# Uradni list L 109/2022

| | ISSN 1977-0804 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 109 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Letnik 658. april 2022 |

ISSN 1977-0804

Uradni list

Evropske unije

L 109

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Letnik 658. april 2022

---

| Vsebina | | I   Zakonodajni akti | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | * | Uredba (EU) 2022/562 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. aprila 2022 o spremembi uredb (EU) št. 1303/2013 in (EU) št. 223/2014 v zvezi s kohezijskim ukrepom za begunce v Evropi (CARE) | 1 |
| | | SKLEPI |
| | * | Sklep (EU) 2022/563 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. aprila 2022 o zagotavljanju makrofinančne pomoči Republiki Moldaviji | 6 |

Vsebina

I   Zakonodajni akti

Stran

UREDBE

*

Uredba (EU) 2022/562 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. aprila 2022 o spremembi uredb (EU) št. 1303/2013 in (EU) št. 223/2014 v zvezi s kohezijskim ukrepom za begunce v Evropi (CARE)

1

SKLEPI

*

Sklep (EU) 2022/563 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. aprila 2022 o zagotavljanju makrofinančne pomoči Republiki Moldaviji

6

| | | II   Nezakonodajni akti |
| --- | --- | --- |
| | | MEDNARODNI SPORAZUMI |
| | * | Obvestilo o začetku veljavnosti Sporazuma med Evropsko unijo in Barbadosom o spremembi Sporazuma med Evropsko skupnostjo in Barbadosom o odpravi vizumov za kratkoročno bivanje | 13 |
| | | UREDBE |
| | * | Delegirana uredba Komisije (EU) 2022/564 z dne 19. novembra 2021 o spremembi Uredbe (EU) št. 347/2013 Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi s seznamom projektov skupnega interesa Unije | 14 |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2022/565 z dne 7. aprila 2022 o dovoljenju za pripravek iz 3-nitrooksipropanola kot krmni dodatek za krave molznice in krave za razmnoževanje (imetnik dovoljenja: DSM Nutritional Products Ltd, ki ga v Uniji zastopa DSM Nutritional Products Sp. z o.o.) (
  1
  ) | 32 |
| | * | Uredba Komisije (EU) 2022/566 z dne 7. aprila 2022 o spremembi Priloge II k Uredbi Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 396/2005 glede mejnih vrednosti ostankov za flutianil v ali na nekaterih proizvodih (
  1
  ) | 35 |
| | | SKLEPI |
| | * | Sklep Sveta (EU) 2022/567 z dne 4. aprila 2022 o stališču, ki se v imenu Evropske unije zastopa v Partnerskem svetu, ustanovljenem s Sporazumom o trgovini in sodelovanju med Evropsko unijo in Evropsko skupnostjo za atomsko energijo na eni strani ter Združenim kraljestvom Velika Britanija in Severna Irska na drugi strani, glede sprejetja operativnih smernic za vodenje foruma civilne družbe | 48 |
| | * | Sklep Sveta (EU) 2022/568 z dne 4. aprila 2022 o stališču, ki se v imenu Evropske unije zastopa v Posebnem odboru za poenostavitev carinskih postopkov in trgovanja, ustanovljenem s Sporazumom o gospodarskem partnerstvu med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter državami SADC, ki izvajajo SGP, na drugi strani, v zvezi s sprejetjem poslovnika Posebnega odbora za poenostavitev carinskih postopkov in trgovanja | 52 |
| | * | Izvedbeni sklep Sveta (EU) 2022/569 z dne 4. aprila 2022 o začetku avtomatizirane izmenjave podatkov o DNK v Italiji | 58 |
| | * | Izvedbeni sklep Sveta (EU) 2022/570 z dne 4. aprila 2022 o začetku avtomatizirane izmenjave daktiloskopskih podatkov v Italiji | 60 |
| | * | Izvedbeni sklep Sveta (EU) 2022/571 z dne 4. aprila 2022 o začetku avtomatizirane izmenjave podatkov iz registrov vozil v Italiji | 62 |
| | * | Izvedbeni sklep Sveta (EU) 2022/572 z dne 4. aprila 2022 o začetku avtomatizirane izmenjave podatkov iz registrov vozil v Grčiji | 64 |
| | * | Sklep Sveta (SZVP) 2022/573 z dne 7. aprila 2022 o spremembi Sklepa (SZVP) 2019/538 o podpori dejavnostim Organizacije za prepoved kemičnega orožja (OPCW) v okviru izvajanja Strategije EU proti širjenju orožja za množično uničevanje | 66 |
| | * | Sklep Sveta (SZVP) 2022/574 z dne 7. aprila 2022 o spremembi Sklepa (SZVP) 2017/809 v podporo pri izvajanju Resolucije Varnostnega sveta Združenih narodov 1540 (2004) o neširjenju orožja za množično uničevanje in njegovih nosilcev | 67 |
| | * | Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2022/575 z dne 6. aprila 2022 o nujnih ukrepih za preprečevanje vnosa slinavke in parkljevke v Unijo s pošiljkami sena in slame iz tretjih držav ali z ozemelj ter razveljavitvi Izvedbene uredbe (EU) 2020/2208
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2022) 2078)

   (
  1
  ) | 69 |

II   Nezakonodajni akti

MEDNARODNI SPORAZUMI

*

Obvestilo o začetku veljavnosti Sporazuma med Evropsko unijo in Barbadosom o spremembi Sporazuma med Evropsko skupnostjo in Barbadosom o odpravi vizumov za kratkoročno bivanje

13

UREDBE

*

Delegirana uredba Komisije (EU) 2022/564 z dne 19. novembra 2021 o spremembi Uredbe (EU) št. 347/2013 Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi s seznamom projektov skupnega interesa Unije

14

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2022/565 z dne 7. aprila 2022 o dovoljenju za pripravek iz 3-nitrooksipropanola kot krmni dodatek za krave molznice in krave za razmnoževanje (imetnik dovoljenja: DSM Nutritional Products Ltd, ki ga v Uniji zastopa DSM Nutritional Products Sp. z o.o.) (
  1
  )

1

32

*

Uredba Komisije (EU) 2022/566 z dne 7. aprila 2022 o spremembi Priloge II k Uredbi Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 396/2005 glede mejnih vrednosti ostankov za flutianil v ali na nekaterih proizvodih (
  1
  )

1

35

SKLEPI

*

Sklep Sveta (EU) 2022/567 z dne 4. aprila 2022 o stališču, ki se v imenu Evropske unije zastopa v Partnerskem svetu, ustanovljenem s Sporazumom o trgovini in sodelovanju med Evropsko unijo in Evropsko skupnostjo za atomsko energijo na eni strani ter Združenim kraljestvom Velika Britanija in Severna Irska na drugi strani, glede sprejetja operativnih smernic za vodenje foruma civilne družbe

48

*

Sklep Sveta (EU) 2022/568 z dne 4. aprila 2022 o stališču, ki se v imenu Evropske unije zastopa v Posebnem odboru za poenostavitev carinskih postopkov in trgovanja, ustanovljenem s Sporazumom o gospodarskem partnerstvu med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter državami SADC, ki izvajajo SGP, na drugi strani, v zvezi s sprejetjem poslovnika Posebnega odbora za poenostavitev carinskih postopkov in trgovanja

52

*

Izvedbeni sklep Sveta (EU) 2022/569 z dne 4. aprila 2022 o začetku avtomatizirane izmenjave podatkov o DNK v Italiji

58

*

Izvedbeni sklep Sveta (EU) 2022/570 z dne 4. aprila 2022 o začetku avtomatizirane izmenjave daktiloskopskih podatkov v Italiji

60

*

Izvedbeni sklep Sveta (EU) 2022/571 z dne 4. aprila 2022 o začetku avtomatizirane izmenjave podatkov iz registrov vozil v Italiji

62

*

Izvedbeni sklep Sveta (EU) 2022/572 z dne 4. aprila 2022 o začetku avtomatizirane izmenjave podatkov iz registrov vozil v Grčiji

64

*

Sklep Sveta (SZVP) 2022/573 z dne 7. aprila 2022 o spremembi Sklepa (SZVP) 2019/538 o podpori dejavnostim Organizacije za prepoved kemičnega orožja (OPCW) v okviru izvajanja Strategije EU proti širjenju orožja za množično uničevanje

66

*

Sklep Sveta (SZVP) 2022/574 z dne 7. aprila 2022 o spremembi Sklepa (SZVP) 2017/809 v podporo pri izvajanju Resolucije Varnostnega sveta Združenih narodov 1540 (2004) o neširjenju orožja za množično uničevanje in njegovih nosilcev

67

*

Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2022/575 z dne 6. aprila 2022 o nujnih ukrepih za preprečevanje vnosa slinavke in parkljevke v Unijo s pošiljkami sena in slame iz tretjih držav ali z ozemelj ter razveljavitvi Izvedbene uredbe (EU) 2020/2208
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2022) 2078)

   (
  1
  )

(notificirano pod dokumentarno številko C(2022) 2078)

1

69

| | | Popravki |
| --- | --- | --- |
| | * | Popravek Uredbe Sveta (EU) 2021/2278 z dne 20. decembra 2021 o opustitvi dajatev skupne carinske tarife iz člena 56(2), točka (c), Uredbe (EU) št. 952/2013 za nekatere kmetijske in industrijske proizvode ter razveljavitvi Uredbe (EU) št. 1387/2013 ( UL L 466, 29.12.2021 ) | 73 |
| | * | Popravek Sklepa Sveta (SZVP) 2022/338 z dne 28. februarja 2022 o ukrepu pomoči v okviru Evropskega mirovnega instrumenta za dobavo vojaške opreme in platform, zasnovanih za uporabo smrtonosne sile, ukrajinskim oboroženim silam ( UL L 60, 28.2.2022 ) | 74 |
| | * | Popravek Sklepa Sveta (SZVP) 2022/339 z dne 28. februarja 2022 o ukrepu pomoči v okviru Evropskega mirovnega instrumenta za podporo ukrajinskim oboroženim silam ( UL L 61, 28.2.2022 ) | 75 |

Popravki

*

Popravek Uredbe Sveta (EU) 2021/2278 z dne 20. decembra 2021 o opustitvi dajatev skupne carinske tarife iz člena 56(2), točka (c), Uredbe (EU) št. 952/2013 za nekatere kmetijske in industrijske proizvode ter razveljavitvi Uredbe (EU) št. 1387/2013 ( UL L 466, 29.12.2021 )

( UL L 466, 29.12.2021 )

73

*

Popravek Sklepa Sveta (SZVP) 2022/338 z dne 28. februarja 2022 o ukrepu pomoči v okviru Evropskega mirovnega instrumenta za dobavo vojaške opreme in platform, zasnovanih za uporabo smrtonosne sile, ukrajinskim oboroženim silam ( UL L 60, 28.2.2022 )

( UL L 60, 28.2.2022 )

74

*

Popravek Sklepa Sveta (SZVP) 2022/339 z dne 28. februarja 2022 o ukrepu pomoči v okviru Evropskega mirovnega instrumenta za podporo ukrajinskim oboroženim silam ( UL L 61, 28.2.2022 )

( UL L 61, 28.2.2022 )

75

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP. |

---

(1)   Besedilo velja za EGP.

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

I Zakonodajni akti

UREDBE

| 8.4.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | L 109/1 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2022

SL

Uradni list Evropske unije

L 109/1

---

UREDBA (EU) 2022/562 EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

z dne 6. aprila 2022

o spremembi uredb (EU) št. 1303/2013 in (EU) št. 223/2014 v zvezi s kohezijskim ukrepom za begunce v Evropi (CARE)

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti člena 175, tretji odstavek, in člena 177 Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),

po posvetovanju z Odborom regij,

v skladu z rednim zakonodajnim postopkom (2),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Nedavna vojaška agresija Ruske federacije proti Ukrajini in oboroženi spopadi, ki potekajo, so korenito spremenili varnostne razmere v Evropi. Zaradi te vojaške agresije se Unija in zlasti njene vzhodne regije soočajo z znatnim pritokom ljudi To je dodaten izziv v obdobju, ko gospodarstva držav članic še vedno okrevajo po pandemiji COVID-19. |
| --- | --- |

(1)

Nedavna vojaška agresija Ruske federacije proti Ukrajini in oboroženi spopadi, ki potekajo, so korenito spremenili varnostne razmere v Evropi. Zaradi te vojaške agresije se Unija in zlasti njene vzhodne regije soočajo z znatnim pritokom ljudi To je dodaten izziv v obdobju, ko gospodarstva držav članic še vedno okrevajo po pandemiji COVID-19.

| (2) | Države članice so že sposobne financirati širok nabor naložb za obravnavanje migracijskih izzivov v okviru svojih programov kohezijske politike v okviru Evropskega sklada za regionalni razvoj (ESRR) in Evropskega socialnega sklada (ESS), vključno z dodatnimi viri, ki so na voljo kot pomoč pri okrevanju za kohezijo in območja Evrope (REACT-EU), da bi se zagotovila pomoč za spodbujanje odprave posledic krize v okviru pandemije COVID-19 in njenih socialnih posledic ter za pripravo zelenega, digitalnega in odpornega okrevanja gospodarstva. Ukrepi lahko zajemajo naložbe na področju socialne vključenosti, zdravja, izobraževanja, zaposlovanja, stanovanj in otroškega varstva, vključno z naložbami v infrastrukturo, obnovo prikrajšanih mestnih območij, ukrepi za zmanjšanje prostorske in izobraževalne izoliranosti migrantov ter ustanavljanjem podjetij. Države članice lahko preostale vire iz svojih programov preusmerijo v obravnavanje takih migracijskih izzivov. Poleg tega se lahko Sklad za evropsko pomoč najbolj ogroženim (FEAD) uporabi za zagotavljanje hrane in osnovne materialne pomoči osebam, vključno z državljani tretjih držav, ki jih je prizadela vojaška agresija Ruske federacije. |
| --- | --- |

(2)

Države članice so že sposobne financirati širok nabor naložb za obravnavanje migracijskih izzivov v okviru svojih programov kohezijske politike v okviru Evropskega sklada za regionalni razvoj (ESRR) in Evropskega socialnega sklada (ESS), vključno z dodatnimi viri, ki so na voljo kot pomoč pri okrevanju za kohezijo in območja Evrope (REACT-EU), da bi se zagotovila pomoč za spodbujanje odprave posledic krize v okviru pandemije COVID-19 in njenih socialnih posledic ter za pripravo zelenega, digitalnega in odpornega okrevanja gospodarstva. Ukrepi lahko zajemajo naložbe na področju socialne vključenosti, zdravja, izobraževanja, zaposlovanja, stanovanj in otroškega varstva, vključno z naložbami v infrastrukturo, obnovo prikrajšanih mestnih območij, ukrepi za zmanjšanje prostorske in izobraževalne izoliranosti migrantov ter ustanavljanjem podjetij. Države članice lahko preostale vire iz svojih programov preusmerijo v obravnavanje takih migracijskih izzivov. Poleg tega se lahko Sklad za evropsko pomoč najbolj ogroženim (FEAD) uporabi za zagotavljanje hrane in osnovne materialne pomoči osebam, vključno z državljani tretjih držav, ki jih je prizadela vojaška agresija Ruske federacije.

| (3) | Medtem ko za dodatne vire, ki so na voljo v okviru REACT-EU, že veljajo številne prožnosti glede ureditve njihovega izvrševanja, je treba omogočiti večjo prožnost pri uporabi sredstev ESRR, ESS in FEAD iz večletnega finančnega okvira za obdobje 2014–2020. Glede na nujnost obravnavanja migracijskih izzivov, ki so posledica vojaške agresije Ruske federacije proti Ukrajini, bi morali biti odhodki za operacije, ki obravnavajo te izzive, upravičeni od datuma, ko se je ta vojška agresija začela. Poleg tega bi bilo treba povečati prožnost pri načinu uporabe ESRR in ESS za take operacije, da bi se razpoložljiva sredstva v okviru programov lahko hitro uporabila, pod pogojem, da je zadevna operacija v skladu z operativnim programom, kakor je bil po potrebi spremenjen. Ta prožnost bi morala dopolnjevati možnosti za dopolnilno financiranje operacij, ki so že na voljo. Uvesti bi bilo treba tudi poenostavljeno ureditev poročanja glede podatkov o udeležencih teh operacij. |
| --- | --- |

(3)

Medtem ko za dodatne vire, ki so na voljo v okviru REACT-EU, že veljajo številne prožnosti glede ureditve njihovega izvrševanja, je treba omogočiti večjo prožnost pri uporabi sredstev ESRR, ESS in FEAD iz večletnega finančnega okvira za obdobje 2014–2020. Glede na nujnost obravnavanja migracijskih izzivov, ki so posledica vojaške agresije Ruske federacije proti Ukrajini, bi morali biti odhodki za operacije, ki obravnavajo te izzive, upravičeni od datuma, ko se je ta vojška agresija začela. Poleg tega bi bilo treba povečati prožnost pri načinu uporabe ESRR in ESS za take operacije, da bi se razpoložljiva sredstva v okviru programov lahko hitro uporabila, pod pogojem, da je zadevna operacija v skladu z operativnim programom, kakor je bil po potrebi spremenjen. Ta prožnost bi morala dopolnjevati možnosti za dopolnilno financiranje operacij, ki so že na voljo. Uvesti bi bilo treba tudi poenostavljeno ureditev poročanja glede podatkov o udeležencih teh operacij.

| (4) | Za zagotovitev, da lahko zadevne osebe brez odlašanja prejmejo pomoč v okviru FEAD, je primerno državam članicam omogočiti, da spremenijo nekatere elemente operativnih programov, ki jih podpira FEAD, ne da bi bil za to potreben sklep Komisije. |
| --- | --- |

(4)

Za zagotovitev, da lahko zadevne osebe brez odlašanja prejmejo pomoč v okviru FEAD, je primerno državam članicam omogočiti, da spremenijo nekatere elemente operativnih programov, ki jih podpira FEAD, ne da bi bil za to potreben sklep Komisije.

| (5) | Podpora, zagotovljena v okviru kohezijske politike, bi morala dopolnjevati zlasti ukrepe, ki se financirajo iz Sklada za azil, migracije in vključevanje, da se čim bolj poveča učinek razpoložljivih sredstev. |
| --- | --- |

(5)

Podpora, zagotovljena v okviru kohezijske politike, bi morala dopolnjevati zlasti ukrepe, ki se financirajo iz Sklada za azil, migracije in vključevanje, da se čim bolj poveča učinek razpoložljivih sredstev.

| (6) | Posledice pandemije COVID-19 so države članice prizadele na način brez primere. Splošni učinek te pandemije je zelo močno obremenil proračune držav članic zaradi nenadnega in znatnega povečanja javnih naložb, potrebnih za njihove sisteme zdravstvenega varstva in druge sektorje njihovih gospodarstev. Zaradi tega je obstajalo tudi tveganje za motnje v podpori, ki se zagotavlja najbolj ogroženim. To je privedlo do izrednih razmer, ki jih je bilo treba reševati s posebnimi ukrepi. |
| --- | --- |

(6)

Posledice pandemije COVID-19 so države članice prizadele na način brez primere. Splošni učinek te pandemije je zelo močno obremenil proračune držav članic zaradi nenadnega in znatnega povečanja javnih naložb, potrebnih za njihove sisteme zdravstvenega varstva in druge sektorje njihovih gospodarstev. Zaradi tega je obstajalo tudi tveganje za motnje v podpori, ki se zagotavlja najbolj ogroženim. To je privedlo do izrednih razmer, ki jih je bilo treba reševati s posebnimi ukrepi.

| (7) | V odziv na posledice izbruha COVID-19 sta bili uredbi (EU) št. 1301/2013 (3) in (EU) št. 1303/2013 (4) Evropskega parlamenta in Sveta spremenjeni z Uredbo (EU) 2020/460 Evropskega parlamenta in Sveta (5), da se je omogočila večja prožnost pri izvajanju programov, ki jih podpirajo ESRR, ESS in Kohezijski sklad (v nadaljnjem besedilu: skladi) ter Evropski sklad za pomorstvo in ribištvo. Ker so se resni negativni učinki te krize na gospodarstva in družbe Unije poslabšali, pa sta bili obe uredbi znova spremenjeni z Uredbo (EU) 2020/558 Evropskega parlamenta in Sveta (6).
  Poleg tega je bila Uredba (EU) št. 223/2014 Evropskega parlamenta in Sveta (7) v odziv na vpliv krize zaradi COVID-19 na najbolj ogrožene spremenjena z Uredbo (EU) 2020/559 Evropskega parlamenta in Sveta (8), da bi se uvedli posebni ukrepi za FEAD za obravnavanje izbruha COVID-19. Navedene spremembe so zagotovile izredno dodatno prožnost, ki je državam članicam omogočala, da se osredotočijo na potrebni odziv na krizo brez primere, in sicer z okrepitvijo možnosti mobilizacije neporabljene podpore iz skladov in s poenostavitvijo postopkovnih zahtev, povezanih z izvajanjem programov, da bi se obravnavala potreba po hitrem odzivu na to krizo. Z naknadno spremembo Uredbe (EU) št. 1303/2013, uvedeno z Uredbo (EU) 2020/2221 Evropskega parlamenta in Sveta (9), so bili dani na voljo znatni dodatni viri REACT-EU, da bi se zagotovila pomoč za spodbujanje odprave posledic krize v okviru pandemije COVID-19 in njenih socialnih posledic ter za pripravo zelenega, digitalnega in odpornega okrevanja gospodarstva.
  Kot del istega svežnja je bila Uredba (EU) št. 223/2014 spremenjena tudi z Uredbo (EU) 2021/177 Evropskega parlamenta in Sveta (10), da bi se državam članicam omogočila mobilizacija teh dodatnih virov za najbolj ogrožene v okviru izvajanja FEAD. |
| --- | --- |

(7)

V odziv na posledice izbruha COVID-19 sta bili uredbi (EU) št. 1301/2013 (3) in (EU) št. 1303/2013 (4) Evropskega parlamenta in Sveta spremenjeni z Uredbo (EU) 2020/460 Evropskega parlamenta in Sveta (5), da se je omogočila večja prožnost pri izvajanju programov, ki jih podpirajo ESRR, ESS in Kohezijski sklad (v nadaljnjem besedilu: skladi) ter Evropski sklad za pomorstvo in ribištvo. Ker so se resni negativni učinki te krize na gospodarstva in družbe Unije poslabšali, pa sta bili obe uredbi znova spremenjeni z Uredbo (EU) 2020/558 Evropskega parlamenta in Sveta (6).

Poleg tega je bila Uredba (EU) št. 223/2014 Evropskega parlamenta in Sveta (7) v odziv na vpliv krize zaradi COVID-19 na najbolj ogrožene spremenjena z Uredbo (EU) 2020/559 Evropskega parlamenta in Sveta (8), da bi se uvedli posebni ukrepi za FEAD za obravnavanje izbruha COVID-19. Navedene spremembe so zagotovile izredno dodatno prožnost, ki je državam članicam omogočala, da se osredotočijo na potrebni odziv na krizo brez primere, in sicer z okrepitvijo možnosti mobilizacije neporabljene podpore iz skladov in s poenostavitvijo postopkovnih zahtev, povezanih z izvajanjem programov, da bi se obravnavala potreba po hitrem odzivu na to krizo. Z naknadno spremembo Uredbe (EU) št. 1303/2013, uvedeno z Uredbo (EU) 2020/2221 Evropskega parlamenta in Sveta (9), so bili dani na voljo znatni dodatni viri REACT-EU, da bi se zagotovila pomoč za spodbujanje odprave posledic krize v okviru pandemije COVID-19 in njenih socialnih posledic ter za pripravo zelenega, digitalnega in odpornega okrevanja gospodarstva.

Kot del istega svežnja je bila Uredba (EU) št. 223/2014 spremenjena tudi z Uredbo (EU) 2021/177 Evropskega parlamenta in Sveta (10), da bi se državam članicam omogočila mobilizacija teh dodatnih virov za najbolj ogrožene v okviru izvajanja FEAD.

| (8) | Čeprav so prožnosti in dodatna sredstva, zagotovljeni za programsko obdobje 2014–2020, državam članicam pomagali pri njihovem odzivu na krizo in prizadevanjih za okrevanje, sta pojav novih različic koronavirusa, zlasti različice omikron, ter vsesplošno zaostrovanje omejitev v zadnjem četrtletju leta 2021 še naprej resno negativno vplivala na gospodarstva in družbe držav članic ter ovirala običajno izvajanje programov kohezijske politike in programov, ki jih podpira FEAD. Nedavna vojaška agresija Ruske federacije in posledični migracijski tokovi so te vplive še okrepili in lahko dodatno ogrozijo okrevanje gospodarstva Unije. V skladu z možnostjo iz Uredbe (EU) 2020/558 je zato treba določiti izredno podaljšanje enega od ukrepov, uvedenih z navedeno Uredbo, in sicer možnost uporabe 100-odstotne stopnje sofinanciranja za obračunsko leto 2020–2021, v naslednje obračunsko leto. |
| --- | --- |

(8)

Čeprav so prožnosti in dodatna sredstva, zagotovljeni za programsko obdobje 2014–2020, državam članicam pomagali pri njihovem odzivu na krizo in prizadevanjih za okrevanje, sta pojav novih različic koronavirusa, zlasti različice omikron, ter vsesplošno zaostrovanje omejitev v zadnjem četrtletju leta 2021 še naprej resno negativno vplivala na gospodarstva in družbe držav članic ter ovirala običajno izvajanje programov kohezijske politike in programov, ki jih podpira FEAD. Nedavna vojaška agresija Ruske federacije in posledični migracijski tokovi so te vplive še okrepili in lahko dodatno ogrozijo okrevanje gospodarstva Unije. V skladu z možnostjo iz Uredbe (EU) 2020/558 je zato treba določiti izredno podaljšanje enega od ukrepov, uvedenih z navedeno Uredbo, in sicer možnost uporabe 100-odstotne stopnje sofinanciranja za obračunsko leto 2020–2021, v naslednje obračunsko leto.

| (9) | Da bi se zmanjšala obremenitev javnih proračunov, ki izvira iz potrebe po odzivu na krizne razmere, pospešilo izvajanje programov in omogočile potrebne naložbe za okrevanje regij, bi bilo treba državam članicam dati izredno možnost, da za program, ki ga podpirajo ESRR, ESS, Kohezijski sklad ali FEAD, uporabijo 100-odstotno stopnjo sofinanciranja tudi za obračunsko leto 2021–2022. |
| --- | --- |

(9)

Da bi se zmanjšala obremenitev javnih proračunov, ki izvira iz potrebe po odzivu na krizne razmere, pospešilo izvajanje programov in omogočile potrebne naložbe za okrevanje regij, bi bilo treba državam članicam dati izredno možnost, da za program, ki ga podpirajo ESRR, ESS, Kohezijski sklad ali FEAD, uporabijo 100-odstotno stopnjo sofinanciranja tudi za obračunsko leto 2021–2022.

| (10) | Da bi se upoštevale zgornje meje za plačila večletnega finančnega okvira za leti 2022 in 2023, bi bilo treba za ti leti določiti zgornjo mejo za plačila, ki izhajajo iz uporabe 100-odstotne stopnje sofinanciranja v okviru ESRR, Kohezijskega sklada ali ESS. Plačila, ki jih ni mogoče izvesti zaradi uporabe teh zgornjih mej, bi morala Komisija ob upoštevanju razpoložljivosti sredstev izplačati čim prej, bodisi s sprejetjem obračuna bodisi z naknadnimi plačili. Takšna odložena plačila ne bi smela vplivati na sprejetje obračuna ali imeti drugih učinkov. |
| --- | --- |

(10)

Da bi se upoštevale zgornje meje za plačila večletnega finančnega okvira za leti 2022 in 2023, bi bilo treba za ti leti določiti zgornjo mejo za plačila, ki izhajajo iz uporabe 100-odstotne stopnje sofinanciranja v okviru ESRR, Kohezijskega sklada ali ESS. Plačila, ki jih ni mogoče izvesti zaradi uporabe teh zgornjih mej, bi morala Komisija ob upoštevanju razpoložljivosti sredstev izplačati čim prej, bodisi s sprejetjem obračuna bodisi z naknadnimi plačili. Takšna odložena plačila ne bi smela vplivati na sprejetje obračuna ali imeti drugih učinkov.

| (11) | Glede na to, da uporaba 100-odstotne stopnje sofinanciranja ne bo bistveno vplivala na vsebino samih operativnih programov, je primerno, da se omogoči njeno hitro izvajanje, ne da bi bilo treba v ta namen sprejeti sklep Komisije o odobritvi sprememb finančnih preglednic operativnega programa s strani držav članic. Kljub temu bi morala država članica predložiti uradno obvestilo o revidiranih finančnih preglednicah pred predložitvijo končnega zahtevka za plačilo za obračunsko leto. Morebitne posledične spremembe, vključno z vrednostmi kazalnikov, se lahko izvedejo kot del naknadne spremembe programa po koncu obračunskega leta. |
| --- | --- |

(11)

Glede na to, da uporaba 100-odstotne stopnje sofinanciranja ne bo bistveno vplivala na vsebino samih operativnih programov, je primerno, da se omogoči njeno hitro izvajanje, ne da bi bilo treba v ta namen sprejeti sklep Komisije o odobritvi sprememb finančnih preglednic operativnega programa s strani držav članic. Kljub temu bi morala država članica predložiti uradno obvestilo o revidiranih finančnih preglednicah pred predložitvijo končnega zahtevka za plačilo za obračunsko leto. Morebitne posledične spremembe, vključno z vrednostmi kazalnikov, se lahko izvedejo kot del naknadne spremembe programa po koncu obračunskega leta.

| (12) | Ker cilja te uredbe, in sicer uvedbe ukrepov prožnosti pri zagotavljanju podpore iz skladov, države članice ne morejo zadovoljivo doseči, temveč se zaradi obsega in učinkov predlaganega ukrepa lažje doseže na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji (PEU). V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenega cilja. |
| --- | --- |

(12)

Ker cilja te uredbe, in sicer uvedbe ukrepov prožnosti pri zagotavljanju podpore iz skladov, države članice ne morejo zadovoljivo doseči, temveč se zaradi obsega in učinkov predlaganega ukrepa lažje doseže na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji (PEU). V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenega cilja.

| (13) | Uredbi (EU) št. 1303/2013 in (EU) št. 223/2014 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(13)

Uredbi (EU) št. 1303/2013 in (EU) št. 223/2014 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti.

| (14) | Ker je nujno treba obravnavati migracijske izzive, ki so posledica nedavne vojaške agresije Ruske federacije, in še vedno trajajočo javnozdravstveno krizo zaradi pandemije COVID-19, je primerno določiti izjemo od roka osmih tednov iz člena 4 Protokola št. 1 o vlogi nacionalnih parlamentov v Evropski uniji, ki je priložen PEU, Pogodbi o delovanju Evropske unije in Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo. |
| --- | --- |

(14)

Ker je nujno treba obravnavati migracijske izzive, ki so posledica nedavne vojaške agresije Ruske federacije, in še vedno trajajočo javnozdravstveno krizo zaradi pandemije COVID-19, je primerno določiti izjemo od roka osmih tednov iz člena 4 Protokola št. 1 o vlogi nacionalnih parlamentov v Evropski uniji, ki je priložen PEU, Pogodbi o delovanju Evropske unije in Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo.

| (15) | Glede na potrebo, da se državam članicam omogoči, da pravočasno spremenijo svoje programe, da bodo lahko uporabile 100-odstotno stopnjo sofinanciranja za obračunsko leto 2021–2022, bi morala ta uredba nujno začeti veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije – |
| --- | --- |

(15)

Glede na potrebo, da se državam članicam omogoči, da pravočasno spremenijo svoje programe, da bodo lahko uporabile 100-odstotno stopnjo sofinanciranja za obračunsko leto 2021–2022, bi morala ta uredba nujno začeti veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Sprememba Uredbe (EU) št. 1303/2013

Uredba (EU) št. 1303/2013 se spremeni:

| (1) | v členu 25a se vstavi naslednji odstavek:

  „1a.   Z odstopanjem od člena 60(1) ter prvega in četrtega pododstavka člena 120(3) se lahko uporabi 100-odstotna stopnja sofinanciranja za izdatke, prijavljene v zahtevkih za plačilo za obračunsko leto, ki se začne 1. julija 2021 in konča 30. junija 2022, za eno ali več prednostnih osi v programu, ki ga podpira ESRR, ESS ali Kohezijski sklad.
  Z odstopanjem od člena 30(1) in (2) ter člena 96(10) za uporabo 100-odstotne stopnje sofinanciranja ni potreben sklep Komisije o odobritvi spremembe programa. Država članica Komisijo uradno obvesti o revidiranih finančnih preglednicah, potem ko jih odobri odbor za spremljanje. 100-odstotna stopnja sofinanciranja se uporablja le, če je Komisija uradno obveščena o finančnih preglednicah pred predložitvijo končnega zahtevka za vmesno plačilo za obračunsko leto, ki se začne 1. julija 2021 in konča 30. junija 2022, v skladu s členom 135(2).
  Skupna dodatna plačila, ki izhajajo iz uporabe 100-odstotne stopnje sofinanciranja, ne presegajo 5 milijard EUR v letu 2022 in 1 milijarde EUR v letu 2023.
  Komisija pred uradnim obvestilom iz drugega pododstavka izvede vmesna plačila z uporabo stopnje sofinanciranja, ki se uporablja za zadevne prednostne osi. Z odstopanjem od člena 135(5) Komisija izplača dodatne zneske, ki izhajajo iz uporabe 100-odstotne stopnje sofinanciranja, po prejemu vseh končnih zahtevkov za vmesno plačilo za obračunsko leto 2021–2022, po potrebi sorazmerno, da se upoštevajo zgornje meje iz tretjega pododstavka.
  Z odstopanjem od člena 139(7) se preostali zneski, ki izhajajo iz uporabe 100-odstotne stopnje sofinanciranja in ki jih zaradi upoštevanja zgornjih mej iz tretjega pododstavka ni mogoče izplačati po sprejetju obračuna, izplačajo v letu 2024 ali pozneje.“; |
| --- | --- |

(1)

v členu 25a se vstavi naslednji odstavek:

„1a.   Z odstopanjem od člena 60(1) ter prvega in četrtega pododstavka člena 120(3) se lahko uporabi 100-odstotna stopnja sofinanciranja za izdatke, prijavljene v zahtevkih za plačilo za obračunsko leto, ki se začne 1. julija 2021 in konča 30. junija 2022, za eno ali več prednostnih osi v programu, ki ga podpira ESRR, ESS ali Kohezijski sklad.

