkarnin, d) Arif Sunarso, e) Zulkarnaen, f) Aris Sunarso, g) Ustad Daud Zulkarnaen; alias af mindre god kvalitet: a) Murshid, b) Daud, c) Pak Ud, d) Mbah Zul, e) Zainal Arifin, f) Zul, g) Abdullah Abdurrahman, h) Abdul, i) Abdurrahman). Fødselsdato: 19.4.1963. Fødested: landsbyen Gebang, Masaran, Sragen, Centraljava, Indonesien. Nationalitet: indonesisk. Adresse: a) Desa Gebang, Kecamatan Masaran, Kabupaten Sragen, Jawa Tengah, Indonesien, b) Desa Taman Fajar, Kecamatan Probolinggo, Kabupaten Lampung Timur, Lampung, Indonesien. Den i artikel 7d, stk. 2, litra i), omhandlede dato: 16.5.2005.«

| 4) | »Mochammad Achwan (alias a) Muhammad Achwan, b) Muhammad Akhwan, c) Mochtar Achwan, d) Mochtar Akhwan, e) Mochtar Akwan). Adresse: Jalan Ir. H. Juanda 8/10, RT/RW 002/001, Jodipan, Blimbing, Malang, Indonesien. Fødselsdato: a) 4.5.1948 b) 4.5.1946. Fødested: Tulungagung, Indonesien. Nationalitet: indonesisk. Nationalt identifikationsnr.: 3573010405480001 (indonesisk identitetskort under navnet Mochammad Achwan). Den i artikel 2a, stk. 4, litra b), omhandlede dato: 12.3.2012.«


  affattes således:

  »Mochammad Achwan (alias af god kvalitet: a) Muhammad Achwan, b) Muhammad Akhwan, c) Mochtar Achwan, d) Mochtar Akhwan, e) Mochtar Akwan). Fødselsdato: a) 4.5.1948 b) 4.5.1946. Fødested: Tulungagung, Indonesien. Nationalitet: indonesisk. Nationalt identifikationsnr.: a) 3573010405480001 (indonesisk nationalt identitetskort), b) 353010405480001 (indonesisk nationalt identitetskort). Adresse: Jalan Ir. H. Juanda 8/10, RT/RW 002/001, Jodipan, Blimbing, Malang, 65127, Indonesien. Andre oplysninger: Fungerende emir af Jemmah Anshorut Tauhid (JAT). Tilknyttet Abu Bakar Ba'asyir, Abdul Rahim Ba'aysir og Jemaah Islamiyah. Den i artikel 7d, stk. 2, litra i), omhandlede dato: 12.3.2012.« |
| --- | --- |

4)

»Mochammad Achwan (alias a) Muhammad Achwan, b) Muhammad Akhwan, c) Mochtar Achwan, d) Mochtar Akhwan, e) Mochtar Akwan). Adresse: Jalan Ir. H. Juanda 8/10, RT/RW 002/001, Jodipan, Blimbing, Malang, Indonesien. Fødselsdato: a) 4.5.1948 b) 4.5.1946. Fødested: Tulungagung, Indonesien. Nationalitet: indonesisk. Nationalt identifikationsnr.: 3573010405480001 (indonesisk identitetskort under navnet Mochammad Achwan). Den i artikel 2a, stk. 4, litra b), omhandlede dato: 12.3.2012.«

affattes således:

»Mochammad Achwan (alias af god kvalitet: a) Muhammad Achwan, b) Muhammad Akhwan, c) Mochtar Achwan, d) Mochtar Akhwan, e) Mochtar Akwan). Fødselsdato: a) 4.5.1948 b) 4.5.1946. Fødested: Tulungagung, Indonesien. Nationalitet: indonesisk. Nationalt identifikationsnr.: a) 3573010405480001 (indonesisk nationalt identitetskort), b) 353010405480001 (indonesisk nationalt identitetskort). Adresse: Jalan Ir. H. Juanda 8/10, RT/RW 002/001, Jodipan, Blimbing, Malang, 65127, Indonesien. Andre oplysninger: Fungerende emir af Jemmah Anshorut Tauhid (JAT). Tilknyttet Abu Bakar Ba'asyir, Abdul Rahim Ba'aysir og Jemaah Islamiyah. Den i artikel 7d, stk. 2, litra i), omhandlede dato: 12.3.2012.«

| 5) | »Mounir Ben Dhaou Ben Brahim Ben Helal (alias a) Mounir Helel, b) Mounir Hilel, c) Abu Rahmah, d) Abu Maryam al-Tunisi. Fødselsdato: 10.5.1983. Fødested: Ben Guerdane, Tunesien. Nationalitet: tunesisk. Den i artikel 7d, stk. 2, litra i), omhandlede dato: 29.2.2016.«


  affattes således:

  »Mounir Ben Dhaou Ben Brahim Ben Helal (alias af mindre god kvalitet: a) Mounir Helel, b) Mounir Hilel, c) Abu Rahmah, d) Abu Maryam al-Tunisi. Fødselsdato: 10.5.1983. Fødested: Ben Guerdane, Tunesien. Nationalitet: tunesisk. Nationalt identifikationsnr.: 08619445. Adresse: Amria Ben Guerdane, Medenine, Tunesien. Andre oplysninger: Menneskesmugler af fremmedkrigere med erfaring i etablering og sikring af rejseruter. Er dybt involveret i at yde materiel støtte til Al-Qaida-organisationen i det islamiske Maghreb i Nordafrika. Har assisteret fremmedkrigeres rejse i hele Nordafrika og til Den Syriske Arabiske Republik, så de kunne slutte sig til Den Islamiske Stat i Irak og Levanten, der er opført som Al-Qaida i Irak. Erhverv: landbrugsmedhjælper. Moderens navn: Mbarka Helali. Den i artikel 7d, stk. 2, litra i), omhandlede dato: 29.2.2016.« |
| --- | --- |

5)

