# Euroopa Liidu L 145/2022

| | ISSN 1977-0650 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 145 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 65. aastakäik24. mai 2022 |

ISSN 1977-0650

Euroopa Liidu

Teataja

L 145

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

65. aastakäik24. mai 2022

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2022/803, 16. veebruar 2022, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 600/2014, määrates kindlaks korra, mille kohaselt Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve kasutab õigust määrata trahve ja perioodilisi karistusmakseid seoses aruandlusteenuste pakkujatega (
  1
  ) | 1 |
| | * | Komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2022/804, 16. veebruar 2022, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2016/1011, määrates kindlaks korra, mille kohaselt Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve võtab meetmeid teatavate võrdlusaluste haldurite üle järelevalve tegemisel (
  1
  ) | 7 |
| | * | Komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2022/805, 16. veebruar 2022, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2016/1011, määrates kindlaks tasud, mida kohaldatakse Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve poolt teatavate võrdlusaluste haldurite üle järelevalve tegemisel (
  1
  ) | 14 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2022/806, 23. mai 2022, millega muudetakse rakendusmäärust (EL) 2020/492, millega kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks Hiina Rahvavabariigist ja Egiptusest pärit teatavate kootud ja/või nõeltöödeldud klaaskiust kangaste impordi suhtes, ning rakendusmäärust (EL) 2020/776, millega kehtestatakse lõplik tasakaalustav tollimaks teatavate Hiina Rahvavabariigist ja Egiptusest pärit kootud ja/või nõeltöödeldud klaaskiust kangaste impordi suhtes, ning kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks ja lõplik tasakaalustav tollimaks teatavate Hiina Rahvavabariigist ja Egiptusest pärit kootud ja/või nõeltöödeldud klaaskiust kangaste impordi suhtes, mida viiakse tehissaartele või paiksetele, ujuvatele ja muudele rajatistele, mis asuvad liikmesriigi mandrilaval või vastavalt ÜRO mereõiguse konventsioonile liikmesriigi välja kuulutatud majandusvööndis | 20 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2022/807, 23. mai 2022, millega parandatakse rakendusmäärust (EL) 2022/191, millega kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks Hiina Rahvavabariigist pärit teatavate rauast või terasest kinnitusdetailide impordi suhtes | 31 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2022/808, 23. mai 2022, millega muudetakse rakendusmäärust (EL) nr 540/2011 seoses toimeaine bispüribaki heakskiidu kehtivusajaga (
  1
  ) | 37 |
| | | OTSUSED |
| | * | Nõukogu otsus (ÜVJP) 2022/809, 23. mai 2022, millega muudetakse otsust (ÜVJP) 2022/338, mis käsitleb Euroopa rahutagamisrahastu abimeedet Ukraina relvajõududele surmava jõu kasutamiseks mõeldud kaitseotstarbelise varustuse ja platvormide andmiseks | 40 |
| | * | Nõukogu otsus (ÜVJP) 2022/810, 23. mai 2022, millega muudetakse otsust (ÜVJP) 2022/339, mis käsitleb Euroopa rahutagamisrahastu abimeedet Ukraina relvajõudude toetuseks | 42 |
| | * | Ühtse Kriisilahendusnõukogu (SRB) otsus (EL) 2022/811, 24. märts 2022, 2020. eelarveaasta eelarve täitmise heakskiitmise ja kontode sulgemise kohta (SRB/PS/2022/03) | 44 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

MÄÄRUSED

*

Komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2022/803, 16. veebruar 2022, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 600/2014, määrates kindlaks korra, mille kohaselt Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve kasutab õigust määrata trahve ja perioodilisi karistusmakseid seoses aruandlusteenuste pakkujatega (
  1
  )

1

1

*

Komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2022/804, 16. veebruar 2022, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2016/1011, määrates kindlaks korra, mille kohaselt Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve võtab meetmeid teatavate võrdlusaluste haldurite üle järelevalve tegemisel (
  1
  )

1

7

*

Komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2022/805, 16. veebruar 2022, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2016/1011, määrates kindlaks tasud, mida kohaldatakse Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve poolt teatavate võrdlusaluste haldurite üle järelevalve tegemisel (
  1
  )

1

14

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2022/806, 23. mai 2022, millega muudetakse rakendusmäärust (EL) 2020/492, millega kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks Hiina Rahvavabariigist ja Egiptusest pärit teatavate kootud ja/või nõeltöödeldud klaaskiust kangaste impordi suhtes, ning rakendusmäärust (EL) 2020/776, millega kehtestatakse lõplik tasakaalustav tollimaks teatavate Hiina Rahvavabariigist ja Egiptusest pärit kootud ja/või nõeltöödeldud klaaskiust kangaste impordi suhtes, ning kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks ja lõplik tasakaalustav tollimaks teatavate Hiina Rahvavabariigist ja Egiptusest pärit kootud ja/või nõeltöödeldud klaaskiust kangaste impordi suhtes, mida viiakse tehissaartele või paiksetele, ujuvatele ja muudele rajatistele, mis asuvad liikmesriigi mandrilaval või vastavalt ÜRO mereõiguse konventsioonile liikmesriigi välja kuulutatud majandusvööndis

20

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2022/807, 23. mai 2022, millega parandatakse rakendusmäärust (EL) 2022/191, millega kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks Hiina Rahvavabariigist pärit teatavate rauast või terasest kinnitusdetailide impordi suhtes

31

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2022/808, 23. mai 2022, millega muudetakse rakendusmäärust (EL) nr 540/2011 seoses toimeaine bispüribaki heakskiidu kehtivusajaga (
  1
  )

1

37

OTSUSED

*

Nõukogu otsus (ÜVJP) 2022/809, 23. mai 2022, millega muudetakse otsust (ÜVJP) 2022/338, mis käsitleb Euroopa rahutagamisrahastu abimeedet Ukraina relvajõududele surmava jõu kasutamiseks mõeldud kaitseotstarbelise varustuse ja platvormide andmiseks

40

*

Nõukogu otsus (ÜVJP) 2022/810, 23. mai 2022, millega muudetakse otsust (ÜVJP) 2022/339, mis käsitleb Euroopa rahutagamisrahastu abimeedet Ukraina relvajõudude toetuseks

42

*

Ühtse Kriisilahendusnõukogu (SRB) otsus (EL) 2022/811, 24. märts 2022, 2020. eelarveaasta eelarve täitmise heakskiitmise ja kontode sulgemise kohta (SRB/PS/2022/03)

44

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

| 24.5.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 145/1 |
| --- | --- | --- | --- |

24.5.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 145/1

---

KOMISJONI DELEGEERITUD MÄÄRUS (EL) 2022/803,

16. veebruar 2022,

millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 600/2014, määrates kindlaks korra, mille kohaselt Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve kasutab õigust määrata trahve ja perioodilisi karistusmakseid seoses aruandlusteenuste pakkujatega

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. mai 2014. aasta määrust (EL) nr 600/2014 finantsturgude kohta ning millega muudetakse määrust (EL) nr 648/2012, (1) eriti selle artikli 38k lõiget 10,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Võttes arvesse turuandmete töötlemise piiriülest mõõdet, andmete kvaliteeti ja vajadust saavutada mastaabisääst ning selleks, et vältida võimalike lahknevuste negatiivset mõju nii andmete kvaliteedile kui ka aruandlusteenuste pakkujate ülesannetele, anti Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2019/2175 (2) liidus aruandlusteenuste pakkujate tegevusega seotud tegevusloa andmise ja järelevalve volitused üle Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvele (ESMA). |
| --- | --- |

(1)

Võttes arvesse turuandmete töötlemise piiriülest mõõdet, andmete kvaliteeti ja vajadust saavutada mastaabisääst ning selleks, et vältida võimalike lahknevuste negatiivset mõju nii andmete kvaliteedile kui ka aruandlusteenuste pakkujate ülesannetele, anti Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2019/2175 (2) liidus aruandlusteenuste pakkujate tegevusega seotud tegevusloa andmise ja järelevalve volitused üle Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvele (ESMA).

| (2) | On asjakohane täpsustada kord, mille kohaselt ESMA kasutab järelevalve alla kuuluvatele aruandlusteenuste pakkujatele trahvide ja perioodiliste karistusmaksete määramise õigust. Eelkõige on määruses (EL) nr 600/2014 ette nähtud, et kõnealune kord peaks hõlmama sätteid kaitseõiguse, trahvide või perioodiliste karistusmaksete sissenõudmise ning trahvide ja perioodiliste karistusmaksete määramise ja täitmisele pööramise aegumistähtaegade kohta. |
| --- | --- |

(2)

On asjakohane täpsustada kord, mille kohaselt ESMA kasutab järelevalve alla kuuluvatele aruandlusteenuste pakkujatele trahvide ja perioodiliste karistusmaksete määramise õigust. Eelkõige on määruses (EL) nr 600/2014 ette nähtud, et kõnealune kord peaks hõlmama sätteid kaitseõiguse, trahvide või perioodiliste karistusmaksete sissenõudmise ning trahvide ja perioodiliste karistusmaksete määramise ja täitmisele pööramise aegumistähtaegade kohta.

| (3) | Kui ESMA leiab, et on tõsiseid märke selliste asjaolude võimaliku olemasolu kohta, mis võivad kujutada endast aruandlusteenuste pakkujate suhtes kohaldatavate nõuete üht või mitut rikkumist, määrab ESMA juhtumi uurimiseks ESMA raames sõltumatu uurija. Uurimise lõppedes peaks uurija andma uurimisalusele isikule võimaluse olla ärakuulatud. See tähendab, et isikul peaks olema õigus esitada kirjalikke märkusi mõistliku tähtaja jooksul, mis ei ole lühem kui neli nädalat enne seda, kui uurija esitab oma järeldused ESMA-le. Tuleks näha ette, et uurimisalust isikut võib abistada tema valitud nõustaja. Uurija peaks enne uurimisaluse isiku esitatud arvamuse esitamist ESMA-le kaaluma, kas uurimistulemuste kokkuvõtet on vaja muuta. |
| --- | --- |