Z odstopanjem od člena 30(1) in (2) ter člena 96(10) za uporabo 100-odstotne stopnje sofinanciranja ni potreben sklep Komisije o odobritvi spremembe programa. Država članica Komisijo uradno obvesti o revidiranih finančnih preglednicah, potem ko jih odobri odbor za spremljanje. 100-odstotna stopnja sofinanciranja se uporablja le, če je Komisija uradno obveščena o finančnih preglednicah pred predložitvijo končnega zahtevka za vmesno plačilo za obračunsko leto, ki se začne 1. julija 2021 in konča 30. junija 2022, v skladu s členom 135(2).

Skupna dodatna plačila, ki izhajajo iz uporabe 100-odstotne stopnje sofinanciranja, ne presegajo 5 milijard EUR v letu 2022 in 1 milijarde EUR v letu 2023.

Komisija pred uradnim obvestilom iz drugega pododstavka izvede vmesna plačila z uporabo stopnje sofinanciranja, ki se uporablja za zadevne prednostne osi. Z odstopanjem od člena 135(5) Komisija izplača dodatne zneske, ki izhajajo iz uporabe 100-odstotne stopnje sofinanciranja, po prejemu vseh končnih zahtevkov za vmesno plačilo za obračunsko leto 2021–2022, po potrebi sorazmerno, da se upoštevajo zgornje meje iz tretjega pododstavka.

Z odstopanjem od člena 139(7) se preostali zneski, ki izhajajo iz uporabe 100-odstotne stopnje sofinanciranja in ki jih zaradi upoštevanja zgornjih mej iz tretjega pododstavka ni mogoče izplačati po sprejetju obračuna, izplačajo v letu 2024 ali pozneje.“;

| (2) | v členu 65(10) se doda naslednji pododstavek:

  „Z odstopanjem od odstavka 9 so izdatki za operacije, ki obravnavajo migracijske izzive zaradi vojaške agresije Ruske federacije, upravičeni od 24. februarja 2022.“; |
| --- | --- |

(2)

v členu 65(10) se doda naslednji pododstavek:

„Z odstopanjem od odstavka 9 so izdatki za operacije, ki obravnavajo migracijske izzive zaradi vojaške agresije Ruske federacije, upravičeni od 24. februarja 2022.“;

| (3) | v členu 98 se doda naslednji odstavek:

  „4.   Operacije za obravnavanje migracijskih izzivov zaradi vojaške agresije Ruske federacije se lahko financirajo bodisi iz ESRR bodisi iz ESS na podlagi pravil, ki se uporabljajo za drugi sklad.
  V takih primerih se te operacije načrtujejo v okviru namenske prednostne osi tega drugega sklada, ki prispeva k njegovim ustreznim prednostnim naložbam.
  Kadar je za operacije v okviru namenske prednostne osi iz drugega pododstavka treba sporočiti podatke o udeležencih, ti podatki temeljijo na informiranih ocenah in so omejeni na skupno število podprtih oseb in število otrok, mlajših od 18 let.
  Ta odstavek se ne uporablja za programe v okviru cilja ‚evropsko teritorialno sodelovanje‘.“. |
| --- | --- |

(3)

v členu 98 se doda naslednji odstavek:

„4.   Operacije za obravnavanje migracijskih izzivov zaradi vojaške agresije Ruske federacije se lahko financirajo bodisi iz ESRR bodisi iz ESS na podlagi pravil, ki se uporabljajo za drugi sklad.

V takih primerih se te operacije načrtujejo v okviru namenske prednostne osi tega drugega sklada, ki prispeva k njegovim ustreznim prednostnim naložbam.

Kadar je za operacije v okviru namenske prednostne osi iz drugega pododstavka treba sporočiti podatke o udeležencih, ti podatki temeljijo na informiranih ocenah in so omejeni na skupno število podprtih oseb in število otrok, mlajših od 18 let.

Ta odstavek se ne uporablja za programe v okviru cilja ‚evropsko teritorialno sodelovanje‘.“.

Člen 2

Sprememba Uredbe (EU) št. 223/2014

Uredba (EU) št. 223/2014 se spremeni:

| (1) | v členu 9(4) se doda naslednji pododstavek:

  „Prvi in drugi pododstavek se uporabljata tudi za spremembo elementov operativnega programa, da bi se obravnavali migracijski izzivi zaradi vojaške agresije Ruske federacije.“; |
| --- | --- |

(1)

v členu 9(4) se doda naslednji pododstavek:

„Prvi in drugi pododstavek se uporabljata tudi za spremembo elementov operativnega programa, da bi se obravnavali migracijski izzivi zaradi vojaške agresije Ruske federacije.“;

| (2) | v členu 20 se vstavi naslednji odstavek:

  „1b.   Z odstopanjem od odstavka 1 se lahko za odhodke, prijavljene v zahtevkih za plačilo za obračunsko leto, ki se začne 1. julija 2021 in konča 30. junija 2022, uporabi 100-odstotna stopnja sofinanciranja.
  Z odstopanjem od člena 9(1), (2) in (3) za uporabo 100-odstotne stopnje sofinanciranja ni potreben sklep Komisije o odobritvi spremembe programa. Država članica Komisijo uradno obvesti o revidiranih finančnih preglednicah iz oddelka 5.1 predlog za operativni program iz Priloge I. 100-odstotna stopnja sofinanciranja se uporablja le, če je Komisija uradno obveščena o finančnih preglednicah pred predložitvijo končnega zahtevka za vmesno plačilo za obračunsko leto, ki se začne 1. julija 2021 in konča 30. junija 2022, v skladu s členom 45(2).“; |
| --- | --- |

(2)

v členu 20 se vstavi naslednji odstavek:

„1b.   Z odstopanjem od odstavka 1 se lahko za odhodke, prijavljene v zahtevkih za plačilo za obračunsko leto, ki se začne 1. julija 2021 in konča 30. junija 2022, uporabi 100-odstotna stopnja sofinanciranja.

Z odstopanjem od člena 9(1), (2) in (3) za uporabo 100-odstotne stopnje sofinanciranja ni potreben sklep Komisije o odobritvi spremembe programa. Država članica Komisijo uradno obvesti o revidiranih finančnih preglednicah iz oddelka 5.1 predlog za operativni program iz Priloge I. 100-odstotna stopnja sofinanciranja se uporablja le, če je Komisija uradno obveščena o finančnih preglednicah pred predložitvijo končnega zahtevka za vmesno plačilo za obračunsko leto, ki se začne 1. julija 2021 in konča 30. junija 2022, v skladu s členom 45(2).“;

| (3) | v členu 22(4) se doda naslednji pododstavek:

  „Z odstopanjem od prvega pododstavka so odhodki za operacije, ki obravnavajo migracijske izzive zaradi vojaške agresije Ruske federacije, upravičeni od 24. februarja 2022.“. |
| --- | --- |

(3)

v členu 22(4) se doda naslednji pododstavek:

„Z odstopanjem od prvega pododstavka so odhodki za operacije, ki obravnavajo migracijske izzive zaradi vojaške agresije Ruske federacije, upravičeni od 24. februarja 2022.“.

Člen 3

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uradnem listu Evropske unije

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Strasbourgu, 6. aprila 2022

Za Evropski parlament

predsednica

R. METSOLA

Za Svet

predsednik

C. BEAUNE

---

(1)  Mnenje z dne 23. marca 2022 (še ni objavljeno v Uradnem listu).

1

(2)  Stališče Evropskega parlamenta z dne 24. marca 2022 (še ni objavljeno v Uradnem listu) in odločitev Sveta z dne 4. aprila 2022.

2

(3)  Uredba (EU) št. 1301/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o Evropskem skladu za regionalni razvoj in o posebnih določbah glede cilja „naložbe za rast in delovna mesta“ ter o razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1080/2006 (UL L 347, 20.12.2013, str. 289).

3

(4)  Uredba (EU) št. 1303/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o skupnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu, Evropskem kmetijskem skladu za razvoj podeželja in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo, o splošnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo ter o razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 1083/2006 (UL L 347, 20.12.2013, str. 320).

4

(5)  Uredba (EU) 2020/460 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. marca 2020 o spremembi uredb (EU) št. 1301/2013, (EU) št. 1303/2013 in (EU) št. 508/2014 glede posebnih ukrepov za mobilizacijo naložb v zdravstvenih sistemih držav članic in v drugih sektorjih njihovih gospodarstev v odziv na izbruh COVID-19 (Naložbena pobuda v odziv na koronavirus) (UL L 99, 31.3.2020, str. 5).

5

(6)  Uredba (EU) 2020/558 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2020 o spremembi uredb (EU) št. 1301/2013 in (EU) št. 1303/2013 glede posebnih ukrepov za zagotovitev izredne prožnosti pri uporabi evropskih strukturnih in investicijskih skladov v odziv na izbruh COVID-19 (UL L 130, 24.4.2020, str. 1).

6

(7)  Uredba (EU) št. 223/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. marca 2014 o Skladu za evropsko pomoč najbolj ogroženim (UL L 72, 12.3.2014, str. 1).

7

(8)  Uredba (EU) 2020/559 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2020 o spremembi Uredbe (EU) št. 223/2014 glede uvedbe posebnih ukrepov za obravnavanje izbruha COVID-19 (UL L 130, 24.4.2020, str. 7).

8

(9)  Uredba (EU) 2020/2221 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. decembra 2020 o spremembi Uredbe (EU) št. 1303/2013, kar zadeva dodatne vire in ureditev izvrševanja, da se zagotovi pomoč za spodbujanje odprave posledic krize v okviru pandemije COVID-19 in njenih socialnih posledic ter za pripravo zelenega, digitalnega in odpornega okrevanja družbe in gospodarstva (REACT-EU) (UL L 437, 28.12.2020, str. 30).

9

(10)  Uredba (EU) 2021/177 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 10. februarja 2021 o spremembi Uredbe (EU) št. 223/2014 glede uvedbe posebnih ukrepov za reševanje krize, povezane z izbruhom COVID-19 (UL L 53, 16.2.2021, str. 1).

10

---

SKLEPI

| 8.4.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | L 109/6 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2022

SL

Uradni list Evropske unije

L 109/6

---

SKLEP (EU) 2022/563 EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

z dne 6. aprila 2022

o zagotavljanju makrofinančne pomoči Republiki Moldaviji

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 212(2) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,

v skladu z rednim zakonodajnim postopkom (1),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Odnosi med Evropsko unijo (v nadaljnjem besedilu: Unija) in Republiko Moldavijo (v nadaljnjem besedilu: Moldavija) se še naprej razvijajo v okviru evropske sosedske politike (ESP) in vzhodnega partnerstva. Moldavija se je vzhodnemu partnerstvu pridružila leta 2009, sledila pa so pogajanja o pridružitvenem sporazumu med Evropsko unijo in Evropsko skupnostjo za atomsko energijo in njunimi državami članicami na eni strani ter Republiko Moldavijo na drugi strani (2) (v nadaljnjem besedilu: pridružitveni sporazum). Pridružitveni sporazum, ki vključuje postopno uvedbo poglobljenega in celovitega območja proste trgovine (DCFTA), je bil podpisan 27. junija 2014, veljati pa je začel 1. julija 2016. |
| --- | --- |

(1)

Odnosi med Evropsko unijo (v nadaljnjem besedilu: Unija) in Republiko Moldavijo (v nadaljnjem besedilu: Moldavija) se še naprej razvijajo v okviru evropske sosedske politike (ESP) in vzhodnega partnerstva. Moldavija se je vzhodnemu partnerstvu pridružila leta 2009, sledila pa so pogajanja o pridružitvenem sporazumu med Evropsko unijo in Evropsko skupnostjo za atomsko energijo in njunimi državami članicami na eni strani ter Republiko Moldavijo na drugi strani (2) (v nadaljnjem besedilu: pridružitveni sporazum). Pridružitveni sporazum, ki vključuje postopno uvedbo poglobljenega in celovitega območja proste trgovine (DCFTA), je bil podpisan 27. junija 2014, veljati pa je začel 1. julija 2016.

| (2) | Na moldavsko gospodarstvo so pomembno vplivali recesija leta 2020, ki jo je povzročila pandemija COVID-19, dolgotrajni politični zastoj v državi po predsedniških volitvah novembra 2020 ter nedavna energetska kriza. Te okoliščine so še poglobile precejšnjo finančno vrzel v Moldaviji, poslabšale njen zunanji položaj in dodatno prispevale k rastočim proračunskim potrebam. |
| --- | --- |

(2)

Na moldavsko gospodarstvo so pomembno vplivali recesija leta 2020, ki jo je povzročila pandemija COVID-19, dolgotrajni politični zastoj v državi po predsedniških volitvah novembra 2020 ter nedavna energetska kriza. Te okoliščine so še poglobile precejšnjo finančno vrzel v Moldaviji, poslabšale njen zunanji položaj in dodatno prispevale k rastočim proračunskim potrebam.

| (3) | Nova moldavska vlada je po parlamentarnih volitvah julija 2021 pokazala trdno zavezanost izvajanju nadaljnjih reform z ambicioznim programom z naslovom „Moldavija v dobrih časih 2021–2025“. Ta program se osredotoča na ključna področja politike, ki vključujejo reforme sektorja sodstva, boj proti korupciji, dobro upravljanje in pravno državo. |
| --- | --- |

(3)

Nova moldavska vlada je po parlamentarnih volitvah julija 2021 pokazala trdno zavezanost izvajanju nadaljnjih reform z ambicioznim programom z naslovom „Moldavija v dobrih časih 2021–2025“. Ta program se osredotoča na ključna področja politike, ki vključujejo reforme sektorja sodstva, boj proti korupciji, dobro upravljanje in pravno državo.

| (4) | Moldavski organi so z obnovljeno zavezanostjo izvajanju takih reform in z močno politično voljo bistveno pospešili izvedbo reform. To je Moldaviji omogočilo tudi uspešno dokončanje ukrepa makrofinančne pomoči v zvezi s pandemijo COVID-19 na podlagi Sklepa (EU) 2020/701 Evropskega parlamenta in Sveta (3), saj so bili izpolnjeni vsi reformni ukrepi, o katerih se je dogovorila z Unijo v memorandumu o soglasju, razen enega ukrepa, za odvzem premoženjske koristi, za katerega je bila priznana oprostitev. V ta namen se je Komisija posvetovala z odborom predstavnikov držav članic, ki temu ni nasprotoval. |
| --- | --- |

(4)

Moldavski organi so z obnovljeno zavezanostjo izvajanju takih reform in z močno politično voljo bistveno pospešili izvedbo reform. To je Moldaviji omogočilo tudi uspešno dokončanje ukrepa makrofinančne pomoči v zvezi s pandemijo COVID-19 na podlagi Sklepa (EU) 2020/701 Evropskega parlamenta in Sveta (3), saj so bili izpolnjeni vsi reformni ukrepi, o katerih se je dogovorila z Unijo v memorandumu o soglasju, razen enega ukrepa, za odvzem premoženjske koristi, za katerega je bila priznana oprostitev. V ta namen se je Komisija posvetovala z odborom predstavnikov držav članic, ki temu ni nasprotoval.

| (5) | Mednarodni denarni sklad (MDS) je po zaustavitvi sprejetja novega programa MDS, izpogajanega v letu 2020, po parlamentarnih volitvah julija 2021 ponovno vzpostavil stik z Moldavijo in dosegel sporazum na delovni ravni o programu v okviru razširjenega kreditnega programa in instrumenta za povečanje financiranja za znesek v vrednosti 564 milijonov USD. Izvršni odbor MDS je s sklepom z dne 20. decembra 2021 novi program sprejel. Namen tega programa je podpreti okrevanje gospodarstva Moldavije, začeti izvajati ambiciozen program za upravljanje in institucionalno reformo, okrepiti preglednost in odgovornost, izboljšati predvidljivost javne politike, okrepiti finančne institucije ter spodbujati deregulacijo. |
| --- | --- |

(5)

Mednarodni denarni sklad (MDS) je po zaustavitvi sprejetja novega programa MDS, izpogajanega v letu 2020, po parlamentarnih volitvah julija 2021 ponovno vzpostavil stik z Moldavijo in dosegel sporazum na delovni ravni o programu v okviru razširjenega kreditnega programa in instrumenta za povečanje financiranja za znesek v vrednosti 564 milijonov USD. Izvršni odbor MDS je s sklepom z dne 20. decembra 2021 novi program sprejel. Namen tega programa je podpreti okrevanje gospodarstva Moldavije, začeti izvajati ambiciozen program za upravljanje in institucionalno reformo, okrepiti preglednost in odgovornost, izboljšati predvidljivost javne politike, okrepiti finančne institucije ter spodbujati deregulacijo.

| (6) | Moldavija je novembra 2021 zaradi slabšanja gospodarskega stanja in obetov Unijo zaprosila za dodatno makrofinančno pomoč. |
| --- | --- |

(6)

Moldavija je novembra 2021 zaradi slabšanja gospodarskega stanja in obetov Unijo zaprosila za dodatno makrofinančno pomoč.

| (7) | Okvirna sredstva, ki jih je Unija dodelila Moldaviji v okviru evropskega instrumenta sosedstva, je znašala 518,15 milijona EUR za obdobje 2014–2020, vključno s proračunsko podporo in tehnično pomočjo. V enotnih okvirih podpore za obdobji 2014–2017 in 2017–2020 je bil opredeljen prednostni sektor za sodelovanje z Moldavijo, ki ga je za prejšnje proračunsko obdobje financiral evropski instrument sosedstva. Prednostne naloge za obdobje 2021–2027 bodo določene v novem večletnem okvirnem programu, ki je bil pripravljen v tesnem sodelovanju z vsemi zadevnimi deležniki. |
| --- | --- |

(7)

Okvirna sredstva, ki jih je Unija dodelila Moldaviji v okviru evropskega instrumenta sosedstva, je znašala 518,15 milijona EUR za obdobje 2014–2020, vključno s proračunsko podporo in tehnično pomočjo. V enotnih okvirih podpore za obdobji 2014–2017 in 2017–2020 je bil opredeljen prednostni sektor za sodelovanje z Moldavijo, ki ga je za prejšnje proračunsko obdobje financiral evropski instrument sosedstva. Prednostne naloge za obdobje 2021–2027 bodo določene v novem večletnem okvirnem programu, ki je bil pripravljen v tesnem sodelovanju z vsemi zadevnimi deležniki.

| (8) | Ker je Moldavija država, vključena v ESP, bi se morala šteti za upravičenko do makrofinančne pomoči Unije. |
| --- | --- |

(8)

Ker je Moldavija država, vključena v ESP, bi se morala šteti za upravičenko do makrofinančne pomoči Unije.

| (9) | Makrofinančna pomoč Unije bi morala biti izreden finančni instrument nevezane in nenamenske plačilnobilančne podpore, namenjene takojšnjim potrebam upravičenke po zunanjem financiranju, in bi morala podpreti izvajanje programa politike, ki vsebuje odločne takojšnje ukrepe prilagajanja in strukturnih reform, oblikovane za kratkoročno izboljšanje plačilnobilančnega položaja upravičenca. |
| --- | --- |

(9)

Makrofinančna pomoč Unije bi morala biti izreden finančni instrument nevezane in nenamenske plačilnobilančne podpore, namenjene takojšnjim potrebam upravičenke po zunanjem financiranju, in bi morala podpreti izvajanje programa politike, ki vsebuje odločne takojšnje ukrepe prilagajanja in strukturnih reform, oblikovane za kratkoročno izboljšanje plačilnobilančnega položaja upravičenca.

| (10) | Ker je v plačilni bilanci Moldavije še vedno znatna vrzel v zunanjem financiranju, ki presega sredstva, ki jih zagotavljajo MDS in druge večstranske institucije, je makrofinančna pomoč Unije Moldaviji v trenutnih izjemnih okoliščinah ustrezen odziv na prošnjo Moldavije za podporo gospodarski stabilizaciji v povezavi s programom MDS. Makrofinančna pomoč Unije bi z dopolnjevanjem sredstev iz finančne ureditve MDS podpirala gospodarsko stabilizacijo in program strukturnih reform Moldavije. |
| --- | --- |

(10)

Ker je v plačilni bilanci Moldavije še vedno znatna vrzel v zunanjem financiranju, ki presega sredstva, ki jih zagotavljajo MDS in druge večstranske institucije, je makrofinančna pomoč Unije Moldaviji v trenutnih izjemnih okoliščinah ustrezen odziv na prošnjo Moldavije za podporo gospodarski stabilizaciji v povezavi s programom MDS. Makrofinančna pomoč Unije bi z dopolnjevanjem sredstev iz finančne ureditve MDS podpirala gospodarsko stabilizacijo in program strukturnih reform Moldavije.

| (11) | Makrofinančna pomoč Unije bi morala biti namenjena podpori ponovne vzpostavitve vzdržnega stanja v zunanjem financiranju Moldavije, s čimer bi se podprl njen gospodarski in družbeni razvoj. |
| --- | --- |

(11)

Makrofinančna pomoč Unije bi morala biti namenjena podpori ponovne vzpostavitve vzdržnega stanja v zunanjem financiranju Moldavije, s čimer bi se podprl njen gospodarski in družbeni razvoj.

| (12) | Pričakuje se, da bo makrofinančno pomoč Unije spremljalo izvajanje proračunske podpore v okviru Instrumenta za sosedstvo ter razvojno in mednarodno sodelovanje – Globalna Evropa, vzpostavljenega z Uredbo (EU) 2021/947 Evropskega parlamenta in Sveta (4). |
| --- | --- |

(12)

Pričakuje se, da bo makrofinančno pomoč Unije spremljalo izvajanje proračunske podpore v okviru Instrumenta za sosedstvo ter razvojno in mednarodno sodelovanje – Globalna Evropa, vzpostavljenega z Uredbo (EU) 2021/947 Evropskega parlamenta in Sveta (4).

| (13) | Določitev zneska makrofinančne pomoči Unije temelji na celoviti kvantitativni oceni preostalih potreb Moldavije po zunanjem financiranju in upošteva zmožnost države, da se financira z lastnimi sredstvi, zlasti z mednarodnimi rezervami, ki so ji na voljo. Makrofinančna pomoč Unije bi morala dopolnjevati programe in sredstva, ki jih zagotavljata MDS in Svetovna banka. Pri določanju zneska pomoči se upoštevajo tudi pričakovani finančni prispevki večstranskih donatorjev, potreba po zagotavljanju pravične porazdelitve bremena med Unijo in drugimi donatorji, predhodna uporaba drugih instrumentov Unije za zunanje financiranje v Moldaviji in dodana vrednost celotne vključenosti Unije. |
| --- | --- |

(13)

Določitev zneska makrofinančne pomoči Unije temelji na celoviti kvantitativni oceni preostalih potreb Moldavije po zunanjem financiranju in upošteva zmožnost države, da se financira z lastnimi sredstvi, zlasti z mednarodnimi rezervami, ki so ji na voljo. Makrofinančna pomoč Unije bi morala dopolnjevati programe in sredstva, ki jih zagotavljata MDS in Svetovna banka. Pri določanju zneska pomoči se upoštevajo tudi pričakovani finančni prispevki večstranskih donatorjev, potreba po zagotavljanju pravične porazdelitve bremena med Unijo in drugimi donatorji, predhodna uporaba drugih instrumentov Unije za zunanje financiranje v Moldaviji in dodana vrednost celotne vključenosti Unije.

| (14) | Ob upoštevanju preostalih potreb Moldavije po zunanjem financiranju, ravni njene gospodarske razvitosti, ki se določi glede na dohodek na prebivalca in stopnjo revščine, njene zmožnosti financiranja z lastnimi sredstvi in zlasti z mednarodnimi rezervami, ki so ji na voljo, ter ocene njene zmožnosti odplačevanja na podlagi analize vzdržnosti dolga bi bilo treba del pomoči zagotoviti v obliki nepovratnih sredstev. |
| --- | --- |

(14)

Ob upoštevanju preostalih potreb Moldavije po zunanjem financiranju, ravni njene gospodarske razvitosti, ki se določi glede na dohodek na prebivalca in stopnjo revščine, njene zmožnosti financiranja z lastnimi sredstvi in zlasti z mednarodnimi rezervami, ki so ji na voljo, ter ocene njene zmožnosti odplačevanja na podlagi analize vzdržnosti dolga bi bilo treba del pomoči zagotoviti v obliki nepovratnih sredstev.

| (15) | Komisija bi morala zagotoviti pravno in vsebinsko skladnost makrofinančne pomoči Unije v skladu s ključnimi načeli in cilji na različnih področjih zunanjega delovanja, z ukrepi, sprejetimi v zvezi s temi področji, ter drugimi ustreznimi politikami Unije. |
| --- | --- |

(15)

Komisija bi morala zagotoviti pravno in vsebinsko skladnost makrofinančne pomoči Unije v skladu s ključnimi načeli in cilji na različnih področjih zunanjega delovanja, z ukrepi, sprejetimi v zvezi s temi področji, ter drugimi ustreznimi politikami Unije.

| (16) | Makrofinančna pomoč Unije bi morala podpirati zunanjo politiko Unije do Moldavije. Komisija in Evropska služba za zunanje delovanje (ESZD) bi morali v celotnem obdobju zagotavljanja makrofinančne pomoči tesno sodelovati, da bi usklajevali in zagotavljali doslednost zunanje politike Unije. |
| --- | --- |

(16)

Makrofinančna pomoč Unije bi morala podpirati zunanjo politiko Unije do Moldavije. Komisija in Evropska služba za zunanje delovanje (ESZD) bi morali v celotnem obdobju zagotavljanja makrofinančne pomoči tesno sodelovati, da bi usklajevali in zagotavljali doslednost zunanje politike Unije.

| (17) | Makrofinančna pomoč Unije bi morala podpirati zavezanost Moldavije vrednotam, ki jih deli z Unijo, vključno z demokracijo, pravno državo, dobrim upravljanjem, spoštovanjem človekovih pravic, trajnostnim razvojem in zmanjševanjem revščine, pa tudi njeno zavezanost načelom odprte in pravične trgovine, ki temelji na pravilih. |
| --- | --- |

(17)

Makrofinančna pomoč Unije bi morala podpirati zavezanost Moldavije vrednotam, ki jih deli z Unijo, vključno z demokracijo, pravno državo, dobrim upravljanjem, spoštovanjem človekovih pravic, trajnostnim razvojem in zmanjševanjem revščine, pa tudi njeno zavezanost načelom odprte in pravične trgovine, ki temelji na pravilih.

| (18) | Predpogoj za dodelitev makrofinančne pomoči Unije bi moral biti, da Moldavija spoštuje učinkovite demokratične mehanizme, vključno z večstrankarskim parlamentarnim sistemom, in pravno državo ter zagotavlja spoštovanje človekovih pravic. Poleg tega bi bilo treba s specifičnimi cilji makrofinančne pomoči Unije povečati učinkovitost, preglednost in odgovornost sistemov za upravljanje javnih financ, pa tudi okrepiti upravljanje in nadzor finančnega sektorja v Moldaviji ter spodbujati strukturne reforme, katerih cilji so podpiranje trajnostne in vključujoče rasti, ustvarjanje dostojnih delovnih mest in fiskalna konsolidacija. Komisija in ESZD bi morali redno spremljati izpolnjevanje tega predpogoja in doseganje teh ciljev. |
| --- | --- |

(18)

Predpogoj za dodelitev makrofinančne pomoči Unije bi moral biti, da Moldavija spoštuje učinkovite demokratične mehanizme, vključno z večstrankarskim parlamentarnim sistemom, in pravno državo ter zagotavlja spoštovanje človekovih pravic. Poleg tega bi bilo treba s specifičnimi cilji makrofinančne pomoči Unije povečati učinkovitost, preglednost in odgovornost sistemov za upravljanje javnih financ, pa tudi okrepiti upravljanje in nadzor finančnega sektorja v Moldaviji ter spodbujati strukturne reforme, katerih cilji so podpiranje trajnostne in vključujoče rasti, ustvarjanje dostojnih delovnih mest in fiskalna konsolidacija. Komisija in ESZD bi morali redno spremljati izpolnjevanje tega predpogoja in doseganje teh ciljev.

| (19) | Da bi se zagotovila učinkovita zaščita finančnih interesov Unije, povezanih z njeno makrofinančno pomočjo, bi morala Moldavija sprejeti ustrezne ukrepe za preprečevanje goljufij, korupcije in drugih nepravilnosti, povezanih s to pomočjo, in boj proti njim. Poleg tega bi bilo treba sprejeti določbo, na podlagi katere bi Komisija izvajala nadzor, Računsko sodišče revizije in Evropsko javno tožilstvo svoje pristojnosti. |
| --- | --- |

(19)

Da bi se zagotovila učinkovita zaščita finančnih interesov Unije, povezanih z njeno makrofinančno pomočjo, bi morala Moldavija sprejeti ustrezne ukrepe za preprečevanje goljufij, korupcije in drugih nepravilnosti, povezanih s to pomočjo, in boj proti njim. Poleg tega bi bilo treba sprejeti določbo, na podlagi katere bi Komisija izvajala nadzor, Računsko sodišče revizije in Evropsko javno tožilstvo svoje pristojnosti.

| (20) | Sprostitev makrofinančne pomoči Unije ne posega v pristojnosti Evropskega parlamenta in Sveta, kot proračunskega organa. |
| --- | --- |

(20)

Sprostitev makrofinančne pomoči Unije ne posega v pristojnosti Evropskega parlamenta in Sveta, kot proračunskega organa.

| (21) | Zneski makrofinančne pomoči Unije, zagotovljene v obliki nepovratnih sredstev, in zneski rezervacij za makrofinančno pomoč, zagotovljeno v obliki posojil, bi morali biti skladni z odobrenimi proračunskimi sredstvi iz večletnega finančnega okvira. |
| --- | --- |

(21)

Zneski makrofinančne pomoči Unije, zagotovljene v obliki nepovratnih sredstev, in zneski rezervacij za makrofinančno pomoč, zagotovljeno v obliki posojil, bi morali biti skladni z odobrenimi proračunskimi sredstvi iz večletnega finančnega okvira.

| (22) | Makrofinančno pomoč Unije bi morala upravljati Komisija. Da bi se Evropskemu parlamentu in Svetu zagotovila možnost spremljanja izvajanja tega sklepa, bi ju morala Komisija redno obveščati o dogajanjih v zvezi s to pomočjo in jima posredovati ustrezne dokumente. |
| --- | --- |

(22)

Makrofinančno pomoč Unije bi morala upravljati Komisija. Da bi se Evropskemu parlamentu in Svetu zagotovila možnost spremljanja izvajanja tega sklepa, bi ju morala Komisija redno obveščati o dogajanjih v zvezi s to pomočjo in jima posredovati ustrezne dokumente.

| (23) | Za zagotovitev enotnih pogojev izvajanja tega sklepa bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila. Ta pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (5). |
| --- | --- |

(23)

Za zagotovitev enotnih pogojev izvajanja tega sklepa bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila. Ta pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (5).

| (24) | Za makrofinančno pomoč Unije bi morali veljati pogoji gospodarske politike, ki se določijo v memorandumu o soglasju. Za zagotovitev enotnih pogojev izvajanja in zaradi učinkovitosti bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastila za pogajanja o teh pogojih z moldavskimi organi pod nadzorom odbora predstavnikov držav članic v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011. V skladu z navedeno uredbo bi se moral praviloma uporabljati svetovalni postopek, razen v primerih, ki so določeni v navedeni uredbi. Ob upoštevanju potencialno pomembnega učinka pomoči, višje od 90 milijonov EUR, je primerno, da se za ukrepe, ki ta prag presegajo, uporablja postopek pregleda, kot je določen v Uredbi (EU) št. 182/2011. Ob upoštevanju zneska makrofinančne pomoči Unije Moldaviji bi se moral za sprejetje memoranduma o soglasju in za kakršno koli zmanjšanje, zamrznitev ali ukinitev pomoči uporabljati postopek pregleda – |
| --- | --- |

(24)

Za makrofinančno pomoč Unije bi morali veljati pogoji gospodarske politike, ki se določijo v memorandumu o soglasju. Za zagotovitev enotnih pogojev izvajanja in zaradi učinkovitosti bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastila za pogajanja o teh pogojih z moldavskimi organi pod nadzorom odbora predstavnikov držav članic v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011. V skladu z navedeno uredbo bi se moral praviloma uporabljati svetovalni postopek, razen v primerih, ki so določeni v navedeni uredbi. Ob upoštevanju potencialno pomembnega učinka pomoči, višje od 90 milijonov EUR, je primerno, da se za ukrepe, ki ta prag presegajo, uporablja postopek pregleda, kot je določen v Uredbi (EU) št. 182/2011. Ob upoštevanju zneska makrofinančne pomoči Unije Moldaviji bi se moral za sprejetje memoranduma o soglasju in za kakršno koli zmanjšanje, zamrznitev ali ukinitev pomoči uporabljati postopek pregleda –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

1.   Unija da Moldaviji na voljo makrofinančno pomoč v višini največ 150 milijonov EUR (v nadaljnjem besedilu: makrofinančna pomoč Unije), da bi podprla gospodarsko stabilizacijo in obsežen načrt reform Moldavije. Od tega najvišjega zneska se največ 120 milijonov EUR zagotovi v obliki posojil in največ 30 milijonov EUR v obliki nepovratnih sredstev. Sprostitev makrofinančne pomoči Unije je odvisna od odobritve proračuna Unije za zadevno leto s strani Evropskega parlamenta in Sveta. Pomoč prispeva k pokritju plačilnobilančnih potreb Moldavije, kot so opredeljene v programu MDS.

2.   Za financiranje posojilnega dela makrofinančne pomoči Unije se na Komisijo prenese pooblastilo, da si na kapitalskih trgih ali od finančnih institucij v imenu Unije sposodi potrebna sredstva in jih nato posodi naprej Moldaviji. Povprečna zapadlost posojil ne presega 15 let.