»Mounir Ben Dhaou Ben Brahim Ben Helal (alias a) Mounir Helel, b) Mounir Hilel, c) Abu Rahmah, d) Abu Maryam al-Tunisi. Fødselsdato: 10.5.1983. Fødested: Ben Guerdane, Tunesien. Nationalitet: tunesisk. Den i artikel 7d, stk. 2, litra i), omhandlede dato: 29.2.2016.«

affattes således:

»Mounir Ben Dhaou Ben Brahim Ben Helal (alias af mindre god kvalitet: a) Mounir Helel, b) Mounir Hilel, c) Abu Rahmah, d) Abu Maryam al-Tunisi. Fødselsdato: 10.5.1983. Fødested: Ben Guerdane, Tunesien. Nationalitet: tunesisk. Nationalt identifikationsnr.: 08619445. Adresse: Amria Ben Guerdane, Medenine, Tunesien. Andre oplysninger: Menneskesmugler af fremmedkrigere med erfaring i etablering og sikring af rejseruter. Er dybt involveret i at yde materiel støtte til Al-Qaida-organisationen i det islamiske Maghreb i Nordafrika. Har assisteret fremmedkrigeres rejse i hele Nordafrika og til Den Syriske Arabiske Republik, så de kunne slutte sig til Den Islamiske Stat i Irak og Levanten, der er opført som Al-Qaida i Irak. Erhverv: landbrugsmedhjælper. Moderens navn: Mbarka Helali. Den i artikel 7d, stk. 2, litra i), omhandlede dato: 29.2.2016.«

Menneskesmugler af fremmedkrigere med erfaring i etablering og sikring af rejseruter. Er dybt involveret i at yde materiel støtte til Al-Qaida-organisationen i det islamiske Maghreb i Nordafrika. Har assisteret fremmedkrigeres rejse i hele Nordafrika og til Den Syriske Arabiske Republik, så de kunne slutte sig til Den Islamiske Stat i Irak og Levanten, der er opført som Al-Qaida i Irak.

| 6) | »Muhammad Sholeh Ibrahim (alias a) Mohammad Sholeh Ibrahim, b) Muhammad Sholeh Ibrohim, c) Muhammad Soleh Ibrahim, d) Sholeh Ibrahim, e) Muh Sholeh Ibrahim). Fødselsdato: september 1958. Fødested: Demak, Indonesien. Nationalitet: indoneser. Den i artikel 7d, stk. 2, litra i), omhandlede dato: 20.4.2016.«


  affattes således:

  »Muhammad Sholeh Ibrahim (alias af god kvalitet: a) Mohammad Sholeh Ibrahim, b) Muhammad Sholeh Ibrohim, c) Muhammad Soleh Ibrahim, d) Sholeh Ibrahim, e) Muh Sholeh Ibrahim). Titel: Ustad. Fødselsdato: september 1958. Fødested: Demak, Indonesien. Nationalitet: indoneser. Nationalt identifikationsnr.: a) 3311092409580002 (indonesisk nationalt identitetskort), b) 3311092409580003 (indonesisk nationalt identitetskort). Adresse: a) Masjid Baitul Amin, Waringinrejo RT 01 RW 02, Grogol, Cemani, Sukoharjo, Jawa Tengah 57572, Indonesien, b) Desa Cemani, Waringinrejo RT 001/021, Kecamatan Grogol, Kabupaten Sukoharjo, Jawa Tengah, Indonesien. Andre oplysninger: Har været fungerende emir for Jemmah Anshorut Tauhid (JAT) siden 2014 og har støttet Den Islamiske Stat i Irak og Levanten (ISIL), der er opført som Al-Qaida i Irak. Erhverv: Forelæser/privatlærer. Den i artikel 7d, stk. 2, litra i), omhandlede dato: 20.4.2016.« |
| --- | --- |

6)

»Muhammad Sholeh Ibrahim (alias a) Mohammad Sholeh Ibrahim, b) Muhammad Sholeh Ibrohim, c) Muhammad Soleh Ibrahim, d) Sholeh Ibrahim, e) Muh Sholeh Ibrahim). Fødselsdato: september 1958. Fødested: Demak, Indonesien. Nationalitet: indoneser. Den i artikel 7d, stk. 2, litra i), omhandlede dato: 20.4.2016.«

affattes således:

»Muhammad Sholeh Ibrahim (alias af god kvalitet: a) Mohammad Sholeh Ibrahim, b) Muhammad Sholeh Ibrohim, c) Muhammad Soleh Ibrahim, d) Sholeh Ibrahim, e) Muh Sholeh Ibrahim). Titel: Ustad. Fødselsdato: september 1958. Fødested: Demak, Indonesien. Nationalitet: indoneser. Nationalt identifikationsnr.: a) 3311092409580002 (indonesisk nationalt identitetskort), b) 3311092409580003 (indonesisk nationalt identitetskort). Adresse: a) Masjid Baitul Amin, Waringinrejo RT 01 RW 02, Grogol, Cemani, Sukoharjo, Jawa Tengah 57572, Indonesien, b) Desa Cemani, Waringinrejo RT 001/021, Kecamatan Grogol, Kabupaten Sukoharjo, Jawa Tengah, Indonesien. Andre oplysninger: Har været fungerende emir for Jemmah Anshorut Tauhid (JAT) siden 2014 og har støttet Den Islamiske Stat i Irak og Levanten (ISIL), der er opført som Al-Qaida i Irak. Erhverv: Forelæser/privatlærer. Den i artikel 7d, stk. 2, litra i), omhandlede dato: 20.4.2016.«

Har været fungerende emir for Jemmah Anshorut Tauhid (JAT) siden 2014 og har støttet Den Islamiske Stat i Irak og Levanten (ISIL), der er opført som Al-Qaida i Irak.