(3)

Kui ESMA leiab, et on tõsiseid märke selliste asjaolude võimaliku olemasolu kohta, mis võivad kujutada endast aruandlusteenuste pakkujate suhtes kohaldatavate nõuete üht või mitut rikkumist, määrab ESMA juhtumi uurimiseks ESMA raames sõltumatu uurija. Uurimise lõppedes peaks uurija andma uurimisalusele isikule võimaluse olla ärakuulatud. See tähendab, et isikul peaks olema õigus esitada kirjalikke märkusi mõistliku tähtaja jooksul, mis ei ole lühem kui neli nädalat enne seda, kui uurija esitab oma järeldused ESMA-le. Tuleks näha ette, et uurimisalust isikut võib abistada tema valitud nõustaja. Uurija peaks enne uurimisaluse isiku esitatud arvamuse esitamist ESMA-le kaaluma, kas uurimistulemuste kokkuvõtet on vaja muuta.

| (4) | ESMA peaks hindama uurija esitatud toimiku täielikkust, tuginedes dokumentide loetelule. Tagamaks, et uurimisalune isik suudab enne trahvide või järelevalvemeetmete kohta lõpliku otsuse vastuvõtmist oma kaitse korralikult ette valmistada, peaks ESMA andma neile õiguse esitada täiendavaid kirjalikke märkusi. |
| --- | --- |

(4)

ESMA peaks hindama uurija esitatud toimiku täielikkust, tuginedes dokumentide loetelule. Tagamaks, et uurimisalune isik suudab enne trahvide või järelevalvemeetmete kohta lõpliku otsuse vastuvõtmist oma kaitse korralikult ette valmistada, peaks ESMA andma neile õiguse esitada täiendavaid kirjalikke märkusi.

| (5) | Tagamaks, et uurimisalune isik teeb uurimise käigus koostööd, peaks ESMA-l olema võimalik võtta teatavaid sunnimeetmeid. Kui ESMA on teinud otsuse, millega nõutakse isikult rikkumise lõpetamist, või on palunud esitada täieliku teabe või täielikud dokumendid, andmed või muu materjali või on teinud otsuse kohapealse kontrolli läbiviimise kohta, võib ta määrata perioodilised karistusmaksed, et sundida uurimisalust isikut tehtud otsust täitma. Enne perioodiliste karistusmaksete määramist peaks ESMA andma asjaomasele isikule võimaluse esitada kirjalik arvamus. |
| --- | --- |

(5)

Tagamaks, et uurimisalune isik teeb uurimise käigus koostööd, peaks ESMA-l olema võimalik võtta teatavaid sunnimeetmeid. Kui ESMA on teinud otsuse, millega nõutakse isikult rikkumise lõpetamist, või on palunud esitada täieliku teabe või täielikud dokumendid, andmed või muu materjali või on teinud otsuse kohapealse kontrolli läbiviimise kohta, võib ta määrata perioodilised karistusmaksed, et sundida uurimisalust isikut tehtud otsust täitma. Enne perioodiliste karistusmaksete määramist peaks ESMA andma asjaomasele isikule võimaluse esitada kirjalik arvamus.

| (6) | Kaitseõigust tuleks kaaluda vajadusega, et ESMA võtaks konkreetsetel asjaoludel kiireloomulisi meetmeid. Kui on põhjendatud võtta kiireloomulisi meetmeid vastavalt määruse (EL) nr 600/2014 artiklile 38l, ei tohiks uurimisaluse isiku kaitseõigus takistada ESMA-l kiireloomuliste meetmete võtmist. Et vältida märkimisväärset ja otsest kahju finantssüsteemile, võib ESMA sel juhul võtta vastu vaheotsuse, andmata uurimisalusele isikule võimalust esitada oma arvamus. ESMA peaks andma isikule võimaluse olla ärakuulatud võimalikult kiiresti pärast vaheotsuse vastuvõtmist ja enne kinnitava otsuse vastuvõtmist. Sellest hoolimata peaks menetlus andma uurimisalusele isikule õiguse olla uurija poolt eelnevalt ära kuulatud. |
| --- | --- |

(6)

Kaitseõigust tuleks kaaluda vajadusega, et ESMA võtaks konkreetsetel asjaoludel kiireloomulisi meetmeid. Kui on põhjendatud võtta kiireloomulisi meetmeid vastavalt määruse (EL) nr 600/2014 artiklile 38l, ei tohiks uurimisaluse isiku kaitseõigus takistada ESMA-l kiireloomuliste meetmete võtmist. Et vältida märkimisväärset ja otsest kahju finantssüsteemile, võib ESMA sel juhul võtta vastu vaheotsuse, andmata uurimisalusele isikule võimalust esitada oma arvamus. ESMA peaks andma isikule võimaluse olla ärakuulatud võimalikult kiiresti pärast vaheotsuse vastuvõtmist ja enne kinnitava otsuse vastuvõtmist. Sellest hoolimata peaks menetlus andma uurimisalusele isikule õiguse olla uurija poolt eelnevalt ära kuulatud.

| (7) | ESMA ja uurija koostatud toimikud sisaldavad teavet, mis on asjaomasele isikule kohtu- või haldusmenetluse ettevalmistamiseks hädavajalik. Pärast seda, kui uurimisalune isik on saanud uurijalt või ESMA-lt teate uurimistulemuste kohta, peaks isikul olema õigus tutvuda toimikuga tingimusel, et võetakse arvesse teiste isikute õigustatud huvi kaitsta oma ärisaladusi. Toimiku dokumentide kasutamine peaks olema lubatud üksnes kohtu- või haldusmenetlustes, mis on seotud määruse (EL) nr 600/2014 rikkumisega. |
| --- | --- |

(7)

ESMA ja uurija koostatud toimikud sisaldavad teavet, mis on asjaomasele isikule kohtu- või haldusmenetluse ettevalmistamiseks hädavajalik. Pärast seda, kui uurimisalune isik on saanud uurijalt või ESMA-lt teate uurimistulemuste kohta, peaks isikul olema õigus tutvuda toimikuga tingimusel, et võetakse arvesse teiste isikute õigustatud huvi kaitsta oma ärisaladusi. Toimiku dokumentide kasutamine peaks olema lubatud üksnes kohtu- või haldusmenetlustes, mis on seotud määruse (EL) nr 600/2014 rikkumisega.

| (8) | Nii trahvide ja perioodiliste karistusmaksete määramise õiguse kui ka trahvide ja perioodiliste karistusmaksete täitmisele pööramise õiguse puhul tuleks kohaldada aegumistähtaega. Järjepidevuse huvides tuleks trahvide või perioodiliste karistusmaksete määramise ja täitmisele pööramise aegumistähtaegade puhul võtta arvesse kehtivaid liidu õigusakte, mida kohaldatakse järelevalve alla kuuluvate üksuste puhul karistuste määramise ja täitmisele pööramise suhtes, ning ESMA kogemusi selliste õigusaktide kohaldamisel. |
| --- | --- |

(8)

Nii trahvide ja perioodiliste karistusmaksete määramise õiguse kui ka trahvide ja perioodiliste karistusmaksete täitmisele pööramise õiguse puhul tuleks kohaldada aegumistähtaega. Järjepidevuse huvides tuleks trahvide või perioodiliste karistusmaksete määramise ja täitmisele pööramise aegumistähtaegade puhul võtta arvesse kehtivaid liidu õigusakte, mida kohaldatakse järelevalve alla kuuluvate üksuste puhul karistuste määramise ja täitmisele pööramise suhtes, ning ESMA kogemusi selliste õigusaktide kohaldamisel.

| (9) | Selleks et ESMA saaks tagada kogutud trahvide ja perioodiliste karistusmaksete hoidmise, peaks ESMA hoiustama need intressi kandvatel kontodel, mis on avatud üksnes konkreetse trahvi või konkreetsete perioodiliste karistusmaksete jaoks, mille eesmärk on lõpetada konkreetne rikkumine. Eelarve konservatiivsuse huvides peaks ESMA kandma summad komisjonile üle alles siis, kui otsused on lõplikud, kuna edasikaebamisõigus on ammendunud või aegunud. |
| --- | --- |

(9)

Selleks et ESMA saaks tagada kogutud trahvide ja perioodiliste karistusmaksete hoidmise, peaks ESMA hoiustama need intressi kandvatel kontodel, mis on avatud üksnes konkreetse trahvi või konkreetsete perioodiliste karistusmaksete jaoks, mille eesmärk on lõpetada konkreetne rikkumine. Eelarve konservatiivsuse huvides peaks ESMA kandma summad komisjonile üle alles siis, kui otsused on lõplikud, kuna edasikaebamisõigus on ammendunud või aegunud.

| (10) | Selleks et tagada määruse 2019/2175 artikli 4 kohase aruandlusteenuste pakkujate uue järelevalveraamistiku sujuv toimimine, peaks käesolev määrus jõustuma võimalikult kiiresti, |
| --- | --- |

(10)

Selleks et tagada määruse 2019/2175 artikli 4 kohase aruandlusteenuste pakkujate uue järelevalveraamistiku sujuv toimimine, peaks käesolev määrus jõustuma võimalikult kiiresti,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Mõiste

Käesoleva määruse kohaldamisel tähendab „aruandlusteenuste pakkuja“ määruse (EL) nr 600/2014 artikli 2 lõike 1 punktis 34 ja artikli 2 lõike 1 punktis 36 määratletud tunnustatud kauplemisteabearuandluse avalikustajat või tunnustatud aruandlussüsteemi pakkujat.