3.   Sprostitev makrofinančne pomoči Unije upravlja Komisija v skladu s sporazumi ali dogovori, sklenjenimi med MDS in Moldavijo, ter ključnimi načeli in cilji gospodarskih reform, določenih v pridružitvenem sporazumu, vključno s poglobljenim in celovitim območjem proste trgovine, ki je bilo dogovorjeno v okviru ESP.

Komisija redno obvešča Evropski parlament in Svet o makrofinančni pomoči Unije, tudi o izplačilih, in jima pravočasno predloži ustrezne dokumente.

4.   Makrofinančna pomoč Unije se da na voljo za obdobje dveh let in pol z začetkom na prvi dan po začetku veljavnosti memoranduma o soglasju iz člena 3(1).

5.   Če se finančne potrebe Moldavije v obdobju izplačevanja makrofinančne pomoči Unije znatno zmanjšajo v primerjavi z začetnimi napovedmi, Komisija v skladu s postopkom pregleda iz člena 7(2) zmanjša znesek pomoči oziroma pomoč prekine ali ukine.

Člen 2

1.   Predpogoj za dodelitev makrofinančne pomoči Unije je, da Moldavija spoštuje učinkovite demokratične mehanizme, vključno z večstrankarskim parlamentarnim sistemom, in pravno državo ter zagotavlja spoštovanje človekovih pravic.

2.   Komisija in ESZD spremljata izpolnjevanje predpogoja iz odstavka 1 v celotnem obdobju izvajanja makrofinančne pomoči Unije.

3.   Odstavka 1 in 2 tega člena se uporabljata v skladu s Sklepom Sveta 2010/427/EU (6).

Člen 3

1.   Komisija se v skladu s postopkom pregleda iz člena 7(2) z moldavskimi organi dogovori o jasno opredeljenih pogojih gospodarske politike in finančnih pogojih, osredotočenih na strukturne reforme in zdrave javne finance, ki naj veljajo za makrofinančno pomoč Unije. Ti pogoji gospodarske politike in finančni pogoji so določeni v memorandumu o soglasju, v katerega je vključen časovni okvir za izpolnitev teh pogojev. Ti pogoji gospodarske politike in finančni pogoji so skladni s sporazumi ali dogovori iz člena 1(3), vključno s programi za makroekonomsko prilagoditev in programi strukturnih reform, ki jih izvaja Moldavija ob podpori MDS.

2.   Namen pogojev iz odstavka 1 je zlasti povečanje učinkovitosti, preglednosti in odgovornosti sistemov za upravljanje javnih financ v Moldaviji, vključno v zvezi z uporabo makrofinančne pomoči Unije. Pri oblikovanju strateških ukrepov se ustrezno upošteva tudi napredek v zvezi z vzajemnim odpiranjem trgov, razvojem pravične trgovine, ki temelji na pravilih, ter drugimi prednostnimi nalogami v okviru zunanje politike Unije. Komisija redno spremlja napredek pri doseganju teh ciljev.

3.   Podrobni finančni pogoji makrofinančne pomoči Unije se določijo v sporazumu o posojilu in sporazumu o nepovratnih sredstvih, ki se skleneta med Komisijo in Moldavijo.

4.   Komisija redno preverja, ali so pogoji iz člena 4(3) še vedno izpolnjeni, vključno, ali so gospodarske politike Moldavije v skladu s cilji makrofinančne pomoči Unije. Za namene tega preverjanja Komisija tesno sodeluje z MDS in Svetovno banko ter po potrebi z Evropskim parlamentom in Svetom.

Člen 4

1.   Ob upoštevanju pogojev iz odstavka 3 da Komisija makrofinančno pomoč Unije na voljo v treh obrokih, vsak od njih pa je sestavljen iz posojila in nepovratnih sredstev. Višina posameznega obroka se določi v memorandumu o soglasju.

2.   Zneski makrofinančne pomoči Unije, ki se zagotovi v obliki posojil, se po potrebi zagotovijo v skladu z Uredbo (EU) 2021/947.

3.   Komisija sklene, da bo izplačala obroke, če so izpolnjeni vsi naslednji pogoji:

| (a) | predpogoj iz člena 2(1); |
| --- | --- |

(a)

predpogoj iz člena 2(1);

| (b) | trajno zadovoljivi rezultati pri izvajanju strateškega programa, ki vsebuje odločne ukrepe prilagajanja in strukturnih reform, podprte z nepreventivnim kreditnim aranžmajem z MDS; |
| --- | --- |

(b)

trajno zadovoljivi rezultati pri izvajanju strateškega programa, ki vsebuje odločne ukrepe prilagajanja in strukturnih reform, podprte z nepreventivnim kreditnim aranžmajem z MDS;

| (c) | zadovoljivo izvajanje gospodarske politike in finančnih pogojev, dogovorjenih v memorandumu o soglasju. |
| --- | --- |

(c)

zadovoljivo izvajanje gospodarske politike in finančnih pogojev, dogovorjenih v memorandumu o soglasju.

4.   Drugi obrok se načeloma ne izplača prej kot v treh mesecih po izplačilu prvega obroka. Tretji obrok se načeloma ne izplača prej kot v treh mesecih po izplačilu drugega obroka.

5.   Kadar pogoji iz odstavka 3 niso izpolnjeni, Komisija začasno prekine ali ukine izplačilo makrofinančne pomoči Unije. V teh primerih obvesti Evropski parlament in Svet o razlogih za to prekinitev ali ukinitev.

6.   Makrofinančna pomoč Unije se izplača nacionalni banki Moldavije. Ob upoštevanju določb, ki se dogovorijo v memorandumu o soglasju, vključno s potrditvijo preostalih potreb po proračunskem financiranju, se lahko sredstva Unije prenesejo moldavskemu ministrstvu za finance kot končnemu upravičencu.

Člen 5

1.   Najemanje in dajanje posojil v povezavi s posojilnim delom makrofinančne pomoči Unije se izvedeta v eurih z istim datumom valute, pri čemer Unija ni vključena v spremembe zapadlosti in ni izpostavljena tečajnemu ali obrestnemu tveganju ali kakršnemu koli drugemu poslovnemu tveganju.

2.   Kadar okoliščine to dovoljujejo in če Moldavija za to zaprosi, lahko Komisija sprejme potrebne ukrepe za zagotovitev, da se v posojilne pogoje vključi klavzula o predčasnem odplačilu, pri čemer se ustrezajoča klavzula vključi tudi v pogoje poslov najemanja posojil.

3.   Kadar okoliščine dovoljujejo izboljšanje obrestne mere posojil in če Moldavija za to zaprosi, se lahko Komisija odloči za refinanciranje vseh ali dela prvotno najetih posojil ali prestrukturiranje ustreznih finančnih pogojev. Posli refinanciranja ali prestrukturiranja se izvedejo v skladu z odstavkoma 1 in 4 ter ne učinkujejo na podaljšanje zapadlosti zadevnega posojila ali povečanje zneska neodplačanega kapitala na dan refinanciranja ali prestrukturiranja.

4.   Vse stroške, ki jih ima Unija v zvezi z najemanjem in dajanjem posojil v skladu s tem sklepom, krije Moldavija.

5.   Komisija obvešča Evropski parlament in Svet o dogajanjih v zvezi s posli iz odstavkov 2 in 3.

Člen 6

1.   Makrofinančna pomoč Unije se izvaja v skladu z Uredbo (EU, Euratom) 2018/1046 Evropskega parlamenta in Sveta (7).

2.   Makrofinančna pomoč Unije se izvaja v okviru neposrednega upravljanja.

3.   Sporazum o posojilu in sporazum o nepovratnih sredstvih, ki se skleneta z moldavskimi organi, vsebujeta vse naslednje določbe, ki:

| (a) | zagotavljajo, da Moldavija redno preverja, ali se je financiranje iz splošnega proračuna Unije uporabljalo pravilno, sprejme ustrezne ukrepe za preprečevanje nepravilnosti in goljufij ter po potrebi uporabi pravna sredstva za izterjavo vseh nepravilno porabljenih sredstev, zagotovljenih na podlagi tega sklepa; |
| --- | --- |

(a)

zagotavljajo, da Moldavija redno preverja, ali se je financiranje iz splošnega proračuna Unije uporabljalo pravilno, sprejme ustrezne ukrepe za preprečevanje nepravilnosti in goljufij ter po potrebi uporabi pravna sredstva za izterjavo vseh nepravilno porabljenih sredstev, zagotovljenih na podlagi tega sklepa;

| (b) | zagotavljajo zaščito finančnih interesov Unije, zlasti z določitvijo posebnih ukrepov za preprečevanje goljufij, korupcije in drugih nepravilnosti v zvezi z makrofinančno pomočjo Unije ter za boj proti njim, v skladu z uredbama Sveta (ES, Euratom) št. 2988/95 (8) in (Euratom, ES) št. 2185/96 (9) ter Uredbo (EU, Euratom) št. 883/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (10), za tiste države članice, ki sodelujejo v okrepljenem sodelovanju v zvezi z Evropskim javnim tožilstvom, pa v skladu z Uredbo Sveta (EU) 2017/1939 (11); |
| --- | --- |

(b)

zagotavljajo zaščito finančnih interesov Unije, zlasti z določitvijo posebnih ukrepov za preprečevanje goljufij, korupcije in drugih nepravilnosti v zvezi z makrofinančno pomočjo Unije ter za boj proti njim, v skladu z uredbama Sveta (ES, Euratom) št. 2988/95 (8) in (Euratom, ES) št. 2185/96 (9) ter Uredbo (EU, Euratom) št. 883/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (10), za tiste države članice, ki sodelujejo v okrepljenem sodelovanju v zvezi z Evropskim javnim tožilstvom, pa v skladu z Uredbo Sveta (EU) 2017/1939 (11);

| (c) | izrecno pooblaščajo Evropski urad za boj proti goljufijam za izvajanje preiskav, vključno s pregledi in inšpekcijami na kraju samem, tudi z digitalnimi forenzičnimi operacijami in razgovori; |
| --- | --- |

(c)

izrecno pooblaščajo Evropski urad za boj proti goljufijam za izvajanje preiskav, vključno s pregledi in inšpekcijami na kraju samem, tudi z digitalnimi forenzičnimi operacijami in razgovori;

| (d) | izrecno pooblaščajo Komisijo ali njene predstavnike, da izvajajo preglede, vključno s pregledi in inšpekcijami na kraju samem; |
| --- | --- |

(d)

izrecno pooblaščajo Komisijo ali njene predstavnike, da izvajajo preglede, vključno s pregledi in inšpekcijami na kraju samem;

| (e) | izrecno pooblaščajo Komisijo in Računsko sodišče, da izvajata revizije v obdobju, ko je makrofinančna pomoč Unije na voljo, in po njem, vključno z revizijami dokumentov in revizijami na kraju samem, kot so operativne ocene; |
| --- | --- |

(e)

izrecno pooblaščajo Komisijo in Računsko sodišče, da izvajata revizije v obdobju, ko je makrofinančna pomoč Unije na voljo, in po njem, vključno z revizijami dokumentov in revizijami na kraju samem, kot so operativne ocene;

| (f) | zagotavljajo, da je Unija upravičena do predčasnega poplačila posojila ali celotnega poplačila nepovratnih sredstev, kadar se ugotovi, da je Moldavija v zvezi z upravljanjem makrofinančne pomoči Unije vpletena v kakršno koli goljufijo ali korupcijo ali katero koli drugo nezakonito dejavnost, ki škodi finančnim interesom Unije; |
| --- | --- |

(f)

zagotavljajo, da je Unija upravičena do predčasnega poplačila posojila ali celotnega poplačila nepovratnih sredstev, kadar se ugotovi, da je Moldavija v zvezi z upravljanjem makrofinančne pomoči Unije vpletena v kakršno koli goljufijo ali korupcijo ali katero koli drugo nezakonito dejavnost, ki škodi finančnim interesom Unije;

| (g) | zagotavljajo, da vse stroške, ki jih ima Unija in se nanašajo na najemanje in dajanje posojil na podlagi tega sklepa, krije Moldavija. |
| --- | --- |

(g)

zagotavljajo, da vse stroške, ki jih ima Unija in se nanašajo na najemanje in dajanje posojil na podlagi tega sklepa, krije Moldavija.

4.   Pred izvedbo makrofinančne pomoči Unije Komisija z operativnimi ocenami presodi ustreznost finančnih ureditev, upravnih postopkov ter mehanizmov notranje in zunanje kontrole Moldavije, ki so pomembni za pomoč.

Člen 7

1.   Komisiji pomaga odbor. Ta odbor je odbor v smislu Uredbe (EU) št. 182/2011.

2.   Pri sklicevanju na ta odstavek se uporablja člen 5 Uredbe (EU) št. 182/2011.

Člen 8

1.   Komisija Evropskemu parlamentu in Svetu vsako leto do 30. junija predloži poročilo o izvajanju tega sklepa v predhodnem letu, vključno z oceno tega izvajanja. V tem poročilu:

| (a) | preuči napredek, dosežen pri izvajanju makrofinančne pomoči Unije; |
| --- | --- |

(a)

preuči napredek, dosežen pri izvajanju makrofinančne pomoči Unije;

| (b) | oceni gospodarske razmere in obete za Moldavijo ter napredek, dosežen pri izvajanju ukrepov politik iz člena 3(1); |
| --- | --- |

(b)

oceni gospodarske razmere in obete za Moldavijo ter napredek, dosežen pri izvajanju ukrepov politik iz člena 3(1);

| (c) | navede povezavo med pogoji gospodarske politike, določenimi v memorandumu o soglasju, tekočimi gospodarskimi in fiskalnimi rezultati Moldavije ter odločitvami Komisije o izplačilu obrokov makrofinančne pomoči Unije. |
| --- | --- |

(c)

navede povezavo med pogoji gospodarske politike, določenimi v memorandumu o soglasju, tekočimi gospodarskimi in fiskalnimi rezultati Moldavije ter odločitvami Komisije o izplačilu obrokov makrofinančne pomoči Unije.

2.   Komisija najpozneje dve leti po koncu obdobja razpoložljivosti iz člena 1(4) Evropskemu parlamentu in Svetu predloži poročilo o naknadni oceni, v katerem ovrednoti rezultate in učinkovitost zaključenih ukrepov makrofinančne pomoči Unije ter navede, v kolikšni meri so prispevali k ciljem pomoči.

Člen 9

Ta sklep začne veljati na tretji dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

V Strasbourgu, 6. aprila 2022

Za Evropski parlament

predsednica

R. METSOLA

Za Svet

predsednik

C. BEAUNE

---

(1)  Stališče Evropskega parlamenta z dne 24. marca 2022 (še ni objavljeno v Uradnem listu) in odločitev Sveta z dne 4. aprila 2022.

1

(2)  
  UL L 260, 30.8.2014, str. 4.

2

(3)  Sklep (EU) 2020/701 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. maja 2020 o zagotavljanju makrofinančne pomoči partnericam v okviru širitvene politike in sosedske politike v zvezi s pandemijo COVID-19 (UL L 165, 27.5.2020, str. 31).

3

(4)  Uredba (EU) 2021/947 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. junija 2021 o vzpostavitvi Instrumenta za sosedstvo ter razvojno in mednarodno sodelovanje – Globalna Evropa, spremembi in razveljavitvi Sklepa št. 466/2014/EU Evropskega parlamenta in Sveta ter razveljavitvi Uredbe (EU) 2017/1601 Evropskega parlamenta in Sveta in Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 480/2009 (UL L 209, 14.6.2021, str. 1).

4

(5)  Uredba (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije (UL L 55, 28.2.2011, str. 13).

5

(6)  Sklep Sveta 2010/427/EU z dne 26. julija 2010 o organizaciji in delovanju Evropske službe za zunanje delovanje (UL L 201, 3.8.2010, str. 30).

6

(7)  Uredba (EU, Euratom) 2018/1046 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. julija 2018 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, spremembi uredb (EU) št. 1296/2013, (EU) št. 1301/2013, (EU) št. 1303/2013, (EU) št. 1304/2013, (EU) št. 1309/2013, (EU) št. 1316/2013, (EU) št. 223/2014, (EU) št. 283/2014 in Sklepa št. 541/2014/EU ter razveljavitvi Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 (UL L 193, 30.7.2018, str. 1).

7

(8)  Uredba Sveta (ES, Euratom) št. 2988/95 z dne 18. decembra 1995 o zaščiti finančnih interesov Evropskih skupnosti (UL L 312, 23.12.1995, str. 1).

8

(9)  Uredba Sveta (Euratom, ES) št. 2185/96 z dne 11. novembra 1996 o pregledih in inšpekcijah na kraju samem, ki jih opravlja Komisija za zaščito finančnih interesov Evropskih skupnosti pred goljufijami in drugimi nepravilnostmi (UL L 292, 15.11.1996, str. 2).

9

(10)  Uredba (EU, Euratom) št. 883/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. septembra 2013 o preiskavah, ki jih izvaja Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF), ter razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1073/1999 Evropskega parlamenta in Sveta in Uredbe Sveta (Euratom) št. 1074/1999 (UL L 248, 18.9.2013, str. 1).

10

(11)  Uredba Sveta (EU) 2017/1939 z dne 12. oktobra 2017 o izvajanju okrepljenega sodelovanja v zvezi z ustanovitvijo Evropskega javnega tožilstva (EJT) (UL L 283, 31.10.2017, str. 1).

11

---

II Nezakonodajni akti

MEDNARODNI SPORAZUMI

| 8.4.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | L 109/13 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2022

SL

Uradni list Evropske unije

L 109/13

---

Obvestilo o začetku veljavnosti Sporazuma med Evropsko unijo in Barbadosom o spremembi Sporazuma med Evropsko skupnostjo in Barbadosom o odpravi vizumov za kratkoročno bivanje

Sporazum med Evropsko unijo in Barbadosom o spremembi Sporazuma med Evropsko skupnostjo in Barbadosom o odpravi vizumov za kratkoročno bivanje bo začel veljati 1. septembra 2022, potem ko je bil 29. marca 2022 zaključen postopek iz člena 2 Sporazuma.

---

UREDBE

| 8.4.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | L 109/14 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2022

SL

Uradni list Evropske unije

L 109/14

---

DELEGIRANA UREDBA KOMISIJE (EU) 2022/564

z dne 19. novembra 2021

o spremembi Uredbe (EU) št. 347/2013 Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi s seznamom projektov skupnega interesa Unije

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 347/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. aprila 2013 o smernicah za vseevropsko energetsko infrastrukturo in razveljavitvi Odločbe št. 1364/2006/ES in spremembi uredb (ES) št. 713/2009, (ES) št. 714/2009 in (ES) št. 715/2009 (1) ter zlasti člena 3(4) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba (EU) št. 347/2013 vzpostavlja okvir za določitev, načrtovanje in izvajanje projektov skupnega interesa, ki so potrebni za izvajanje devetih strateških geografskih energetskih infrastrukturnih prednostnih koridorjev, določenih na področju električne energije, plina in nafte, ter treh vseevropskih energetskih infrastrukturnih prednostnih področij za pametna omrežja, elektroenergetske avtoceste in transportno infrastrukturo za ogljikov dioksid. |
| --- | --- |

(1)

Uredba (EU) št. 347/2013 vzpostavlja okvir za določitev, načrtovanje in izvajanje projektov skupnega interesa, ki so potrebni za izvajanje devetih strateških geografskih energetskih infrastrukturnih prednostnih koridorjev, določenih na področju električne energije, plina in nafte, ter treh vseevropskih energetskih infrastrukturnih prednostnih področij za pametna omrežja, elektroenergetske avtoceste in transportno infrastrukturo za ogljikov dioksid.

| (2) | Seznam projektov skupnega interesa se pripravi vsaki dve leti. Zadnji seznam je bil pripravljen leta 2019 in je začel veljati leta 2020. Zato ga je treba nadomestiti. |
| --- | --- |

(2)

Seznam projektov skupnega interesa se pripravi vsaki dve leti. Zadnji seznam je bil pripravljen leta 2019 in je začel veljati leta 2020. Zato ga je treba nadomestiti.

| (3) | Projekte, predlagane za vključitev na seznam Unije, so ocenile regionalne skupine iz člena 3 Uredbe (EU) št. 347/2013, ki so potrdile, da projekti izpolnjujejo merila iz člena 4 navedene uredbe. |
| --- | --- |

(3)

Projekte, predlagane za vključitev na seznam Unije, so ocenile regionalne skupine iz člena 3 Uredbe (EU) št. 347/2013, ki so potrdile, da projekti izpolnjujejo merila iz člena 4 navedene uredbe.

| (4) | O osnutkih regionalnih seznamov projektov skupnega interesa so se sporazumele regionalne skupine na srečanjih na tehnični ravni. Člani regionalne skupine za nafto so se strinjali, da glede na podnebne cilje Unije in cilj ogljične nevtralnosti ne bodo pripravili osnutka seznama projektov na področju nafte, ki bi bil vključen v seznam projektov skupnega interesa Unije Po mnenjih Agencije za sodelovanje energetskih regulatorjev (ACER) z dne 27. oktobra o doslednosti uporabe meril ocenjevanja ter analizi stroškov in koristi po regijah so organi odločanja regionalnih skupin 9. novembra sprejeli regionalne sezname. Na podlagi člena 3(3), točka (a), Uredbe (EU) št. 347/2013 so pred sprejetjem regionalnih seznamov vse predlagane projekte odobrile države članice, katerih ozemlja projekti zadevajo. |
| --- | --- |

(4)

O osnutkih regionalnih seznamov projektov skupnega interesa so se sporazumele regionalne skupine na srečanjih na tehnični ravni. Člani regionalne skupine za nafto so se strinjali, da glede na podnebne cilje Unije in cilj ogljične nevtralnosti ne bodo pripravili osnutka seznama projektov na področju nafte, ki bi bil vključen v seznam projektov skupnega interesa Unije Po mnenjih Agencije za sodelovanje energetskih regulatorjev (ACER) z dne 27. oktobra o doslednosti uporabe meril ocenjevanja ter analizi stroškov in koristi po regijah so organi odločanja regionalnih skupin 9. novembra sprejeli regionalne sezname. Na podlagi člena 3(3), točka (a), Uredbe (EU) št. 347/2013 so pred sprejetjem regionalnih seznamov vse predlagane projekte odobrile države članice, katerih ozemlja projekti zadevajo.

| (5) | Z organizacijami, ki zastopajo zadevne deležnike, vključno s proizvajalci, operaterji distribucijskih sistemov, dobavitelji in organizacijami za varstvo potrošnikov ter okoljevarstvenimi organizacijami so bila opravljena posvetovanja glede projektov, za katere je bila predlagana vključitev na seznam Unije. |
| --- | --- |

(5)

Z organizacijami, ki zastopajo zadevne deležnike, vključno s proizvajalci, operaterji distribucijskih sistemov, dobavitelji in organizacijami za varstvo potrošnikov ter okoljevarstvenimi organizacijami so bila opravljena posvetovanja glede projektov, za katere je bila predlagana vključitev na seznam Unije.

| (6) | Projekti skupnega interesa bi morali biti razvrščeni po strateških prednostnih nalogah za infrastrukturo vseevropskega energetskega omrežja v vrstnem redu iz Priloge I k Uredbi (EU) št. 347/2013. |
| --- | --- |

(6)

Projekti skupnega interesa bi morali biti razvrščeni po strateških prednostnih nalogah za infrastrukturo vseevropskega energetskega omrežja v vrstnem redu iz Priloge I k Uredbi (EU) št. 347/2013.

| (7) | Ker so medsebojno odvisni ali (potencialno) konkurenčni, bi morali biti projekti skupnega interesa navedeni kot samostojni projekti skupnega interesa ali kot del sklopa več projektov skupnega interesa. |
| --- | --- |

(7)

Ker so medsebojno odvisni ali (potencialno) konkurenčni, bi morali biti projekti skupnega interesa navedeni kot samostojni projekti skupnega interesa ali kot del sklopa več projektov skupnega interesa.

| (8) | Seznam Unije obsega projekte na različnih stopnjah razvoja, vključno s predhodno oceno izvedljivosti, oceno izvedljivosti, izdajo dovoljenj in izgradnjo. Za projekte skupnega interesa, ki so na zgodnji stopnji razvoja, bi lahko bile potrebne študije za dokazovanje tehnične in ekonomske izvedljivosti ter skladnosti z zakonodajo Unije, vključno z okoljsko zakonodajo. V tem smislu bi morali biti morebitni negativni vplivi na okolje ustrezno opredeljeni, ocenjeni in odpravljeni ali ublaženi. |
| --- | --- |

(8)

Seznam Unije obsega projekte na različnih stopnjah razvoja, vključno s predhodno oceno izvedljivosti, oceno izvedljivosti, izdajo dovoljenj in izgradnjo. Za projekte skupnega interesa, ki so na zgodnji stopnji razvoja, bi lahko bile potrebne študije za dokazovanje tehnične in ekonomske izvedljivosti ter skladnosti z zakonodajo Unije, vključno z okoljsko zakonodajo. V tem smislu bi morali biti morebitni negativni vplivi na okolje ustrezno opredeljeni, ocenjeni in odpravljeni ali ublaženi.

| (9) | Vključitev projektov na seznam Unije ne posega v rezultat ustrezne okoljske presoje in postopkov izdaje dovoljenj. |
| --- | --- |

(9)

Vključitev projektov na seznam Unije ne posega v rezultat ustrezne okoljske presoje in postopkov izdaje dovoljenj.

| (10) | Uredbo (EU) št. 347/2013 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti – |
| --- | --- |

(10)

Uredbo (EU) št. 347/2013 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Priloga VII k Uredbi (EU) št. 347/2013 se spremeni v skladu s Prilogo k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 19. novembra 2021

Za Komisijo

predsednica

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  UL L 115, 25.4.2013, str. 39.

1

---

PRILOGA

Priloga VII k Uredbi (EU) št. 347/2013 se nadomesti z naslednjim:

„PRILOGA VII

SEZNAM PROJEKTOV SKUPNEGA INTERESA UNIJE (V NADALJNJEM BESEDILU: SEZNAM UNIJE)

iz člena 3(4)

A.   NAČELA, KI SE UPORABLJAJO PRI PRIPRAVI SEZNAMA UNIJE

(1)   Sklopi projektov skupnega interesa

Nekateri projekti skupnega interesa so del sklopa, ker so medsebojno odvisni in so si potencialno ali dejansko konkurenčni. Določene so naslednje vrste sklopov projektov skupnega interesa:

| (a) | sklop medsebojno odvisnih projektov skupnega interesa je opredeljen kot ‚Sklop X, vključno z naslednjimi projekti skupnega interesa:‘. Tak sklop je bil oblikovan za določitev projektov skupnega interesa, ki so vsi potrebni za reševanje istega ozkega grla prek državnih meja in ki ustvarjajo sinergije, če se izvajajo skupaj. V tem primeru morajo biti vsi projekti skupnega interesa izvedeni v korist vse EU; |
| --- | --- |

(a)

sklop medsebojno odvisnih projektov skupnega interesa je opredeljen kot ‚Sklop X, vključno z naslednjimi projekti skupnega interesa:‘. Tak sklop je bil oblikovan za določitev projektov skupnega interesa, ki so vsi potrebni za reševanje istega ozkega grla prek državnih meja in ki ustvarjajo sinergije, če se izvajajo skupaj. V tem primeru morajo biti vsi projekti skupnega interesa izvedeni v korist vse EU;

| (b) | sklop potencialno konkurenčnih projektov skupnega interesa je opredeljen kot ‚Sklop X, vključno z enim ali več naslednjih projektov skupnega interesa:‘. Tak sklop izraža negotovost glede obsega ozkega grla prek državnih meja. V tem primeru ni treba izvesti vseh projektov skupnega interesa, ki so vključeni v sklop. Trgu je prepuščeno, ali se bo izvedel en, nekateri ali vsi projekti skupnega interesa, in sicer glede na potrebno načrtovanje, dovoljenje in regulativne odobritve. Potreba po projektih skupnega interesa se ponovno oceni v naslednjem postopku določitve projektov skupnega interesa, tudi glede na potrebne zmogljivosti, in |
| --- | --- |

(b)

sklop potencialno konkurenčnih projektov skupnega interesa je opredeljen kot ‚Sklop X, vključno z enim ali več naslednjih projektov skupnega interesa:‘. Tak sklop izraža negotovost glede obsega ozkega grla prek državnih meja. V tem primeru ni treba izvesti vseh projektov skupnega interesa, ki so vključeni v sklop. Trgu je prepuščeno, ali se bo izvedel en, nekateri ali vsi projekti skupnega interesa, in sicer glede na potrebno načrtovanje, dovoljenje in regulativne odobritve. Potreba po projektih skupnega interesa se ponovno oceni v naslednjem postopku določitve projektov skupnega interesa, tudi glede na potrebne zmogljivosti, in

| (c) | sklop medsebojno konkurenčnih projektov skupnega interesa je opredeljen kot ‚Sklop X, vključno z enim od naslednjih projektov skupnega interesa:‘. Tak sklop obravnava isto ozko grlo. Vendar je obseg ozkega grla bolj gotov kot pri sklopu potencialno konkurenčnih projektov skupnega interesa, zato je treba izvesti samo en projekt skupnega interesa. Trgu je prepuščeno, kateri projekt skupnega interesa se bo izvedel, in sicer glede na potrebno načrtovanje, dovoljenje in regulativne odobritve. Kadar je treba, se potreba po projektih skupnega interesa ponovno oceni v naslednjem postopku določitve projektov skupnega interesa. |
| --- | --- |

(c)

sklop medsebojno konkurenčnih projektov skupnega interesa je opredeljen kot ‚Sklop X, vključno z enim od naslednjih projektov skupnega interesa:‘. Tak sklop obravnava isto ozko grlo. Vendar je obseg ozkega grla bolj gotov kot pri sklopu potencialno konkurenčnih projektov skupnega interesa, zato je treba izvesti samo en projekt skupnega interesa. Trgu je prepuščeno, kateri projekt skupnega interesa se bo izvedel, in sicer glede na potrebno načrtovanje, dovoljenje in regulativne odobritve. Kadar je treba, se potreba po projektih skupnega interesa ponovno oceni v naslednjem postopku določitve projektov skupnega interesa.

Za vse projekte skupnega interesa veljajo iste pravice in obveznosti iz Uredbe (EU) št. 347/2013.

(2)   Obravnavanje razdelilno-transformatorskih in kompresorskih postaj

Razdelilno-transformatorske in konverterske postaje električnega sistema ter kompresorske postaje za plin štejejo za del projektov skupnega interesa, če so na geografski lokaciji prenosnega voda oz. plinovoda. Razdelilno-transformatorske, konverterske in kompresorske postaje štejejo za samostojne projekte skupnega interesa in so izrecno navedene na seznamu Unije, če se njihova geografska lokacija razlikuje od lokacije prenosnih vodov oz. plinovodov. Zanje veljajo pravice in obveznosti iz Uredbe (EU) št. 347/2013.

(3)   Projekti, ki ne štejejo več za projekte skupnega interesa, in projekti, ki so postali del drugih projektov skupnega interesa

| (a) | Več projektov, vključenih v seznam Unije iz Delegirane uredbe (EU) št. 1391/2013, Delegirane uredbe (EU) 2016/89, Delegirane uredbe (EU) 2018/540 in Delegirane uredbe (EU) 2020/389, ne šteje več za projekte skupnega interesa zaradi enega ali več naslednjih razlogov:






  — | projekt se že izvaja ali se bo začel izvajati do marca leta 2022, zato določb Uredbe (EU) št. 347/2013 zanj ne bi bilo mogoče uporabljati, |
| --- | --- | --- |

(a)

Več projektov, vključenih v seznam Unije iz Delegirane uredbe (EU) št. 1391/2013, Delegirane uredbe (EU) 2016/89, Delegirane uredbe (EU) 2018/540 in Delegirane uredbe (EU) 2020/389, ne šteje več za projekte skupnega interesa zaradi enega ali več naslednjih razlogov:

—

projekt se že izvaja ali se bo začel izvajati do marca leta 2022, zato določb Uredbe (EU) št. 347/2013 zanj ne bi bilo mogoče uporabljati,

| — | v skladu z novimi podatki projekt ne izpolnjuje splošnih meril, |
| --- | --- |

—

v skladu z novimi podatki projekt ne izpolnjuje splošnih meril,

| — | predlagatelj projekta ga ni ponovno predložil v izbirni postopek za ta seznam Unije, |
| --- | --- |

—

predlagatelj projekta ga ni ponovno predložil v izbirni postopek za ta seznam Unije,

| — | država članica, katere ozemlje projekt zadeva, ni odobrila projekta ali |
| --- | --- |

—

država članica, katere ozemlje projekt zadeva, ni odobrila projekta ali

| — | projekt je bil v izbirnem postopku razvrščen nižje kot drugi predlagani projekti skupnega interesa. |
| --- | --- |

—

projekt je bil v izbirnem postopku razvrščen nižje kot drugi predlagani projekti skupnega interesa.

Ti projekti (z izjemo projektov, ki se izvajajo ali ki se bodo začeli izvajati do marca leta 2022) bodo morda obravnavani kot ustrezni za vključitev na naslednji seznam Unije, če bodo razlogi za njihovo nevključitev na sedanji seznam Unije odpravljeni.

Takšni projekti niso projekti skupnega interesa, vendar so zaradi preglednosti in jasnosti navedeni s svojo prvotno številko projekta skupnega interesa v Prilogi VII(C) kot ‚
  projekti, ki ne štejejo več za projekte skupnega interesa
  ‘.

| (b) | Nadalje so nekateri projekti, vključeni v seznama Unije iz Delegirane uredbe (EU) št. 1391/2013 in Delegirane uredbe (EU) 2016/89, v času izvajanja postali sestavni del drugih projektov skupnega interesa (ali sklopov projektov skupnega interesa).
  Takšni projekti ne štejejo več kot samostojni projekti skupnega interesa, vendar so zaradi preglednosti in jasnosti navedeni s svojo prvotno številko projekta skupnega interesa v Prilogi VII(C) kot ‚
  projekti, ki so zdaj sestavni del drugih projektov skupnega interesa
  ‘. |
| --- | --- |

(b)

Nadalje so nekateri projekti, vključeni v seznama Unije iz Delegirane uredbe (EU) št. 1391/2013 in Delegirane uredbe (EU) 2016/89, v času izvajanja postali sestavni del drugih projektov skupnega interesa (ali sklopov projektov skupnega interesa).