---

AFGØRELSER

| 3.6.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 152/187 |
| --- | --- | --- | --- |

3.6.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 152/187

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESAFGØRELSE (EU) 2022/874

af 1. juni 2022

om vilkår og betingelser for godkendelsen af et biocidholdigt produkt, der indeholder N-(trichlormethylthio)phthalimid (folpet), forelagt af Nederlandene i henhold til artikel 36, stk. 1, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 528/2012

(meddelt under nummer C(2022) 3465)

(EØS-relevant tekst)

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 528/2012 af 22. maj 2012 om tilgængeliggørelse på markedet og anvendelse af biocidholdige produkter (1), særlig artikel 36, stk. 3, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Den 29. september 2016 indgav virksomheden TROY CHEMICAL BV (»ansøgeren«) en ansøgning til de kompetente myndigheder i en række medlemsstater, herunder Tyskland, om parallel gensidig anerkendelse af et biocidholdigt produkt til beskyttelse af fibermaterialer eller polymeriserede materialer (produkttype 9 i overensstemmelse med bilag V til forordning (EU) nr. 528/2012), som indeholder aktivstoffet N-(trichlormethylthio)phthalimid (folpet) (»det biocidholdige produkt«). Nederlandene er den referencemedlemsstat, der er ansvarlig for vurderingen af ansøgningen, jf. artikel 34, stk. 1, i forordning (EU) nr. 528/2012. |
| --- | --- |

(1)

Den 29. september 2016 indgav virksomheden TROY CHEMICAL BV (»ansøgeren«) en ansøgning til de kompetente myndigheder i en række medlemsstater, herunder Tyskland, om parallel gensidig anerkendelse af et biocidholdigt produkt til beskyttelse af fibermaterialer eller polymeriserede materialer (produkttype 9 i overensstemmelse med bilag V til forordning (EU) nr. 528/2012), som indeholder aktivstoffet N-(trichlormethylthio)phthalimid (folpet) (»det biocidholdige produkt«). Nederlandene er den referencemedlemsstat, der er ansvarlig for vurderingen af ansøgningen, jf. artikel 34, stk. 1, i forordning (EU) nr. 528/2012.

| (2) | I henhold til artikel 35, stk. 2, i forordning (EU) nr. 528/2012 forelagde Tyskland den 1. oktober 2020 koordinationsgruppen en indsigelse og fremførte, at det biocidholdige produkt ikke opfylder betingelserne i nævnte forordnings artikel 19, stk. 1, litra d). |
| --- | --- |

(2)

I henhold til artikel 35, stk. 2, i forordning (EU) nr. 528/2012 forelagde Tyskland den 1. oktober 2020 koordinationsgruppen en indsigelse og fremførte, at det biocidholdige produkt ikke opfylder betingelserne i nævnte forordnings artikel 19, stk. 1, litra d).

| (3) | Tyskland vurderer, at det biocidholdige produkt ikke opfylder betingelserne i artikel 19, stk. 1, litra d), i forordning (EU) nr. 528/2012, eftersom der ikke foreligger konklusioner om det biocidholdige produkts klassificering med hensyn til visse fysiske farer og sikkerhedsegenskaber, navnlig hvorvidt det biocidholdige produkt er at betragte som et brandfarligt fast stof, et selvreaktivt stof eller en selvreaktiv blanding, et selvopvarmende stof eller en selvopvarmende blanding, et stof eller en blanding, som ved kontakt med vand afgiver brandfarlige gasser, samt relativ selvantændelsestemperatur for faste stoffer, som indgår i basisdatasættet i henhold til afsnit 1, punkt 4, i bilag III til forordning (EU) nr. 528/2012, og derfor kan disse datakrav ikke udelades, medmindre tilpasning er mulig i overensstemmelse med bilag IV til nævnte forordning. |
| --- | --- |

(3)

Tyskland vurderer, at det biocidholdige produkt ikke opfylder betingelserne i artikel 19, stk. 1, litra d), i forordning (EU) nr. 528/2012, eftersom der ikke foreligger konklusioner om det biocidholdige produkts klassificering med hensyn til visse fysiske farer og sikkerhedsegenskaber, navnlig hvorvidt det biocidholdige produkt er at betragte som et brandfarligt fast stof, et selvreaktivt stof eller en selvreaktiv blanding, et selvopvarmende stof eller en selvopvarmende blanding, et stof eller en blanding, som ved kontakt med vand afgiver brandfarlige gasser, samt relativ selvantændelsestemperatur for faste stoffer, som indgår i basisdatasættet i henhold til afsnit 1, punkt 4, i bilag III til forordning (EU) nr. 528/2012, og derfor kan disse datakrav ikke udelades, medmindre tilpasning er mulig i overensstemmelse med bilag IV til nævnte forordning.

| (4) | Nederlandene fremførte, at det biocidholdige produkt er identisk med aktivstoffet N-(trichlormethylthio)phthalimid (folpet). For folpet findes der ikke på nuværende tidspunkt en harmoniseret klassificering med hensyn til fysiske farer i henhold til bilag VI til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1272/2008 (2) om klassificering, mærkning og emballering af stoffer og blandinger. |
| --- | --- |

(4)

Nederlandene fremførte, at det biocidholdige produkt er identisk med aktivstoffet N-(trichlormethylthio)phthalimid (folpet). For folpet findes der ikke på nuværende tidspunkt en harmoniseret klassificering med hensyn til fysiske farer i henhold til bilag VI til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1272/2008 (2) om klassificering, mærkning og emballering af stoffer og blandinger.

| (5) | Da koordinationsgruppen ikke nåede til enighed, videregav Nederlandene den 5. januar 2021 den udestående indsigelse til Kommissionen, jf. artikel 36, stk. 1, i forordning (EU) nr. 528/2012. Nederlandene redegjorde dermed i detaljer for de punkter, som medlemsstaterne ikke kunne nå til enighed om, og for begrundelsen for deres uenighed for Kommissionen. En kopi af redegørelsen blev fremsendt til de berørte medlemsstater og ansøgeren. |
| --- | --- |

(5)

Da koordinationsgruppen ikke nåede til enighed, videregav Nederlandene den 5. januar 2021 den udestående indsigelse til Kommissionen, jf. artikel 36, stk. 1, i forordning (EU) nr. 528/2012. Nederlandene redegjorde dermed i detaljer for de punkter, som medlemsstaterne ikke kunne nå til enighed om, og for begrundelsen for deres uenighed for Kommissionen. En kopi af redegørelsen blev fremsendt til de berørte medlemsstater og ansøgeren.