Artikkel 2

Uurija läbiviidava rikkumismenetluse kord

1.   Pärast määruse (EL) nr 600/2014 artikli 38g lõikes 1 loetletud nõuete võimalike rikkumiste uurimise lõpuleviimist ja enne toimiku esitamist ESMA-le teavitab kõnealuse määruse artikli 38k lõikes 1 osutatud uurija uurimisalust isikut kirjalikult uurimistulemustest ja annab talle võimaluse esitada lõike 3 kohaselt kirjaliku arvamuse. Uurimistulemuste kokkuvõttes esitatakse asjaolud, mis võivad kujutada endast ühte või mitut määruse (EL) nr 600/2014 artikli 38g lõikes 1 sätestatud nõuete rikkumist, sealhulgas hinnang kõnealuste rikkumiste laadi ja raskusastme kohta, võttes arvesse kõnealuse määruse artikli 38g lõikes 2 sätestatud kriteeriume.

2.   Uurimistulemuste kokkuvõttes määratakse mõistlik tähtaeg, mille jooksul saab uurimisalune isik esitada oma kirjaliku arvamuse. Muude kui artiklis 5 osutatud uurimiste puhul on see tähtaeg vähemalt neli nädalat. Pärast nimetatud tähtaja möödumist laekunud kirjalikku arvamust ei ole uurija kohustatud arvesse võtma.

3.   Uurimisalune isik võib kirjalikus arvamuses esitada oma kaitse seisukohast olulisi asjaolusid ja võimaluse korral lisada esitatud asjaolusid tõendavaid dokumente. Uurimisalune isik võib teha ettepaneku, et uurija kuulaks ära teised isikud, kes võivad tõendada uurimisaluse isiku arvamuses esitatud asjaolusid.

4.   Uurija võib samuti kutsuda uurimisaluse isiku, kellele uurimistulemuste kokkuvõte on adresseeritud, asja arutamisele suulisel istungil. Uurimisalust isikut võib abistada tema valitud nõustaja. Suulised istungid ei ole avalikud.

Artikkel 3

ESMA rikkumismenetluste kord seoses trahvide ja järelevalvemeetmetega

1.   Kõiki nõutud andmeid sisaldav toimik, mille uurija esitab ESMA-le, peab sisaldama järgmisi dokumente:

| a) | uurimistulemuste kokkuvõte ja selle ärakiri, mis on adresseeritud uurimisalusele isikule; |
| --- | --- |

a)

uurimistulemuste kokkuvõte ja selle ärakiri, mis on adresseeritud uurimisalusele isikule;

| b) | uurimisaluse isiku esitatud kirjalike arvamuste ärakiri; |
| --- | --- |

b)

uurimisaluse isiku esitatud kirjalike arvamuste ärakiri;

| c) | toimunud suulise istungi protokoll. |
| --- | --- |

c)

toimunud suulise istungi protokoll.

2.   Kui toimik on puudulik, esitab ESMA uurijale põhjendatud taotluse täiendavate dokumentide saamiseks.

3.   Kui ESMA leiab, et uurija uurimistulemuste kokkuvõttes kirjeldatud asjaolud ei kujuta endast määruse (EL) nr 600/2014 artikli 38g lõikes 1 osutatud nõuete rikkumist, otsustab ta uurimise lõpetada ja teavitab sellest otsusest uurimisalust isikut.

4.   Kui ESMA ei nõustu uurija uurimistulemustega, esitab ta uurimisalusele isikule uue uurimistulemuste kokkuvõtte. Uurimistulemuste kokkuvõttes määratakse tähtajaks, mille jooksul võib uurimisalune isik esitada oma kirjaliku arvamuse, vähemalt neli nädalat. Pärast nimetatud tähtaja möödumist laekunud kirjalikku arvamust ei ole ESMA kohustatud arvesse võtma otsuse tegemisel rikkumise olemasolu ja järelevalvemeetmete kohta ning trahvi määramisel vastavalt määruse (EL) nr 600/2014 artiklitele 38g ja 38h.

5.   Kui ESMA nõustub uurija uurimistulemustega osaliselt või täielikult, teavitab ta sellest uurimisalust isikut. Sellise teatega kehtestatakse tähtaeg, mis on vähemalt kaks nädalat, kui ESMA nõustub kõigi uurimustulemustega, ja vähemalt neli nädalat, kui ESMA ei nõustu kõigi uurimustulemusega, ja mille jooksul võib uurimisalune isik esitada oma kirjaliku arvamuse. Pärast nimetatud tähtaja möödumist laekunud kirjalikku arvamust ei ole ESMA kohustatud arvesse võtma otsuse tegemisel rikkumise olemasolu ja järelevalvemeetmete kohta ning trahvi määramisel vastavalt määruse (EL) nr 600/2014 artiklitele 38g ja 38h.

6.   ESMA võib kutsuda uurimisaluse isiku, kellele uurimistulemuste kokkuvõte on adresseeritud, asja arutamisele suulisel istungil. Uurimisalust isikut võib abistada tema valitud nõustaja. Suulised istungid ei ole avalikud.

7.   Kui ESMA on otsustanud, et uurimisalune isik on toime pannud määruse (EL) nr 600/2014 artikli 38g lõikes 1 osutatud nõuete rikkumise(d), ja on vastu võtnud otsuse trahvi määramise kohta vastavalt kõnealuse määruse artiklile 38h, teatab ta viivitamata sellest otsusest uurimisalusele isikule.

Artikkel 4

ESMA rikkumismenetluste kord seoses perioodiliste karistusmaksetega

1.   Enne määruse (EL) nr 600/2014 artikli 38i kohaselt perioodilise karistusmakse määramise kohta otsuse tegemist esitab ESMA menetlusalusele isikule uurimistulemuste kokkuvõtte, märkides selles ära perioodilise karistusmakse määramise põhjused ning perioodilise karistusmakse summa iga päeva kohta, mil nõudeid ei täideta. Uurimistulemuste kokkuvõttes määratakse tähtajaks, mille jooksul võib menetlusalune isik esitada oma kirjaliku arvamuse, vähemalt neli nädalat. Pärast nimetatud tähtaja möödumist laekunud kirjalikku arvamust ei ole ESMA kohustatud perioodiliste karistusmaksete kohta otsuse tegemisel arvesse võtma.

2.   Pärast seda, kui aruandlusteenuste pakkuja või menetlusalune isik on täitnud määruse (EL) nr 600/2014 artikli 38i lõikes 1 nimetatud otsuse nõuded, ei tohi talle perioodilist karistusmakset enam määrata.

3.   Määruse (EL) nr 600/2014 artikli 38i lõikes 1 osutatud otsuses peab olema esitatud otsuse õiguslik alus ja põhjused, perioodilise karistusmakse summa ja maksmise alguskuupäev.

4.   ESMA võib kutsuda menetlusaluse isiku asja arutamisele suulisel istungil. Menetlusalust isikut võib abistada tema valitud nõustaja. Suulised istungid ei ole avalikud.

Artikkel 5

Järelevalvemeetmeid käsitlevate vaheotsuste tegemise kord

1.   Erandina artikli 3 lõigetest 4, 5 ja 6 ning artikli 4 lõigetest 1 ja 4 kohaldatakse käesolevas artiklis sätestatud menetlust, kui ESMA võtab vastu vaheotsuseid vastavalt määruse (EL) nr 600/2014 artikli 38l lõike 1 teisele lõigule.

2.   Kui ESMA on otsustanud, et uurimisalune isik on toime pannud määruse (EL) nr 600/2014 artikli 38g lõikes 1 osutatud nõuete rikkumise, ja on vastu võtnud vaheotsuse järelevalvemeetmete kehtestamise kohta vastavalt määruse (EL) nr 600/2014 artiklile 38g, teatab ta viivitamata sellest vaheotsusest isikule, kelle suhtes vaheotsus on tehtud.

ESMA määrab tähtajaks, mille jooksul võib isik, kelle suhtes on tehtud vaheotsus, esitada kõnealuse otsuse kohta kirjaliku arvamuse, vähemalt neli nädalat. Pärast kõnealust kuupäeva laekunud kirjalikke arvamusi ei ole ESMA kohustatud arvesse võtma.

Taotluse korral annab ESMA isikule, kelle suhtes on tehtud vaheotsus, juurdepääsu toimikule. Toimiku dokumente, millele on antud juurdepääs, kasutatakse ainult määruse (EL) nr 600/2014 kohaldamisega seotud kohtu- või haldusmenetluses.

ESMA võib kutsuda isiku, kelle suhtes on tehtud vaheotsus, suulisele istungile. Isikut, kelle suhtes on tehtud vaheotsus, võib abistada tema valitud nõustaja. Suulised istungid ei ole avalikud.

3.   ESMA teeb lõpliku otsuse võimalikult kiiresti pärast vaheotsuse vastuvõtmist.

Kui ESMA leiab pärast selle isiku ärakuulamist, kelle suhtes on tehtud vaheotsus, et kõnealune isik on toime pannud määruse (EL) nr 600/2014 artikli 38g lõikes 1 osutatud nõuete rikkumise, võtab ta vastu kinnitava otsuse, millega kehtestatakse üks või mitu määruse (EL) nr 600/2014 artiklis 38g sätestatud järelevalvemeedet. ESMA teavitab sellest otsusest viivitamata isikut, kelle suhtes on tehtud vaheotsus.