Takšni projekti ne štejejo več kot samostojni projekti skupnega interesa, vendar so zaradi preglednosti in jasnosti navedeni s svojo prvotno številko projekta skupnega interesa v Prilogi VII(C) kot ‚
  projekti, ki so zdaj sestavni del drugih projektov skupnega interesa
  ‘.

B.   SEZNAM PROJEKTOV SKUPNEGA INTERESA UNIJE

(1)   Prednostni koridor – Omrežje v severnih morjih (‚OSM‘)

| Št. | Opredelitev |
| --- | --- |
| 1.6 | Francija in Irska, povezava La Martyre (FR)–Great Island ali Knockraha (IE) (poznana kot ‚Celtic Interconnector‘) |
| 1.19 | Eno ali več vozlišč v Severnem morju s povezavami v sosednje države ob Severnem morju (Danska, Nemčija, Nizozemska) (poznana kot ‚North Sea Wind Power Hub‘) |
| 1.21 | Projekt Green Hydrogen Hub za shranjevanje energije s stisnjenim zrakom (DK) |

Št.

Opredelitev

1.6

Francija in Irska, povezava La Martyre (FR)–Great Island ali Knockraha (IE) (poznana kot ‚Celtic Interconnector‘)

1.19

Eno ali več vozlišč v Severnem morju s povezavami v sosednje države ob Severnem morju (Danska, Nemčija, Nizozemska) (poznana kot ‚North Sea Wind Power Hub‘)

1.21

Projekt Green Hydrogen Hub za shranjevanje energije s stisnjenim zrakom (DK)

(2)   Prednostni koridor – Elektroenergetske povezave med severom in jugom v zahodni Evropi (‚PSJ Zahod – elektrika‘)

| Št. | Opredelitev |
| --- | --- |
| 2.4 | Povezava Codrongianos (IT)–Lucciana (Korzika, FR)–Suvereto (IT) (poznana kot ‚SACOI 3‘) |
| 2.7 | Povezava Akvitanija (FR)–Baskija (ES) (poznana kot ‚Biskajski zaliv‘) |
| 2.9 | Notranji daljnovod Osterath–Philippsburg (DE) za povečanje zmogljivosti na zahodnih mejah (poznan kot ‚Ultranet‘) |
| 2.10 | Notranji daljnovod Brunsbüttel/Wilster–Grοβgartach/Bergrheinfeld-zahod (DE) za povečanje zmogljivosti na severnih in južnih mejah (poznan kot ‚Südlink‘) |
| 2.14 | Povezava Thusis/Sils (CH)–Verderio Inferiore (IT) (poznana kot ‚Greenconnector‘) |
| 2.16 | Sklop notranjih daljnovodov na Portugalskem, vključno z naslednjimi projekti skupnega interesa:






  2.16.1 | Notranji daljnovod Pedralva–Sobrado (PT), prej imenovan Pedralva–Alfena (PT) |

Št.

Opredelitev

2.4

Povezava Codrongianos (IT)–Lucciana (Korzika, FR)–Suvereto (IT) (poznana kot ‚SACOI 3‘)

2.7

Povezava Akvitanija (FR)–Baskija (ES) (poznana kot ‚Biskajski zaliv‘)

2.9

Notranji daljnovod Osterath–Philippsburg (DE) za povečanje zmogljivosti na zahodnih mejah (poznan kot ‚Ultranet‘)

2.10

Notranji daljnovod Brunsbüttel/Wilster–Grοβgartach/Bergrheinfeld-zahod (DE) za povečanje zmogljivosti na severnih in južnih mejah (poznan kot ‚Südlink‘)

2.14

Povezava Thusis/Sils (CH)–Verderio Inferiore (IT) (poznana kot ‚Greenconnector‘)

2.16

Sklop notranjih daljnovodov na Portugalskem, vključno z naslednjimi projekti skupnega interesa:

2.16.1

Notranji daljnovod Pedralva–Sobrado (PT), prej imenovan Pedralva–Alfena (PT)

| 2.16.3 | Notranji daljnovod Vieira do Minho, Ribeira de Pena–Feira (PT), prej imenovan Frades B, Ribeira de Pena–Feira (PT) |
| --- | --- |

2.16.3

Notranji daljnovod Vieira do Minho, Ribeira de Pena–Feira (PT), prej imenovan Frades B, Ribeira de Pena–Feira (PT)

2.17

Portugalska in Španija: povezave Beariz–Fontefría (ES), Fontefría (ES)–Ponte de Lima (PT) (prej Vila Fria/Viana do Castelo) in Ponte de Lima–Vila Nova de Famalicão (PT) (prej Vila do Conde) (PT), vključno z razdelilno-transformatorskimi postajami v Bearizu (ES), Fontefríi (ES) in Ponte de Limi (PT)

2.18

Povečanje zmogljivosti shranjevanja električne energije s črpanjem vode, Kaunertal na Tirolskem (AT)

2.23

Notranja daljnovoda na severni belgijski meji Zandvliet–Lillo-Liefkenshoek (BE) in Liefkenshoek–Mercator (BE), vključno z razdelilno-transformatorsko postajo v Lillu (BE) (poznana kot ‚BRABO II + III‘)

2.27

| 2.27.1 | Povezava Aragonija (ES)–Atlantski Pireneji (FR) (poznana kot ‚Pyrenean Crossing 2‘) |
| --- | --- |

2.27.1

Povezava Aragonija (ES)–Atlantski Pireneji (FR) (poznana kot ‚Pyrenean Crossing 2‘)

| 2.27.2 | Povezava Navarra (ES)–Landes (FR) (poznana kot ‚Pyrenean Crossing 1‘) |
| --- | --- |

2.27.2

Povezava Navarra (ES)–Landes (FR) (poznana kot ‚Pyrenean Crossing 1‘)

2.28

| 2.28.2 | Shranjevanje električne energije s črpanjem vode, Navaleo (ES) |
| --- | --- |

2.28.2

Shranjevanje električne energije s črpanjem vode, Navaleo (ES)

| 2.28.5 | Čiščenje – Shranjevanje električne energije s črpanjem vode, Velilla del Río Carrión (ES) |
| --- | --- |

2.28.5

Čiščenje – Shranjevanje električne energije s črpanjem vode, Velilla del Río Carrión (ES)

2.29

Hidroelektrarna Silvermines (IE)

2.30

Shranjevanje električne energije s črpanjem vode, Riedl (DE)

2.31

Sklop notranjih daljnovodov v Nemčiji, vključno z naslednjimi projekti skupnega interesa:

| 2.31.1 | Notranji daljnovod Emden-vzhod–Osterath za povečanje zmogljivosti od severne Nemčije do Porenja |
| --- | --- |

2.31.1

Notranji daljnovod Emden-vzhod–Osterath za povečanje zmogljivosti od severne Nemčije do Porenja

| 2.31.2 | Notranji daljnovodi Heide/zahod–Polsum za povečanje zmogljivosti od severne Nemčije do Porurja |
| --- | --- |

2.31.2

Notranji daljnovodi Heide/zahod–Polsum za povečanje zmogljivosti od severne Nemčije do Porurja

| 2.31.3 | Notranji daljnovodi Wilhelmshaven–Uentrop za povečanje zmogljivosti od severne Nemčije do Porurja |
| --- | --- |

2.31.3

Notranji daljnovodi Wilhelmshaven–Uentrop za povečanje zmogljivosti od severne Nemčije do Porurja

2.32

Povezava Lonny (FR)–Gramme (BE)

2.33

Povezava med Sicilijo (IT) in vozliščem v Tuniziji (TU) (poznana kot ‚ELMED‘) (št. 3.27 na četrtem seznamu projektov skupnega interesa)

(3)   Prednostni koridor – Elektroenergetske povezave med severom in jugom v srednjevzhodni in južni Evropi (‚PSJ Vzhod – elektrika‘)

| Št. | Opredelitev |
| --- | --- |
| 3.1 | Sklop Avstrije in Nemčije, vključno z naslednjimi projekti skupnega interesa:






  3.1.1 | Povezava St. Peter (AT)–Isar (DE) |

Št.

Opredelitev

3.1

Sklop Avstrije in Nemčije, vključno z naslednjimi projekti skupnega interesa:

3.1.1

Povezava St. Peter (AT)–Isar (DE)

| 3.1.2 | Notranji daljnovod St. Peter–Tauern (AT) |
| --- | --- |

3.1.2

Notranji daljnovod St. Peter–Tauern (AT)

| 3.1.4 | Notranji daljnovod zahodna Tirolska–Zell-Ziller (AT) |
| --- | --- |

3.1.4

Notranji daljnovod zahodna Tirolska–Zell-Ziller (AT)

3.10

Sklop Izraela, Cipra in Grčije (poznan kot ‚EUROASIA Interconnector‘), vključno z naslednjimi projekti skupnega interesa:

| 3.10.1 | Povezava Hadera (IL)–Kofinou (CY) |
| --- | --- |

3.10.1

Povezava Hadera (IL)–Kofinou (CY)

| 3.10.2 | Povezava Kofinou (CY)–Korakia, Kreta (EL) |
| --- | --- |

3.10.2

Povezava Kofinou (CY)–Korakia, Kreta (EL)

3.11

Sklop notranjih daljnovodov na Češkem, vključno z naslednjimi projekti skupnega interesa:

| 3.11.1 | Notranji daljnovod Vernéřov–Vítkov (CZ) |
| --- | --- |

3.11.1

Notranji daljnovod Vernéřov–Vítkov (CZ)

| 3.11.2 | Notranji daljnovod Vítkov–Přestice (CZ) |
| --- | --- |

3.11.2

Notranji daljnovod Vítkov–Přestice (CZ)

| 3.11.3 | Notranji daljnovod Přestice–Kočín (CZ) |
| --- | --- |

3.11.3

Notranji daljnovod Přestice–Kočín (CZ)

| 3.11.4 | Notranji daljnovod Kočín–Mírovka (CZ) |
| --- | --- |

3.11.4

Notranji daljnovod Kočín–Mírovka (CZ)

3.12

Notranji daljnovod v Nemčiji Wolmirstedt–Isar za povečanje notranje prenosne zmogljivosti med severom in jugom (poznan kot ‚SüdOstLink‘)

3.14

Notranje okrepitve na Poljskem (del sklopa, poznanega kot ‚GerPol Power Bridge‘), vključno z naslednjimi projekti skupnega interesa:

| 3.14.2 | Notranji daljnovod Krajnik–Baczyna (PL) |
| --- | --- |

3.14.2

Notranji daljnovod Krajnik–Baczyna (PL)

| 3.14.3 | Notranji daljnovod Mikułowa–Świebodzice (PL) |
| --- | --- |

3.14.3

Notranji daljnovod Mikułowa–Świebodzice (PL)

| 3.14.4 | Notranji daljnovod Baczyna–Plewiska (PL) |
| --- | --- |

3.14.4

Notranji daljnovod Baczyna–Plewiska (PL)

3.22

Sklop Romunije in Srbije (poznan kot ‚Mid Continental East Corridor‘), vključno z naslednjimi projekti skupnega interesa:

| 3.22.1 | Povezava Reșița (RO)–Pančevo (RS) |
| --- | --- |

3.22.1

Povezava Reșița (RO)–Pančevo (RS)

| 3.22.2 | Notranji daljnovod Portile de Fier–Reșița (RO) |
| --- | --- |

3.22.2

Notranji daljnovod Portile de Fier–Reșița (RO)

| 3.22.3 | Notranji daljnovod Reșița–Temišvar/Săcălaz(RO) |
| --- | --- |

3.22.3

Notranji daljnovod Reșița–Temišvar/Săcălaz(RO)

| 3.22.4 | Notranji daljnovod Arad–Temišvar/Săcălaz (RO) |
| --- | --- |

3.22.4

Notranji daljnovod Arad–Temišvar/Săcălaz (RO)

3.24

Shranjevanje električne energije s črpanjem vode, Amfilohija (EL)

3.28

Notranji daljnovod Lienz–Obersielach v Avstriji

(4)   Prednostni koridor – Načrt medsebojnega povezovanja na baltskem trgu energije (‚NMPBTE – elektrika‘)

| Št. | Opredelitev |
| --- | --- |
| 4.4 | 4.4.2 | Notranji daljnovod Ekhyddan–Nybro/Hemsjö (SE) |

Št.

Opredelitev

4.4

4.4.2

Notranji daljnovod Ekhyddan–Nybro/Hemsjö (SE)

4.5

| 4.5.2 | Notranji daljnovod Stanisławów–Ostrołęka (PL) |
| --- | --- |

4.5.2

Notranji daljnovod Stanisławów–Ostrołęka (PL)

4.6

Shranjevanje električne energije s črpanjem vode v Estoniji

4.8

Vključitev elektroenergetskih sistemov baltskih držav v evropska omrežja in njihova sinhronizacija, vključno z naslednjimi projekti skupnega interesa:

| 4.8.1 | Povezava Tartu (EE)–Valmiera (LV) |
| --- | --- |

4.8.1

Povezava Tartu (EE)–Valmiera (LV)

| 4.8.2 | Notranji daljnovod Balti–Tartu (EE) |
| --- | --- |

4.8.2

Notranji daljnovod Balti–Tartu (EE)

| 4.8.3 | Povezava Tsirguliina (EE)–Valmiera (LV) |
| --- | --- |

4.8.3

Povezava Tsirguliina (EE)–Valmiera (LV)

| 4.8.4 | Notranji daljnovod Viru–Tsirguliina (EE) |
| --- | --- |

4.8.4

Notranji daljnovod Viru–Tsirguliina (EE)

| 4.8.7 | Notranji daljnovod Paide –Sindi (EE) |
| --- | --- |

4.8.7

Notranji daljnovod Paide –Sindi (EE)

| 4.8.8 | Notranji daljnovod Vilna–Neris (LT) |
| --- | --- |

4.8.8

Notranji daljnovod Vilna–Neris (LT)

| 4.8.9 | Dodatni infrastrukturni vidiki v zvezi z izvajanjem sinhronizacije sistema baltskih držav z evropskim celinskim omrežjem |
| --- | --- |

4.8.9

Dodatni infrastrukturni vidiki v zvezi z izvajanjem sinhronizacije sistema baltskih držav z evropskim celinskim omrežjem

| 4.8.10 | Povezava med Litvo in Poljsko (poznana kot ‚Harmony Link‘) |
| --- | --- |

4.8.10

Povezava med Litvo in Poljsko (poznana kot ‚Harmony Link‘)

| 4.8.13 | Nova razdelilna transformatorska postaja s 330 kV Mūša (LT) |
| --- | --- |

4.8.13

Nova razdelilna transformatorska postaja s 330 kV Mūša (LT)

| 4.8.14 | Notranji daljnovod Bitenai–KHAE (LT) |
| --- | --- |

4.8.14

Notranji daljnovod Bitenai–KHAE (LT)

| 4.8.15 | Nova razdelilna transformatorska postaja s 330 kV Darbėnai (LT) |
| --- | --- |

4.8.15

Nova razdelilna transformatorska postaja s 330 kV Darbėnai (LT)

| 4.8.16 | Notranji daljnovod Darbenai–Bitenai (LT) |
| --- | --- |

4.8.16

Notranji daljnovod Darbenai–Bitenai (LT)

| 4.8.18 | Notranji daljnovod Dunowo–Żydowo Kierzkowo (PL) |
| --- | --- |

4.8.18

Notranji daljnovod Dunowo–Żydowo Kierzkowo (PL)

| 4.8.19 | Notranji daljnovod Piła Krzewina–Żydowo Kierzkowo (PL) |
| --- | --- |

4.8.19

Notranji daljnovod Piła Krzewina–Żydowo Kierzkowo (PL)

| 4.8.20 | Notranji daljnovod Krajnik–Morzyczyn (PL) |
| --- | --- |

4.8.20

Notranji daljnovod Krajnik–Morzyczyn (PL)

| 4.8.21 | Notranji daljnovod Morzyczyn–Dunowo–Słupsk–Żarnowiec (PL) |
| --- | --- |

4.8.21

Notranji daljnovod Morzyczyn–Dunowo–Słupsk–Żarnowiec (PL)

| 4.8.22 | Notranji daljnovod Żarnowiec–Gdansk/Gdansk Przyjaźń–Gdansk Błonia (PL) |
| --- | --- |

4.8.22

Notranji daljnovod Żarnowiec–Gdansk/Gdansk Przyjaźń–Gdansk Błonia (PL)

| 4.8.23 | Sinhronski kondenzatorji, ki zagotavljajo vztrajnost, stabilno napetost, stabilno frekvenco in kratkostični tok v Litvi, Latviji in Estoniji |
| --- | --- |

4.8.23

Sinhronski kondenzatorji, ki zagotavljajo vztrajnost, stabilno napetost, stabilno frekvenco in kratkostični tok v Litvi, Latviji in Estoniji

4.10

Sklop Finske in Švedske (poznan kot ‚Tretja povezava Finska–Švedska‘), vključno z naslednjimi projekti skupnega interesa:

| 4.10.1 | Povezava med severno Finsko in severno Švedsko |
| --- | --- |

4.10.1

Povezava med severno Finsko in severno Švedsko

| 4.10.2 | Notranji daljnovod Keminmaa–Pyhänselkä (FI) |
| --- | --- |

4.10.2

Notranji daljnovod Keminmaa–Pyhänselkä (FI)

4.11

Povezava med Latvijo in Švedsko prek Gotlanda (poznana kot ‚LaSGo Link‘)

(5)   Prednostni koridor – Plinske povezave med severom in jugom v zahodni Evropi (‚PSJ Zahod – plin‘)

| Št. | Opredelitev |
| --- | --- |
| 5.19 | Povezava Malte na evropsko plinovodno omrežje , plinovod z Italijo pri Geli |

Št.

Opredelitev

5.19

Povezava Malte na evropsko plinovodno omrežje , plinovod z Italijo pri Geli

(6)   Prednostni koridor – Plinske povezave med severom in jugom v srednjevzhodni in jugovzhodni Evropi (‚PSJ Vzhod – plin‘)

| Št. | Opredelitev |
| --- | --- |
| 6.2 | 6.2.13 | Razvoj in nadgradnja prenosne zmogljivosti na povezavi med Slovaško in Madžarsko |

Št.

Opredelitev

6.2

6.2.13

Razvoj in nadgradnja prenosne zmogljivosti na povezavi med Slovaško in Madžarsko

6.8

Sklop razvoja in izboljšav infrastrukture, ki omogoča balkansko plinsko vozlišče, vključno z naslednjimi projekti skupnega interesa:

| 6.8.1 | Povezava med Grčijo in Bolgarijo (poznana kot ‚IGB‘), Komotini (EL)–Stara Zagora (BG) ter kompresorska postaja Kipi (EL) |
| --- | --- |

6.8.1

Povezava med Grčijo in Bolgarijo (poznana kot ‚IGB‘), Komotini (EL)–Stara Zagora (BG) ter kompresorska postaja Kipi (EL)

| 6.8.2 | Obnova, posodobitev in razširitev bolgarskega prenosnega sistema |
| --- | --- |

6.8.2

Obnova, posodobitev in razširitev bolgarskega prenosnega sistema

| 6.8.3 | Plinska povezava med Bolgarijo in Srbijo (poznana kot ‚IBS‘) |
| --- | --- |

6.8.3

Plinska povezava med Bolgarijo in Srbijo (poznana kot ‚IBS‘)

6.20

Sklop za povečanje skladiščnih zmogljivosti v jugovzhodni Evropi, vključno z enim ali več naslednjimi projekti skupnega interesa:

| 6.20.2 | Povečanje podzemnega skladišča za plin Čiren (BG) |
| --- | --- |

6.20.2

Povečanje podzemnega skladišča za plin Čiren (BG)

| 6.20.3 | Podzemno skladišče za plin Južna Kavala ter merilna in regulacijska postaja (EL)
  in eden od naslednjih projektov skupnega interesa: |
| --- | --- |

6.20.3

Podzemno skladišče za plin Južna Kavala ter merilna in regulacijska postaja (EL)

in eden od naslednjih projektov skupnega interesa:

| 6.20.4 | Skladišče Depomureș v Romuniji |
| --- | --- |

6.20.4

Skladišče Depomureș v Romuniji

| 6.20.7 | Podzemno skladišče za plin Bilciurești |
| --- | --- |

6.20.7

Podzemno skladišče za plin Bilciurești

6.24

Povečanje zmogljivosti med Romunijo in Madžarsko (poznan kot „ROHU/BRUA“), da bi zagotovili dvosmerno zmogljivost 4,4 Gm3/leto, vključno z novimi viri iz Črnega morja:

| 6.24.4 | ROHU/BRUA – druga faza:






  — | povečanje prenosne zmogljivosti v Romuniji Recaș–Horia proti Madžarski do 4,4 Gm3/leto in nadgradnja kompresorskih postaj Podișor, Bibești in Jupa |
| --- | --- | --- |

6.24.4

ROHU/BRUA – druga faza:

—

povečanje prenosne zmogljivosti v Romuniji Recaș–Horia proti Madžarski do 4,4 Gm3/leto in nadgradnja kompresorskih postaj Podișor, Bibești in Jupa

| — | plinovod črnomorska obala–Podișor (RO) za prevzem plina iz Črnega morja |
| --- | --- |

—

plinovod črnomorska obala–Podișor (RO) za prevzem plina iz Črnega morja

| — | romunsko-madžarski povratni tok: madžarski odsek, 2. stopnja, kompresorska postaja Csanádpalota (HU) |
| --- | --- |

—

romunsko-madžarski povratni tok: madžarski odsek, 2. stopnja, kompresorska postaja Csanádpalota (HU)

6.26

| 6.26.1 | Sklop Hrvaške in Slovenije pri Rogatcu:






  — | povezava med Hrvaško in Slovenijo (Lučko–Zabok–Rogatec) |
| --- | --- | --- |

6.26.1

Sklop Hrvaške in Slovenije pri Rogatcu:

—

povezava med Hrvaško in Slovenijo (Lučko–Zabok–Rogatec)

| — | kompresorska postaja Kidričevo, 2. faza nadgradnje (SI) |
| --- | --- |

—

kompresorska postaja Kidričevo, 2. faza nadgradnje (SI)

| — | posodobitev povezave Rogatec |
| --- | --- |

—

posodobitev povezave Rogatec

6.27

LNG Gdansk (PL)

(7)   Prednostni koridor – Južni plinski koridor (‚JPK‘)

| Št. | Opredelitev |
| --- | --- |
| 7.3 | Sklop infrastrukture kot projekt skupnega interesa za dovajanje novega plina iz plinskih nahajališč v vzhodnem Sredozemlju:






  7.3.1 | Plinovod iz plinskih nahajališč v vzhodnem Sredozemlju do kopenskega dela Grčije preko Cipra in Krete (poznan kot ‚plinovod EastMed‘) z merilno in regulacijsko postajo Megalopoli,
  v odvisnosti od njega pa naslednji projekti skupnega interesa: |

Št.

Opredelitev

7.3

Sklop infrastrukture kot projekt skupnega interesa za dovajanje novega plina iz plinskih nahajališč v vzhodnem Sredozemlju:

7.3.1

Plinovod iz plinskih nahajališč v vzhodnem Sredozemlju do kopenskega dela Grčije preko Cipra in Krete (poznan kot ‚plinovod EastMed‘) z merilno in regulacijsko postajo Megalopoli,

v odvisnosti od njega pa naslednji projekti skupnega interesa:

| 7.3.3 | Plinovod na morju od Grčije do Italije (poznan kot ‚Plinovod Poseidon‘) |
| --- | --- |

7.3.3

Plinovod na morju od Grčije do Italije (poznan kot ‚Plinovod Poseidon‘)

| 7.3.4 | Okrepitev notranjih prenosnih zmogljivosti v Italiji, vključno z nadgradnjo notranjih prenosnih zmogljivosti od juga do severa (poznan kot ‚Adriatica Line‘) ter nadgradnja notranjih prenosnih zmogljivosti v regiji Apulija (plinovod Matagiola–Massafra) |
| --- | --- |

7.3.4

Okrepitev notranjih prenosnih zmogljivosti v Italiji, vključno z nadgradnjo notranjih prenosnih zmogljivosti od juga do severa (poznan kot ‚Adriatica Line‘) ter nadgradnja notranjih prenosnih zmogljivosti v regiji Apulija (plinovod Matagiola–Massafra)

7.5

Razvoj plinske infrastrukture na Cipru (poznano kot ‚Cyprus Gas2EU‘)

(8)   Prednostni koridor – Načrt medsebojnega povezovanja na baltskem trgu energije na področju plina (‚NMPBTE – plin‘)

| Št. | Opredelitev |
| --- | --- |
| 8.2 | Sklop za nadgradnjo infrastrukture na območju vzhodnega Baltskega morja, vključno z naslednjimi projekti skupnega interesa:






  8.2.1 | Izboljšanje povezave med Latvijo in Litvo |

Št.

Opredelitev

8.2

Sklop za nadgradnjo infrastrukture na območju vzhodnega Baltskega morja, vključno z naslednjimi projekti skupnega interesa:

8.2.1

Izboljšanje povezave med Latvijo in Litvo

| 8.2.4 | Povečanje podzemnega skladišča plina Inčukalns (LV) |
| --- | --- |

8.2.4

Povečanje podzemnega skladišča plina Inčukalns (LV)

8.3

Sklop infrastrukture, vključno z naslednjimi projekti skupnega interesa (poznano kot ‚Baltic Pipe‘):

| 8.3.1 | Okrepitev povezave Nybro–Poljska/Danska |
| --- | --- |

8.3.1

Okrepitev povezave Nybro–Poljska/Danska

| 8.3.2 | Povezava med Poljsko in Dansko |
| --- | --- |

8.3.2

Povezava med Poljsko in Dansko

(9)   Prednostni koridor – Naftovodi v srednjevzhodni Evropi (‚NV‘)

Za vključitev na seznam projektov skupnega interesa ni bil predložen noben projekt s področja nafte.

(10)   Prednostno tematsko področje – Uvedba pametnih omrežij

| Št. | Opredelitev |
| --- | --- |
| 10.4 | ACON (CZ, SK) (Again COnnected Networks) spodbuja integracijo češkega in slovaškega trga električne energije prek izboljšanja učinkovitosti distribucijskih omrežij in povečanja čezmejnih zmogljivosti na ravni operaterjev distribucijskih sistemov. |
| 10.7 | Danube InGrid (HU, SK) izboljšuje čezmejno usklajevanje upravljanja omrežij električne energije s poudarkom na pametnejšem zbiranju in izmenjavi podatkov |
| 10.10 | CARMEN (HU, RO) izboljšuje učinkovitost delovanja distribucijskega omrežja in kakovost storitev ter omogoča varne pretoke električne energije iz nove proizvodnje energije iz obnovljivih virov. |
| 10.11 | Gabreta (CZ, DE) izboljšuje optimizacijo sistema s pridobivanjem in izmenjavo informacij v realnem času, izboljšanjem merjenja in spremljanja omrežja ter večjo prožnostjo in zmogljivostjo gostovanja za proizvodnjo energije iz obnovljivih virov. |
| 10.12 | Green Switch (AT, HR, SI) optimizira uporabo obstoječe infrastrukture in učinkovito vključuje nove tehnologije za povečanje zmogljivosti gostovanja, učinkovito vključevanje novih obremenitev ter izboljšanje kakovosti in zanesljivosti oskrbe. |

Št.

Opredelitev

10.4

ACON (CZ, SK) (Again COnnected Networks) spodbuja integracijo češkega in slovaškega trga električne energije prek izboljšanja učinkovitosti distribucijskih omrežij in povečanja čezmejnih zmogljivosti na ravni operaterjev distribucijskih sistemov.

10.7

Danube InGrid (HU, SK) izboljšuje čezmejno usklajevanje upravljanja omrežij električne energije s poudarkom na pametnejšem zbiranju in izmenjavi podatkov

10.10

CARMEN (HU, RO) izboljšuje učinkovitost delovanja distribucijskega omrežja in kakovost storitev ter omogoča varne pretoke električne energije iz nove proizvodnje energije iz obnovljivih virov.

10.11

Gabreta (CZ, DE) izboljšuje optimizacijo sistema s pridobivanjem in izmenjavo informacij v realnem času, izboljšanjem merjenja in spremljanja omrežja ter večjo prožnostjo in zmogljivostjo gostovanja za proizvodnjo energije iz obnovljivih virov.

10.12

Green Switch (AT, HR, SI) optimizira uporabo obstoječe infrastrukture in učinkovito vključuje nove tehnologije za povečanje zmogljivosti gostovanja, učinkovito vključevanje novih obremenitev ter izboljšanje kakovosti in zanesljivosti oskrbe.

(11)   Prednostno tematsko področje – Elektroenergetske avtoceste

Noben projekt ni imel dvojne oznake kot projekt skupnega interesa elektroenergetske avtoceste.

(12)   Prednostno tematsko področje – čezmejno omrežje ogljikovega dioksida

| Št. | Opredelitev |
| --- | --- |
| 12.3 | Cilj projekta CO2 TransPorts je vzpostaviti infrastrukturo za olajšanje obsežnega zajemanja, transporta in shranjevanja ogljikovega dioksida v Rotterdamu, Antwerpnu in North Sea Port |
| 12.4 | Projekt Northern Lights – komercialni projekt čezmejnih transportnih povezav za CO2 med več evropskimi pobudami za zajemanje ogljikovega dioksida (Združeno kraljestvo, Irska, Belgija, Nizozemska, Francija, Švedska) in transport zajetega CO2 z ladjo do skladišč v norveškem epikontinentalnem pasu |
| 12.5 | Projekt Athos ponuja infrastrukturo za transport CO2 z industrijskih območij na Nizozemskem in je odprt za sprejem dodatnega CO2 od drugih, na primer Irske in Nemčije. Osrednja zamisel je razvoj čezmejne interoperabilne infrastrukture z odprtim dostopom za transport velike količine CO2. |
| 12.7 | Aramis – projekt čezmejnega transporta in shranjevanja CO2 (vnos od onesnaževalcev v zaledju Rotterdamskega pristanišča in skladiščenje do lokacije v nizozemskem epikontinentalnem pasu) |
| 12.8 | Dartagnan – večmodalno vozlišče za izvoz CO2 iz Dunkerqueja in njegovega zaledja (povzročitelji emisij iz industrijskega grozda na območju Dunkerqueja v Franciji, s skladiščenjem, kjer je na voljo na ozemljih držav Severnega morja) |
| 12.9 | Projekt Poland EU CCS Interconnector (povzročitelji emisij iz industrijskega grozda na območju okoli Gdanska na Poljskem s skladiščem, kjer je na voljo na ozemljih držav Severnega morja) |

Št.

Opredelitev

12.3

Cilj projekta CO2 TransPorts je vzpostaviti infrastrukturo za olajšanje obsežnega zajemanja, transporta in shranjevanja ogljikovega dioksida v Rotterdamu, Antwerpnu in North Sea Port

12.4

Projekt Northern Lights – komercialni projekt čezmejnih transportnih povezav za CO2 med več evropskimi pobudami za zajemanje ogljikovega dioksida (Združeno kraljestvo, Irska, Belgija, Nizozemska, Francija, Švedska) in transport zajetega CO2 z ladjo do skladišč v norveškem epikontinentalnem pasu

12.5

Projekt Athos ponuja infrastrukturo za transport CO2 z industrijskih območij na Nizozemskem in je odprt za sprejem dodatnega CO2 od drugih, na primer Irske in Nemčije. Osrednja zamisel je razvoj čezmejne interoperabilne infrastrukture z odprtim dostopom za transport velike količine CO2.