| (6) | I artikel 19, stk. 1, litra d), i forordning (EU) nr. 528/2012 fastsættes det som en af betingelserne for at meddele godkendelse, at det biocidholdige produkts fysiske og kemiske egenskaber er blevet fastlagt og fundet acceptable, så der sikres en hensigtsmæssig anvendelse og transport af produktet. |
| --- | --- |

(6)

I artikel 19, stk. 1, litra d), i forordning (EU) nr. 528/2012 fastsættes det som en af betingelserne for at meddele godkendelse, at det biocidholdige produkts fysiske og kemiske egenskaber er blevet fastlagt og fundet acceptable, så der sikres en hensigtsmæssig anvendelse og transport af produktet.

| (7) | Ved artikel 20, stk. 1, litra a), nr. i), i forordning (EU) nr. 528/2012 fastsættes det, at den, der ansøger om godkendelse af et biocidholdigt produkt, skal vedlægge sammen med ansøgningen et dossier eller en dataadgangstilladelse for det biocidholdige produkt, der opfylder kravene i bilag III til samme forordning. |
| --- | --- |

(7)

Ved artikel 20, stk. 1, litra a), nr. i), i forordning (EU) nr. 528/2012 fastsættes det, at den, der ansøger om godkendelse af et biocidholdigt produkt, skal vedlægge sammen med ansøgningen et dossier eller en dataadgangstilladelse for det biocidholdige produkt, der opfylder kravene i bilag III til samme forordning.

| (8) | Ved artikel 21 i forordning (EU) nr. 528/2012 fastsættes det, at ansøgeren ikke behøver at fremlægge de data, der kræves i henhold til artikel 20 i samme forordning, såfremt dataene ikke er nødvendige som følge af den eksponering, der er forbundet med de påtænkte anvendelser, såfremt det ikke er videnskabeligt nødvendigt at fremlægge dataene, eller såfremt det ikke er teknisk muligt at generere dataene, og at ansøgeren kan foreslå tilpasninger af disse datakrav i overensstemmelse med bilag IV til forordning (EU) nr. 528/2012, og at begrundelsen for de foreslåede tilpasninger af datakravene skal angives tydeligt i ansøgningen med en henvisning til de specifikke bestemmelser i bilag IV til nævnte forordning. |
| --- | --- |

(8)

Ved artikel 21 i forordning (EU) nr. 528/2012 fastsættes det, at ansøgeren ikke behøver at fremlægge de data, der kræves i henhold til artikel 20 i samme forordning, såfremt dataene ikke er nødvendige som følge af den eksponering, der er forbundet med de påtænkte anvendelser, såfremt det ikke er videnskabeligt nødvendigt at fremlægge dataene, eller såfremt det ikke er teknisk muligt at generere dataene, og at ansøgeren kan foreslå tilpasninger af disse datakrav i overensstemmelse med bilag IV til forordning (EU) nr. 528/2012, og at begrundelsen for de foreslåede tilpasninger af datakravene skal angives tydeligt i ansøgningen med en henvisning til de specifikke bestemmelser i bilag IV til nævnte forordning.

| (9) | I henhold til afsnit 1, punkt 4, i bilag III til forordning (EU) nr. 528/2012 indgår data til at bestemme, om et biocidholdigt produkt bør betragtes som hørende under eksplosiver, brandfarlige faste stoffer, selvreaktive stoffer eller blandinger, pyrofore faste stoffer, selvopvarmende stoffer eller blandinger, stoffer eller blandinger, som ved kontakt med vand afgiver brandfarlige gasser, oxiderende faste stoffer, organiske peroxider, metalætsende samt relativ selvantændelsestemperatur for faste stoffer i basisdatasættet, der skal fremlægges til støtte for godkendelsen af biocidholdige produkter. I henhold til punkt 18, litra a), i bilag VI til nævnte forordning skal farer som følge af fysisk-kemiske egenskaber fastlægges i risikovurderingen. |
| --- | --- |

(9)

I henhold til afsnit 1, punkt 4, i bilag III til forordning (EU) nr. 528/2012 indgår data til at bestemme, om et biocidholdigt produkt bør betragtes som hørende under eksplosiver, brandfarlige faste stoffer, selvreaktive stoffer eller blandinger, pyrofore faste stoffer, selvopvarmende stoffer eller blandinger, stoffer eller blandinger, som ved kontakt med vand afgiver brandfarlige gasser, oxiderende faste stoffer, organiske peroxider, metalætsende samt relativ selvantændelsestemperatur for faste stoffer i basisdatasættet, der skal fremlægges til støtte for godkendelsen af biocidholdige produkter. I henhold til punkt 18, litra a), i bilag VI til nævnte forordning skal farer som følge af fysisk-kemiske egenskaber fastlægges i risikovurderingen.

| (10) | I henhold til artikel 4, stk. 1, i forordning (EF) nr. 1272/2008 klassificerer producenter, importører og downstreambrugere derudover stoffer eller blandinger i overensstemmelse med afsnit II i nævnte forordning, før de markedsføres. Ved artikel 8, stk. 2, i nævnte forordning fastsættes det, at med henblik på at bestemme, om et stof eller en blanding medfører en af de fysiske farer, der er omhandlet i del 2 i bilag I, skal producenten, importøren eller downstreambrugeren udføre de test, der kræves i nævnte del, medmindre tilstrækkelig og pålidelig information allerede foreligger. |
| --- | --- |

(10)

I henhold til artikel 4, stk. 1, i forordning (EF) nr. 1272/2008 klassificerer producenter, importører og downstreambrugere derudover stoffer eller blandinger i overensstemmelse med afsnit II i nævnte forordning, før de markedsføres. Ved artikel 8, stk. 2, i nævnte forordning fastsættes det, at med henblik på at bestemme, om et stof eller en blanding medfører en af de fysiske farer, der er omhandlet i del 2 i bilag I, skal producenten, importøren eller downstreambrugeren udføre de test, der kræves i nævnte del, medmindre tilstrækkelig og pålidelig information allerede foreligger.