4.   Kui ESMA võtab vastu lõpliku otsuse, mis ei kinnita vaheotsust, loetakse vaheotsus kehtetuks.

Artikkel 6

Juurdepääs toimikule ja dokumentide kasutamine

1.   Taotluse korral annab ESMA toimikule juurdepääsu uurimisalusele isikule, kellele uurija või ESMA on saatnud uurimistulemuste kokkuvõtte. Juurdepääs antakse pärast uurimistulemuste kokkuvõttest teatamist.

2.   Lõikes 1 osutatud isik kasutab toimiku dokumente, millele on antud juurdepääs, ainult määruse (EL) nr 600/2014 kohaldamisega seotud kohtu- või haldusmenetluses.

Artikkel 7

Trahvide ja perioodiliste karistusmaksete määramise aegumistähtajad

1.   Aruandlusteenuste pakkujate ja muude uurimisaluste isikute trahvide ja perioodiliste karistusmaksete suhtes kohaldatakse viieaastast aegumistähtaega.

2.   Lõikes 1 osutatud aegumistähtaega arvestatakse alates rikkumise toimepanekule järgnevast päevast. Jätkuvate või korduvate rikkumiste puhul arvestatakse aegumistähtaega alates rikkumise lõpetamise päevast.

3.   Mis tahes meetmed, mida ESMA või ESMA taotlusel tegutsev riiklik pädev asutus võtab määruse (EL) nr 600/2014 artikli 38o kohaselt seoses määruse (EL) nr 600/2014 artikli 38g lõikes 1 osutatud nõuete rikkumise uurimise või menetlusega, katkestavad trahvide ja perioodiliste karistusmaksete määramise aegumistähtaja. Aegumistähtaeg katkeb selle kuupäeva seisuga, mil meetmest teatatakse aruandlusteenuste pakkujale või isikule, kelle suhtes toimub uurimine seoses määruse (EL) nr 600/2014 artikli 38g lõikes 1 osutatud nõuete rikkumisega.

4.   Iga lõikes 3 osutatud katkestuse korral hakatakse aegumistähtaega uuesti arvestama. Aegumistähtaeg möödub hiljemalt päeval, mil kahekordse aegumistähtajaga võrdne ajavahemik lõpeb, ilma et ESMA oleks määranud trahvi või perioodilist karistusmakset. Kõnealune ajavahemik pikeneb aja võrra, mille jooksul aegumine oli lõike 5 kohaselt peatunud.

5.   Trahvi ja perioodilise karistusmakse määramise aegumine peatub seniks, kuni ESMA otsus läbib apellatsiooninõukogu menetluse, nagu on osutatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1095/2010 (3) artiklis 60, või Euroopa Liidu Kohtu menetluse vastavalt määruse (EL) nr 600/2014 artiklile 38m.

Artikkel 8

Karistuste täitmisele pööramise puhul kohaldatavad aegumistähtajad

1.   ESMA-l on õigus määruse (EL) nr 600/2014 artiklite 38h ja 38i kohaselt tehtud otsuseid täitmisele pöörata viie aasta jooksul.

2.   Lõikes 1 osutatud aegumisperioodi hakatakse arvestama alates otsuse jõustumisele järgnevast päevast.

3.   Karistuse täitmisele pööramise aegumise periood katkeb:

| a) | ESMA teatega menetlusalusele isikule otsusest, millega muudetakse tema trahvi või perioodilise karistusmakse algset summat; |
| --- | --- |

a)

ESMA teatega menetlusalusele isikule otsusest, millega muudetakse tema trahvi või perioodilise karistusmakse algset summat;

| b) | ESMA poolt võetava või vastavalt määruse (EL) nr 600/2014 artiklile 38o ESMA taotlusel tegutseva riikliku pädeva asutuse võetava meetmega, mille eesmärk on tagada trahvi või perioodilise karistusmakse maksmine või maksetingimuste täitmine. |
| --- | --- |

b)

ESMA poolt võetava või vastavalt määruse (EL) nr 600/2014 artiklile 38o ESMA taotlusel tegutseva riikliku pädeva asutuse võetava meetmega, mille eesmärk on tagada trahvi või perioodilise karistusmakse maksmine või maksetingimuste täitmine.

4.   Iga lõikes 3 osutatud katkestuse korral hakatakse aegumistähtaega uuesti arvestama.

5.   Karistuse täitmisele pööramise aegumise periood peatub seniks, kuni:

| a) | on antud aega maksmiseks; |
| --- | --- |

a)

on antud aega maksmiseks;

| b) | maksekohustuse täitmine on peatatud aja jooksul, mil ESMA otsuse vaatab läbi apellatsiooninõukogu määruse (EL) nr 1095/2010 artikli 60 kohaselt ning Euroopa Liidu Kohus määruse (EL) nr 600/2014 artikli 38m kohaselt. |
| --- | --- |

b)

maksekohustuse täitmine on peatatud aja jooksul, mil ESMA otsuse vaatab läbi apellatsiooninõukogu määruse (EL) nr 1095/2010 artikli 60 kohaselt ning Euroopa Liidu Kohus määruse (EL) nr 600/2014 artikli 38m kohaselt.

Artikkel 9

Trahvide ja perioodiliste karistusmaksete kogumine

1.   ESMA kogutud trahvid ja perioodilised karistusmaksed kantakse kuni nende lõplikuks muutumiseni intressi kandvale kontole, mille avab ESMA. Kui ESMA kogub paralleelselt mitu trahvi ja perioodilist karistusmakset, tagab ESMA, et need kantakse eri kontodele või allkontodele. Trahve ja perioodilisi karistusmakseid ei kanta ESMA eelarvesse ega kajastata eelarveliste summadena.

2.   Kui ESMA on teinud kindlaks, et trahvid või perioodilised karistusmaksed on pärast kõigi edasikaebamisõiguste ammendumist muutunud lõplikuks, kannab ta kõnealused summad koos võimalike intressidega komisjonile üle. Kõnealused summad kantakse seejärel liidu eelarve tuludesse.

3.   ESMA esitab komisjonile korrapäraselt aruande määratud trahvide ja perioodiliste karistusmaksete summade ning nende staatuse kohta.

Artikkel 10

Jõustumine ja kohaldamise alguskuupäev

Käesolev määrus jõustub ja seda hakatakse kohaldama kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 16. veebruar 2022

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 173, 12.6.2014, lk 84.

1

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2019. aasta määrus (EL) 2019/2175, millega muudetakse määrust (EL) nr 1093/2010, millega asutatakse Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Pangandusjärelevalve), määrust (EL) nr 1094/2010, millega asutatakse Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve), määrust (EL) nr 1095/2010, millega asutatakse Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve), määrust (EL) nr 600/2014 finantsinstrumentide turgude kohta, määrust (EL) 2016/1011, mis käsitleb indekseid, mida kasutatakse võrdlusalustena finantsinstrumentide ja -lepingute puhul või investeerimisfondide tootluse mõõtmiseks, ja määrust (EL) 2015/847, mis käsitleb rahaülekannetes edastatavat teavet (ELT L 334, 27.12.2019, lk 1).

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. novembri 2010. aasta määrus (EL) nr 1095/2010, millega asutatakse Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve), muudetakse otsust nr 716/2009/EÜ ning tunnistatakse kehtetuks komisjoni otsus 2009/77/EÜ (ELT L 331, 15.12.2010, lk 84).

3

---

| 24.5.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 145/7 |
| --- | --- | --- | --- |

24.5.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 145/7

---

KOMISJONI DELEGEERITUD MÄÄRUS (EL) 2022/804,

16. veebruar 2022,

millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2016/1011, määrates kindlaks korra, mille kohaselt Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve võtab meetmeid teatavate võrdlusaluste haldurite üle järelevalve tegemisel

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2016. aasta määrust (EL) 2016/1011, mis käsitleb indekseid, mida kasutatakse võrdlusalustena finantsinstrumentide ja -lepingute puhul või investeerimisfondide tootluse mõõtmiseks, ning millega muudetakse direktiive 2008/48/EÜ ja 2014/17/EL ning määrust (EL) nr 596/2014, (1) eriti selle artikli 48i lõiget 10,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt määruse (EL) 2016/1011 artiklitele 48f ja 48 g on Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvel (edaspidi „ESMA“) õigus määrata tema järelevalve alla kuuluvatele võrdlusaluse halduritele teatavatel tingimustel trahve ja perioodilisi karistusmakseid. Määruse (EL) 2016/1011 artikli 48i lõikega 10 on ette nähtud, et komisjon peab täpsustama kõnealuste trahvide või perioodiliste karistusmaksete määramise õiguse kasutamise korda, sealhulgas kaitseõigust, trahvide või perioodiliste karistusmaksete sissenõudmist ning karistuste määramise ja täitmisele pööramise aegumistähtaegu. |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt määruse (EL) 2016/1011 artiklitele 48f ja 48 g on Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvel (edaspidi „ESMA“) õigus määrata tema järelevalve alla kuuluvatele võrdlusaluse halduritele teatavatel tingimustel trahve ja perioodilisi karistusmakseid. Määruse (EL) 2016/1011 artikli 48i lõikega 10 on ette nähtud, et komisjon peab täpsustama kõnealuste trahvide või perioodiliste karistusmaksete määramise õiguse kasutamise korda, sealhulgas kaitseõigust, trahvide või perioodiliste karistusmaksete sissenõudmist ning karistuste määramise ja täitmisele pööramise aegumistähtaegu.