12.7

Aramis – projekt čezmejnega transporta in shranjevanja CO2 (vnos od onesnaževalcev v zaledju Rotterdamskega pristanišča in skladiščenje do lokacije v nizozemskem epikontinentalnem pasu)

12.8

Dartagnan – večmodalno vozlišče za izvoz CO2 iz Dunkerqueja in njegovega zaledja (povzročitelji emisij iz industrijskega grozda na območju Dunkerqueja v Franciji, s skladiščenjem, kjer je na voljo na ozemljih držav Severnega morja)

12.9

Projekt Poland EU CCS Interconnector (povzročitelji emisij iz industrijskega grozda na območju okoli Gdanska na Poljskem s skladiščem, kjer je na voljo na ozemljih držav Severnega morja)

C.   SEZNAMI ‚PROJEKTOV, KI NE ŠTEJEJO VEČ ZA PROJEKTE SKUPNEGA INTERESA‘, IN ‚PROJEKTOV, KI SO ZDAJ SESTAVNI DEL DRUGIH PROJEKTOV SKUPNEGA INTERESA‘

(1)   Prednostni koridor – Omrežje v severnih morjih (‚OSM‘)

| Številke projektov skupnega interesa za projekte, ki ne štejejo več za projekte skupnega interesa |
| --- |
| 1.1.1 |
| 1.1.2 |
| 1.1.3 |
| 1.2 |
| 1.3.1 |
| 1.3.2 |
| 1.4.1 |
| 1.4.2 |
| 1.4.3 |
| 1.5 |
| 1.7.1 |
| 1.7.2 |
| 1.7.3 |
| 1.7.4 |
| 1.7.5 |
| 1.8 |
| 1.9.1 |
| 1.9.2 |
| 1.9.3 |
| 1.9.4 |
| 1.9.5 |
| 1.9.6 |
| 1.10.1 |
| 1.10.2 |
| 1.11.1 |
| 1.11.2 |
| 1.11.3 |
| 1.11.4 |
| 1.12.1 |
| 1.12.2 |
| 1.12.3 |
| 1.12.4 |
| 1.12.5 |
| 1.13 |
| 1.14 |
| 1.15 |
| 1.16 |
| 1.17 |
| 1.18 |
| 1.20 |

Številke projektov skupnega interesa za projekte, ki ne štejejo več za projekte skupnega interesa

1.1.1

1.1.2

1.1.3

1.2

1.3.1

1.3.2

1.4.1

1.4.2

1.4.3

1.5

1.7.1

1.7.2

1.7.3

1.7.4

1.7.5

1.8

1.9.1

1.9.2

1.9.3

1.9.4

1.9.5

1.9.6

1.10.1

1.10.2

1.11.1

1.11.2

1.11.3

1.11.4

1.12.1

1.12.2

1.12.3

1.12.4

1.12.5

1.13

1.14

1.15

1.16

1.17

1.18

1.20

(2)   Prednostni koridor – Elektroenergetske povezave med severom in jugom v zahodni Evropi (‚PSJ Zahod – elektrika‘)

| Številke projektov skupnega interesa za projekte, ki ne štejejo več za projekte skupnega interesa |
| --- |
| 2.1 |
| 2.2.1 |
| 2.2.2 |
| 2.2.3 |
| 2.3.1 |
| 2.3.2 |
| 2.5.1 |
| 2.5.2 |
| 2.6 |
| 2.8 |
| 2.11.1 |
| 2.11.2 |
| 2.11.3 |
| 2.12 |
| 2.13.1 |
| 2.13.2 |
| 2.14 |
| 2.15.1 |
| 2.15.2 |
| 2.15.3 |
| 2.15.4 |
| 2.16.2 |
| 2.19 |
| 2.20 |
| 2.21 |
| 2.22 |
| 2.24 |
| 2.25.1 |
| 2.25.2 |
| 2.26 |
| 2.28.3 |
| 2.28.4 |

Številke projektov skupnega interesa za projekte, ki ne štejejo več za projekte skupnega interesa

2.1

2.2.1

2.2.2

2.2.3

2.3.1

2.3.2

2.5.1

2.5.2

2.6

2.8

2.11.1

2.11.2

2.11.3

2.12

2.13.1

2.13.2

2.14

2.15.1

2.15.2

2.15.3

2.15.4

2.16.2

2.19

2.20

2.21

2.22

2.24

2.25.1

2.25.2

2.26

2.28.3

2.28.4

| Projekti, ki so zdaj sestavni del drugih projektov skupnega interesa |
| --- |
| Prvotna številka projekta skupnega interesa | Številka projekta skupnega interesa, v katerega je projekt bil vključen |
| 2.1 | 3.1.4 |

Projekti, ki so zdaj sestavni del drugih projektov skupnega interesa

Prvotna številka projekta skupnega interesa

Številka projekta skupnega interesa, v katerega je projekt bil vključen

2.1

3.1.4

(3)   Prednostni koridor – Elektroenergetske povezave med severom in jugom v srednjevzhodni in južni Evropi (‚PSJ Vzhod – elektrika‘)

| Številke projektov skupnega interesa za projekte, ki ne štejejo več za projekte skupnega interesa |
| --- |
| 3.1.3 |
| 3.2.1 |
| 3.2.3 |
| 3.3 |
| 3.4 |
| 3.5.1 |
| 3.5.2 |
| 3.6.1 |
| 3.6.2 |
| 3.7 |
| 3.8 |
| 3.9 |
| 3.11.5 |
| 3.13 |
| 3.14.1 |
| 3.15.1 |
| 3.15.2 |
| 3.16 |
| 3.17 |
| 3.18.1 |
| 3.18.2 |
| 3.19.2 |
| 3.19.3 |
| 3.20.1 |
| 3.20.2 |
| 3.21 |
| 3.23 |
| 3.25 |
| 3.26 |

Številke projektov skupnega interesa za projekte, ki ne štejejo več za projekte skupnega interesa

3.1.3

3.2.1

3.2.3

3.3

3.4

3.5.1

3.5.2

3.6.1

3.6.2

3.7

3.8

3.9

3.11.5

3.13

3.14.1

3.15.1

3.15.2

3.16

3.17

3.18.1

3.18.2

3.19.2

3.19.3

3.20.1

3.20.2

3.21

3.23

3.25

3.26

| Projekti, ki so zdaj sestavni del drugih projektov skupnega interesa |
| --- |
| Prvotna številka projekta skupnega interesa | Številka projekta skupnega interesa, v katerega je projekt bil vključen |
| 3.27 | 2.33 |

Projekti, ki so zdaj sestavni del drugih projektov skupnega interesa

Prvotna številka projekta skupnega interesa

Številka projekta skupnega interesa, v katerega je projekt bil vključen

3.27

2.33

(4)   Prednostni koridor – Načrt medsebojnega povezovanja na baltskem trgu energije (‚NMPBTE – elektrika‘)

| Številke projektov skupnega interesa za projekte, ki ne štejejo več za projekte skupnega interesa |
| --- |
| 4.1 |
| 4.2 |
| 4.4.1 |
| 4.5.1 |
| 4.5.3 |
| 4.5.4 |
| 4.5.5 |
| 4.7 |
| 4.8.6 |
| 4.8.11 |
| 4.8.12 |
| 4.8.17 |

Številke projektov skupnega interesa za projekte, ki ne štejejo več za projekte skupnega interesa

4.1

4.2

4.4.1

4.5.1

4.5.3

4.5.4

4.5.5

4.7

4.8.6

4.8.11

4.8.12

4.8.17

| Projekti, ki so zdaj sestavni del drugih projektov skupnega interesa |
| --- |
| Prvotna številka projekta skupnega interesa | Številka projekta skupnega interesa, v katerega je projekt bil vključen |
| 4.3 | 4.8.9 |
| 4.9 | 4.8.9 |

Projekti, ki so zdaj sestavni del drugih projektov skupnega interesa

Prvotna številka projekta skupnega interesa

Številka projekta skupnega interesa, v katerega je projekt bil vključen

4.3

4.8.9

4.9

4.8.9

(5)   Prednostni koridor – Plinske povezave med severom in jugom v zahodni Evropi (‚PSJ Zahod – plin‘)

| Številke projektov skupnega interesa za projekte, ki ne štejejo več za projekte skupnega interesa |
| --- |
| 5.1.1 |
| 5.1.2 |
| 5.1.3 |
| 5.2 |
| 5.3 |
| 5.4.1 |
| 5.4.2 |
| 5.5.1 |
| 5.5.2 |
| 5.6 |
| 5.7.1 |
| 5.7.2 |
| 5.9 |
| 5.12 |
| 5.13 |
| 5.14 |
| 5.15.1 |
| 5.15.2 |
| 5.15.3 |
| 5.15.4 |
| 5.15.5 |
| 5.16 |
| 5.17.1 |
| 5.17.2 |
| 5.18 |
| 5.20 |
| 5.21 |

Številke projektov skupnega interesa za projekte, ki ne štejejo več za projekte skupnega interesa

5.1.1

5.1.2

5.1.3

5.2

5.3

5.4.1

5.4.2

5.5.1

5.5.2

5.6

5.7.1

5.7.2

5.9

5.12

5.13

5.14

5.15.1

5.15.2

5.15.3

5.15.4

5.15.5

5.16

5.17.1

5.17.2

5.18

5.20

5.21

| Projekti, ki so postali sestavni del drugih projektov skupnega interesa |
| --- |
| Prvotna številka projekta skupnega interesa | Številka projekta skupnega interesa, v katerega je projekt bil vključen |
| 5.8.1 | 5.5.2 |
| 5.8.2 | 5.5.2 |

Projekti, ki so postali sestavni del drugih projektov skupnega interesa

Prvotna številka projekta skupnega interesa

Številka projekta skupnega interesa, v katerega je projekt bil vključen

5.8.1

5.5.2

5.8.2

5.5.2

(6)   Prednostni koridor – Plinske povezave med severom in jugom v srednjevzhodni in jugovzhodni Evropi (‚PSJ Vzhod – plin‘)

| Številke projektov skupnega interesa za projekte, ki ne štejejo več za projekte skupnega interesa |
| --- |
| 6.2.1 |
| 6.2.2 |
| 6.3 |
| 6.5.1 |
| 6.5.3 |
| 6.5.4 |
| 6.5.5 |
| 6.7 |
| 6.8.3 |
| 6.9.1 |
| 6.9.2 |
| 6.9.3 |
| 6.11 |
| 6.12 |
| 6.16 |
| 6.17 |
| 6.19 |
| 6.20.1 |
| 6.20.5 |
| 6.20.6 |
| 6.21 |
| 6.22.1 |
| 6.22.2 |
| 6.23 |
| 6.24.1 |
| 6.25.2 |

Številke projektov skupnega interesa za projekte, ki ne štejejo več za projekte skupnega interesa

6.2.1

6.2.2

6.3

6.5.1

6.5.3

6.5.4

6.5.5

6.7

6.8.3

6.9.1

6.9.2

6.9.3

6.11

6.12

6.16

6.17

6.19

6.20.1

6.20.5

6.20.6

6.21

6.22.1

6.22.2

6.23

6.24.1

6.25.2

| Projekti, ki so zdaj sestavni del drugih projektov skupnega interesa |
| --- |
| Prvotna številka projekta skupnega interesa | Številka projekta skupnega interesa, v katerega je projekt bil vključen |
| 6.1.1 | 6.2.10 |
| 6.1.2 | 6.2.11 |
| 6.1.3 | 6.2.11 |
| 6.1.4 | 6.2.11 |
| 6.1.5 | 6.2.11 |
| 6.1.6 | 6.2.11 |
| 6.1.7 | 6.2.11 |
| 6.1.8 | 6.2.2 |
| 6.1.9 | 6.2.11 |
| 6.1.10 | 6.2.2 |
| 6.1.11 | 6.2.2 |
| 6.1.12 | 6.2.12 |
| 6.2.3 | 6.2.2 |
| 6.2.4 | 6.2.2 |
| 6.2.5 | 6.2.2 |
| 6.2.6 | 6.2.2 |
| 6.2.7 | 6.2.2 |
| 6.2.8 | 6.2.2 |
| 6.2.9 | 6.2.2 |
| 6.5.2 | 6.5.6 |
| 6.6 | 6.26.1 |
| 6.8.4 | 6.25.4 |
| 6.13.1 | 6.24.4 |
| 6.13.2 | 6.24.4 |
| 6.13.3 | 6.24.4 |
| 6.14 | 6.24.1 |
| 6.15.1 | 6.24.10 |
| 6.15.2 | 6.24.10 |
| 6.18 | 7.3.4 |
| 6.24.2 | 6.24.1 |
| 6.24.3 | 6.24.1 |
| 6.24.5 | 6.24.4 |
| 6.24.6 | 6.24.4 |
| 6.24.7 | 6.24.4 |
| 6.24.8 | 6.24.4 |
| 6.24.9 | 6.24.4 |
| 6.25.3 | 6.24.10 |
| 6.26.2 | 6.26.1 |
| 6.26.3 | 6.26.1 |
| 6.26.4 | 6.26.1 |
| 6.26.5 | 6.26.1 |
| 6.26.6 | 6.26.1 |

Projekti, ki so zdaj sestavni del drugih projektov skupnega interesa

Prvotna številka projekta skupnega interesa

Številka projekta skupnega interesa, v katerega je projekt bil vključen

6.1.1

6.2.10

6.1.2

6.2.11

6.1.3

6.2.11

6.1.4

6.2.11

6.1.5

6.2.11

6.1.6

6.2.11

6.1.7

6.2.11

6.1.8

6.2.2

6.1.9

6.2.11

6.1.10

6.2.2

6.1.11

6.2.2

6.1.12

6.2.12

6.2.3

6.2.2

6.2.4

6.2.2

6.2.5

6.2.2

6.2.6

6.2.2

6.2.7

6.2.2

6.2.8

6.2.2

6.2.9

6.2.2

6.5.2

6.5.6

6.6

6.26.1

6.8.4

6.25.4

6.13.1

6.24.4

6.13.2

6.24.4

6.13.3

6.24.4

6.14

6.24.1

6.15.1

6.24.10

6.15.2

6.24.10

6.18

7.3.4

6.24.2

6.24.1

6.24.3

6.24.1

6.24.5

6.24.4

6.24.6

6.24.4

6.24.7

6.24.4

6.24.8

6.24.4

6.24.9

6.24.4

6.25.3

6.24.10

6.26.2

6.26.1

6.26.3

6.26.1

6.26.4

6.26.1

6.26.5

6.26.1

6.26.6

6.26.1

(7)   Prednostni koridor – Južni plinski koridor (‚JPK‘)

| Številke projektov skupnega interesa za projekte, ki ne štejejo več za projekte skupnega interesa |
| --- |
| 7.1.1 |
| 7.1.2 |
| 7.1.3 |
| 7.1.5 |
| 7.1.7 |
| 7.2.1 |
| 7.2.2 |
| 7.2.3 |
| 7.4.1 |
| 7.4.2 |

Številke projektov skupnega interesa za projekte, ki ne štejejo več za projekte skupnega interesa

7.1.1

7.1.2

7.1.3

7.1.5

7.1.7

7.2.1

7.2.2

7.2.3

7.4.1

7.4.2

| Projekti, ki so zdaj sestavni del drugih projektov skupnega interesa |
| --- |
| Prvotna številka projekta skupnega interesa | Številka projekta skupnega interesa, v katerega je projekt bil vključen |
| 7.1.6 | 7.1.3 |
| 7.1.4 | 7.3.3 |
| 7.3.2 | 7.5 |

Projekti, ki so zdaj sestavni del drugih projektov skupnega interesa

Prvotna številka projekta skupnega interesa

Številka projekta skupnega interesa, v katerega je projekt bil vključen

7.1.6

7.1.3

7.1.4

7.3.3

7.3.2

7.5

(8)   Prednostni koridor – Načrt medsebojnega povezovanja na baltskem trgu energije na področju plina (‚NMPBTE – plin‘)

| Številke projektov skupnega interesa za projekte, ki ne štejejo več za projekte skupnega interesa |
| --- |
| 8.1.2.1 |
| 8.1.2.2 |
| 8.1.2.3 |
| 8.1.2.4 |
| 8.2.3 |
| 8.4 |
| 8.5 |
| 8.6 |
| 8.8 |

Številke projektov skupnega interesa za projekte, ki ne štejejo več za projekte skupnega interesa

8.1.2.1

8.1.2.2

8.1.2.3

8.1.2.4

8.2.3

8.4

8.5

8.6

8.8

(9)   Prednostni koridor – Naftovodi v srednjevzhodni Evropi (‚NV‘)

| Številke projektov skupnega interesa za projekte, ki ne štejejo več za projekte skupnega interesa |
| --- |
| 9.1 |
| 9.2 |
| 9.3 |
| 9.4 |
| 9.5 |
| 9.6 |

Številke projektov skupnega interesa za projekte, ki ne štejejo več za projekte skupnega interesa

9.1

9.2

9.3

9.4

9.5

9.6

(10)   Prednostno tematsko področje – Uvedba pametnih omrežij

| Številke projektov skupnega interesa za projekte, ki ne štejejo več za projekte skupnega interesa |
| --- |
| 10.1 |
| 10.2 |
| 10.3 |
| 10.5 |
| 10.6 |
| 10.8 |
| 10.9 |

Številke projektov skupnega interesa za projekte, ki ne štejejo več za projekte skupnega interesa

10.1

10.2

10.3

10.5

10.6

10.8

10.9

(11)   Prednostno tematsko področje – Elektroenergetske avtoceste

| Številke projektov skupnega interesa za projekte, ki ne štejejo več za projekte skupnega interesa |
| --- |
| 1.3 |
| 1.5 |
| 1.6 |
| 1.7 |
| 1.8 |
| 1.10 |
| 1.14 |
| 1.15 |
| 1.16 |
| 1.20 |
| 2.13 |

Številke projektov skupnega interesa za projekte, ki ne štejejo več za projekte skupnega interesa

1.3

1.5

1.6

1.7

1.8

1.10

1.14

1.15

1.16

1.20

2.13

(12)   Prednostno tematsko področje – čezmejno omrežje ogljikovega dioksida

| Številke projektov skupnega interesa za projekte, ki ne štejejo več za projekte skupnega interesa |
| --- |
| 12.1 |
| 12.2 |
| 12.6 |

Številke projektov skupnega interesa za projekte, ki ne štejejo več za projekte skupnega interesa

12.1

12.2

12.6

---

| 8.4.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | L 109/32 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2022

SL

Uradni list Evropske unije

L 109/32

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2022/565

z dne 7. aprila 2022

o dovoljenju za pripravek iz 3-nitrooksipropanola kot krmni dodatek za krave molznice in krave za razmnoževanje (imetnik dovoljenja: DSM Nutritional Products Ltd, ki ga v Uniji zastopa DSM Nutritional Products Sp. z o.o.)

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 1831/2003 z dne 22. septembra 2003 o dodatkih za uporabo v prehrani živali (1) in zlasti člena 9(2) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba (ES) št. 1831/2003 določa dovoljevanje dodatkov za uporabo v prehrani živali ter razloge in postopke za izdajo takih dovoljenj. |
| --- | --- |

(1)

Uredba (ES) št. 1831/2003 določa dovoljevanje dodatkov za uporabo v prehrani živali ter razloge in postopke za izdajo takih dovoljenj.

| (2) | V skladu s členom 7 Uredbe (ES) št. 1831/2003 je bil vložen zahtevek za dovoljenje za 3-nitrooksipropanol. Navedenemu zahtevku so bili priloženi zahtevani podatki in dokumenti iz člena 7(3) Uredbe (ES) št. 1831/2003. |
| --- | --- |

(2)

V skladu s členom 7 Uredbe (ES) št. 1831/2003 je bil vložen zahtevek za dovoljenje za 3-nitrooksipropanol. Navedenemu zahtevku so bili priloženi zahtevani podatki in dokumenti iz člena 7(3) Uredbe (ES) št. 1831/2003.

| (3) | Zahtevek zadeva dovoljenje za pripravek iz 3-nitrooksipropanola kot krmni dodatek za krave molznice in krave za razmnoževanje ter njegovo uvrstitev v kategorijo dodatkov „zootehnični dodatki“ in funkcionalno skupino „snovi, ki ugodno vplivajo na okolje“. |
| --- | --- |

(3)

Zahtevek zadeva dovoljenje za pripravek iz 3-nitrooksipropanola kot krmni dodatek za krave molznice in krave za razmnoževanje ter njegovo uvrstitev v kategorijo dodatkov „zootehnični dodatki“ in funkcionalno skupino „snovi, ki ugodno vplivajo na okolje“.

| (4) | Evropska agencija za varnost hrane (v nadaljnjem besedilu: Agencija) je v mnenju z dne 30. septembra 2021 (2) ugotovila, da 3-nitrooksipropanol pod predlaganimi pogoji uporabe nima škodljivega učinka na zdravje krav molznic in krav za razmnoževanje, varnost potrošnikov ali na okolje. Agencija je ugotovila, da bi bilo treba dodatek obravnavati kot dražilen za oči in kožo, 3-NOP pa je lahko škodljiv pri vdihavanju zaradi morebitnega tveganja pri izpostavljenosti z vdihavanjem. Zato Komisija meni, da bi bilo treba sprejeti ustrezne zaščitne ukrepe, da se preprečijo škodljivi učinki na zdravje ljudi, zlasti kar zadeva uporabnike dodatka. Poleg tega bi bilo treba tveganje za vdihavanje obravnavati tako, da se dodatek daje na trg v granulirani obliki z zanemarljivim odstotkom delcev, ki jih je mogoče vdihniti. Agencija je ugotovila, da dodatek lahko zmanjša nastajanje črevesnega metana pri kravah molznicah in kravah za razmnoževanje. Agencija meni, da ni potrebe po posebnih zahtevah v zvezi s poprodajnim nadzorom. Potrdila je tudi poročilo o analizni metodi krmnega dodatka v krmi, ki ga je predložil referenčni laboratorij, ustanovljen z Uredbo (ES) št. 1831/2003. |
| --- | --- |

(4)

Evropska agencija za varnost hrane (v nadaljnjem besedilu: Agencija) je v mnenju z dne 30. septembra 2021 (2) ugotovila, da 3-nitrooksipropanol pod predlaganimi pogoji uporabe nima škodljivega učinka na zdravje krav molznic in krav za razmnoževanje, varnost potrošnikov ali na okolje. Agencija je ugotovila, da bi bilo treba dodatek obravnavati kot dražilen za oči in kožo, 3-NOP pa je lahko škodljiv pri vdihavanju zaradi morebitnega tveganja pri izpostavljenosti z vdihavanjem. Zato Komisija meni, da bi bilo treba sprejeti ustrezne zaščitne ukrepe, da se preprečijo škodljivi učinki na zdravje ljudi, zlasti kar zadeva uporabnike dodatka. Poleg tega bi bilo treba tveganje za vdihavanje obravnavati tako, da se dodatek daje na trg v granulirani obliki z zanemarljivim odstotkom delcev, ki jih je mogoče vdihniti. Agencija je ugotovila, da dodatek lahko zmanjša nastajanje črevesnega metana pri kravah molznicah in kravah za razmnoževanje. Agencija meni, da ni potrebe po posebnih zahtevah v zvezi s poprodajnim nadzorom. Potrdila je tudi poročilo o analizni metodi krmnega dodatka v krmi, ki ga je predložil referenčni laboratorij, ustanovljen z Uredbo (ES) št. 1831/2003.

| (5) | Ocena 3-nitrooksipropanola je pokazala, da so pogoji za dovoljenje iz člena 5 Uredbe (ES) št. 1831/2003 izpolnjeni. Zato bi bilo treba dovoliti uporabo navedene snovi, kot je opredeljena v Prilogi k tej uredbi. |
| --- | --- |

(5)

Ocena 3-nitrooksipropanola je pokazala, da so pogoji za dovoljenje iz člena 5 Uredbe (ES) št. 1831/2003 izpolnjeni. Zato bi bilo treba dovoliti uporabo navedene snovi, kot je opredeljena v Prilogi k tej uredbi.

| (6) | Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za rastline, živali, hrano in krmo – |
| --- | --- |

(6)

Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za rastline, živali, hrano in krmo –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Pripravek iz Priloge, ki spada v kategorijo dodatkov „zootehnični dodatki“ in funkcionalno skupino „snovi, ki ugodno vplivajo na okolje“, se dovoli kot dodatek v prehrani živali pod pogoji iz navedene priloge.

Člen 2

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 7. aprila 2022

Za Komisijo

predsednica

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  UL L 268, 18.10.2003, str. 29.

1

(2)  
  EFSA Journal 2021;19(11):6905.

2

EFSA Journal

---

PRILOGA

| Identifikacijska številka dodatka | Ime imetnika dovoljenja | Dodatek | Sestava, kemijska formula, opis, analizna metoda | Vrsta ali kategorija živali | Najvišja starost | Najnižja vsebnost | Najvišja vsebnost | Druge določbe | Datum izteka veljavnosti dovoljenja |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| mg aktivne snovi/kg popolne krmne mešanice z 12-odstotno vsebnostjo vlage |
| Kategorija: zootehnični dodatki Funkcionalna skupina: snovi, ki ugodno vplivajo na okolje (zmanjšanje nastajanja črevesnega metana) |
| 4c1 | DSM Nutritional Products Ltd, ki ga v Uniji zastopa DSM Nutritional Products Sp. z o.o. | 3-nitrooksipropanol | Sestava dodatka

  pripravek z najmanj 10 % 3-nitrooksipropanola
  delci < 50 μm: pod 0,5 %
  delci < 10 μm: 0 %
  v granulirani obliki | krave molznice in krave za razmnoževanje | – | 53 | 80 | 1. | Dodatek se vključi v krmo v obliki premiksa. |

Identifikacijska številka dodatka

Ime imetnika dovoljenja

Dodatek

Sestava, kemijska formula, opis, analizna metoda

Vrsta ali kategorija živali

Najvišja starost

Najnižja vsebnost

Najvišja vsebnost

Druge določbe

Datum izteka veljavnosti dovoljenja

mg aktivne snovi/kg popolne krmne mešanice z 12-odstotno vsebnostjo vlage

Kategorija: zootehnični dodatki Funkcionalna skupina: snovi, ki ugodno vplivajo na okolje (zmanjšanje nastajanja črevesnega metana)

4c1

DSM Nutritional Products Ltd, ki ga v Uniji zastopa DSM Nutritional Products Sp. z o.o.

3-nitrooksipropanol

Sestava dodatka

pripravek z najmanj 10 % 3-nitrooksipropanola

delci < 50 μm: pod 0,5 %

delci < 10 μm: 0 %

v granulirani obliki

krave molznice in krave za razmnoževanje

–

53

80

1.

Dodatek se vključi v krmo v obliki premiksa.

| 2. | Nosilci dejavnosti poslovanja s krmo zaradi morebitnih tveganj pri vdihavanju, stiku s kožo ali stiku z očmi za uporabnike dodatka in premiksov določijo operativne postopke in ustrezne organizacijske ukrepe. Kadar tveganj s temi postopki in ukrepi ni mogoče zmanjšati na sprejemljivo raven, se dodatek in premiksi uporabljajo z ustrezno osebno zaščitno opremo, vključno z zaščito za oči, kožo in dihala. |
| --- | --- |

2.

Nosilci dejavnosti poslovanja s krmo zaradi morebitnih tveganj pri vdihavanju, stiku s kožo ali stiku z očmi za uporabnike dodatka in premiksov določijo operativne postopke in ustrezne organizacijske ukrepe. Kadar tveganj s temi postopki in ukrepi ni mogoče zmanjšati na sprejemljivo raven, se dodatek in premiksi uporabljajo z ustrezno osebno zaščitno opremo, vključno z zaščito za oči, kožo in dihala.

28. april 2032

Lastnosti aktivne snovi

3-nitrooksipropanol

(propan-1,3-diol-mononitrat)

Kemijska formula: C3H7NO4

št. CAS: 100502-66-7

Analizna metoda
   (1)

Za določanje količine 3-nitrooksipropanola v krmnem dodatku, premiksih in krmnih mešanicah:

| — | tekočinska kromatografija visoke ločljivosti z reverzno fazo in spektrofotometrično detekcijo (HPLC-UV) |
| --- | --- |

—

tekočinska kromatografija visoke ločljivosti z reverzno fazo in spektrofotometrično detekcijo (HPLC-UV)

---

(1)  Podrobnosti o analiznih metodah so na voljo na naslednjem naslovu referenčnega laboratorija: https://ec.europa.eu/jrc/en/eurl/feed-additives/evaluation-reports.

---

| 8.4.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | L 109/35 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2022

SL

Uradni list Evropske unije

L 109/35

---

UREDBA KOMISIJE (EU) 2022/566

z dne 7. aprila 2022

o spremembi Priloge II k Uredbi Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 396/2005 glede mejnih vrednosti ostankov za flutianil v ali na nekaterih proizvodih

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 396/2005 z dne 23. februarja 2005 o mejnih vrednostih ostankov pesticidov v ali na hrani in krmi rastlinskega in živalskega izvora ter o spremembi Direktive Sveta 91/414/EGS (1) in zlasti člena 14(1)(a) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Mejne vrednosti ostankov (v nadaljnjem besedilu: MRL) za flutianil so bile določene v Prilogi II k Uredbi (ES) št. 396/2005. |
| --- | --- |

(1)

Mejne vrednosti ostankov (v nadaljnjem besedilu: MRL) za flutianil so bile določene v Prilogi II k Uredbi (ES) št. 396/2005.

| (2) | V skladu s členom 6(2) in (4) Uredbe (ES) št. 396/2005 je bila vložena vloga za uvozne tolerance za flutianil, ki se uporablja v Združenih državah Amerike za jabolka, češnje, jagode, kumare, bučke in melone. Vložnik je predložil podatke, ki kažejo, da ob odobrenih uporabah navedene snovi na teh kmetijskih rastlinah v Združenih državah Amerike ostanki presegajo MRL iz Uredbe (ES) št. 396/2005 in da so za preprečevanje trgovinskih ovir pri uvozu navedenih kmetijskih rastlin v EU potrebne višje MRL. |
| --- | --- |

(2)

V skladu s členom 6(2) in (4) Uredbe (ES) št. 396/2005 je bila vložena vloga za uvozne tolerance za flutianil, ki se uporablja v Združenih državah Amerike za jabolka, češnje, jagode, kumare, bučke in melone. Vložnik je predložil podatke, ki kažejo, da ob odobrenih uporabah navedene snovi na teh kmetijskih rastlinah v Združenih državah Amerike ostanki presegajo MRL iz Uredbe (ES) št. 396/2005 in da so za preprečevanje trgovinskih ovir pri uvozu navedenih kmetijskih rastlin v EU potrebne višje MRL.

| (3) | V skladu s členom 8 Uredbe (ES) št. 396/2005 je država članica, ki ji je bila predložena vloga, vlogo ocenila in Komisiji poslala svoje ocenjevalno poročilo. |
| --- | --- |

(3)

V skladu s členom 8 Uredbe (ES) št. 396/2005 je država članica, ki ji je bila predložena vloga, vlogo ocenila in Komisiji poslala svoje ocenjevalno poročilo.

| (4) | Evropska agencija za varnost hrane (v nadaljnjem besedilu: Agencija) je proučila vlogo in poročilo o oceni, zlasti glede tveganj za potrošnike in po potrebi za živali, ter predložila obrazloženo mnenje o predlaganih MRL (2). Navedeno mnenje je posredovala vložniku, Komisiji in državam članicam ter ga javno objavila. |
| --- | --- |

(4)

Evropska agencija za varnost hrane (v nadaljnjem besedilu: Agencija) je proučila vlogo in poročilo o oceni, zlasti glede tveganj za potrošnike in po potrebi za živali, ter predložila obrazloženo mnenje o predlaganih MRL (2). Navedeno mnenje je posredovala vložniku, Komisiji in državam članicam ter ga javno objavila.

| (5) | Glede flutianila v melonah je Agencija ugotovila, da predloženi podatki ne zadostujejo za določitev nove MRL. Glede vseh drugih sprememb MRL, ki jih je zahteval vložnik, je Agencija ugotovila, da predloženi podatki zadostujejo za izvedbo ocene tveganja. Poleg tega je ugotovila, da so spremembe MRL, ki jih je zahteval vložnik, sprejemljive z vidika varnosti potrošnikov na podlagi ocene izpostavljenosti potrošnikov za 27 posebnih skupin evropskih potrošnikov. Pri tem je upoštevala je najnovejše podatke o toksikoloških značilnostih snovi. Niti pri vseživljenjski izpostavljenosti tej snovi z uživanjem vseh živil, ki bi to snov lahko vsebovala, niti pri kratkotrajni izpostavljenosti zaradi čezmernega uživanja zadevnih proizvodov ni bilo ugotovljeno tveganje, da se sprejemljivi dnevni vnos ali akutni referenčni odmerek preseže. |
| --- | --- |

(5)

Glede flutianila v melonah je Agencija ugotovila, da predloženi podatki ne zadostujejo za določitev nove MRL. Glede vseh drugih sprememb MRL, ki jih je zahteval vložnik, je Agencija ugotovila, da predloženi podatki zadostujejo za izvedbo ocene tveganja. Poleg tega je ugotovila, da so spremembe MRL, ki jih je zahteval vložnik, sprejemljive z vidika varnosti potrošnikov na podlagi ocene izpostavljenosti potrošnikov za 27 posebnih skupin evropskih potrošnikov. Pri tem je upoštevala je najnovejše podatke o toksikoloških značilnostih snovi. Niti pri vseživljenjski izpostavljenosti tej snovi z uživanjem vseh živil, ki bi to snov lahko vsebovala, niti pri kratkotrajni izpostavljenosti zaradi čezmernega uživanja zadevnih proizvodov ni bilo ugotovljeno tveganje, da se sprejemljivi dnevni vnos ali akutni referenčni odmerek preseže.

| (6) | Iz obrazloženega mnenja Agencije in ob upoštevanju dejavnikov, ki vplivajo na odločitev, je razvidno, da spremembe MRL, predlagane v tej uredbi, izpolnjujejo zahteve iz člena 14(2) Uredbe (ES) št. 396/2005. |
| --- | --- |

(6)

Iz obrazloženega mnenja Agencije in ob upoštevanju dejavnikov, ki vplivajo na odločitev, je razvidno, da spremembe MRL, predlagane v tej uredbi, izpolnjujejo zahteve iz člena 14(2) Uredbe (ES) št. 396/2005.

| (7) | Uredbo (ES) št. 396/2005 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(7)

Uredbo (ES) št. 396/2005 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti.

| (8) | Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za rastline, živali, hrano in krmo – |
| --- | --- |

(8)

Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za rastline, živali, hrano in krmo –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Priloga II k Uredbi (ES) št. 396/2005 se spremeni v skladu s Prilogo k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 7. aprila 2022

Za Komisijo

predsednica

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  UL L 70, 16.3.2005, str. 1.

1

(2)  Znanstvena poročila Agencije so na voljo na spletu: http://www.efsa.europa.eu.

2

Reasoned opinion on the setting of import tolerance for flutianil in various crops (Obrazloženo mnenje o določitvi uvozne tolerance za flutianil v različnih kmetijskih rastlinah). EFSA Journal 2021;19(9):6840.