| (11) | Selvklassificering skal derfor indebære, at der testes for fysiske farer, medmindre der foreligger tilstrækkelig og pålidelig information i henhold til artikel 8, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1272/2008. Ifølge de selvklassificeringer, der fremgår af fortegnelsen over klassificerings- og mærkningsoplysninger, som føres af Det Europæiske Kemikalieagentur (3), er der blandt folpets 2 572 anmeldere ikke nogen, der klassificerer stoffet hvad angår fysiske farer, og anmelderne har anført som årsag, at der for visse fysiske farer foreligger tilstrækkelige data til at konkludere, at klassificeringskriterierne ikke er opfyldt, mens der for visse andre fysiske farer ikke foreligger data. |
| --- | --- |

(11)

Selvklassificering skal derfor indebære, at der testes for fysiske farer, medmindre der foreligger tilstrækkelig og pålidelig information i henhold til artikel 8, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1272/2008. Ifølge de selvklassificeringer, der fremgår af fortegnelsen over klassificerings- og mærkningsoplysninger, som føres af Det Europæiske Kemikalieagentur (3), er der blandt folpets 2 572 anmeldere ikke nogen, der klassificerer stoffet hvad angår fysiske farer, og anmelderne har anført som årsag, at der for visse fysiske farer foreligger tilstrækkelige data til at konkludere, at klassificeringskriterierne ikke er opfyldt, mens der for visse andre fysiske farer ikke foreligger data.

| (12) | På trods af forpligtelsen i artikel 20, stk. 1, litra a), i forordning (EU) nr. 528/2012 sammenholdt med afsnit 1, punkt 4, i bilag III til nævnte forordning og forpligtelsen i artikel 8, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1272/2008 var der ikke vedlagt oplysninger om det biocidholdige produkts klassificering med hensyn til fysiske farer og sikkerhedsmæssige egenskaber. |
| --- | --- |

(12)

På trods af forpligtelsen i artikel 20, stk. 1, litra a), i forordning (EU) nr. 528/2012 sammenholdt med afsnit 1, punkt 4, i bilag III til nævnte forordning og forpligtelsen i artikel 8, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1272/2008 var der ikke vedlagt oplysninger om det biocidholdige produkts klassificering med hensyn til fysiske farer og sikkerhedsmæssige egenskaber.

| (13) | Den 19. maj 2021 gav Kommissionen ansøgeren mulighed for at fremsætte skriftlige bemærkninger, jf. artikel 36, stk. 2, i forordning (EU) nr. 528/2012. Ansøgeren fremsendte sine bemærkninger den 18. juni 2021. |
| --- | --- |

(13)

Den 19. maj 2021 gav Kommissionen ansøgeren mulighed for at fremsætte skriftlige bemærkninger, jf. artikel 36, stk. 2, i forordning (EU) nr. 528/2012. Ansøgeren fremsendte sine bemærkninger den 18. juni 2021.

| (14) | I sine bemærkninger fremsatte ansøgeren begrundelser for at udelade datakravene i afsnit 1, punkt 4, i bilag III til forordning (EU) nr. 528/2012 med hensyn til nogle af de fysiske farer (selvreaktive stoffer eller blandinger, pyrofore faste stoffer, selvopvarmende stoffer eller blandinger, oxiderende faste stoffer, organiske peroxider, metalætsende) med en henvisning til eksisterende erfaring, mens ansøgeren med hensyn til andre fysiske farer (eksplosiver, brandfarlige faste stoffer, stoffer eller blandinger, som ved kontakt med vand afgiver brandfarlige gasser, samt relativ selvantændelsestemperatur for faste stoffer) henviste til vurderingsrapporten for aktivstoffet. |
| --- | --- |

(14)

I sine bemærkninger fremsatte ansøgeren begrundelser for at udelade datakravene i afsnit 1, punkt 4, i bilag III til forordning (EU) nr. 528/2012 med hensyn til nogle af de fysiske farer (selvreaktive stoffer eller blandinger, pyrofore faste stoffer, selvopvarmende stoffer eller blandinger, oxiderende faste stoffer, organiske peroxider, metalætsende) med en henvisning til eksisterende erfaring, mens ansøgeren med hensyn til andre fysiske farer (eksplosiver, brandfarlige faste stoffer, stoffer eller blandinger, som ved kontakt med vand afgiver brandfarlige gasser, samt relativ selvantændelsestemperatur for faste stoffer) henviste til vurderingsrapporten for aktivstoffet.

| (15) | Efter en nøje gennemgang af ansøgerens bemærkninger og efter at have konsulteret Det Europæiske Kemikalieagentur vurderer Kommissionen, at med undtagelse af faren »metalætsende«, hvor ansøgerens begrundelse for udeladelse kan godtages, er det ikke muligt ud fra de af ansøgeren øvrige fremlagte oplysninger at afgive konklusion om produktets klassificering med hensyn til de fysiske farer og sikkerhedsegenskaber, der indgår i basisdatasættet i henhold til afsnit 1, punkt 4, i bilag III til forordning (EU) nr. 528/2012, og der blev ikke fremsat tilstrækkelig begrundelse for tilpasning af datakravene i henhold til bilag IV til forordning (EU) nr. 528/2012. Kommissionen vurderer derfor, at det ikke er muligt at fastlægge, om det biocidholdige produkt opfylder betingelserne i artikel 19, stk. 1, litra d), i forordning (EU) nr. 528/2012. |
| --- | --- |

(15)