| (2) | Kui ESMA leiab, et on tõsiseid märke selliste asjaolude võimaliku olemasolu kohta, mis võivad kujutada endast tema järelevalve all olevate võrdlusaluste haldurite suhtes kohaldatavate määruse (EL) 2016/1011 artiklis 42 sätestatud nõuete üht või mitut rikkumist, määrab ESMA juhtumi uurimiseks ESMA raames sõltumatu uurija. Pärast oma töö lõpetamist peaks uurija edastama ESMA-le täieliku toimiku. Uurija järeldustest teavitamine ja nendele vastamise võimalus on kaitseõiguse lahutamatu osa. Seepärast tuleks uurimisalust isikut uurija järeldustest teavitada ning tal peaks olema võimalus nendele järeldustele mõistliku aja jooksul vastata. Tuleks näha ette, et uurimisalust isikut võib abistada tema valitud nõustaja. Uurija peaks enne uurimisaluse isiku esitatud arvamuse esitamist ESMA-le kaaluma, kas uurimistulemuste kokkuvõtet on vaja muuta. |
| --- | --- |

(2)

Kui ESMA leiab, et on tõsiseid märke selliste asjaolude võimaliku olemasolu kohta, mis võivad kujutada endast tema järelevalve all olevate võrdlusaluste haldurite suhtes kohaldatavate määruse (EL) 2016/1011 artiklis 42 sätestatud nõuete üht või mitut rikkumist, määrab ESMA juhtumi uurimiseks ESMA raames sõltumatu uurija. Pärast oma töö lõpetamist peaks uurija edastama ESMA-le täieliku toimiku. Uurija järeldustest teavitamine ja nendele vastamise võimalus on kaitseõiguse lahutamatu osa. Seepärast tuleks uurimisalust isikut uurija järeldustest teavitada ning tal peaks olema võimalus nendele järeldustele mõistliku aja jooksul vastata. Tuleks näha ette, et uurimisalust isikut võib abistada tema valitud nõustaja. Uurija peaks enne uurimisaluse isiku esitatud arvamuse esitamist ESMA-le kaaluma, kas uurimistulemuste kokkuvõtet on vaja muuta.

| (3) | ESMA peaks hindama uurija esitatud toimiku täielikkust, tuginedes dokumentide loetelule. Tagamaks, et uurimisalune isik suudab enne trahvide või järelevalvemeetmete kohta lõpliku otsuse vastuvõtmist oma kaitse korralikult ette valmistada, peaks ESMA tagama, et talle antakse võimalus esitada täiendavaid kirjalikke märkusi. |
| --- | --- |

(3)

ESMA peaks hindama uurija esitatud toimiku täielikkust, tuginedes dokumentide loetelule. Tagamaks, et uurimisalune isik suudab enne trahvide või järelevalvemeetmete kohta lõpliku otsuse vastuvõtmist oma kaitse korralikult ette valmistada, peaks ESMA tagama, et talle antakse võimalus esitada täiendavaid kirjalikke märkusi.

| (4) | Tagamaks, et uurimisalune isik teeb uurimise käigus koostööd, peaks ESMA-l olema võimalik võtta teatavaid sunnimeetmeid. Kui ESMA on teinud otsuse, millega nõutakse isikult rikkumise lõpetamist, või on palunud esitada täieliku teabe või täielikud dokumendid, andmed või muu materjali või on teinud otsuse kohapealse kontrolli läbiviimise kohta, võib ta määrata perioodilised karistusmaksed, et sundida uurimisalust isikut tehtud otsust täitma. Enne perioodiliste karistusmaksete määramist peaks ESMA andma asjaomasele isikule võimaluse esitada kirjalik arvamus. |
| --- | --- |

(4)

Tagamaks, et uurimisalune isik teeb uurimise käigus koostööd, peaks ESMA-l olema võimalik võtta teatavaid sunnimeetmeid. Kui ESMA on teinud otsuse, millega nõutakse isikult rikkumise lõpetamist, või on palunud esitada täieliku teabe või täielikud dokumendid, andmed või muu materjali või on teinud otsuse kohapealse kontrolli läbiviimise kohta, võib ta määrata perioodilised karistusmaksed, et sundida uurimisalust isikut tehtud otsust täitma. Enne perioodiliste karistusmaksete määramist peaks ESMA andma asjaomasele isikule võimaluse esitada kirjalik arvamus.

| (5) | Kuna uurija teeb oma tööd sõltumatult, ei tohiks tema koostatud toimik olla ESMA jaoks siduv. Tagamaks, et uurimisalune isik saaks oma kaitset piisavalt ette valmistada juhul, kui ESMA ei nõustu uurija järeldustega, tuleks teda teavitada ja talle tuleks anda võimalus vastata. |
| --- | --- |

(5)

Kuna uurija teeb oma tööd sõltumatult, ei tohiks tema koostatud toimik olla ESMA jaoks siduv. Tagamaks, et uurimisalune isik saaks oma kaitset piisavalt ette valmistada juhul, kui ESMA ei nõustu uurija järeldustega, tuleks teda teavitada ja talle tuleks anda võimalus vastata.

| (6) | Tagamaks, et uurimisalune isik saaks oma kaitset piisavalt ette valmistada juhul, kui ESMA nõustub täielikult või osaliselt uurija järeldustega, tuleks teda teavitada ja tal peaks olema võimalus vastata. |
| --- | --- |

(6)

Tagamaks, et uurimisalune isik saaks oma kaitset piisavalt ette valmistada juhul, kui ESMA nõustub täielikult või osaliselt uurija järeldustega, tuleks teda teavitada ja tal peaks olema võimalus vastata.

| (7) | Õigust ärakuulamisele tuleks kaaluda vajadusega, et ESMA võtaks konkreetsetel asjaoludel kiireloomulisi meetmeid. Kui on põhjendatud võtta kiireloomulisi meetmeid vastavalt määruse (EL) 2016/1011 artiklile 48e, ei tohiks uurimisaluse isiku õigus ärakuulamisele takistada ESMA-l kiireloomuliste meetmete võtmist. Sellistel juhtudel tuleks uurimisaluse isiku õigus ärakuulamisele tagada võimalikult kiiresti pärast otsuse tegemist. Sellest hoolimata peaks menetlus andma uurimisalusele isikule õiguse olla uurija poolt ära kuulatud. |
| --- | --- |

(7)

Õigust ärakuulamisele tuleks kaaluda vajadusega, et ESMA võtaks konkreetsetel asjaoludel kiireloomulisi meetmeid. Kui on põhjendatud võtta kiireloomulisi meetmeid vastavalt määruse (EL) 2016/1011 artiklile 48e, ei tohiks uurimisaluse isiku õigus ärakuulamisele takistada ESMA-l kiireloomuliste meetmete võtmist. Sellistel juhtudel tuleks uurimisaluse isiku õigus ärakuulamisele tagada võimalikult kiiresti pärast otsuse tegemist. Sellest hoolimata peaks menetlus andma uurimisalusele isikule õiguse olla uurija poolt ära kuulatud.

| (8) | ESMA õigust määrata perioodilisi karistusmakseid tuleks kasutada kaitseõigust nõuetekohaselt arvesse võttes ja seda ei tohiks teha vajalikust kauem. Kui ESMA teeb otsuse perioodilise karistusmakse määramise kohta, peaks asjaomasel isikul seega olema võimalus olla ärakuulatud ning mis tahes karistusmakse ei peaks enam kuuluma tasumisele alates hetkest, mil asjaomane isik täidab ESMA korralduse, millega see on seotud. |
| --- | --- |

(8)

ESMA õigust määrata perioodilisi karistusmakseid tuleks kasutada kaitseõigust nõuetekohaselt arvesse võttes ja seda ei tohiks teha vajalikust kauem. Kui ESMA teeb otsuse perioodilise karistusmakse määramise kohta, peaks asjaomasel isikul seega olema võimalus olla ärakuulatud ning mis tahes karistusmakse ei peaks enam kuuluma tasumisele alates hetkest, mil asjaomane isik täidab ESMA korralduse, millega see on seotud.

| (9) | ESMA ja uurija koostatud toimikud sisaldavad teavet, mis on asjaomasele isikule kohtu- või haldusmenetluse ettevalmistamiseks hädavajalik. Pärast seda, kui uurimisalune isik on saanud uurijalt või ESMA-lt teate uurimistulemuste kohta, peaks isikul olema õigus tutvuda toimikuga tingimusel, et võetakse arvesse teiste isikute õigustatud huvi kaitsta oma ärisaladusi. Toimiku dokumentide kasutamine peaks olema lubatud üksnes kohtu- või haldusmenetlustes, mis on seotud määruse (EL) 2016/1011 artikli 42 kohaste rikkumistega. |
| --- | --- |

(9)

ESMA ja uurija koostatud toimikud sisaldavad teavet, mis on asjaomasele isikule kohtu- või haldusmenetluse ettevalmistamiseks hädavajalik. Pärast seda, kui uurimisalune isik on saanud uurijalt või ESMA-lt teate uurimistulemuste kohta, peaks isikul olema õigus tutvuda toimikuga tingimusel, et võetakse arvesse teiste isikute õigustatud huvi kaitsta oma ärisaladusi. Toimiku dokumentide kasutamine peaks olema lubatud üksnes kohtu- või haldusmenetlustes, mis on seotud määruse (EL) 2016/1011 artikli 42 kohaste rikkumistega.