EFSA Journal

---

PRILOGA

V Prilogi II k Uredbi (ES) št. 396/2005 se stolpec za flutianil nadomesti z naslednjim:

„
  Ostanki pesticidov in mejne vrednosti ostankov (mg/kg)

| Številčna oznaka | Skupine in primeri posameznih proizvodov, za katere veljajo MRL
   (1) | Flutianil |
| --- | --- | --- |
| 0100000 | SVEŽE ALI ZAMRZNJENO SADJE; LUPINARJI | |
| 0110000 | Citrusi | 0,01  (*1) |
| 0110010 | Grenivke | |
| 0110020 | Pomaranče | |
| 0110030 | Limone | |
| 0110040 | Limete | |
| 0110050 | Mandarine | |
| 0110990 | Drugo (2) | |
| 0120000 | Lupinarji | 0,01  (*1) |
| 0120010 | Mandeljni | |
| 0120020 | Brazilski oreški | |
| 0120030 | Indijski orehi | |
| 0120040 | Kostanj | |
| 0120050 | Kokosovi orehi | |
| 0120060 | Lešniki | |
| 0120070 | Oreški makadamije | |
| 0120080 | Pekani | |
| 0120090 | Pinjole | |
| 0120100 | Pistacije | |
| 0120110 | Orehi | |
| 0120990 | Drugo (2) | |
| 0130000 | Pečkato sadje | |
| 0130010 | Jabolka | 0,15 |
| 0130020 | Hruške | 0,01  (*1) |
| 0130030 | Kutine | 0,01  (*1) |
| 0130040 | Nešplje | 0,01  (*1) |
| 0130050 | Japonske nešplje | 0,01  (*1) |
| 0130990 | Drugo (2) | 0,01  (*1) |
| 0140000 | Koščičasto sadje | |
| 0140010 | Marelice | 0,01  (*1) |
| 0140020 | Češnje | 0,4 |
| 0140030 | Breskve | 0,01  (*1) |
| 0140040 | Slive | 0,01  (*1) |
| 0140990 | Drugo (2) | 0,01  (*1) |
| 0150000 | Jagodičje in drobno sadje | |
| 0151000 | (a) | Grozdje |

Številčna oznaka

Skupine in primeri posameznih proizvodov, za katere veljajo MRL
   (1)

Flutianil

0100000

SVEŽE ALI ZAMRZNJENO SADJE; LUPINARJI

0110000

Citrusi

0,01  (*1)

0110010

Grenivke

0110020

Pomaranče

0110030

Limone

0110040

Limete

0110050

Mandarine

0110990

Drugo (2)

0120000

Lupinarji

0,01  (*1)

0120010

Mandeljni

0120020

Brazilski oreški

0120030

Indijski orehi

0120040

Kostanj

0120050

Kokosovi orehi

0120060

Lešniki

0120070

Oreški makadamije

0120080

Pekani

0120090

Pinjole

0120100

Pistacije

0120110

Orehi

0120990

Drugo (2)

0130000

Pečkato sadje

0130010

Jabolka

0,15

0130020

Hruške

0,01  (*1)

0130030

Kutine

0,01  (*1)

0130040

Nešplje

0,01  (*1)

0130050

Japonske nešplje

0,01  (*1)

0130990

Drugo (2)

0,01  (*1)

0140000

Koščičasto sadje

0140010

Marelice

0,01  (*1)

0140020

Češnje

0,4

0140030

Breskve

0,01  (*1)

0140040

Slive

0,01  (*1)

0140990

Drugo (2)

0,01  (*1)

0150000

Jagodičje in drobno sadje

0151000

(a)

Grozdje

0,15

0151010

Namizno grozdje

0151020

Vinsko grozdje

0152000

| (b) | Jagode |
| --- | --- |

(b)

Jagode

0,3

0153000

| (c) | Rozgasto sadje |
| --- | --- |

(c)

Rozgasto sadje

0,01  (*1)

0153010

Robide

0153020

Ostrožnice

0153030

Maline (rdeče in rumene)

0153990

Drugo (2)

0154000

| (d) | Drugo drobno sadje in jagodičje |
| --- | --- |

(d)

Drugo drobno sadje in jagodičje

0,01  (*1)

0154010

Borovnice

0154020

Ameriške brusnice

0154030

Ribez (črni, rdeči in beli)

0154040

Kosmulje (zelene, rdeče in rumene)

0154050

Šipek

0154060

Murve (črne in bele)

0154070

Plodovi gloga azarol/sredozemske nešplje

0154080

Bezgove jagode

0154990

Drugo (2)

0160000

Mešano sadje

0,01  (*1)

0161000

| (a) | Užitna lupina |
| --- | --- |

(a)

Užitna lupina

0161010

Dateljni

0161020

Fige

0161030

Namizne olive

0161040

Kumkvati

0161050

Karambole

0161060

Kakiji

0161070

Jamun

0161990

Drugo (2)

0162000

| (b) | Neužitna lupina, drobni plodovi |
| --- | --- |

(b)

Neužitna lupina, drobni plodovi

0162010

Kiviji/aktinidije (zeleni, rdeči, rumeni)

0162020

Liči

0162030

Pasijonke/marakuje

0162040

Plodovi opuncije/kaktusovi sadeži

0162050

Zvezdasta jabolka

0162060

Persimon/virginijski kaki

0162990

Drugo (2)

0163000

| (c) | Neužitna lupina, veliki plodovi |
| --- | --- |

(c)

Neužitna lupina, veliki plodovi

0163010

Avokado

0163020

Banane

0163030

Mango

0163040

Papaje

0163050

Granatna jabolka

0163060

Čirimoje

0163070

Gvave

0163080

Ananasi

0163090

Sadeži kruhovca

0163100

Durian

0163110

Plodovi trnaste anone

0163990

Drugo (2)

0200000

SVEŽA ALI ZAMRZNJENA ZELENJAVA

0210000

Zelenjava – korenovke in gomoljnice

0,01  (*1)

0211000

| (a) | Krompir |
| --- | --- |

(a)

Krompir

0212000

| (b) | Tropske korenovke in gomoljnice |
| --- | --- |

(b)

Tropske korenovke in gomoljnice

0212010

Gomolji kasave/manioka

0212020

Sladki krompir

0212030

Jam

0212040

Maranta

0212990

Drugo (2)

0213000

| (c) | Druge korenovke in gomoljnice razen sladkorne pese |
| --- | --- |

(c)

Druge korenovke in gomoljnice razen sladkorne pese

0213010

Rdeča pesa

0213020

Korenje

0213030

Gomoljna zelena

0213040

Hren

0213050

Topinambur/laška repa

0213060

Pastinak

0213070

Koren peteršilja

0213080

Redkev

0213090

Beli koren/porovolistna kozja brada

0213100

Podzemna koleraba

0213110

Repa

0213990

Drugo (2)

0220000

Zelenjava – čebulnice

0,01  (*1)

0220010

Česen

0220020

Čebula

0220030

Šalotka

0220040

Spomladanska čebula in zimski luk

0220990

Drugo (2)

0230000

Zelenjava – plodovke

0231000

| (a) | Razhudnikovke in slezenovke |
| --- | --- |

(a)

Razhudnikovke in slezenovke

0,01  (*1)

0231010

Paradižnik

0231020

Paprika

0231030

Jajčevci

0231040

Okra/jedilni oslez

0231990

Drugo (2)

0232000

| (b) | Bučnice z užitno lupino |
| --- | --- |

(b)

Bučnice z užitno lupino

0232010

Kumare

0,03

0232020

Kumarice za vlaganje

0,01  (*1)

0232030

Bučke

0,03

0232990

Drugo (2)

0,01  (*1)

0233000

| (c) | Bučnice z neužitno lupino |
| --- | --- |

(c)

Bučnice z neužitno lupino

0,01  (*1)

0233010

Melone

0233020

Orjaške buče

0233030

Lubenice

0233990

Drugo (2)

0234000

| (d) | Sladka koruza |
| --- | --- |

(d)

Sladka koruza

0,01  (*1)

0239000

| (e) | Druge plodovke |
| --- | --- |

(e)

Druge plodovke

0,01  (*1)

0240000

Kapusnice (razen korenin kapusnic in rastlin kapusnic z mladimi listi)

0,01  (*1)

0241000

| (a) | Cvetoče kapusnice |
| --- | --- |

(a)

Cvetoče kapusnice

0241010

Brokoli

0241020

Cvetača

0241990

Drugo (2)

0242000

| (b) | Glavnate kapusnice |
| --- | --- |

(b)

Glavnate kapusnice

0242010

Brstični ohrovt

0242020

Glavnato zelje

0242990

Drugo (2)

0243000

| (c) | Listnate kapusnice |
| --- | --- |

(c)

Listnate kapusnice

0243010

Kitajski kapus

0243020

Listnati ohrovt

0243990

Drugo (2)

0244000

| (d) | Kolerabice |
| --- | --- |

(d)

Kolerabice

0250000

Listna zelenjava, zelišča in užitni cvetovi

0251000

| (a) | Solata in solatnice |
| --- | --- |

(a)

Solata in solatnice

0,01  (*1)

0251010

Motovilec

0251020

Solata

0251030

Endivija/eskarijolka

0251040

Kreša ter drugi kalčki in poganjki

0251050

Rana barbica

0251060

Rukvica/rukola

0251070

Ogrščica

0251080

Rastline z mladimi listi (vključno z vrstami kapusnic)

0251990

Drugo (2)

0252000

| (b) | Špinača in podobni listi |
| --- | --- |

(b)

Špinača in podobni listi

0,01  (*1)

0252010

Špinača

0252020

Tolščakovke

0252030

Listi blitve

0252990

Drugo (2)

0253000

| (c) | Trtni listi in listi podobnih vrst |
| --- | --- |

(c)

Trtni listi in listi podobnih vrst

0,01  (*1)

0254000

| (d) | Vodna kreša |
| --- | --- |

(d)

Vodna kreša

0,01  (*1)

0255000

| (e) | Vitlof |
| --- | --- |

(e)

Vitlof

0,01  (*1)

0256000

| (f) | Zelišča in užitni cvetovi |
| --- | --- |

(f)

Zelišča in užitni cvetovi

0,02  (*1)

0256010

Prava krebuljica

0256020

Drobnjak

0256030

Listi zelene

0256040

Peteršilj

0256050

Žajbelj

0256060

Rožmarin

0256070

Materina dušica

0256080

Bazilika in užitni cvetovi

0256090

Lovorovi listi

0256100

Pehtran

0256990

Drugo (2)

0260000

Stročnice

0,01  (*1)

0260010

Fižol (s stroki)

0260020

Fižol v zrnju (brez strokov)

0260030

Grah (s stroki)

0260040

Grah (brez strokov)

0260050

Leča

0260990

Drugo (2)

0270000

Stebelna zelenjava

0,01  (*1)

0270010

Šparglji/beluši

0270020

Kardij

0270030

Belušna zelena

0270040

Sladki komarček

0270050

Artičoke

0270060

Por

0270070

Rabarbara

0270080

Bambusovi vršički

0270090

Palmovi srčki

0270990

Drugo (2)

0280000

Gobe, mahovi in lišaji

0,01  (*1)

0280010

Gojene gobe

0280020

Gozdne gobe

0280990

Mahovi in lišaji

0290000

Alge in prokaritski organizmi

0,01  (*1)

0300000

STROČNICE

0,01  (*1)

0300010

Fižol

0300020

Leča

0300030

Grah

0300040

Bel volčji bob

0300990

Drugo (2)

0400000

OLJNICE – SEME IN PLODOVI OLJNIC

0,01  (*1)

0401000

Semena oljnic

0401010

Lanena semena

0401020

Zemeljski oreški/arašidi

0401030

Mak

0401040

Sezamova semena

0401050

Sončnična semena

0401060

Semena oljne ogrščice

0401070

Soja

0401080

Gorčična semena

0401090

Bombaževo seme

0401100

Bučna semena

0401110

Semena navadnega rumenika

0401120

Semena borage

0401130

Seme navadnega rička

0401140

Konopljina semena

0401150

Semena kloščevca

0401990

Drugo (2)

0402000

Plodovi oljnic

0402010

Olive za proizvodnjo olja

0402020

Koščice oljne palme

0402030

Plodovi oljne palme

0402040

Kapokovec

0402990

Drugo (2)

0500000

ŽITA

0,01  (*1)

0500010

Ječmen

0500020

Ajda in druga neprava žita

0500030

Koruza

0500040

Proso

0500050

Oves

0500060

Riž

0500070

Rž

0500080

Sirek

0500090

Pšenica

0500990

Drugo (2)

0600000

ČAJI, KAVA, ZELIŠČNI ČAJI, KAKAV IN ROŽIČI

0,05  (*1)

0610000

Čaji

0620000

Kavna zrna

0630000

Zeliščni čaji

0631000

| (a) | Cvetovi |
| --- | --- |

(a)

Cvetovi

0631010

Kamilica

0631020

Hibiskus/oslez

0631030

Vrtnice

0631040

Jasmin

0631050

Lipa

0631990

Drugo (2)

0632000

| (b) | Listi in zelišča |
| --- | --- |

(b)

Listi in zelišča

0632010

Jagoda

0632020

Rooibos

0632030

Mate

0632990

Drugo (2)

0633000

| (c) | Korenine |
| --- | --- |

(c)

Korenine

0633010

Zdravilna špajka, baldrijan

0633020

Ginseng

0633990

Drugo (2)

0639000

| (d) | Kateri koli drugi deli rastline |
| --- | --- |

(d)

Kateri koli drugi deli rastline

0640000

Kakavova zrna

0650000

Rožiči

0700000

HMELJ

0,05  (*1)

0800000

ZAČIMBE

0810000

Semena

0,05  (*1)

0810010

Janež

0810020

Črnika/črna kumina

0810030

Zelena

0810040

Koriander

0810050

Kumin/orientalska kumina/rimska kumina

0810060

Koper

0810070

Koromač/komarček

0810080

Božja rutica/sabljasti triplat

0810090

Muškatni orešček

0810990

Drugo (2)

0820000

Plodovi

0,05  (*1)

0820010

Piment

0820020

Sečuanski poper

0820030

Kumina

0820040

Kardamom

0820050

Brinove jagode

0820060

Poper (črni, zeleni in beli)

0820070

Vanilija

0820080

Tamarinda

0820990

Drugo (2)

0830000

Skorja

0,05  (*1)

0830010

Cimet

0830990

Drugo (2)

0840000

Korenine ali korenike

0840010

Sladki koren (likviricija)

0,05  (*1)

0840020

Ingver (10)

0,05  (*1)

0840030

Kurkuma

0,05  (*1)

0840040

Hren (11)

0840990

Drugo (2)

0,05  (*1)

0850000

Brsti

0,05  (*1)

0850010

Nageljnove žbice/klinčki

0850020

Kapre

0850990

Drugo (2)

0860000

Cvetni pestiči

0,05  (*1)

0860010

Žafran

0860990

Drugo (2)

0870000

Semenski ovoj

0,05  (*1)

0870010

Muškatni cvet

0870990

Drugo (2)

0900000

SLADKORNE RASTLINE

0,01  (*1)

0900010

Koren sladkorne pese

0900020

Sladkorni trs

0900030

Koren cikorije

0900990

Drugo (2)

1000000

PROIZVODI ŽIVALSKEGA IZVORA – KOPENSKIH ŽIVALI

1010000

Proizvodi iz naslednjih živali

0,01  (*1)

1011000

| (a) | Prašiči |
| --- | --- |

(a)

Prašiči

1011010

Mišičevje

1011020

Maščevje

1011030

Jetra

1011040

Ledvice

1011050

Užitna drobovina (razen jeter in ledvic)

1011990

Drugo (2)

1012000

| (b) | Govedo |
| --- | --- |

(b)

Govedo

1012010

Mišičevje

1012020

Maščevje

1012030

Jetra

1012040

Ledvice

1012050

Užitna drobovina (razen jeter in ledvic)

1012990

Drugo (2)

1013000

| (c) | Ovce |
| --- | --- |

(c)

Ovce

1013010

Mišičevje

1013020

Maščevje

1013030

Jetra

1013040

Ledvice

1013050

Užitna drobovina (razen jeter in ledvic)

1013990

Drugo (2)

1014000

| d) | Koze |
| --- | --- |

d)

Koze

1014010

Mišičevje

1014020

Maščevje

1014030

Jetra

1014040

Ledvice

1014050

Užitna drobovina (razen jeter in ledvic)

1014990

Drugo (2)

1015000

| (e) | Enoprsti kopitarji |
| --- | --- |

(e)

Enoprsti kopitarji

1015010

Mišičevje

1015020

Maščevje

1015030

Jetra

1015040

Ledvice

1015050

Užitna drobovina (razen jeter in ledvic)

1015990

Drugo (2)

1016000

| (f) | Perutnina |
| --- | --- |

(f)

Perutnina

1016010

Mišičevje

1016020

Maščevje

1016030

Jetra

1016040

Ledvice

1016050

Užitna drobovina (razen jeter in ledvic)

1016990

Drugo (2)

1017000

| (g) | Druge gojene kopenske živali |
| --- | --- |

(g)

Druge gojene kopenske živali

1017010

Mišičevje

1017020

Maščevje

1017030

Jetra

1017040

Ledvice

1017050

Užitna drobovina (razen jeter in ledvic)

1017990

Drugo (2)

1020000

Mleko

0,01  (*1)

1020010

Govedo

1020020

Ovce

1020030

Koze

1020040

Konji

1020990

Drugo (2)

1030000

Ptičja jajca

0,01  (*1)

1030010

Kokoši

1030020

Race

1030030

Gosi

1030040

Prepelice

1030990

Drugo (2)

1040000

Med in drugi čebelarski proizvodi (7)

0,05  (*1)

1050000

Dvoživke in plazilci

0,01  (*1)

1060000

Kopenski nevretenčarji

0,01  (*1)

1070000

Divji kopenski vretenčarji

0,01  (*1)

1100000

PROIZVODI ŽIVALSKEGA IZVORA – RIBE, RIBJI PROIZVODI TER DRUGI MORSKI IN SLADKOVODNI ŽIVILSKI PROIZVODI (8)

1200000

PROIZVODI ALI DELI PROIZVODOV SAMO ZA ŽIVALSKO KRMO (8)

1300000

PREDELANI ŽIVILSKI PROIZVODI (9)

---

(*1)  Označuje spodnjo mejo analitskega določanja.

(1)  Za popoln seznam proizvodov rastlinskega in živalskega izvora, za katere veljajo MRL, se je treba sklicevati na Prilogo I.“

---

SKLEPI

| 8.4.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | L 109/48 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2022

SL

Uradni list Evropske unije

L 109/48

---

SKLEP SVETA (EU) 2022/567

z dne 4. aprila 2022

o stališču, ki se v imenu Evropske unije zastopa v Partnerskem svetu, ustanovljenem s Sporazumom o trgovini in sodelovanju med Evropsko unijo in Evropsko skupnostjo za atomsko energijo na eni strani ter Združenim kraljestvom Velika Britanija in Severna Irska na drugi strani, glede sprejetja operativnih smernic za vodenje foruma civilne družbe

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti členov 43 in 91, člena 100(2) ter člena 207(4), prvi pododstavek, v povezavi s členom 218(9) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Unija je s Sklepom Sveta (EU) 2021/689 (1) sklenila Sporazum o trgovini in sodelovanju med Evropsko unijo in Evropsko skupnostjo za atomsko energijo na eni strani ter Združenim kraljestvom Velika Britanija in Severna Irska na drugi strani (v nadaljnjem besedilu: Sporazum o trgovini in sodelovanju), ki je začel veljati 1. maja 2021, potem ko se je začasno uporabljal od 1. januarja 2021. |
| --- | --- |

(1)

Unija je s Sklepom Sveta (EU) 2021/689 (1) sklenila Sporazum o trgovini in sodelovanju med Evropsko unijo in Evropsko skupnostjo za atomsko energijo na eni strani ter Združenim kraljestvom Velika Britanija in Severna Irska na drugi strani (v nadaljnjem besedilu: Sporazum o trgovini in sodelovanju), ki je začel veljati 1. maja 2021, potem ko se je začasno uporabljal od 1. januarja 2021.

| (2) | Člen 14 Sporazuma o trgovini in sodelovanju zahteva, da Partnerski svet, ustanovljen z navedenim sporazumom, sprejme operativne smernice za vodenje foruma civilne družbe (v nadaljnjem besedilu: smernice). |
| --- | --- |

(2)

Člen 14 Sporazuma o trgovini in sodelovanju zahteva, da Partnerski svet, ustanovljen z navedenim sporazumom, sprejme operativne smernice za vodenje foruma civilne družbe (v nadaljnjem besedilu: smernice).

| (3) | Zato je primerno, da se o sprejetju smernic določi stališče, ki se v imenu Unije zastopa v Partnerskem svetu. |
| --- | --- |

(3)

Zato je primerno, da se o sprejetju smernic določi stališče, ki se v imenu Unije zastopa v Partnerskem svetu.

| (4) | Da se omogoči pravočasno sprejetje smernic, bi moral ta sklep začeti veljati na dan sprejetja – |
| --- | --- |

(4)

Da se omogoči pravočasno sprejetje smernic, bi moral ta sklep začeti veljati na dan sprejetja –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Stališče, ki se v imenu Unije zastopa v Partnerskem svetu, ustanovljenem s Sporazumom o trgovini in sodelovanju, glede sklepa, ki se sprejme v skladu s členom 14 navedenega sporazuma, temelji na osnutku operativnih smernic za vodenje foruma civilne družbe, ki je priložen temu sklepu.

Člen 2

Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

V Luxembourgu, 4. aprila 2022

Za Svet

predsednica

R. BACHELOT-NARQUIN

---

(1)  Sklep Sveta (EU) 2021/689 z dne 29. aprila 2021 o sklenitvi, v imenu Unije, Sporazuma o trgovini in sodelovanju med Evropsko unijo in Evropsko skupnostjo za atomsko energijo na eni strani ter Združenim kraljestvom Velika Britanija in Severna Irska na drugi strani in Sporazuma med Evropsko unijo ter Združenim kraljestvom Velika Britanija in Severna Irska o varnostnih postopkih za izmenjavo in varovanje tajnih podatkov (UL L 149, 30.4.2021, str. 2).

1

---

PRILOGA

SMERNICE ZA FORUM CIVILNE DRUŽBE

na podlagi Sporazuma o trgovini in sodelovanju

Člen 14(1) in člen 14(2) Sporazuma o trgovini in sodelovanju med Evropsko unijo in Evropsko skupnostjo za atomsko energijo na eni strani ter Združenim kraljestvom Velika Britanija in Severna Irska na drugi strani (v nadaljnjem besedilu: Sporazum o trgovini in sodelovanju) določata, da pogodbenici pomagata pri organizaciji foruma civilne družbe, ki ga sestavljajo predstavniki civilne družbe Evropske unije in Združenega kraljestva Velika Britanija in Severna Irska (v nadaljnjem besedilu: Združeno kraljestvo), ki se sestaja najmanj enkrat letno, razen če se pogodbenici dogovorita drugače. Poleg tega Sporazum o trgovini in sodelovanju določa, da Partnerski svet sprejme operativne smernice za vodenje foruma.

1.   UDELEŽENCI

V skladu s členom 14(3) Sporazuma o trgovini in sodelovanju (1) se bodo v forumu civilne družbe zbrali predstavniki civilne družbe Evropske unije in Združenega kraljestva, in sicer predstavniki poslovnih organizacij in organizacij delodajalcev (vendar ne posameznih zasebnih podjetij), sindikatov, akademskih krogov in nevladnih organizacij iz različnih sfer družbe, pomembnih za področja, zajeta v drugem delu Sporazuma o trgovini in sodelovanju. Pogodbenici bosta uporabljali svoja pravila in prakse o registraciji predstavnikov civilne družbe, da bi spodbujali uravnoteženo zastopanost organizacij civilne družbe.

Iz praktičnih razlogov bo število fizičnih udeležencev foruma civilne družbe omejeno na 60 predstavnikov civilne družbe na vsaki strani, razen če se pogodbenici dogovorita drugače. Ti predstavniki se bodo lahko udeležili sestankov foruma civilne družbe osebno ali prek elektronskih sredstev. Pogodbenici se lahko v skladu s členom 14(2) Sporazuma o trgovini in sodelovanju dogovorita, da bo sestanek v celoti potekal virtualno. Forum civilne družbe bo odprt za opazovanje drugim vnaprej registriranim članom organizacij civilne družbe.

2.   PODROČJE UPORABE

Razprave foruma civilne družbe bodo zajemale področja iz drugega dela Sporazuma o trgovini in sodelovanju: trgovina, letalstvo, cestni promet, koordinacija sistemov socialne varnosti in vizumi za kratkotrajne obiske, ribištvo in druge določbe.

3.   ČASOVNI RAZPORED, ORGANIZACIJA IN DNEVNI REDI

Sporazum o trgovini in sodelovanju določa, da se forum civilne družbe sestaja najmanj enkrat na leto, razen če se pogodbenici dogovorita drugače. Forum civilne družbe se bo sestajal ob istem času kot bodo seje Odbora za trgovinsko partnerstvo, razen če se pogodbenici dogovorita drugače. Na forumu bodo lahko sodelovali sopredsedujoči Odboru za trgovinsko partnerstvo in specializiranim trgovinskim odborom ter sopredsedujoči specializiranim odborom za energijo, zračni prevoz, varnost v letalstvu, cestni prevoz, koordinacijo sistemov socialne varnosti ter ribištvo, kadar se bodo v njegovem okviru obravnavane zadeve v njihovi pristojnosti.

Forum civilne družbe organizira pogodbenica, ki je odgovorna za organizacijo seje Odbora za trgovinsko partnerstvo, kar pomeni, da se lokacija foruma izmenjuje med Evropsko unijo in Združenim kraljestvom, razen če se pogodbenici dogovorita drugače. Pogodbenica, ki gosti forum, zagotovi prostor in pomaga pri sestanku (npr. zagotovi povezave za registracijo in virtualno udeležbo).

Pogodbenici si bosta prizadevali, da se pred dogovorom o dnevnem redu o možnih točkah dnevnega reda posvetujeta s svojimi notranjimi svetovalnimi skupinami. Pogodbenici si bosta prizadevali za objavo osnutkov dnevnih redov 15 dni pred datumom sestanka foruma civilne družbe.

Pogodbenica gostiteljica pripravi osnutek rezultatov in sklepov foruma civilne družbe v dogovoru z drugo pogodbenico v 30 dneh po sestanku. Rezultati in sklepi vsakega sestanka se posredujejo Partnerskemu svetu, Odboru za trgovinsko partnerstvo in specializiranim odborom za energijo, zračni prevoz, varnost v letalstvu, cestni prevoz, koordinacijo sistemov socialne varnosti ter ribištvo in bodo javno dostopni.

V skladu z drugim stavkom člena 14(1) Sporazuma o trgovini in sodelovanju lahko Partnerski svet spremeni te smernice, tudi za obravnavanje vprašanj, ki se pojavijo med njihovim izvajanjem.

---

(1)  Forum civilne družbe je odprt za sodelovanje neodvisnih organizacij civilne družbe s sedežem na ozemljih pogodbenic, vključno s člani notranjih svetovalnih skupin iz člena 13 Sporazuma o trgovini in sodelovanju. Vsaka pogodbenica spodbuja uravnoteženo zastopanost, vključno z nevladnimi organizacijami, poslovnimi organizacijami in organizacijami delodajalcev ter sindikati, dejavnimi na področju gospodarstva, trajnostnega razvoja, socialnih zadev, človekovih pravic, okolja in drugih zadev.

---

| 8.4.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | L 109/52 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2022

SL

Uradni list Evropske unije

L 109/52

---

SKLEP SVETA (EU) 2022/568

z dne 4. aprila 2022

o stališču, ki se v imenu Evropske unije zastopa v Posebnem odboru za poenostavitev carinskih postopkov in trgovanja, ustanovljenem s Sporazumom o gospodarskem partnerstvu med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter državami SADC, ki izvajajo SGP, na drugi strani, v zvezi s sprejetjem poslovnika Posebnega odbora za poenostavitev carinskih postopkov in trgovanja

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 207(4), prvi pododstavek, v povezavi s členom 218(9) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Sporazum o gospodarskem partnerstvu med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter državami SADC, ki izvajajo SGP, na drugi strani (1) (v nadaljnjem besedilu: Sporazum) so Evropska unija in njene države članice podpisale 10. junija 2016. Od 10. oktobra 2016 se začasno uporablja med Unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Bocvano, Lesotom, Namibijo, Esvatinijem in Južno Afriko na drugi strani, od 4. februarja 2018 pa med Unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Mozambikom na drugi strani. |
| --- | --- |

(1)

Sporazum o gospodarskem partnerstvu med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter državami SADC, ki izvajajo SGP, na drugi strani (1) (v nadaljnjem besedilu: Sporazum) so Evropska unija in njene države članice podpisale 10. junija 2016. Od 10. oktobra 2016 se začasno uporablja med Unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Bocvano, Lesotom, Namibijo, Esvatinijem in Južno Afriko na drugi strani, od 4. februarja 2018 pa med Unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Mozambikom na drugi strani.

| (2) | Posebni odbor za poenostavitev carinskih postopkov in trgovanj je bil ustanovljen s členom 50(1) Sporazuma. |
| --- | --- |

(2)

Posebni odbor za poenostavitev carinskih postopkov in trgovanj je bil ustanovljen s členom 50(1) Sporazuma.

| (3) | Na podlagi člena 50(2), točka (f), Sporazuma Posebni odbor za poenostavitev carinskih postopkov in trgovanja določi svoj poslovnik. |
| --- | --- |

(3)

Na podlagi člena 50(2), točka (f), Sporazuma Posebni odbor za poenostavitev carinskih postopkov in trgovanja določi svoj poslovnik.

| (4) | Primerno je, da se določi stališče, ki se v imenu Unije zastopa v Posebnem odboru za poenostavitev carinskih postopkov in trgovanja, saj bo sklep o sprejetju poslovnika imel pravne učinke za Unijo. |
| --- | --- |

(4)

Primerno je, da se določi stališče, ki se v imenu Unije zastopa v Posebnem odboru za poenostavitev carinskih postopkov in trgovanja, saj bo sklep o sprejetju poslovnika imel pravne učinke za Unijo.

| (5) | Stališče Unije v Posebnem odboru za poenostavitev carinskih postopkov in trgovanja glede sprejetja poslovnika bi moralo temeljiti na osnutku sklepa, priloženem temu sklepu – |
| --- | --- |

(5)

Stališče Unije v Posebnem odboru za poenostavitev carinskih postopkov in trgovanja glede sprejetja poslovnika bi moralo temeljiti na osnutku sklepa, priloženem temu sklepu –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Stališče, ki se v imenu Unije zastopa v Posebnem odboru za poenostavitev carinskih postopkov in trgovanja, ustanovljenem na podlagi člena 50 Sporazuma o gospodarskem partnerstvu med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter državami SADC, ki izvajajo SGP, na drugi strani, glede sprejetja poslovnika, temelji na osnutku sklepa navedenega odbora, priloženem temu sklepu.

Člen 2

Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

V Luxembourgu, 4. aprila 2022

Za Svet

predsednica

R. BACHELOT-NARQUIN

---

(1)  
  UL L 250, 16.9.2016, str. 3.

1

---

Osnutek

SKLEP št. ... POSEBNEGA ODBORA ZA POENOSTAVITEV CARINSKIH POSTOPKOV IN TRGOVANJA

z dne ...

o njegovem poslovniku

POSEBNI ODBOR ZA POENOSTAVITEV CARINSKIH POSTOPKOV IN TRGOVANJA JE –

ob upoštevanju Sporazuma o gospodarskem partnerstvu med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter državami SADC, ki izvajajo SGP, na drugi strani, ki je bil 10. junija 2016 podpisan v Kasaneju, ter zlasti člena 50(2)(f) Sporazuma –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Poslovnik Posebnega odbora za poenostavitev carinskih postopkov in trgovanja je določen v Prilogi.

Ta sklep začne veljati ....

V ...,

---

PRILOGA

POSLOVNIK POSEBNEGA ODBORA ZA POENOSTAVITEV CARINSKIH POSTOPKOV IN TRGOVANJA

POGLAVJE I

Organizacija

Člen 1

Sestava in predsedovanje

1.   Posebni odbor za poenostavitev carinskih postopkov in trgovanja, ustanovljen v skladu s členom 50 Sporazuma o gospodarskem partnerstvu med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter državami SADC, ki izvajajo SGP, na drugi strani (v nadaljnjem besedilu: Sporazum), opravlja svoje naloge, kot so določene v členu 50 Sporazuma.

2.   Sklic na „pogodbenici“ v tem poslovniku je v skladu z opredelitvijo iz člena 104 Sporazuma.

3.   Kot je določeno v členu 50(1) Sporazuma, Posebni odbor za poenostavitev carinskih postopkov in trgovanja sestavljajo predstavniki pogodbenic.

4.   Kot je določeno v členu 50(4) Sporazuma, Posebnemu odboru za poenostavitev carinskih postopkov in trgovanja izmenično predsedujeta uradnik Evropske komisije in uradnik držav SADC, ki izvajajo SGP. Prvemu sestanku Posebnega odbora za poenostavitev carinskih postopkov in trgovanja sopredsedujeta uradnik Evropske komisije in uradnik držav SADC, ki izvajajo SGP.

5.   Mandat prvega predsedovanja se začne na dan prvega sestanka Posebnega odbora za poenostavitev carinskih postopkov in trgovanja ter konča 31. decembra istega leta.

Člen 2

Sestanki

1.   Posebni odbor za poenostavitev carinskih postopkov in trgovanja se sestane enkrat letno ali na zahtevo katere koli pogodbenice. Sestanki potekajo izmenično v Bruslju ali na ozemlju ene od držav SADC, ki izvajajo SGP, razen če se pogodbenici dogovorita drugače.

2.   Razen če se pogodbenici dogovorita drugače, sestanki Posebnega odbora za poenostavitev carinskih postopkov in trgovanja po posvetovanju z drugo pogodbenico skliče pogodbenica, ki mu predseduje.

Člen 3

Opazovalci

Posebni odbor za poenostavitev carinskih postopkov in trgovanja se lahko odloči priložnostno povabiti opazovalce in določiti, katere točke dnevnega reda bodo odprte zanje.

Člen 4

Sekretariat

1.   Pogodbenica, ki gosti sestanek Posebnega odbora za poenostavitev carinskih postopkov in trgovanja, opravlja funkcijo sekretariata.

2.   Kadar sestanek poteka po elektronski poti, funkcijo sekretariata opravlja pogodbenica, ki predseduje odboru.

POGLAVJE II

POGLAVJE II

Delovanje

Delovanje

Člen 5

Dokumenti

Kadar posvetovanja Posebnega odbora za poenostavitev carinskih postopkov in trgovanja temeljijo na pisnih spremnih dokumentih, sekretariat Posebnega odbora za poenostavitev carinskih postopkov in trgovanja te dokumente oštevilči in razpošlje kot dokumente Posebnega odbora za poenostavitev carinskih postopkov in trgovanja.

Člen 6

Uradno obveščanje in dnevni red sestankov

1.   Sekretariat uradno obvesti pogodbenici o sestanku in ju pozove, naj svoje prispevke za dnevni red predložita najpozneje 30 dni pred sestankom. V primeru nuje in/ali nepredvidenih okoliščin se lahko sestanek skliče na hitro.