Efter en nøje gennemgang af ansøgerens bemærkninger og efter at have konsulteret Det Europæiske Kemikalieagentur vurderer Kommissionen, at med undtagelse af faren »metalætsende«, hvor ansøgerens begrundelse for udeladelse kan godtages, er det ikke muligt ud fra de af ansøgeren øvrige fremlagte oplysninger at afgive konklusion om produktets klassificering med hensyn til de fysiske farer og sikkerhedsegenskaber, der indgår i basisdatasættet i henhold til afsnit 1, punkt 4, i bilag III til forordning (EU) nr. 528/2012, og der blev ikke fremsat tilstrækkelig begrundelse for tilpasning af datakravene i henhold til bilag IV til forordning (EU) nr. 528/2012. Kommissionen vurderer derfor, at det ikke er muligt at fastlægge, om det biocidholdige produkt opfylder betingelserne i artikel 19, stk. 1, litra d), i forordning (EU) nr. 528/2012.

| (16) | Foranstaltningerne i denne afgørelse er i overensstemmelse med udtalelse fra Det Stående Udvalg for Biocidholdige Produkter — |
| --- | --- |

(16)

Foranstaltningerne i denne afgørelse er i overensstemmelse med udtalelse fra Det Stående Udvalg for Biocidholdige Produkter —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

Denne afgørelse finder anvendelse på det biocidholdige produkt, der er identificeret ved sagsnummer BC-FS027255-29 i registret over biocidholdige produkter.

Artikel 2

Uden indgivelse af de relevante oplysninger i henhold til afsnit 1, punkt 4, i bilag III til forordning (EU) nr. 528/2012, under hensyntagen til de generelle muligheder for tilpasning af datakrav jf. bilag IV til nævnte forordning, er det ikke godtgjort, at det biocidholdige produkt opfylder betingelserne i artikel 19, stk. 1, litra d), i forordning (EU) nr. 528/2012.

Artikel 3

Denne afgørelse er rettet til medlemsstaterne.

Udfærdiget i Bruxelles, den 1. juni 2022.

På Kommissionens vegne

Stella KYRIAKIDES

Medlem af Kommissionen

---

(1)  
  EUT L 167 af 27.6.2012, s. 1.

1

(2)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1272/2008 af 16. december 2008 om klassificering, mærkning og emballering af stoffer og blandinger og om ændring og ophævelse af direktiv 67/548/EØF og 1999/45/EF og om ændring af forordning (EF) nr. 1907/2006 (EUT L 353 af 31.12.2008, s. 1).

2

(3)  Nærmere oplysninger om anmeldelser — C&L-fortegnelsen (europa.eu).

3

---

| 3.6.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 152/190 |
| --- | --- | --- | --- |

3.6.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 152/190

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESAFGØRELSE (EU) 2022/875

af 1. juni 2022

om visse midlertidige hasteforanstaltninger over for afrikansk svinepest i Italien

(meddelt under nummer C(2022) 3727)

(Kun den italienske udgave er autentisk)

(EØS-relevant tekst)

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/429 af 9. marts 2016 om overførbare dyresygdomme og om ændring og ophævelse af visse retsakter på området for dyresundhed (»dyresundhedsloven«) (1), særlig artikel 259, stk. 2, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Afrikansk svinepest er en infektiøs virussygdom, der rammer opdrættede og vildtlevende svin og kan have alvorlige konsekvenser for den pågældende dyrepopulation og landbrugets rentabilitet og forårsage forstyrrelser i flytninger af sendinger af disse dyr og produkter heraf inden for Unionen og eksporten til tredjelande. |
| --- | --- |

(1)

Afrikansk svinepest er en infektiøs virussygdom, der rammer opdrættede og vildtlevende svin og kan have alvorlige konsekvenser for den pågældende dyrepopulation og landbrugets rentabilitet og forårsage forstyrrelser i flytninger af sendinger af disse dyr og produkter heraf inden for Unionen og eksporten til tredjelande.

| (2) | I tilfælde af et udbrud af afrikansk svinepest hos vildtlevende svin er der alvorlig risiko for spredning af sygdommen til andre vildtlevende svin og til virksomheder med opdrættede svin. |
| --- | --- |

(2)

I tilfælde af et udbrud af afrikansk svinepest hos vildtlevende svin er der alvorlig risiko for spredning af sygdommen til andre vildtlevende svin og til virksomheder med opdrættede svin.

| (3) | Kommissionens delegerede forordning (EU) 2020/687 (2) supplerer reglerne om bekæmpelse af de listeopførte sygdomme, der er omhandlet i artikel 9, stk. 1, litra a), b) og c), i forordning (EU) 2016/429, og som er defineret som kategori A-, B- og C-sygdomme i Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2018/1882 (3). Først og fremmest er der ved artikel 63-66 i delegeret forordning (EU) 2020/687 fastsat visse foranstaltninger, som skal træffes i tilfælde af officiel bekræftelse af et udbrud af en kategori A-sygdom hos vildtlevende dyr, herunder afrikansk svinepest hos vildtlevende svin. Disse bestemmelser foreskriver navnlig oprettelse af en inficeret zone og forbud mod flytning af vildtlevende dyr af listeopførte arter og animalske produkter heraf. |
| --- | --- |

(3)

Kommissionens delegerede forordning (EU) 2020/687 (2) supplerer reglerne om bekæmpelse af de listeopførte sygdomme, der er omhandlet i artikel 9, stk. 1, litra a), b) og c), i forordning (EU) 2016/429, og som er defineret som kategori A-, B- og C-sygdomme i Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2018/1882 (3). Først og fremmest er der ved artikel 63-66 i delegeret forordning (EU) 2020/687 fastsat visse foranstaltninger, som skal træffes i tilfælde af officiel bekræftelse af et udbrud af en kategori A-sygdom hos vildtlevende dyr, herunder afrikansk svinepest hos vildtlevende svin. Disse bestemmelser foreskriver navnlig oprettelse af en inficeret zone og forbud mod flytning af vildtlevende dyr af listeopførte arter og animalske produkter heraf.