| (10) | Nii trahvide ja perioodiliste karistusmaksete määramise õigust kui ka trahvide ja perioodiliste karistusmaksete täitmisele pööramise õigust tuleks kasutada mõistliku aja jooksul ning seepärast tuleks nende suhtes kohaldada aegumistähtaega. Järjepidevuse huvides tuleks trahvide või perioodiliste karistusmaksete määramise ja täitmisele pööramise aegumistähtaegade puhul võtta arvesse kehtivaid liidu õigusakte, mida kohaldatakse järelevalve alla kuuluvate üksuste puhul karistuste määramise ja täitmisele pööramise suhtes, ning ESMA kogemusi selliste õigusaktide kohaldamisel. Selleks et ESMA saaks tagada kogutud trahvide ja perioodiliste karistusmaksete hoidmise, peaks ESMA hoiustama need intressi kandvatel kontodel, mis on avatud üksnes konkreetse trahvi või konkreetsete perioodiliste karistusmaksete jaoks, mille eesmärk on lõpetada konkreetne rikkumine. Eelarve konservatiivsuse huvides peaks ESMA kandma summad komisjonile üle alles siis, kui otsused on lõplikud, kuna edasikaebamisõigus on ammendunud või aegunud. |
| --- | --- |

(10)

Nii trahvide ja perioodiliste karistusmaksete määramise õigust kui ka trahvide ja perioodiliste karistusmaksete täitmisele pööramise õigust tuleks kasutada mõistliku aja jooksul ning seepärast tuleks nende suhtes kohaldada aegumistähtaega. Järjepidevuse huvides tuleks trahvide või perioodiliste karistusmaksete määramise ja täitmisele pööramise aegumistähtaegade puhul võtta arvesse kehtivaid liidu õigusakte, mida kohaldatakse järelevalve alla kuuluvate üksuste puhul karistuste määramise ja täitmisele pööramise suhtes, ning ESMA kogemusi selliste õigusaktide kohaldamisel. Selleks et ESMA saaks tagada kogutud trahvide ja perioodiliste karistusmaksete hoidmise, peaks ESMA hoiustama need intressi kandvatel kontodel, mis on avatud üksnes konkreetse trahvi või konkreetsete perioodiliste karistusmaksete jaoks, mille eesmärk on lõpetada konkreetne rikkumine. Eelarve konservatiivsuse huvides peaks ESMA kandma summad komisjonile üle alles siis, kui otsused on lõplikud, kuna edasikaebamisõigus on ammendunud või aegunud.

| (11) | Vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) 2021/168 (2) võib liidus kasutada kolmanda riigi võrdlusaluseid üleminekuperioodil, mida on pikendatud 2023. aastani, ilma et asjaomased haldurid peaksid taotlema samaväärsust, tunnustamist või kinnitamist. Kõnealuse üleminekuperioodi jooksul on liidus tunnustamine kolmandates riikides asuvate võrdlusaluste haldurite jaoks vabatahtlik kord, mis näitab, et nende võrdlusalused jäävad liidus kasutamiseks kättesaadavaks ka pärast üleminekuperioodi lõppu. Seepärast tuleks sellise perioodi jooksul kohaldada trahve käsitlevaid sätteid üksnes selliste kolmandates riikides asuvate haldurite suhtes, kes on vabatahtlikult taotlenud tunnustamist enne määrusega (EL) 2021/168 kehtestatud üleminekuperioodi lõppu, ja kui asjaomane riiklik pädev asutus või ESMA on neid tunnustanud. |
| --- | --- |

(11)

Vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) 2021/168 (2) võib liidus kasutada kolmanda riigi võrdlusaluseid üleminekuperioodil, mida on pikendatud 2023. aastani, ilma et asjaomased haldurid peaksid taotlema samaväärsust, tunnustamist või kinnitamist. Kõnealuse üleminekuperioodi jooksul on liidus tunnustamine kolmandates riikides asuvate võrdlusaluste haldurite jaoks vabatahtlik kord, mis näitab, et nende võrdlusalused jäävad liidus kasutamiseks kättesaadavaks ka pärast üleminekuperioodi lõppu. Seepärast tuleks sellise perioodi jooksul kohaldada trahve käsitlevaid sätteid üksnes selliste kolmandates riikides asuvate haldurite suhtes, kes on vabatahtlikult taotlenud tunnustamist enne määrusega (EL) 2021/168 kehtestatud üleminekuperioodi lõppu, ja kui asjaomane riiklik pädev asutus või ESMA on neid tunnustanud.

| (12) | ESMA-le antud uute järelevalvevolituste sujuva kohaldamise tagamiseks peaks käesolev määrus jõustuma võimalikult kiiresti, |
| --- | --- |

(12)

ESMA-le antud uute järelevalvevolituste sujuva kohaldamise tagamiseks peaks käesolev määrus jõustuma võimalikult kiiresti,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Mõisted

Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:

| 1) | „kriitilise tähtsusega võrdlusalus“ – määruse (EL) 2016/1011 artikli 20 lõike 1 punktide a ja c kohane kriitilise tähtsusega võrdlusalus; |
| --- | --- |

1)

„kriitilise tähtsusega võrdlusalus“ – määruse (EL) 2016/1011 artikli 20 lõike 1 punktide a ja c kohane kriitilise tähtsusega võrdlusalus;

| 2) | „kolmanda riigi võrdlusalus“ – võrdlusalus, mille haldur asub väljaspool liitu. |
| --- | --- |

2)

„kolmanda riigi võrdlusalus“ – võrdlusalus, mille haldur asub väljaspool liitu.

Artikkel 2

Uurija läbiviidava rikkumismenetluse kord

1.   Pärast määruse (EL) 2016/1011 artikli 42 lõike 1 punktis a loetletud võimalike rikkumiste uurimise lõpuleviimist ja enne toimiku esitamist ESMA-le teavitab kõnealuse määruse artikli 48i lõikes 1 osutatud uurija uurimisalust isikut kirjalikult uurimistulemustest ja annab talle võimaluse esitada lõike 3 kohaselt kirjaliku arvamuse. Uurimistulemuste kokkuvõttes esitatakse asjaolud, mis võivad kujutada endast ühte või mitut määruse (EL) 2016/1011 VI jaotises sätestatud nõuete rikkumist, sealhulgas hinnang kõnealuste rikkumiste laadi ja raskusastme kohta, võttes arvesse kõnealuse määruse artikli 48e lõikes 2 sätestatud kriteeriume.

2.   Uurimistulemuste kokkuvõttes määratakse mõistlik tähtaeg, mille jooksul saab uurimisalune isik esitada oma kirjaliku arvamuse. Muude kui artiklis 5 osutatud uurimiste puhul on see tähtaeg vähemalt neli nädalat. Pärast nimetatud tähtaja möödumist laekunud kirjalikku arvamust ei ole uurija kohustatud arvesse võtma.

3.   Uurimisalune isik võib kirjalikus arvamuses esitada asjaolusid, mida ta peab oma kaitse seisukohast oluliseks, ning peab võimaluse korral lisama esitatud asjaolusid tõendavad dokumendid. Uurimisalune isik võib teha ettepaneku, et uurija kuulaks ära teised isikud, kes võivad tõendada uurimisaluse isiku arvamuses esitatud asjaolusid.

4.   Uurija võib samuti kutsuda uurimisaluse isiku, kellele uurimistulemuste kokkuvõte on adresseeritud, asja arutamisele suulisel istungil. Uurimisalust isikut võib abistada tema valitud nõustaja. Suulised istungid ei ole avalikud.

Artikkel 3

ESMA rikkumismenetluste kord seoses trahvide ja järelevalvemeetmetega

1.   Kõiki nõutud andmeid sisaldav toimik, mille uurija esitab ESMA-le, peab sisaldama järgmisi dokumente:

| — | uurimistulemuste kokkuvõte ja selle ärakiri, mis on adresseeritud võrdlusaluse haldurile või uurimisalusele isikule; |
| --- | --- |

—

uurimistulemuste kokkuvõte ja selle ärakiri, mis on adresseeritud võrdlusaluse haldurile või uurimisalusele isikule;

| — | võrdlusaluse halduri või uurimisaluse isiku esitatud kirjalike arvamuste ärakiri; |
| --- | --- |

—

võrdlusaluse halduri või uurimisaluse isiku esitatud kirjalike arvamuste ärakiri;

| — | toimunud suulise istungi protokoll. |
| --- | --- |

—

toimunud suulise istungi protokoll.

2.   Kui toimik on puudulik, esitab ESMA uurijale põhjendatud taotluse täiendavate dokumentide saamiseks.

3.   Kui ESMA leiab, et uurija uurimistulemuste kokkuvõttes kirjeldatud asjaolud ei kujuta endast määruse (EL) 2016/1011 VI jaotises loetletud nõuete rikkumist, otsustab ta uurimise lõpetada ja teavitab sellest otsusest uurimisalust isikut.

4.   Kui ESMA ei nõustu uurija uurimistulemustega, esitab ta uurimisalusele isikule uue uurimistulemuste kokkuvõtte. Uurimistulemuste kokkuvõttes määratakse tähtajaks vähemalt neli nädalat, mille jooksul võib uurimisalune isik esitada oma kirjaliku arvamuse. Pärast nimetatud tähtaja möödumist laekunud kirjalikku arvamust ei ole ESMA kohustatud arvesse võtma otsuse tegemisel rikkumise olemasolu ja järelevalvemeetmete kohta ning trahvi määramisel vastavalt määruse (EL) 2016/1011 artiklitele 48e ja 48f.

5.   Kui ESMA nõustub uurija uurimistulemustega osaliselt või täielikult, teavitab ta sellest uurimisalust isikut. Sellise teatega kehtestatakse tähtaeg, mis on vähemalt kaks nädalat, kui ESMA nõustub kõigi uurimustulemustega, ja vähemalt neli nädalat, kui ESMA ei nõustu kõigi uurimustulemusega, ja mille jooksul võib uurimisalune isik esitada oma kirjaliku arvamuse. Pärast nimetatud tähtaja möödumist laekunud kirjalikku arvamust ei ole ESMA kohustatud arvesse võtma otsuse tegemisel rikkumise olemasolu ja järelevalvemeetmete kohta ning trahvi määramisel vastavalt määruse (EL) 2016/1011 artiklitele 48e ja 48f.