2.   Začasni dnevni red posameznega sestankapripravi sekretariat Posebnega odbora za poenostavitev carinskih postopkov in trgovanja. Najpozneje 14 dni pred začetkom sestanka ga posreduje predsedniku in članom Posebnega odbora za poenostavitev carinskih postopkov in trgovanja.

3.   Začasni dnevni red vključuje točke, za katere je sekretariat Posebnega odbora za poenostavitev carinskih postopkov in trgovanja od pogodbenice prejel zahtevek za vključitev na dnevni red.

4.   Posebni odbor za poenostavitev carinskih postopkov in trgovanja potrdi dnevni red na začetku vsakega sestanka. Za uvrstitev točk, ki niso na začasnem dnevnem redu, na dnevni red je potrebno soglasje pogodbenic.

5.   Predsednik Posebnega odbora za poenostavitev carinskih postopkov in trgovanja lahko v soglasju s pogodbenicama na sestanke povabi strokovnjake, da se zagotovijo informacije o posebnih temah.

Člen 7

Poročilo o sestanku

Razen če se pogodbenici dogovorita drugače, sekretariat Posebnega odbora za poenostavitev carinskih postopkov in trgovanja pripravi poročilo o vsakem sestanku, ki se sprejme na koncu posameznega sestanka.

Člen 8

Sklepi in priporočila

1.   Posebni odbor za poenostavitev carinskih postopkov in trgovanja soglasno sprejema sklepe ali priporočila v primerih, določenih v Sporazumu, ali kadar je tako pooblastilo nanj prenesel Skupni svet ali Odbor za trgovino in razvoj.

2.   Kadar je Posebni odbor za poenostavitev carinskih postopkov in trgovanja na podlagi Sporazuma pooblaščen za sprejemanje sklepov oziroma priporočil ali kadar je tako pooblastilo nanj prenesel Skupni svet ali Odbor za trgovino in razvoj, so taki akti v poročilu o sestankih naslovljeni kot „sklep“ oziroma „priporočilo“. Sekretariat Posebnega odbora za poenostavitev carinskih postopkov in trgovanja vsak odobreni sklep oziroma priporočilo označi z zaporedno številko, datumom sprejetja in opisom njegovega predmeta. V vsakem sklepu oziroma priporočilu je določen datum začetka veljavnosti.

3.   Če se država SADC, ki izvaja SGP, ne udeleži sestanka, sekretariat sklepe in/ali priporočila s sestanka sporoči članu, ki se ni mogel udeležiti sestanka. Zadevna država SADC, ki izvaja SGP, v desetih koledarskih dneh, potem ko so bili sklepi in/ali priporočila odposlani, predloži pisni odgovor, v katerem navede, s katerimi sklepi in/ali priporočili se ne strinja ter zakaj. Če v desetih koledarskih dneh navedenega pisnega odgovora ne predloži, se šteje, da so sklepi in/ali priporočila sprejeti. Če se država SADC, ki izvaja SGP, sestanka ni udeležila in se ne strinja s sklepi in/ali priporočili, se uporabi postopek iz odstavka 4.

4.   V obdobju med posameznimi sestanki lahko Posebni odbor za poenostavitev carinskih postopkov in trgovanja sprejema sklepe in priporočila s pisnim postopkom, če s tem soglašata obe pogodbenici. Pisni postopek sestavlja izmenjava not med predstavniki pogodbenic.

5.   Sklepi in priporočila, ki jih sprejme Posebni odbor za poenostavitev carinskih postopkov in trgovanja, se overijo z verodostojnim izvodom, ki ga podpišeta predstavnik Evropske unije in predstavnik držav SADC, ki izvajajo SGP.

Člen 9

Dostop javnosti

1.   Če ni določeno drugače, sestanki Posebnega odbora za poenostavitev carinskih postopkov in trgovanja niso javni.

2.   Vsaka pogodbenica se lahko odloči za objavo sklepov in priporočil Posebnega odbora za poenostavitev carinskih postopkov in trgovanja.

POGLAVJE III

POGLAVJE III

Končne določbe

Končne določbe

Člen 10

Stroški

1.   Vsaka pogodbenica krije vse svoje stroške v zvezi z osebjem, potovanjem in bivanjem ter v zvezi s poštnimi in telekomunikacijskimi storitvami, nastale zaradi udeležbe na sestankih Posebnega odbora za poenostavitev carinskih postopkov in trgovanja.

2.   Stroške, povezane z organizacijo sestankov, zagotavljanjem tolmaških storitev in razmnoževanjem dokumentov, krije pogodbenica, ki gosti sestanek.

Člen 11

Sprememba poslovnika

Ta poslovnik se lahko pisno spremeni s sklepom Posebnega odbora za poenostavitev carinskih postopkov in trgovanja v skladu s členom 8.

---

| 8.4.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | L 109/58 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2022

SL

Uradni list Evropske unije

L 109/58

---

IZVEDBENI SKLEP SVETA (EU) 2022/569

z dne 4. aprila 2022

o začetku avtomatizirane izmenjave podatkov o DNK v Italiji

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Sklepa Sveta 2008/615/PNZ z dne 23. junija 2008 o poglobitvi čezmejnega sodelovanja, zlasti na področju boja proti terorizmu in čezmejnemu kriminalu (1), in zlasti člena 33 Sklepa,

ob upoštevanju mnenja Evropskega parlamenta (2),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu s členom 25(2) Sklepa 2008/615/PNZ se osebni podatki iz navedenega sklepa ne smejo pošiljati, dokler se v nacionalnem pravu ozemelj držav članic, ki so vključena v takšno pošiljanje, ne začnejo izvajati splošne določbe o varstvu podatkov iz poglavja 6 navedenega sklepa. |
| --- | --- |

(1)

V skladu s členom 25(2) Sklepa 2008/615/PNZ se osebni podatki iz navedenega sklepa ne smejo pošiljati, dokler se v nacionalnem pravu ozemelj držav članic, ki so vključena v takšno pošiljanje, ne začnejo izvajati splošne določbe o varstvu podatkov iz poglavja 6 navedenega sklepa.

| (2) | V členu 20 Sklepa Sveta 2008/616/PNZ (3) je določeno, da se preverjanje, ali je navedeni pogoj iz uvodne izjave 1 v zvezi z avtomatizirano izmenjavo podatkov v skladu s poglavjem 2 Sklepa 2008/615/PNZ izpolnjen, opravi na podlagi poročila o oceni, ki je oprto na vprašalnik, ocenjevalni obisk in preskus. |
| --- | --- |

(2)

V členu 20 Sklepa Sveta 2008/616/PNZ (3) je določeno, da se preverjanje, ali je navedeni pogoj iz uvodne izjave 1 v zvezi z avtomatizirano izmenjavo podatkov v skladu s poglavjem 2 Sklepa 2008/615/PNZ izpolnjen, opravi na podlagi poročila o oceni, ki je oprto na vprašalnik, ocenjevalni obisk in preskus.

| (3) | Italija je v skladu s členom 36(2) Sklepa 2008/615/PNZ obvestila generalni sekretariat Sveta o nacionalnih zbirkah podatkov o preiskavah DNK, za katere se uporabljajo členi 2 do 6 navedenega sklepa, ter o pogojih za avtomatizirano iskanje iz člena 3(1) navedenega sklepa. |
| --- | --- |

(3)

Italija je v skladu s členom 36(2) Sklepa 2008/615/PNZ obvestila generalni sekretariat Sveta o nacionalnih zbirkah podatkov o preiskavah DNK, za katere se uporabljajo členi 2 do 6 navedenega sklepa, ter o pogojih za avtomatizirano iskanje iz člena 3(1) navedenega sklepa.

| (4) | V skladu s poglavjem 4, točka 1.1, Priloge k Sklepu 2008/616/PNZ se vprašalnik, ki ga je pripravila ustrezna delovna skupina Sveta, nanaša na vsako avtomatizirano izmenjavo podatkov in ga država članica mora izpolniti takoj, ko meni, da izpolnjuje predpogoje za delitev podatkov v ustrezni kategoriji podatkov. |
| --- | --- |

(4)

V skladu s poglavjem 4, točka 1.1, Priloge k Sklepu 2008/616/PNZ se vprašalnik, ki ga je pripravila ustrezna delovna skupina Sveta, nanaša na vsako avtomatizirano izmenjavo podatkov in ga država članica mora izpolniti takoj, ko meni, da izpolnjuje predpogoje za delitev podatkov v ustrezni kategoriji podatkov.

| (5) | Italija je izpolnila vprašalnik o varstvu podatkov in vprašalnik o izmenjavi podatkov o DNK. |
| --- | --- |

(5)

Italija je izpolnila vprašalnik o varstvu podatkov in vprašalnik o izmenjavi podatkov o DNK.

| (6) | Italija je uspešno opravila preskus z Nemčijo in Avstrijo. |
| --- | --- |

(6)

Italija je uspešno opravila preskus z Nemčijo in Avstrijo.

| (7) | V Italiji je bil opravljen ocenjevalni obisk, o katerem je nemška in avstrijska ocenjevalna skupina pripravila poročilo o oceni in ga poslala ustrezni delovni skupini Sveta. |
| --- | --- |

(7)

V Italiji je bil opravljen ocenjevalni obisk, o katerem je nemška in avstrijska ocenjevalna skupina pripravila poročilo o oceni in ga poslala ustrezni delovni skupini Sveta.

| (8) | Celovito poročilo o oceni, v katerem so povzeti rezultati vprašalnika, ocenjevalnega obiska in preskusa izmenjave podatkov o DNK, je bilo predloženo Svetu. |
| --- | --- |

(8)

Celovito poročilo o oceni, v katerem so povzeti rezultati vprašalnika, ocenjevalnega obiska in preskusa izmenjave podatkov o DNK, je bilo predloženo Svetu.

| (9) | Svet je 9. decembra 2021, ob strinjanju vseh držav članic, ki jih zavezuje Sklep 2008/615/PNZ, ugotovil, da Italija v celoti izvaja splošne določbe o varstvu podatkov iz poglavja 6 Sklepa 2008/615/PNZ. |
| --- | --- |

(9)

Svet je 9. decembra 2021, ob strinjanju vseh držav članic, ki jih zavezuje Sklep 2008/615/PNZ, ugotovil, da Italija v celoti izvaja splošne določbe o varstvu podatkov iz poglavja 6 Sklepa 2008/615/PNZ.

| (10) | Za namene avtomatiziranega iskanja podatkov o DNK bi bilo zato treba Italiji dovoliti prejemanje in pošiljanje osebnih podatkov na podlagi členov 3 in 4 Sklepa 2008/615/PNZ. |
| --- | --- |

(10)

Za namene avtomatiziranega iskanja podatkov o DNK bi bilo zato treba Italiji dovoliti prejemanje in pošiljanje osebnih podatkov na podlagi členov 3 in 4 Sklepa 2008/615/PNZ.

| (11) | S členom 33 Sklepa 2008/615/PNZ so Svetu podeljena izvedbena pooblastila za sprejemanje ukrepov, potrebnih za izvajanje navedenega sklepa, zlasti kar zadeva prejemanje in pošiljanje osebnih podatkov v skladu z navedenim sklepom. |
| --- | --- |

(11)

S členom 33 Sklepa 2008/615/PNZ so Svetu podeljena izvedbena pooblastila za sprejemanje ukrepov, potrebnih za izvajanje navedenega sklepa, zlasti kar zadeva prejemanje in pošiljanje osebnih podatkov v skladu z navedenim sklepom.

| (12) | Ker so izpolnjeni pogoji in je izveden postopek za začetek izvrševanja takšnih izvedbenih pooblastil, bi bilo treba o začetku avtomatizirane izmenjave podatkov o DNK v Italiji sprejeti izvedbeni sklep, ki bo tej državi članici omogočil nadaljnje prejemanje in pošiljanje osebnih podatkov v skladu s členoma 3 in 4 Sklepa 2008/615/PNZ. |
| --- | --- |

(12)

Ker so izpolnjeni pogoji in je izveden postopek za začetek izvrševanja takšnih izvedbenih pooblastil, bi bilo treba o začetku avtomatizirane izmenjave podatkov o DNK v Italiji sprejeti izvedbeni sklep, ki bo tej državi članici omogočil nadaljnje prejemanje in pošiljanje osebnih podatkov v skladu s členoma 3 in 4 Sklepa 2008/615/PNZ.

| (13) | Sklep 2008/615/PNZ je za Dansko in Irsko zavezujoč, zato sodelujeta pri sprejetju in uporabi tega sklepa, s katerim se izvaja Sklep 2008/615/PNZ – |
| --- | --- |

(13)

Sklep 2008/615/PNZ je za Dansko in Irsko zavezujoč, zato sodelujeta pri sprejetju in uporabi tega sklepa, s katerim se izvaja Sklep 2008/615/PNZ –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Italija je za namene avtomatiziranega iskanja in primerjave podatkov o DNK upravičena prejemati in pošiljati osebne podatke na podlagi členov 3 in 4 Sklepa 2008/615/PNZ, in sicer od 9. aprila 2022.

Člen 2

Ta sklep začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta sklep se uporablja v skladu s Pogodbama.

V Luxembourgu, 4. aprila 2022

Za Svet

predsednica

R. BACHELOT-NARQUIN

---

(1)  
  UL L 210, 6.8.2008, str. 1.

1

(2)  Mnenje z dne 24. marca 2022 (še ni objavljeno v Uradnem listu).

2

(3)  Sklep Sveta 2008/616/PNZ z dne 23. junija 2008 o izvajanju Sklepa 2008/615/PNZ o poglobitvi čezmejnega sodelovanja, zlasti na področju boja proti terorizmu in čezmejnemu kriminalu (UL L 210, 6.8.2008, str. 12).

3

---

| 8.4.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | L 109/60 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2022

SL

Uradni list Evropske unije

L 109/60

---

IZVEDBENI SKLEP SVETA (EU) 2022/570

z dne 4. aprila 2022

o začetku avtomatizirane izmenjave daktiloskopskih podatkov v Italiji

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Sklepa Sveta 2008/615/PNZ z dne 23. junija 2008 o poglobitvi čezmejnega sodelovanja, zlasti na področju boja proti terorizmu in čezmejnemu kriminalu (1), in zlasti člena 33 Sklepa,

ob upoštevanju mnenja Evropskega parlamenta (2),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu s členom 25(2) Sklepa 2008/615/PNZ se osebni podatki iz navedenega sklepa ne smejo pošiljati, dokler se v nacionalnem pravu ozemelj držav članic, ki so vključena v takšno pošiljanje, ne začnejo izvajati splošne določbe o varstvu podatkov iz poglavja 6 navedenega sklepa. |
| --- | --- |

(1)

V skladu s členom 25(2) Sklepa 2008/615/PNZ se osebni podatki iz navedenega sklepa ne smejo pošiljati, dokler se v nacionalnem pravu ozemelj držav članic, ki so vključena v takšno pošiljanje, ne začnejo izvajati splošne določbe o varstvu podatkov iz poglavja 6 navedenega sklepa.

| (2) | V členu 20 Sklepa Sveta 2008/616/PNZ (3) je določeno, da se preverjanje, ali je navedeni pogoj iz uvodne izjave 1 v zvezi z avtomatizirano izmenjavo podatkov v skladu s poglavjem 2 Sklepa 2008/615/PNZ izpolnjen, opravi na podlagi poročila o oceni, ki je oprto na vprašalnik, ocenjevalni obisk in preskus. |
| --- | --- |

(2)

V členu 20 Sklepa Sveta 2008/616/PNZ (3) je določeno, da se preverjanje, ali je navedeni pogoj iz uvodne izjave 1 v zvezi z avtomatizirano izmenjavo podatkov v skladu s poglavjem 2 Sklepa 2008/615/PNZ izpolnjen, opravi na podlagi poročila o oceni, ki je oprto na vprašalnik, ocenjevalni obisk in preskus.

| (3) | V skladu s poglavjem 4, točka 1.1, Priloge k Sklepu 2008/616/PNZ se vprašalnik, ki ga je pripravila ustrezna delovna skupina Sveta, nanaša na vsako avtomatizirano izmenjavo podatkov in ga država članica izpolni takoj, ko meni, da izpolnjuje predpogoje za delitev podatkov v ustrezni kategoriji podatkov. |
| --- | --- |

(3)

V skladu s poglavjem 4, točka 1.1, Priloge k Sklepu 2008/616/PNZ se vprašalnik, ki ga je pripravila ustrezna delovna skupina Sveta, nanaša na vsako avtomatizirano izmenjavo podatkov in ga država članica izpolni takoj, ko meni, da izpolnjuje predpogoje za delitev podatkov v ustrezni kategoriji podatkov.

| (4) | Italija je izpolnila vprašalnik o varstvu podatkov in vprašalnik o izmenjavi daktiloskopskih podatkov. |
| --- | --- |

(4)

Italija je izpolnila vprašalnik o varstvu podatkov in vprašalnik o izmenjavi daktiloskopskih podatkov.

| (5) | Italija je uspešno opravila preskus z Nemčijo in Avstrijo. |
| --- | --- |

(5)

Italija je uspešno opravila preskus z Nemčijo in Avstrijo.

| (6) | V Italiji je bil opravljen ocenjevalni obisk, o katerem je nemška in avstrijska ocenjevalna skupina pripravila poročilo o oceni in ga poslala ustrezni delovni skupini Sveta. |
| --- | --- |

(6)

V Italiji je bil opravljen ocenjevalni obisk, o katerem je nemška in avstrijska ocenjevalna skupina pripravila poročilo o oceni in ga poslala ustrezni delovni skupini Sveta.

| (7) | Celovito poročilo o oceni, v katerem so povzeti rezultati vprašalnika, ocenjevalnega obiska in preskusa izmenjave daktiloskopskih podatkov, je bilo predloženo Svetu. |
| --- | --- |

(7)

Celovito poročilo o oceni, v katerem so povzeti rezultati vprašalnika, ocenjevalnega obiska in preskusa izmenjave daktiloskopskih podatkov, je bilo predloženo Svetu.

| (8) | Svet je 9. decembra 2021 ob strinjanju vseh držav članic, ki jih zavezuje Sklep 2008/615/PNZ, ugotovil, da Italija v celoti izvaja splošne določbe o varstvu podatkov, določene v poglavju 6 Sklepa 2008/615/PNZ. |
| --- | --- |

(8)

Svet je 9. decembra 2021 ob strinjanju vseh držav članic, ki jih zavezuje Sklep 2008/615/PNZ, ugotovil, da Italija v celoti izvaja splošne določbe o varstvu podatkov, določene v poglavju 6 Sklepa 2008/615/PNZ.

| (9) | Za namene avtomatiziranega iskanja daktiloskopskih podatkov bi bilo zato treba Italiji dovoliti prejemanje in pošiljanje osebnih podatkov na podlagi člena 9 Sklepa 2008/615/PNZ. |
| --- | --- |

(9)

Za namene avtomatiziranega iskanja daktiloskopskih podatkov bi bilo zato treba Italiji dovoliti prejemanje in pošiljanje osebnih podatkov na podlagi člena 9 Sklepa 2008/615/PNZ.

| (10) | S členom 33 Sklepa 2008/615/PNZ so Svetu podeljena izvedbena pooblastila za sprejemanje ukrepov, potrebnih za izvajanje navedenega sklepa, zlasti kar zadeva prejemanje in pošiljanje osebnih podatkov v skladu z navedenim sklepom. |
| --- | --- |

(10)

S členom 33 Sklepa 2008/615/PNZ so Svetu podeljena izvedbena pooblastila za sprejemanje ukrepov, potrebnih za izvajanje navedenega sklepa, zlasti kar zadeva prejemanje in pošiljanje osebnih podatkov v skladu z navedenim sklepom.

| (11) | Ker so izpolnjeni pogoji in je izveden postopek za začetek izvrševanja takšnih izvedbenih pooblastil, bi bilo treba o začetku avtomatizirane izmenjave daktiloskopskih podatkov v Italiji sprejeti izvedbeni sklep, ki bo tej državi članici omogočil nadaljnje prejemanje in pošiljanje osebnih podatkov na podlagi člena 9 Sklepa 2008/615/PNZ. |
| --- | --- |

(11)

Ker so izpolnjeni pogoji in je izveden postopek za začetek izvrševanja takšnih izvedbenih pooblastil, bi bilo treba o začetku avtomatizirane izmenjave daktiloskopskih podatkov v Italiji sprejeti izvedbeni sklep, ki bo tej državi članici omogočil nadaljnje prejemanje in pošiljanje osebnih podatkov na podlagi člena 9 Sklepa 2008/615/PNZ.

| (12) | Sklep 2008/615/PNZ je za Dansko in Irsko zavezujoč, zato sodelujeta pri sprejetju in uporabi tega sklepa, s katerim se izvaja Sklep 2008/615/PNZ – |
| --- | --- |

(12)

Sklep 2008/615/PNZ je za Dansko in Irsko zavezujoč, zato sodelujeta pri sprejetju in uporabi tega sklepa, s katerim se izvaja Sklep 2008/615/PNZ –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Italija je za namene avtomatiziranega iskanja daktiloskopskih podatkov upravičena prejemati in pošiljati osebne podatke na podlagi člena 9 Sklepa 2008/615/PNZ, in sicer od 9. aprila 2022.

Člen 2

Ta sklep začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta sklep se uporablja v skladu s Pogodbama.

V Luxembourgu, 4. aprila 2022

Za Svet

predsednica

R. BACHELOT-NARQUIN

---

(1)  
  UL L 210, 6.8.2008, str. 1.

1

(2)  Mnenje z dne 24. marca 2022 (še ni objavljeno v Uradnem listu).

2

(3)  Sklep Sveta 2008/616/PNZ z dne 23. junija 2008 o izvajanju Sklepa 2008/615/PNZ o poglobitvi čezmejnega sodelovanja, zlasti na področju boja proti terorizmu in čezmejnemu kriminalu (UL L 210, 6.8.2008, str. 12).

3

---

| 8.4.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | L 109/62 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2022

SL

Uradni list Evropske unije

L 109/62

---

IZVEDBENI SKLEP SVETA (EU) 2022/571

z dne 4. aprila 2022

o začetku avtomatizirane izmenjave podatkov iz registrov vozil v Italiji

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Sklepa Sveta 2008/615/PNZ z dne 23. junija 2008 o poglobitvi čezmejnega sodelovanja, zlasti na področju boja proti terorizmu in čezmejnemu kriminalu (1), in zlasti člena 33 Sklepa,

ob upoštevanju mnenja Evropskega parlamenta (2),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu s členom 25(2) Sklepa 2008/615/PNZ se osebni podatki iz navedenega sklepa ne smejo pošiljati, dokler se v nacionalnem pravu ozemelj držav članic, ki so vključena v takšno pošiljanje, ne začnejo izvajati splošne določbe o varstvu podatkov iz poglavja 6 navedenega sklepa. |
| --- | --- |

(1)

V skladu s členom 25(2) Sklepa 2008/615/PNZ se osebni podatki iz navedenega sklepa ne smejo pošiljati, dokler se v nacionalnem pravu ozemelj držav članic, ki so vključena v takšno pošiljanje, ne začnejo izvajati splošne določbe o varstvu podatkov iz poglavja 6 navedenega sklepa.

| (2) | V členu 20 Sklepa Sveta 2008/616/PNZ (3) je določeno, da se preverjanje, ali je pogoj iz uvodne izjave 1 v zvezi z avtomatizirano izmenjavo podatkov v skladu s poglavjem 2 Sklepa 2008/615/PNZ izpolnjen, opravi na podlagi poročila o oceni, ki je oprto na vprašalnik, ocenjevalni obisk in preskus. |
| --- | --- |

(2)

V členu 20 Sklepa Sveta 2008/616/PNZ (3) je določeno, da se preverjanje, ali je pogoj iz uvodne izjave 1 v zvezi z avtomatizirano izmenjavo podatkov v skladu s poglavjem 2 Sklepa 2008/615/PNZ izpolnjen, opravi na podlagi poročila o oceni, ki je oprto na vprašalnik, ocenjevalni obisk in preskus.

| (3) | V skladu s poglavjem 4, točka 1.1, Priloge k Sklepu 2008/616/PNZ se vprašalnik, ki ga je pripravila ustrezna delovna skupina Sveta, nanaša na vsako avtomatizirano izmenjavo podatkov in ga država članica izpolni takoj, ko meni, da izpolnjuje predpogoje za delitev podatkov v ustrezni kategoriji podatkov. |
| --- | --- |

(3)

V skladu s poglavjem 4, točka 1.1, Priloge k Sklepu 2008/616/PNZ se vprašalnik, ki ga je pripravila ustrezna delovna skupina Sveta, nanaša na vsako avtomatizirano izmenjavo podatkov in ga država članica izpolni takoj, ko meni, da izpolnjuje predpogoje za delitev podatkov v ustrezni kategoriji podatkov.

| (4) | Italija je izpolnila vprašalnik o varstvu podatkov in vprašalnik o izmenjavi podatkov iz registrov vozil. |
| --- | --- |

(4)

Italija je izpolnila vprašalnik o varstvu podatkov in vprašalnik o izmenjavi podatkov iz registrov vozil.

| (5) | Italija je opravila uspešen preskus z Nizozemsko. |
| --- | --- |

(5)

Italija je opravila uspešen preskus z Nizozemsko.

| (6) | V Italiji je bil opravljen ocenjevalni obisk, o katerem je nizozemska in portugalska ocenjevalna skupina pripravila poročilo in ga poslala ustrezni delovni skupini Sveta. |
| --- | --- |

(6)

V Italiji je bil opravljen ocenjevalni obisk, o katerem je nizozemska in portugalska ocenjevalna skupina pripravila poročilo in ga poslala ustrezni delovni skupini Sveta.

| (7) | Celovito poročilo o oceni, v katerem so povzeti rezultati vprašalnika, ocenjevalnega obiska in preskusa izmenjave podatkov iz registrov vozil, je bilo predloženo Svetu. |
| --- | --- |

(7)

Celovito poročilo o oceni, v katerem so povzeti rezultati vprašalnika, ocenjevalnega obiska in preskusa izmenjave podatkov iz registrov vozil, je bilo predloženo Svetu.

| (8) | Svet je 9. decembra 2021 ob strinjanju vseh držav članic, ki jih zavezuje Sklep 2008/615/PNZ, ugotovil, da Italija v celoti izvaja splošne določbe o varstvu podatkov, določene v poglavju 6 Sklepa 2008/615/PNZ. |
| --- | --- |

(8)

Svet je 9. decembra 2021 ob strinjanju vseh držav članic, ki jih zavezuje Sklep 2008/615/PNZ, ugotovil, da Italija v celoti izvaja splošne določbe o varstvu podatkov, določene v poglavju 6 Sklepa 2008/615/PNZ.

| (9) | Za namene avtomatiziranega iskanja podatkov iz registrov vozil bi bilo zato treba Italiji dovoliti prejemanje in pošiljanje osebnih podatkov na podlagi člena 12 Sklepa 2008/615/PNZ. |
| --- | --- |

(9)

Za namene avtomatiziranega iskanja podatkov iz registrov vozil bi bilo zato treba Italiji dovoliti prejemanje in pošiljanje osebnih podatkov na podlagi člena 12 Sklepa 2008/615/PNZ.

| (10) | V členu 33 Sklepa 2008/615/PNZ so Svetu podeljena izvedbena pooblastila za sprejemanje ukrepov, potrebnih za izvajanje navedenega sklepa, zlasti kar zadeva prejemanje in pošiljanje osebnih podatkov v skladu z navedenim sklepom. |
| --- | --- |

(10)

V členu 33 Sklepa 2008/615/PNZ so Svetu podeljena izvedbena pooblastila za sprejemanje ukrepov, potrebnih za izvajanje navedenega sklepa, zlasti kar zadeva prejemanje in pošiljanje osebnih podatkov v skladu z navedenim sklepom.

| (11) | Ker so izpolnjeni pogoji in je izveden postopek za začetek izvrševanja takšnih izvedbenih pooblastil, bi bilo treba o začetku avtomatizirane izmenjave podatkov iz registrov vozil v Italiji sprejeti izvedbeni sklep, ki bo tej državi članici omogočil nadaljnje prejemanje in pošiljanje osebnih podatkov na podlagi člena 12 Sklepa 2008/615/PNZ. |
| --- | --- |

(11)

Ker so izpolnjeni pogoji in je izveden postopek za začetek izvrševanja takšnih izvedbenih pooblastil, bi bilo treba o začetku avtomatizirane izmenjave podatkov iz registrov vozil v Italiji sprejeti izvedbeni sklep, ki bo tej državi članici omogočil nadaljnje prejemanje in pošiljanje osebnih podatkov na podlagi člena 12 Sklepa 2008/615/PNZ.

| (12) | Sklep 2008/615/PNZ je za Dansko in Irsko zavezujoč, zato sodelujeta pri sprejetju in uporabi tega sklepa, s katerim se izvaja Sklep 2008/615/PNZ – |
| --- | --- |

(12)

Sklep 2008/615/PNZ je za Dansko in Irsko zavezujoč, zato sodelujeta pri sprejetju in uporabi tega sklepa, s katerim se izvaja Sklep 2008/615/PNZ –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Italija je za namene avtomatiziranega iskanja podatkov iz registrov vozil upravičena prejemati in pošiljati osebne podatke na podlagi člena 12 Sklepa 2008/615/PNZ, in sicer od 9. aprila 2022.

Člen 2

Ta sklep začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta sklep se uporablja v skladu s Pogodbama.

V Luxembourgu, 4. aprila 2022

Za Svet

predsednica

R. BACHELOT-NARQUIN

---

(1)  
  UL L 210, 6.8.2008, str. 1.

1

(2)  Mnenje z dne 24. marca 2022 (še ni objavljeno v Uradnem listu).

2

(3)  Sklep Sveta 2008/616/PNZ z dne 23. junija 2008 o izvajanju Sklepa 2008/615/PNZ o poglobitvi čezmejnega sodelovanja, zlasti na področju boja proti terorizmu in čezmejnemu kriminalu (UL L 210, 6.8.2008, str. 12).

3

---

| 8.4.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | L 109/64 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2022

SL

Uradni list Evropske unije

L 109/64

---

IZVEDBENI SKLEP SVETA (EU) 2022/572

z dne 4. aprila 2022

o začetku avtomatizirane izmenjave podatkov iz registrov vozil v Grčiji

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Sklepa Sveta 2008/615/PNZ z dne 23. junija 2008 o poglobitvi čezmejnega sodelovanja, zlasti na področju boja proti terorizmu in čezmejnemu kriminalu (1), in zlasti člena 33 Sklepa,

ob upoštevanju mnenja Evropskega parlamenta (2),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu s členom 25(2) Sklepa 2008/615/PNZ se osebni podatki iz navedenega sklepa ne smejo pošiljati, dokler se v nacionalnem pravu ozemelj držav članic, ki so vključena v takšno pošiljanje, ne začnejo izvajati splošne določbe o varstvu podatkov iz poglavja 6 navedenega sklepa. |
| --- | --- |

(1)

V skladu s členom 25(2) Sklepa 2008/615/PNZ se osebni podatki iz navedenega sklepa ne smejo pošiljati, dokler se v nacionalnem pravu ozemelj držav članic, ki so vključena v takšno pošiljanje, ne začnejo izvajati splošne določbe o varstvu podatkov iz poglavja 6 navedenega sklepa.

| (2) | V členu 20 Sklepa Sveta 2008/616/PNZ (3) je določeno, da se preverjanje, ali je pogoj iz uvodne izjave 1 v zvezi z avtomatizirano izmenjavo podatkov v skladu s poglavjem 2 Sklepa 2008/615/PNZ izpolnjen, opravi na podlagi poročila o oceni, ki je oprto na vprašalnik, ocenjevalni obisk in preskus. |
| --- | --- |

(2)

V členu 20 Sklepa Sveta 2008/616/PNZ (3) je določeno, da se preverjanje, ali je pogoj iz uvodne izjave 1 v zvezi z avtomatizirano izmenjavo podatkov v skladu s poglavjem 2 Sklepa 2008/615/PNZ izpolnjen, opravi na podlagi poročila o oceni, ki je oprto na vprašalnik, ocenjevalni obisk in preskus.

| (3) | V skladu s poglavjem 4, točka 1.1, Priloge k Sklepu 2008/616/PNZ se vprašalnik, ki ga je pripravila ustrezna delovna skupina Sveta, nanaša na vsako avtomatizirano izmenjavo podatkov in ga država članica izpolni takoj, ko meni, da izpolnjuje predpogoje za delitev podatkov v ustrezni kategoriji podatkov. |
| --- | --- |

(3)

V skladu s poglavjem 4, točka 1.1, Priloge k Sklepu 2008/616/PNZ se vprašalnik, ki ga je pripravila ustrezna delovna skupina Sveta, nanaša na vsako avtomatizirano izmenjavo podatkov in ga država članica izpolni takoj, ko meni, da izpolnjuje predpogoje za delitev podatkov v ustrezni kategoriji podatkov.

| (4) | Grčija je izpolnila vprašalnik o varstvu podatkov in vprašalnik o izmenjavi podatkov iz registrov vozil. |
| --- | --- |

(4)

Grčija je izpolnila vprašalnik o varstvu podatkov in vprašalnik o izmenjavi podatkov iz registrov vozil.

| (5) | Grčija je opravila uspešen preskus z Nizozemsko. |
| --- | --- |

(5)

Grčija je opravila uspešen preskus z Nizozemsko.

| (6) | V Grčiji je bil opravljen ocenjevalni obisk, o katerem je nizozemska in ciprska ocenjevalna skupina pripravila poročilo in ga poslala ustrezni delovni skupini Sveta. |
| --- | --- |

(6)

V Grčiji je bil opravljen ocenjevalni obisk, o katerem je nizozemska in ciprska ocenjevalna skupina pripravila poročilo in ga poslala ustrezni delovni skupini Sveta.

| (7) | Celovito poročilo o oceni, v katerem so povzeti rezultati vprašalnika, ocenjevalnega obiska in preskusa izmenjave podatkov iz registrov vozil, je bilo predloženo Svetu. |
| --- | --- |

(7)

Celovito poročilo o oceni, v katerem so povzeti rezultati vprašalnika, ocenjevalnega obiska in preskusa izmenjave podatkov iz registrov vozil, je bilo predloženo Svetu.

| (8) | Svet je 9. decembra 2021 ob strinjanju vseh držav članic, ki jih zavezuje Sklep 2008/615/PNZ, ugotovil, da Grčija v celoti izvaja splošne določbe o varstvu podatkov, določene v poglavju 6 Sklepa 2008/615/PNZ. |
| --- | --- |

(8)

Svet je 9. decembra 2021 ob strinjanju vseh držav članic, ki jih zavezuje Sklep 2008/615/PNZ, ugotovil, da Grčija v celoti izvaja splošne določbe o varstvu podatkov, določene v poglavju 6 Sklepa 2008/615/PNZ.

| (9) | Za namene avtomatiziranega iskanja podatkov iz registrov vozil bi bilo zato treba Grčiji dovoliti prejemanje in pošiljanje osebnih podatkov na podlagi člena 12 Sklepa 2008/615/PNZ. |
| --- | --- |

(9)

Za namene avtomatiziranega iskanja podatkov iz registrov vozil bi bilo zato treba Grčiji dovoliti prejemanje in pošiljanje osebnih podatkov na podlagi člena 12 Sklepa 2008/615/PNZ.

| (10) | V členu 33 Sklepa 2008/615/PNZ so Svetu podeljena izvedbena pooblastila za sprejemanje ukrepov, potrebnih za izvajanje navedenega sklepa, zlasti kar zadeva prejemanje in pošiljanje osebnih podatkov v skladu z navedenim sklepom. |
| --- | --- |

(10)

V členu 33 Sklepa 2008/615/PNZ so Svetu podeljena izvedbena pooblastila za sprejemanje ukrepov, potrebnih za izvajanje navedenega sklepa, zlasti kar zadeva prejemanje in pošiljanje osebnih podatkov v skladu z navedenim sklepom.

| (11) | Ker so izpolnjeni pogoji in je izveden postopek za začetek izvrševanja takšnih izvedbenih pooblastil, bi bilo treba o začetku avtomatizirane izmenjave podatkov iz registrov vozil v Grčiji sprejeti izvedbeni sklep, ki bo tej državi članici omogočil nadaljnje prejemanje in pošiljanje osebnih podatkov na podlagi člena 12 Sklepa 2008/615/PNZ. |
| --- | --- |

(11)

Ker so izpolnjeni pogoji in je izveden postopek za začetek izvrševanja takšnih izvedbenih pooblastil, bi bilo treba o začetku avtomatizirane izmenjave podatkov iz registrov vozil v Grčiji sprejeti izvedbeni sklep, ki bo tej državi članici omogočil nadaljnje prejemanje in pošiljanje osebnih podatkov na podlagi člena 12 Sklepa 2008/615/PNZ.

| (12) | Sklep 2008/615/PNZ je za Dansko in Irsko zavezujoč, zato sodelujeta pri sprejetju in uporabi tega sklepa, s katerim se izvaja Sklep 2008/615/PNZ – |
| --- | --- |

(12)

Sklep 2008/615/PNZ je za Dansko in Irsko zavezujoč, zato sodelujeta pri sprejetju in uporabi tega sklepa, s katerim se izvaja Sklep 2008/615/PNZ –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Grčija je za namene avtomatiziranega iskanja podatkov iz registrov vozil upravičena prejemati in pošiljati osebne podatke na podlagi člena 12 Sklepa 2008/615/PNZ, in sicer od 9. aprila 2022.