| (4) | Ved Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2021/605 (4) er der fastsat særlige foranstaltninger til bekæmpelse af afrikansk svinepest. Først og fremmest følger det af nævnte gennemførelsesforordnings artikel 3, litra b), at der i tilfælde af et udbrud af sygdommen hos vildtlevende svin i et område i en medlemsstat skal oprettes en inficeret zone i overensstemmelse med artikel 63 i delegeret forordning (EU) 2020/687. Desuden er det i nævnte gennemførelsesforordnings artikel 6 fastsat, at det pågældende område skal opføres som en restriktionszone II i samme forordnings bilag I, del II, og at den inficerede zone, der er oprettet i overensstemmelse med artikel 63 i delegeret forordning (EU) 2020/687, uden ophold skal tilpasses, så den som minimum omfatter restriktionszone II. De særlige foranstaltninger til bekæmpelse af afrikansk svinepest, der er fastsat ved gennemførelsesforordning (EU) 2021/605, omfatter bl.a. forbud mod flytning af sendinger af svin, der holdes i restriktionszone II, og produkter heraf uden for disse restriktionszoner. |
| --- | --- |

(4)

Ved Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2021/605 (4) er der fastsat særlige foranstaltninger til bekæmpelse af afrikansk svinepest. Først og fremmest følger det af nævnte gennemførelsesforordnings artikel 3, litra b), at der i tilfælde af et udbrud af sygdommen hos vildtlevende svin i et område i en medlemsstat skal oprettes en inficeret zone i overensstemmelse med artikel 63 i delegeret forordning (EU) 2020/687. Desuden er det i nævnte gennemførelsesforordnings artikel 6 fastsat, at det pågældende område skal opføres som en restriktionszone II i samme forordnings bilag I, del II, og at den inficerede zone, der er oprettet i overensstemmelse med artikel 63 i delegeret forordning (EU) 2020/687, uden ophold skal tilpasses, så den som minimum omfatter restriktionszone II. De særlige foranstaltninger til bekæmpelse af afrikansk svinepest, der er fastsat ved gennemførelsesforordning (EU) 2021/605, omfatter bl.a. forbud mod flytning af sendinger af svin, der holdes i restriktionszone II, og produkter heraf uden for disse restriktionszoner.

| (5) | Italien har underrettet Kommissionen om den aktuelle situation med hensyn til afrikansk svinepest i landet efter et udbrud af sygdommen hos et vildtlevende svin i provinsen Riet i regionen Lazio, som blev bekræftet den 27. maj 2022. Nævnte medlemsstats kompetente myndighed skal derfor oprette en inficeret zone i overensstemmelse med delegeret forordning (EU) 2020/687 og gennemførelsesforordning (EU) 2021/605. |
| --- | --- |

(5)

Italien har underrettet Kommissionen om den aktuelle situation med hensyn til afrikansk svinepest i landet efter et udbrud af sygdommen hos et vildtlevende svin i provinsen Riet i regionen Lazio, som blev bekræftet den 27. maj 2022. Nævnte medlemsstats kompetente myndighed skal derfor oprette en inficeret zone i overensstemmelse med delegeret forordning (EU) 2020/687 og gennemførelsesforordning (EU) 2021/605.

| (6) | For at hindre unødvendige forstyrrelser i samhandelen i Unionen og for at undgå, at tredjelande indfører uberettigede handelshindringer, er det nødvendigt på EU-plan i samarbejde med denne medlemsstat at afgrænse den inficerede zone for afrikansk svinepest i Italien. |
| --- | --- |

(6)

For at hindre unødvendige forstyrrelser i samhandelen i Unionen og for at undgå, at tredjelande indfører uberettigede handelshindringer, er det nødvendigt på EU-plan i samarbejde med denne medlemsstat at afgrænse den inficerede zone for afrikansk svinepest i Italien.

| (7) | I afventning af opførelsen af det område i Italien, der er berørt af det nylige udbrud, som restriktionszone II i del II i bilag I til gennemførelsesforordning (EU) 2021/605 bør de deri fastsatte særlige foranstaltninger til bekæmpelse af afrikansk svinepest, som gælder for flytning af sendinger af svin, der holdes i restriktionszone II, og produkter heraf uden for disse zoner, for at forhindre yderligere spredning af afrikansk svinepest også finde anvendelse på flytning af sådanne sendinger fra den inficerede zone, som Italien har oprettet efter dette nylige udbrud, i tilgift til de foranstaltninger, der er fastsat i artikel 63-66 i delegeret forordning (EU) 2020/687. |
| --- | --- |

(7)

I afventning af opførelsen af det område i Italien, der er berørt af det nylige udbrud, som restriktionszone II i del II i bilag I til gennemførelsesforordning (EU) 2021/605 bør de deri fastsatte særlige foranstaltninger til bekæmpelse af afrikansk svinepest, som gælder for flytning af sendinger af svin, der holdes i restriktionszone II, og produkter heraf uden for disse zoner, for at forhindre yderligere spredning af afrikansk svinepest også finde anvendelse på flytning af sådanne sendinger fra den inficerede zone, som Italien har oprettet efter dette nylige udbrud, i tilgift til de foranstaltninger, der er fastsat i artikel 63-66 i delegeret forordning (EU) 2020/687.

| (8) | Den inficerede zone i Italien bør derfor opføres i bilaget til nærværende afgørelse og bør være omfattet af de særlige foranstaltninger til bekæmpelse af afrikansk svinepest, der gælder for restriktionszone II, jf. gennemførelsesforordning (EU) 2021/605. På grund af den alvorlige karakter af denne nye epidemiologiske situation med hensyn til afrikansk svinepest i Unionen og under hensyntagen til den øgede umiddelbare risiko for yderligere spredning af sygdommen bør flytning af sendinger af opdrættede svin og produkter heraf til andre medlemsstater og til tredjelande dog ikke være tilladt fra den inficerede zone i henhold til nævnte gennemførelsesforordning. Varigheden af zoneafgrænsningen bør også fastsættes ved denne afgørelse. |
| --- | --- |

(8)