6.   ESMA võib kutsuda uurimisaluse isiku, kellele uurimistulemuste kokkuvõte on adresseeritud, asja arutamisele suulisel istungil. Uurimisalust isikut võib abistada tema valitud nõustaja. Suulised istungid ei ole avalikud.

7.   Kui ESMA on otsustanud, et uurimisalune isik on toime pannud määruse (EL) 2016/1011 VI jaotises sätestatud nõuete rikkumise(d), ja on vastu võtnud otsuse trahvi määramise kohta vastavalt kõnealuse määruse artiklile 48f, teatab ta viivitamata sellest otsusest uurimisalusele isikule.

Artikkel 4

ESMA rikkumismenetluste kord seoses perioodiliste karistusmaksetega

1.   Enne määruse (EL) 2016/1011 artikli 48g kohaselt perioodilise karistusmakse määramise kohta otsuse tegemist esitab ESMA menetlusalusele isikule uurimistulemuste kokkuvõtte, märkides selles ära perioodilise karistusmakse määramise põhjused ning perioodilise karistusmakse summa iga päeva kohta, mil nõudeid ei täideta. Uurimistulemuste kokkuvõttes määratakse tähtajaks, mille jooksul võib menetlusalune isik esitada oma kirjaliku arvamuse, vähemalt neli nädalat. Pärast nimetatud tähtaja möödumist laekunud kirjalikku arvamust ei ole ESMA kohustatud perioodiliste karistusmaksete kohta otsuse tegemisel arvesse võtma.

2.   Kui võrdlusaluse haldur või isik, kelle suhtes kohaldatakse määruse (EL) 2016/1011 artikli 48b lõikes 1 osutatud menetlust, on täitnud määruse (EL) 2016/1011 artikli 48g lõikes 1 osutatud asjakohase otsuse nõuded, ei saa talle perioodilist karistusmakset enam määrata.

3.   ESMA määratud perioodilise karistusmakse otsuses peab olema esitatud otsuse õiguslik alus ja põhjused, perioodilise karistusmakse summa ja maksmise alguskuupäev.

4.   ESMA võib kutsuda menetlusaluse isiku suulisele istungile. Menetlusalust isikut võib abistada tema valitud nõustaja. Suulised istungid ei ole avalikud.

Artikkel 5

Järelevalvemeetmeid käsitlevate vaheotsuste tegemise kord

1.   Erandina artikli 3 lõigetest 4, 5 ja 6 ning artikli 4 lõigetest 1 ja 4 kohaldatakse käesolevas artiklis sätestatud menetlust, kui ESMA võtab vastu vaheotsuseid vastavalt määruse (EL) 2016/1011 artikli 48j lõike 1 teisele lõigule.

2.   Kui ESMA on otsustanud, et uurimisalune isik on toime pannud määruse (EL) 2016/1011 VI jaotises sätestatud nõuete rikkumise, ja on vastu võtnud vaheotsuse järelevalvemeetmete kehtestamise kohta vastavalt määruse (EL) 2016/1011 artiklile 48e, teatab ta viivitamata sellest vaheotsusest isikule, kelle suhtes vaheotsus on tehtud.

ESMA määrab tähtajaks, mille jooksul võib isik, kelle suhtes on tehtud vaheotsus, esitada vaheotsuse kohta kirjaliku arvamuse, vähemalt neli nädalat. Pärast kõnealust kuupäeva laekunud kirjalikke arvamusi ei ole ESMA kohustatud arvesse võtma.

Taotluse korral annab ESMA isikule, kelle suhtes on tehtud vaheotsus, juurdepääsu toimikule. Toimiku dokumente, millele on antud juurdepääs, kasutatakse ainult määruse (EL) 2016/1011 kohaldamisega seotud kohtu- või haldusmenetluses.

ESMA võib kutsuda isiku, kelle suhtes on tehtud vaheotsus, suulisele istungile. Isikut, kelle suhtes on tehtud vaheotsus, võib abistada tema valitud nõustaja. Suulised istungid ei ole avalikud.

3.   ESMA teeb lõpliku otsuse võimalikult kiiresti pärast vaheotsuse vastuvõtmist.

Kui ESMA leiab pärast selle isiku ärakuulamist, kelle suhtes on tehtud vaheotsus, et kõnealune isik on toime pannud määruse (EL) 2016/1011 VI jaotises sätestatud nõude rikkumise, võtab ta vastu kinnitava otsuse, millega kehtestatakse üks või mitu määruse (EL) 2016/1011 artiklis 48e sätestatud järelevalvemeedet. ESMA teavitab sellest otsusest viivitamata isikut, kelle suhtes on tehtud vaheotsus.

4.   Kui ESMA võtab vastu lõpliku otsuse, mis ei kinnita vaheotsust, loetakse vaheotsus kehtetuks.

Artikkel 6

Juurdepääs toimikule ja dokumentide kasutamine

1.   Taotluse korral annab ESMA toimikule juurdepääsu uurimisalusele isikule, kellele uurija või ESMA on saatnud uurimistulemuste kokkuvõtte. Juurdepääs antakse pärast uurimistulemuste kokkuvõttest teatamist.

2.   Lõikes 1 osutatud isik kasutab toimiku dokumente, millele on antud juurdepääs, ainult määruse (EL) 2016/1011 kohaldamisega seotud kohtu- või haldusmenetluses.

Artikkel 7

Trahvide ja perioodiliste karistusmaksete määramise aegumistähtajad

1.   Võrdlusaluste haldurite ja muude uurimisaluste isikute trahvide ja perioodiliste karistusmaksete suhtes kohaldatakse viieaastast aegumistähtaega.

2.   Lõikes 1 osutatud aegumistähtaega arvestataks alates rikkumise toimepanekule järgnevast päevast. Jätkuvate või korduvate rikkumiste puhul arvestatakse aegumistähtaega alates rikkumise lõpetamise päevast.

3.   Mis tahes meetmed, mida ESMA või ESMA taotlusel tegutsev riiklik pädev asutus võtab määruse (EL) 2016/1011 artikli 48m kohaselt seoses määruse (EL) 2016/1011 VI jaotise kohase rikkumise uurimise või menetlusega, katkestavad trahvide ja perioodiliste karistusmaksete määramise aegumistähtaja. Aegumistähtaeg katkeb selle kuupäeva seisuga, mil meetmest teatatakse võrdlusaluse haldurile või isikule, kelle suhtes toimub uurimine seoses määruse (EL) 2016/1011 rikkumisega.

4.   Iga lõikes 3 osutatud katkestuse korral hakatakse aegumistähtaega uuesti arvestama. Aegumistähtaeg möödub hiljemalt päeval, mil kahekordse aegumistähtajaga võrdne ajavahemik lõpeb, ilma et ESMA oleks määranud trahvi või perioodilist karistusmakset. Kõnealune ajavahemik pikeneb aja võrra, mille jooksul aegumine oli lõike 5 kohaselt peatunud.

5.   Trahvi ja perioodilise karistusmakse määramise aegumine peatub seniks, kuni ESMA otsus läbib apellatsiooninõukogu menetluse, nagu on osutatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1095/2010 (3) artiklis 60, ja Euroopa Liidu Kohtu menetluse vastavalt määruse (EL) 2016/1011 artiklile 48k.

Artikkel 8

Karistuste täitmisele pööramise puhul kohaldatavad aegumistähtajad

1.   ESMA-l on õigus määruse (EL) 2016/1011 artiklite 48e ja 48 g kohaselt tehtud otsuseid täitmisele pöörata viie aasta jooksul.

2.   Lõikes 1 osutatud aegumisperioodi hakatakse arvestama alates otsuse jõustumisele järgnevast päevast.

3.   Karistuse täitmisele pööramise aegumise periood katkeb:

| a) | ESMA teatega menetlusalusele isikule otsusest, millega muudetakse tema trahvi või perioodilise karistusmakse algset summat; |
| --- | --- |

a)

ESMA teatega menetlusalusele isikule otsusest, millega muudetakse tema trahvi või perioodilise karistusmakse algset summat;

| b) | ESMA poolt võetava või vastavalt määruse (EL) 2016/1011 artiklile 48m ESMA taotlusel tegutseva riikliku pädeva asutuse võetava meetmega, mille eesmärk on tagada trahvi või perioodilise karistusmakse maksmine või maksetingimuste täitmine. |
| --- | --- |

b)

ESMA poolt võetava või vastavalt määruse (EL) 2016/1011 artiklile 48m ESMA taotlusel tegutseva riikliku pädeva asutuse võetava meetmega, mille eesmärk on tagada trahvi või perioodilise karistusmakse maksmine või maksetingimuste täitmine.

4.   Iga lõikes 3 osutatud katkestuse korral hakatakse aegumistähtaega uuesti arvestama.

5.   Karistuse täitmisele pööramise aegumise periood peatub seniks, kuni:

| a) | on antud aega maksmiseks; |
| --- | --- |

a)

on antud aega maksmiseks;

| b) | maksekohustuse täitmine on peatatud ajaks, mil ESMA otsuse vaatab läbi apellatsiooninõukogu määruse (EL) nr 1095/2010 artikli 60 kohaselt ning Euroopa Liidu Kohus määruse (EL) 2016/1011 artikli 48k kohaselt. |
| --- | --- |

b)

maksekohustuse täitmine on peatatud ajaks, mil ESMA otsuse vaatab läbi apellatsiooninõukogu määruse (EL) nr 1095/2010 artikli 60 kohaselt ning Euroopa Liidu Kohus määruse (EL) 2016/1011 artikli 48k kohaselt.