Člen 2

Ta sklep začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta sklep se uporablja v skladu s Pogodbama.

V Luxembourgu, 4. aprila 2022

Za Svet

predsednica

R. BACHELOT-NARQUIN

---

(1)  
  UL L 210, 6.8.2008, str. 1.

1

(2)  Mnenje z dne 24. marca 2022 (še ni objavljeno v Uradnem listu).

2

(3)  Sklep Sveta 2008/616/PNZ z dne 23. junija 2008 o izvajanju Sklepa 2008/615/PNZ o poglobitvi čezmejnega sodelovanja, zlasti na področju boja proti terorizmu in čezmejnemu kriminalu (UL L 210, 6.8.2008, str. 12).

3

---

| 8.4.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | L 109/66 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2022

SL

Uradni list Evropske unije

L 109/66

---

SKLEP SVETA (SZVP) 2022/573

z dne 7. aprila 2022

o spremembi Sklepa (SZVP) 2019/538 o podpori dejavnostim Organizacije za prepoved kemičnega orožja (OPCW) v okviru izvajanja Strategije EU proti širjenju orožja za množično uničevanje

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji in zlasti členov 28(1) in 31(1) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Svet je 1. aprila 2019 sprejel Sklep (SZVP) 2019/538 (1) o podpori dejavnostim Organizacije za prepoved kemičnega orožja (OPCW) v okviru izvajanja Strategije EU proti širjenju orožja za množično uničevanje. |
| --- | --- |

(1)

Svet je 1. aprila 2019 sprejel Sklep (SZVP) 2019/538 (1) o podpori dejavnostim Organizacije za prepoved kemičnega orožja (OPCW) v okviru izvajanja Strategije EU proti širjenju orožja za množično uničevanje.

| (2) | OPCW, ki je odgovorna za tehnično izvajanje projektov iz člena 1 Sklepa (SZVP) 2019/538, je 9. februarja 2022 zaprosila za podaljšanje obdobja izvajanja navedenega sklepa za dvanajst mesecev do 30. aprila 2023. Zahtevano podaljšanje bo OPCW omogočilo ublažiti učinke pandemije COVID-19 na izvajanje posameznih projektnih dejavnosti. |
| --- | --- |

(2)

OPCW, ki je odgovorna za tehnično izvajanje projektov iz člena 1 Sklepa (SZVP) 2019/538, je 9. februarja 2022 zaprosila za podaljšanje obdobja izvajanja navedenega sklepa za dvanajst mesecev do 30. aprila 2023. Zahtevano podaljšanje bo OPCW omogočilo ublažiti učinke pandemije COVID-19 na izvajanje posameznih projektnih dejavnosti.

| (3) | Nadaljevanje izvajanja projektov iz člena 1 Sklepa (SZVP) 2019/538 nima posledic za finančna sredstva do 30. aprila 2023. |
| --- | --- |

(3)

Nadaljevanje izvajanja projektov iz člena 1 Sklepa (SZVP) 2019/538 nima posledic za finančna sredstva do 30. aprila 2023.

| (4) | Sklep (SZVP) 2019/538 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti – |
| --- | --- |

(4)

Sklep (SZVP) 2019/538 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

V členu 5 Sklepa (SZVP) 2019/538 se odstavek 2 nadomesti z naslednjim:

„2.   Ta sklep preneha veljati 30. aprila 2023.“.

Člen 2

Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

V Luxembourgu, 7. aprila 2022

Za Svet

predsednik

J. DENORMANDIE

---

(1)  Sklep Sveta (SZVP) 2019/538 z dne 1. aprila 2019 o podpori dejavnostim Organizacije za prepoved kemičnega orožja (OPCW) v okviru izvajanja Strategije EU proti širjenju orožja za množično uničevanje (UL L 93, 2.4.2019, str. 3).

1

---

| 8.4.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | L 109/67 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2022

SL

Uradni list Evropske unije

L 109/67

---

SKLEP SVETA (SZVP) 2022/574

z dne 7. aprila 2022

o spremembi Sklepa (SZVP) 2017/809 v podporo pri izvajanju Resolucije Varnostnega sveta Združenih narodov 1540 (2004) o neširjenju orožja za množično uničevanje in njegovih nosilcev

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji ter zlasti členov 28(1) in 31(1) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Svet je 11. maja 2017 sprejel Sklep (SZVP) 2017/809 (1), ki določa, da se projekti iz člena 1 navedenega sklepa izvajajo v obdobju 36 mesecev od sklenitve sporazuma o financiranju iz člena 3(3) navedenega sklepa. |
| --- | --- |

(1)

Svet je 11. maja 2017 sprejel Sklep (SZVP) 2017/809 (1), ki določa, da se projekti iz člena 1 navedenega sklepa izvajajo v obdobju 36 mesecev od sklenitve sporazuma o financiranju iz člena 3(3) navedenega sklepa.

| (2) | Svet je 16. junija 2020 sprejel Sklep (SZVP) 2020/795 (2) o spremembi Sklepa (SZVP) 2017/809 v podporo pri izvajanju Resolucije Varnostnega sveta Združenih narodov 1540 (2004) o neširjenju orožja za množično uničevanje in njegovih nosilcev, s podaljšanjem njegovega obdobja izvajanja do 10. avgusta 2021. |
| --- | --- |

(2)

Svet je 16. junija 2020 sprejel Sklep (SZVP) 2020/795 (2) o spremembi Sklepa (SZVP) 2017/809 v podporo pri izvajanju Resolucije Varnostnega sveta Združenih narodov 1540 (2004) o neširjenju orožja za množično uničevanje in njegovih nosilcev, s podaljšanjem njegovega obdobja izvajanja do 10. avgusta 2021.

| (3) | Svet je 21. junija 2021 sprejel Sklep (SZVP) 2021/1025 (3) o spremembi Sklepa (SZVP) 2017/809 v podporo pri izvajanju Resolucije Varnostnega sveta Združenih narodov 1540 (2004) o neširjenju orožja za množično uničevanje in njegovih nosilcev, s podaljšanjem njegovega obdobja izvajanja do 25. aprila 2022. |
| --- | --- |

(3)

Svet je 21. junija 2021 sprejel Sklep (SZVP) 2021/1025 (3) o spremembi Sklepa (SZVP) 2017/809 v podporo pri izvajanju Resolucije Varnostnega sveta Združenih narodov 1540 (2004) o neširjenju orožja za množično uničevanje in njegovih nosilcev, s podaljšanjem njegovega obdobja izvajanja do 25. aprila 2022.

| (4) | Urad Združenih narodov (ZN) za razorožitev (UN-ODA), ki je odgovoren za tehnično izvajanje projektov iz člena 1 Sklepa (SZVP) 2017/809, je 15. februarja 2022 zaprosil za nadaljnje 10-mesečno podaljšanje obdobja izvajanja navedenega sklepa. Zahtevano podaljšanje bi UN-ODA omogočilo, da še naprej zagotavlja pomoč državam članicam Združenih narodov, ki izvajajo Resolucijo Varnostnega sveta Združenih narodov 1540 (2004) (v nadaljnjem besedilu: RVSZN 1540), dodatno prispeva k potekajočemu celovitemu pregledu, še naprej pomaga Odboru Varnostnega sveta Združenih narodov, ustanovljenemu z RVSZN 1540, do konca njegovega mandata, ki je bil podaljšan do 30. novembra 2022, in ublaži izgube, ki so nastale, ker zaradi pandemije COVID-19 nekateri projekti niso bili izvedeni. |
| --- | --- |

(4)

Urad Združenih narodov (ZN) za razorožitev (UN-ODA), ki je odgovoren za tehnično izvajanje projektov iz člena 1 Sklepa (SZVP) 2017/809, je 15. februarja 2022 zaprosil za nadaljnje 10-mesečno podaljšanje obdobja izvajanja navedenega sklepa. Zahtevano podaljšanje bi UN-ODA omogočilo, da še naprej zagotavlja pomoč državam članicam Združenih narodov, ki izvajajo Resolucijo Varnostnega sveta Združenih narodov 1540 (2004) (v nadaljnjem besedilu: RVSZN 1540), dodatno prispeva k potekajočemu celovitemu pregledu, še naprej pomaga Odboru Varnostnega sveta Združenih narodov, ustanovljenemu z RVSZN 1540, do konca njegovega mandata, ki je bil podaljšan do 30. novembra 2022, in ublaži izgube, ki so nastale, ker zaradi pandemije COVID-19 nekateri projekti niso bili izvedeni.

| (5) | Nadaljevanje projektov iz člena 1 Sklepa (SZVP) 2017/809 nima posledic za finančna sredstva do 25. februarja 2023. |
| --- | --- |

(5)

Nadaljevanje projektov iz člena 1 Sklepa (SZVP) 2017/809 nima posledic za finančna sredstva do 25. februarja 2023.

| (6) | Sklep (SZVP) 2017/809 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti – |
| --- | --- |

(6)

Sklep (SZVP) 2017/809 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

V odstavku 5 Sklepa (SZVP) 2017/809 se odstavek 2 nadomesti z naslednjim:

„2.   Ta sklep preneha veljati 25. februarja 2023.“.

Člen 2

Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

V Luxembourgu, 7. aprila 2022

Za Svet

predsednik

J. DENORMANDIE

---

(1)  Sklep Sveta (SZVP) 2017/809 z dne 11. maja 2017 v podporo pri izvajanju Resolucije Varnostnega sveta Združenih narodov 1540 (2004) o neširjenju orožja za množično uničevanje in njegovih nosilcev (UL L 121, 12.5.2017, str. 39).

1

(2)  Sklep Sveta (SZVP) 2020/795 z dne 16. junija 2020 o spremembi Sklepa (SZVP) 2017/809 v podporo pri izvajanju Resolucije Varnostnega sveta Združenih narodov 1540 (2004) o neširjenju orožja za množično uničevanje in njegovih nosilcev (UL L 193, 17.6.2020, str. 14).

2

(3)  Sklep Sveta (SZVP) 2021/1025 z dne 21. junija 2021 o spremembi Sklepa (SZVP) 2017/809 v podporo pri izvajanju Resolucije Varnostnega sveta Združenih narodov 1540 (2004) o neširjenju orožja za množično uničevanje in njegovih nosilcev (UL L 224, 24.6.2021, str. 22).

3

---

| 8.4.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | L 109/69 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2022

SL

Uradni list Evropske unije

L 109/69

---

IZVEDBENI SKLEP KOMISIJE (EU) 2022/575

z dne 6. aprila 2022

o nujnih ukrepih za preprečevanje vnosa slinavke in parkljevke v Unijo s pošiljkami sena in slame iz tretjih držav ali z ozemelj ter razveljavitvi Izvedbene uredbe (EU) 2020/2208

(notificirano pod dokumentarno številko C(2022) 2078)

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2016/429 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. marca 2016 o prenosljivih boleznih živali in o spremembi ter razveljavitvi določenih aktov na področju zdravja živali („Pravila o zdravju živali“) (1) ter zlasti člena 261(1), točka (b), Uredbe,

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2017/625 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. marca 2017 o izvajanju uradnega nadzora in drugih uradnih dejavnosti, da se zagotovi uporaba zakonodaje o živilih in krmi, pravil o zdravju in dobrobiti živali ter zdravju rastlin in fitofarmacevtskih sredstvih, ter o spremembi uredb (ES) št. 999/2001, (ES) št. 396/2005, (ES) št. 1069/2009, (ES) št. 1107/2009, (EU) št. 1151/2012, (EU) št. 652/2014, (EU) 2016/429 in (EU) 2016/2031 Evropskega parlamenta in Sveta, uredb Sveta (ES) št. 1/2005 in (ES) št. 1099/2009 ter direktiv Sveta 98/58/ES, 1999/74/ES, 2007/43/ES, 2008/119/ES in 2008/120/ES ter razveljavitvi uredb (ES) št. 854/2004 in (ES) št. 882/2004 Evropskega parlamenta in Sveta, direktiv Sveta 89/608/EGS, 89/662/EGS, 90/425/EGS, 91/496/EGS, 96/23/ES, 96/93/ES in 97/78/ES ter sklepa Sveta 92/438/EGS (Uredba o uradnem nadzoru) (2) in zlasti člena 128(1) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Slinavka in parkljevka je huda, zelo nalezljiva virusna bolezen živine, ki ima lahko znaten gospodarski učinek na kmetijski sektor in se lahko hitro razširi s kontaminiranimi rastlinskimi materiali, vključno s senom in slamo. |
| --- | --- |

(1)

Slinavka in parkljevka je huda, zelo nalezljiva virusna bolezen živine, ki ima lahko znaten gospodarski učinek na kmetijski sektor in se lahko hitro razširi s kontaminiranimi rastlinskimi materiali, vključno s senom in slamo.

| (2) | Seno in slama sta edina rastlinska materiala, za katera so bile omejitve za vstop njunih pošiljk v Unijo določene v Uredbi Komisije (ES) št. 136/2004 (3), ki se je uporabljala do 20. aprila 2021. V Unijo so tako lahko vstopile samo pošiljke sena in slame iz tretjih držav ali z ozemelj iz Priloge V k Uredbi (ES) št. 136/2004. Glede na tveganje, ki ga navedena materiala predstavljata za širjenje slinavke in parkljevke, je primerno, da so take omejitve še naprej določene v pravu Unije. |
| --- | --- |

(2)

Seno in slama sta edina rastlinska materiala, za katera so bile omejitve za vstop njunih pošiljk v Unijo določene v Uredbi Komisije (ES) št. 136/2004 (3), ki se je uporabljala do 20. aprila 2021. V Unijo so tako lahko vstopile samo pošiljke sena in slame iz tretjih držav ali z ozemelj iz Priloge V k Uredbi (ES) št. 136/2004. Glede na tveganje, ki ga navedena materiala predstavljata za širjenje slinavke in parkljevke, je primerno, da so take omejitve še naprej določene v pravu Unije.

| (3) | Novi zakonodajni okvir za zdravje živali, vzpostavljen z Uredbo (EU) 2016/429, ki se uporablja od 21. aprila 2021, bi moral zagotoviti nemoten prehod z zahtev iz že obstoječih aktov Unije, vključno s tistimi, ki se nanašajo na vstop rastlinskih materialov v Unijo, saj so se izkazale za učinkovite. Zato bi bilo treba cilj in vsebino navedenih že obstoječih pravil ohraniti v pravilih iz tega sklepa do sprejetja znanstvenega mnenja Evropske agencije za varnost hrane (EFSA) o oceni tveganja za zdravje živali zaradi vnosa slinavke in parkljevke in drugih bolezni kategorije A iz člena 1(1) Izvedbene uredbe Komisije (EU) 2018/1882 (4) v Unijo s pošiljkami sena in slame iz tretjih držav ali z ozemelj. |
| --- | --- |

(3)

Novi zakonodajni okvir za zdravje živali, vzpostavljen z Uredbo (EU) 2016/429, ki se uporablja od 21. aprila 2021, bi moral zagotoviti nemoten prehod z zahtev iz že obstoječih aktov Unije, vključno s tistimi, ki se nanašajo na vstop rastlinskih materialov v Unijo, saj so se izkazale za učinkovite. Zato bi bilo treba cilj in vsebino navedenih že obstoječih pravil ohraniti v pravilih iz tega sklepa do sprejetja znanstvenega mnenja Evropske agencije za varnost hrane (EFSA) o oceni tveganja za zdravje živali zaradi vnosa slinavke in parkljevke in drugih bolezni kategorije A iz člena 1(1) Izvedbene uredbe Komisije (EU) 2018/1882 (4) v Unijo s pošiljkami sena in slame iz tretjih držav ali z ozemelj.

| (4) | Zato je treba v tem sklepu določiti seznam tretjih držav ali ozemelj, s katerih je dovoljen vstop pošiljk sena in slame v Unijo. Pri takem seznamu bi bilo treba upoštevati seznam iz Priloge V k Uredbi (ES) št. 136/2004 in seznam iz Priloge II k Izvedbeni uredbi Komisije (EU) 2021/404 (5) glede tretjih držav, njihovih ozemelj ali območij, s katerih je dovoljen vstop pošiljk kopitarjev v Unijo zaradi njihovega ugodnega zdravstvenega statusa živali, med drugim glede slinavke in parkljevke. Da ne bi prišlo do motenj v trgovini in zaradi jasnosti, bi bilo treba pripraviti tudi ločen seznam tretjih držav ali ozemelj, s katerih je dovoljen vstop pošiljk peletirane slame, namenjene sežigu v obratu, v Unijo. |
| --- | --- |

(4)

Zato je treba v tem sklepu določiti seznam tretjih držav ali ozemelj, s katerih je dovoljen vstop pošiljk sena in slame v Unijo. Pri takem seznamu bi bilo treba upoštevati seznam iz Priloge V k Uredbi (ES) št. 136/2004 in seznam iz Priloge II k Izvedbeni uredbi Komisije (EU) 2021/404 (5) glede tretjih držav, njihovih ozemelj ali območij, s katerih je dovoljen vstop pošiljk kopitarjev v Unijo zaradi njihovega ugodnega zdravstvenega statusa živali, med drugim glede slinavke in parkljevke. Da ne bi prišlo do motenj v trgovini in zaradi jasnosti, bi bilo treba pripraviti tudi ločen seznam tretjih držav ali ozemelj, s katerih je dovoljen vstop pošiljk peletirane slame, namenjene sežigu v obratu, v Unijo.

| (5) | Da se prepreči stik pošiljk peletirane slame, namenjene sežigu, z živalmi, dovzetnimi za slinavko in parkljevko, bi bilo treba v tem sklepu določiti tudi stroge ukrepe za zmanjšanje tveganja za dostavo takih pošiljk v namembni obrat v Uniji. Take pošiljke bi bilo treba dati v posebni carinski postopek iz člena 210, točka (a), Uredbe (EU) št. 952/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (6), njihov prevoz bi bilo treba spremljati v skladu z Delegirano uredbo Komisije (EU) 2019/1666 (7) z računalniško podprtim sistemom upravljanja informacij za uradni nadzor (IMSOC) iz člena 131 Uredbe (EU) 2017/625 ter bi jih bilo treba dostaviti neposredno z mejne kontrolne točke vstopa v Unijo v namembni obrat v Uniji, kjer bo njihova vsebina sežgana. |
| --- | --- |

(5)

Da se prepreči stik pošiljk peletirane slame, namenjene sežigu, z živalmi, dovzetnimi za slinavko in parkljevko, bi bilo treba v tem sklepu določiti tudi stroge ukrepe za zmanjšanje tveganja za dostavo takih pošiljk v namembni obrat v Uniji. Take pošiljke bi bilo treba dati v posebni carinski postopek iz člena 210, točka (a), Uredbe (EU) št. 952/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (6), njihov prevoz bi bilo treba spremljati v skladu z Delegirano uredbo Komisije (EU) 2019/1666 (7) z računalniško podprtim sistemom upravljanja informacij za uradni nadzor (IMSOC) iz člena 131 Uredbe (EU) 2017/625 ter bi jih bilo treba dostaviti neposredno z mejne kontrolne točke vstopa v Unijo v namembni obrat v Uniji, kjer bo njihova vsebina sežgana.

| (6) | Oznake KN za seno in slamo so določene v poglavju 12 Priloge k Izvedbeni uredbi Komisije (EU) 2021/632 (8) in bi jih bilo zato treba upoštevati v tem sklepu. |
| --- | --- |

(6)

Oznake KN za seno in slamo so določene v poglavju 12 Priloge k Izvedbeni uredbi Komisije (EU) 2021/632 (8) in bi jih bilo zato treba upoštevati v tem sklepu.

| (7) | Zaradi poenostavitve in pravne jasnosti bi bilo treba Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2020/2208 (9), ki trenutno dovoljuje uvoz pošiljk sena in slame iz Velike Britanije in kronskih odvisnih ozemelj v Unijo, razveljaviti, navedena ozemlja pa navesti v delu 1 Priloge k temu sklepu. |
| --- | --- |

(7)

Zaradi poenostavitve in pravne jasnosti bi bilo treba Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2020/2208 (9), ki trenutno dovoljuje uvoz pošiljk sena in slame iz Velike Britanije in kronskih odvisnih ozemelj v Unijo, razveljaviti, navedena ozemlja pa navesti v delu 1 Priloge k temu sklepu.

| (8) | Ukrepi iz tega sklepa so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za rastline, živali, hrano in krmo – |
| --- | --- |

(8)

Ukrepi iz tega sklepa so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za rastline, živali, hrano in krmo –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Predmet urejanja in področje uporabe

Ta sklep določa nujne ukrepe za vstop pošiljk sena in slame iz tretjih držav in z ozemelj v Unijo.

Člen 2

Zahteve za vstop pošiljk sena in slame v Unijo

1.   Pošiljke slame (oznaka KN ex 1213 00 00) iz poglavja 12 Priloge k Izvedbeni uredbi (EU) 2021/632 ali sena (oznaka KN: ex 1214 90) iz poglavja 12 navedene priloge smejo vstopiti v Unijo le, če take pošiljke izvirajo iz tretjih držav ali z ozemelj, navedenih v delu 1 Priloge k temu sklepu.

2.   Z odstopanjem od odstavka 1 smejo pošiljke peletirane slame, namenjene sežigu v obratu, vstopiti v Unijo, če izpolnjujejo naslednje pogoje:

| (a) | izvirajo iz tretjih držav ali z ozemelj, navedenih v delu 2 Priloge; |
| --- | --- |

(a)

izvirajo iz tretjih držav ali z ozemelj, navedenih v delu 2 Priloge;

| (b) | ob vstopu v Unijo se dajo v posebni postopek iz člena 210, točka (a), Uredbe (EU) št. 952/2013; njihov prevoz se spremlja v skladu z Delegirano uredbo (EU) 2019/1666 z računalniško podprtim sistemom upravljanja informacij za uradni nadzor (IMSOC) iz člena 131 Uredbe (EU) 2017/625; in se dostavijo neposredno z mejne kontrolne točke vstopa v Unijo v namembni obrat v Uniji, kjer bo njihova vsebina sežgana. |
| --- | --- |

(b)

ob vstopu v Unijo se dajo v posebni postopek iz člena 210, točka (a), Uredbe (EU) št. 952/2013; njihov prevoz se spremlja v skladu z Delegirano uredbo (EU) 2019/1666 z računalniško podprtim sistemom upravljanja informacij za uradni nadzor (IMSOC) iz člena 131 Uredbe (EU) 2017/625; in se dostavijo neposredno z mejne kontrolne točke vstopa v Unijo v namembni obrat v Uniji, kjer bo njihova vsebina sežgana.

Člen 3

Razveljavitev

Izvedbena uredba (EU) 2020/2208 se razveljavi.

Člen 4

Naslovniki

Ta sklep je naslovljen na države članice.

V Bruslju, 6. aprila 2022

Za Komisijo

Stela KIRIAKIDES

članica Komisije

---

(1)  
  UL L 84, 31.3.2016, str. 1.

1

(2)  
  UL L 95, 7.4.2017, str. 1.

2

(3)  Uredba Komisije (ES) št. 136/2004 z dne 22. januarja 2004 o postopkih za veterinarske preglede proizvodov, uvoženih iz tretjih držav, na mejnih kontrolnih točkah Skupnosti (UL L 21, 28.1.2004, str. 11).

3

(4)  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2018/1882 z dne 3. decembra 2018 o uporabi nekaterih pravil za preprečevanje in obvladovanje bolezni za kategorije bolezni s seznama ter o oblikovanju seznama vrst in skupin vrst, ki predstavljajo znatno tveganje za širjenje navedenih bolezni s seznama (UL L 308, 4.12.2018, str. 21).

4

(5)  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2021/404 z dne 24. marca 2021 o določitvi seznamov tretjih držav, njihovih ozemelj ali območij, s katerih je dovoljen vstop živali, zarodnega materiala in proizvodov živalskega izvora v Unijo v skladu z Uredbo (EU) 2016/429 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 114, 31.3.2021, str. 1).

5

(6)  Uredba (EU) št. 952/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. oktobra 2013 o carinskem zakoniku Unije (UL L 269, 10.10.2013, str. 1).

6

(7)  Delegirana uredba Komisije (EU) 2019/1666 z dne 24. junija 2019 o dopolnitvi Uredbe (EU) 2017/625 Evropskega parlamenta in Sveta glede pogojev za spremljanje prevoza in prispetja pošiljk določenega blaga od mejne kontrolne točke prispetja do obrata v namembnem kraju v Uniji (UL L 255, 4.10.2019, str. 1).

7

(8)  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2021/632 z dne 13. aprila 2021 o določitvi pravil za uporabo Uredbe (EU) 2017/625 Evropskega parlamenta in Sveta glede seznamov živali, proizvodov živalskega izvora, zarodnega materiala, živalskih stranskih proizvodov in pridobljenih proizvodov, sestavljenih proizvodov ter sena in slame, za katere velja uradni nadzor na mejnih kontrolnih točkah, ter o razveljavitvi Izvedbene uredbe Komisije (EU) 2019/2007 in Odločbe Komisije 2007/275/ES (UL L 132, 19.4.2021, str. 24).

8

(9)  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2020/2208 z dne 22. decembra 2020 o vključitvi Združenega kraljestva med tretje države, iz katerih je dovoljen uvoz pošiljk sena in slame v Unijo (UL L 438, 28.12.2020, str. 21).

9

---

PRILOGA

Del 1 – Seznam tretjih držav ali ozemelj, s katerih je dovoljen vstop pošiljk sena in slame v Unijo, kot je naveden v členu 2(1)

| Oznaka ISO tretje države ali ozemlja | Ime tretje države ali ozemlja |
| --- | --- |
| AU | Avstralija |
| CA | Kanada |
| CH | Švica |
| CL | Čile |
| GB | Združeno kraljestvo (1) |
| GG | Guernsey |
| GL | Grenlandija |
| IM | Otok Man |
| IS | Islandija |
| JE | Jersey |
| NZ | Nova Zelandija |
| RS | Srbija (2) |
| US | Združene države Amerike |
| * | To poimenovanje ne posega v stališča glede statusa ter je v skladu z RVSZN 1244/1999 in mnenjem Meddržavnega sodišča o razglasitvi neodvisnosti Kosova. |

Oznaka ISO tretje države ali ozemlja

Ime tretje države ali ozemlja

AU

Avstralija

CA

Kanada

CH

Švica

CL

Čile

GB

Združeno kraljestvo (1)

GG

Guernsey

GL

Grenlandija

IM

Otok Man

IS

Islandija

JE

Jersey

NZ

Nova Zelandija

RS

Srbija (2)

US

Združene države Amerike

*

To poimenovanje ne posega v stališča glede statusa ter je v skladu z RVSZN 1244/1999 in mnenjem Meddržavnega sodišča o razglasitvi neodvisnosti Kosova.

Del 2 – Seznam tretjih držav ali ozemelj, s katerih je dovoljen vstop pošiljk peletirane slame v Unijo, kot je naveden v členu 2(2)

| Oznaka ISO tretje države ali ozemlja | Ime tretje države ali ozemlja |
| --- | --- |
| UA | Ukrajina |

Oznaka ISO tretje države ali ozemlja

Ime tretje države ali ozemlja

UA

Ukrajina

---

(1)  V skladu s Sporazumom o izstopu Združenega kraljestva Velika Britanija in Severna Irska iz Evropske unije in Evropske skupnosti za atomsko energijo, zlasti členom 5(4) Protokola o Irski/Severni Irski v povezavi s Prilogo 2 k navedenemu protokolu, za namene dela 1 te priloge sklici na Združeno kraljestvo ne vključujejo Severne Irske.

(2)  Za namene nujnih ukrepov iz člena 1 pri sklicevanju na Srbijo v tej prilogi ozemlje Kosova* ni vključeno.

---

Popravki

| 8.4.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | L 109/73 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2022

SL

Uradni list Evropske unije

L 109/73

---

Popravek Uredbe Sveta (EU) 2021/2278 z dne 20. decembra 2021 o opustitvi dajatev skupne carinske tarife iz člena 56(2), točka (c), Uredbe (EU) št. 952/2013 za nekatere kmetijske in industrijske proizvode ter razveljavitvi Uredbe (EU) št. 1387/2013

(
  Uradni list Evropske unije L 466 z dne 29. decembra 2021
  )

| 1. | Stran 159, Priloga, vnos za serijsko številko 0.8148, stolpec „Datum, predviden za obvezni pregled“: |
| --- | --- |

1.

Stran 159, Priloga, vnos za serijsko številko 0.8148, stolpec „Datum, predviden za obvezni pregled“:

besedilo:

„
  01.12.2022
  “

se glasi:

„
  31.12.2022
  “.

| 2. | Stran 215, Priloga, vnos za serijsko številko 0.7103, stolpec „Opis“: |
| --- | --- |

2.

Stran 215, Priloga, vnos za serijsko številko 0.7103, stolpec „Opis“:

besedilo:

„[...] za kamere za toplotno slikovno snemanje in obdelavo ali kamer za omrežje IP (1)“

se glasi:

„[...] za kamere za toplotno slikovno snemanje in obdelavo ali kamer za omrežje IP“.

---

| 8.4.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | L 109/74 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2022

SL

Uradni list Evropske unije

L 109/74

---

Popravek Sklepa Sveta (SZVP) 2022/338 z dne 28. februarja 2022 o ukrepu pomoči v okviru Evropskega mirovnega instrumenta za dobavo vojaške opreme in platform, zasnovanih za uporabo smrtonosne sile, ukrajinskim oboroženim silam

(
  Uradni list Evropske unije L 60 z dne 28. februarja 2022
  )

Stran 3, člen 4(4), točka (n):

besedilo:

| „(n) | Latvijski državni center za logistiko in javno naročanje na področju obrambe;“ |
| --- | --- |

„(n)

Latvijski državni center za logistiko in javno naročanje na področju obrambe;“

se glasi:

| „(n) | Ministrstvo za obrambo Latvije in Latvijski državni center za logistiko in javno naročanje na področju obrambe;“. |
| --- | --- |

„(n)

Ministrstvo za obrambo Latvije in Latvijski državni center za logistiko in javno naročanje na področju obrambe;“.

---

| 8.4.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | L 109/75 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2022

SL

Uradni list Evropske unije

L 109/75

---

Popravek Sklepa Sveta (SZVP) 2022/339 z dne 28. februarja 2022 o ukrepu pomoči v okviru Evropskega mirovnega instrumenta za podporo ukrajinskim oboroženim silam

(
  Uradni list Evropske unije L 61 z dne 28. februarja 2022
  )

Stran 3, člen 4(4), točka (p):

besedilo:

| „(p) | Latvijski državni center za logistiko in javna naročila na področju obrambe;“ |
| --- | --- |

„(p)

Latvijski državni center za logistiko in javna naročila na področju obrambe;“

se glasi:

| „(p) | Ministrstvo za obrambo Latvije in Latvijski državni center za logistiko in javna naročila na področju obrambe;“. |
| --- | --- |

„(p)

Ministrstvo za obrambo Latvije in Latvijski državni center za logistiko in javna naročila na področju obrambe;“.

---