Den inficerede zone i Italien bør derfor opføres i bilaget til nærværende afgørelse og bør være omfattet af de særlige foranstaltninger til bekæmpelse af afrikansk svinepest, der gælder for restriktionszone II, jf. gennemførelsesforordning (EU) 2021/605. På grund af den alvorlige karakter af denne nye epidemiologiske situation med hensyn til afrikansk svinepest i Unionen og under hensyntagen til den øgede umiddelbare risiko for yderligere spredning af sygdommen bør flytning af sendinger af opdrættede svin og produkter heraf til andre medlemsstater og til tredjelande dog ikke være tilladt fra den inficerede zone i henhold til nævnte gennemførelsesforordning. Varigheden af zoneafgrænsningen bør også fastsættes ved denne afgørelse.

| (9) | For at afbøde de risici, der er forbundet med det nylige udbrud af afrikansk svinepest hos vildtlevende svin i Italien, bør det derfor ved denne afgørelse fastsættes, at Italien indtil afgørelsens udløbsdato ikke må tillade flytning til andre medlemsstater og tredjelande af sendinger af svin, der holdes i den inficerede zone, eller produkter heraf. |
| --- | --- |

(9)

For at afbøde de risici, der er forbundet med det nylige udbrud af afrikansk svinepest hos vildtlevende svin i Italien, bør det derfor ved denne afgørelse fastsættes, at Italien indtil afgørelsens udløbsdato ikke må tillade flytning til andre medlemsstater og tredjelande af sendinger af svin, der holdes i den inficerede zone, eller produkter heraf.

| (10) | Da den epidemiologiske situation i Unionen med hensyn til spredningen af afrikansk svinepest tilsiger en hurtig indsats, er det vigtigt, at de foranstaltninger, der fastsættes ved denne afgørelse, finder anvendelse hurtigst muligt. |
| --- | --- |

(10)

Da den epidemiologiske situation i Unionen med hensyn til spredningen af afrikansk svinepest tilsiger en hurtig indsats, er det vigtigt, at de foranstaltninger, der fastsættes ved denne afgørelse, finder anvendelse hurtigst muligt.

| (11) | I afventning af udtalelsen fra Den Stående Komité for Planter, Dyr, Fødevarer og Foder bør den inficerede zone i Italien derfor straks oprettes og opføres i bilaget til denne afgørelse, ligesom varigheden af zoneafgræsningen bør fastsættes. |
| --- | --- |

(11)

I afventning af udtalelsen fra Den Stående Komité for Planter, Dyr, Fødevarer og Foder bør den inficerede zone i Italien derfor straks oprettes og opføres i bilaget til denne afgørelse, ligesom varigheden af zoneafgræsningen bør fastsættes.

| (12) | Denne afgørelse vil blive taget op til fornyet vurdering på det næste møde i Den Stående Komité for Planter, Dyr, Fødevarer og Foder — |
| --- | --- |

(12)

Denne afgørelse vil blive taget op til fornyet vurdering på det næste møde i Den Stående Komité for Planter, Dyr, Fødevarer og Foder —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

Italien sikrer, at dets kompetente myndighed straks opretter en inficeret zone for afrikansk svinepest i overensstemmelse med artikel 63 i delegeret forordning (EU) 2020/687 og artikel 3, litra b), i gennemførelsesforordning (EU) 2021/605, og at denne zone som minimum omfatter de områder, der er opført i bilaget til denne afgørelse.

Artikel 2

Italien sikrer, at de særlige foranstaltninger til bekæmpelse af afrikansk svinepest, der gælder for restriktionszone II, jf. gennemførelsesforordning (EU) 2021/605, anvendes i de områder, der er opført som inficeret zone i bilaget til denne afgørelse, i tilgift til de foranstaltninger, der er fastsat i artikel 63-66 i delegeret forordning (EU) 2020/687.

Artikel 3

Italien sikrer, at der ikke gives tilladelse til flytning af sendinger af svin, der holdes i de områder, der er opført som inficeret zone i bilaget, og produkter heraf til andre medlemsstater eller til tredjelande.

Artikel 4

Denne afgørelse anvendes indtil den 31. august 2022.

Artikel 5

Denne afgørelse er rettet til Den Italienske Republik.

Udfærdiget i Bruxelles, den 1. juni 2022.

På Kommissionens vegne

Stella KYRIAKIDES

Medlem af Kommissionen

---

(1)  
  EUT L 84 af 31.3.2016, s. 1.

1

(2)  Kommissionens delegerede forordning (EU) 2020/687 af 17. december 2019 om supplerende regler til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/429 for så vidt angår regler om forebyggelse og bekæmpelse af visse listeopførte sygdomme (EUT L 174 af 3.6.2020, s. 64).

2

(3)  Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2018/1882 af 3. december 2018 om anvendelse af visse sygdomsforebyggelses- og -bekæmpelsesregler på kategorier af listeopførte sygdomme og om fastlæggelse af en liste over arter og grupper af arter, der udgør en betydelig risiko for spredning af disse listeopførte sygdomme (EUT L 308 af 4.12.2018, s. 21).

3

(4)  Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2021/605 af 7. april 2021 om særlige foranstaltninger til bekæmpelse af afrikansk svinepest (EUT L 129 af 15.4.2021, s. 1).

4

---

BILAG

| Områder afgrænset som inficeret zone i Italien, jf. artikel 1 | Anvendelsen ophører (dato) |
| --- | --- |
| Følgende kommuner i provinsen Rieti:






  — | Borgo Velino |

Områder afgrænset som inficeret zone i Italien, jf. artikel 1

Anvendelsen ophører (dato)

Følgende kommuner i provinsen Rieti:

—

Borgo Velino

| — | Micigliano |
| --- | --- |

—

Micigliano

| — | Posta |
| --- | --- |

—

Posta

| — | Borbona |
| --- | --- |

—

Borbona

| — | Cittaducale |
| --- | --- |

—

Cittaducale

| — | Castel Sant'Angelo |
| --- | --- |

—

Castel Sant'Angelo

| — | Antrodoco |
| --- | --- |

—

Antrodoco

| — | Petrella Salto |
| --- | --- |

—

Petrella Salto

| — | Fiamignano |
| --- | --- |

—

Fiamignano

Følgende kommuner i provinsen L'Aquila:

| — | Cagnano Amiterno. |
| --- | --- |

—

Cagnano Amiterno.

31. august 2022

---