Artikkel 9

Trahvide ja perioodiliste karistusmaksete kogumine

1.   ESMA kogutud trahvid ja perioodilised karistusmaksed kantakse kuni nende lõplikuks muutumiseni intressi kandvale kontole, mille avab ESMA. Kui ESMA kogub paralleelselt mitu trahvi ja perioodilist karistusmakset, tagab ESMA, et need kantakse eri kontodele või allkontodele. Trahve ja perioodilisi karistusmakseid ei kanta ESMA eelarvesse ega kajastata eelarveliste summadena.

2.   Kui ESMA on teinud kindlaks, et trahvid või perioodilised karistusmaksed on pärast kõigi edasikaebamisõiguste ammendumist muutunud lõplikuks, kannab ta kõnealused summad koos võimalike intressidega komisjonile üle. Kõnealused summad kantakse seejärel liidu eelarve tuludesse.

3.   ESMA esitab komisjonile korrapäraselt aruande määratud trahvide ja perioodiliste karistusmaksete summade ning nende staatuse kohta.

Artikkel 10

Jõustumine ja kohaldamise alguskuupäev

Käesolev määrus jõustub ja seda hakatakse kohaldama kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 16. veebruar 2022

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 171 29.6.2016, lk 1.

1

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 10. veebruari 2021. aasta määrus (EL) 2021/168, millega muudetakse määrust (EL) 2016/1011 seoses teatavate kolmandate riikide hetke vahetuskursi võrdlusaluste väljaarvamisega määruse kohaldamisalast ning asendusvõrdlusaluste määramisega teatavatele võrdlusalustele, mille väljaandmine on lõpetamisel, ning millega muudetakse määrust (EL) nr 648/2012 (ELT L 49, 12.2.2021, lk 6).

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. novembri 2010. aasta määrus (EL) nr 1095/2010, millega asutatakse Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve), muudetakse otsust nr 716/2009/EÜ ning tunnistatakse kehtetuks komisjoni otsus 2009/77/EÜ (ELT L 331, 15.12.2010, lk 84).

3

---

| 24.5.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 145/14 |
| --- | --- | --- | --- |

24.5.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 145/14

---

KOMISJONI DELEGEERITUD MÄÄRUS (EL) 2022/805,

16. veebruar 2022,

millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2016/1011, määrates kindlaks tasud, mida kohaldatakse Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve poolt teatavate võrdlusaluste haldurite üle järelevalve tegemisel

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2016. aasta määrust (EL) 2016/1011, mis käsitleb indekseid, mida kasutatakse võrdlusalustena finantsinstrumentide ja -lepingute puhul või investeerimisfondide tootluse mõõtmiseks, ning millega muudetakse direktiive 2008/48/EÜ ja 2014/17/EL ning määrust (EL) nr 596/2014, (1) eriti selle artikli 48l lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EL) 2016/1011 artikli 48l kohaselt peab ESMA võtma kriitilise tähtsusega võrdlusaluste halduritelt ja kolmandate riikide võrdlusaluste halduritelt tasu, mis on seotud kõnealuse määruse artikli 34 kohase tegevusloa taotlemisega ja artikli 32 kohase tunnustamisega, ning aastatasu, mis on seotud kõnealuse määruse kohaste selliste ülesannete täitmisega, mis on seotud kriitilise tähtsusega võrdlusaluste ja tunnustatud kolmandate riikide võrdlusaluste halduritega. Määruse (EL) 2016/1011 artikli 48l lõikes 2 on ette nähtud, et sellised tasud peavad olema proportsionaalsed asjaomase võrdlusaluse halduri käibega ja katma kõik kulud, mida ESMA on kandnud seoses kriitilise tähtsusega võrdlusaluste halduritele ja kolmandate riikide võrdlusaluste halduritele tegevusloa andmise või nende tunnustamise ja nendega seotud ülesannete täitmisega kooskõlas kõnealuse määrusega. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EL) 2016/1011 artikli 48l kohaselt peab ESMA võtma kriitilise tähtsusega võrdlusaluste halduritelt ja kolmandate riikide võrdlusaluste halduritelt tasu, mis on seotud kõnealuse määruse artikli 34 kohase tegevusloa taotlemisega ja artikli 32 kohase tunnustamisega, ning aastatasu, mis on seotud kõnealuse määruse kohaste selliste ülesannete täitmisega, mis on seotud kriitilise tähtsusega võrdlusaluste ja tunnustatud kolmandate riikide võrdlusaluste halduritega. Määruse (EL) 2016/1011 artikli 48l lõikes 2 on ette nähtud, et sellised tasud peavad olema proportsionaalsed asjaomase võrdlusaluse halduri käibega ja katma kõik kulud, mida ESMA on kandnud seoses kriitilise tähtsusega võrdlusaluste halduritele ja kolmandate riikide võrdlusaluste halduritele tegevusloa andmise või nende tunnustamise ja nendega seotud ülesannete täitmisega kooskõlas kõnealuse määrusega.

| (2) | Kriitilise tähtsusega võrdlusaluste ja kolmandate riikide võrdlusaluste halduritega seotud ESMA tegevuse eest võetavad tasud tuleks kehtestada tasemel, mis hoiaks ära puudujäägi või ülejäägi märkimisväärset kuhjumist. Kui esineb korduv märkimisväärne ülejääk või puudujääk, tuleks tasude tase läbi vaadata. |
| --- | --- |

(2)

Kriitilise tähtsusega võrdlusaluste ja kolmandate riikide võrdlusaluste halduritega seotud ESMA tegevuse eest võetavad tasud tuleks kehtestada tasemel, mis hoiaks ära puudujäägi või ülejäägi märkimisväärset kuhjumist. Kui esineb korduv märkimisväärne ülejääk või puudujääk, tuleks tasude tase läbi vaadata.

| (3) | Tegevusloa taotlustega seotud tasusid („loatasud“) ja tunnustamisega seotud tasusid („tunnustamistasud“) tuleks võtta kriitilise tähtsusega võrdlusaluste ja kolmandate riikide võrdlusaluste halduritelt, et katta ESMA kulud seoses tegevusloa ja tunnustamise taotluste menetlemisega, sealhulgas kulud, mis on seotud taotluste täielikkuse kontrollimisega, lisateabe taotlemisega, otsuste koostamisega ning kriitilise tähtsusega võrdlusaluste süsteemse olulisuse ning kolmandate riikide võrdlusaluste haldurite vastavuse hindamisega. |
| --- | --- |

(3)

Tegevusloa taotlustega seotud tasusid („loatasud“) ja tunnustamisega seotud tasusid („tunnustamistasud“) tuleks võtta kriitilise tähtsusega võrdlusaluste ja kolmandate riikide võrdlusaluste halduritelt, et katta ESMA kulud seoses tegevusloa ja tunnustamise taotluste menetlemisega, sealhulgas kulud, mis on seotud taotluste täielikkuse kontrollimisega, lisateabe taotlemisega, otsuste koostamisega ning kriitilise tähtsusega võrdlusaluste süsteemse olulisuse ning kolmandate riikide võrdlusaluste haldurite vastavuse hindamisega.

| (4) | Võttes arvesse, et sõltumata sellest, kas taotluse on esitanud suur või väike haldur, on taotluse hindamine sama ressursimahukas, peaks tunnustamistasu olema kõigi kolmandate riikide haldurite puhul sama suur summa. |
| --- | --- |

(4)

Võttes arvesse, et sõltumata sellest, kas taotluse on esitanud suur või väike haldur, on taotluse hindamine sama ressursimahukas, peaks tunnustamistasu olema kõigi kolmandate riikide haldurite puhul sama suur summa.

| (5) | Võttes arvesse ESMA eeldatavat töökoormust ja sellega kaasnevaid kulusid, mis kaetakse täielikult ühekordsetest tunnustamistasudest, tuleks tunnustamistaotluse hindamise maksumuseks määrata 40 000 eurot. |
| --- | --- |

(5)

Võttes arvesse ESMA eeldatavat töökoormust ja sellega kaasnevaid kulusid, mis kaetakse täielikult ühekordsetest tunnustamistasudest, tuleks tunnustamistaotluse hindamise maksumuseks määrata 40 000 eurot.

| (6) | Kriitilise tähtsusega võrdlusaluseid kontrollitakse määruse (EL) 2016/1011 kohaselt põhjalikumalt ja nende haldurid peavad järgima rangemaid organisatsioonilisi nõudeid. Sellest tulenevalt kaasneb tegevusloa andmise protsessiga ESMA-le suurem töökoormus. Seepärast peaks kriitilise tähtsusega võrdlusaluse halduri tegevusloa tasu olema oluliselt suurem kui tunnustamistaotluse hindamise tasu. |
| --- | --- |

(6)

Kriitilise tähtsusega võrdlusaluseid kontrollitakse määruse (EL) 2016/1011 kohaselt põhjalikumalt ja nende haldurid peavad järgima rangemaid organisatsioonilisi nõudeid. Sellest tulenevalt kaasneb tegevusloa andmise protsessiga ESMA-le suurem töökoormus. Seepärast peaks kriitilise tähtsusega võrdlusaluse halduri tegevusloa tasu olema oluliselt suurem kui tunnustamistaotluse hindamise tasu.

| (7) | Selleks et edendada saadud taotluste kvaliteeti ja täielikkust ning kooskõlas ESMA lähenemisviisiga järelevalvealuste üksuste registreerimisele, tuleks tunnustamistasu maksta taotluse esitamise ajal. |
| --- | --- |

(7)

Selleks et edendada saadud taotluste kvaliteeti ja täielikkust ning kooskõlas ESMA lähenemisviisiga järelevalvealuste üksuste registreerimisele, tuleks tunnustamistasu maksta taotluse esitamise ajal.

| (8) | Aastatasu tuleb võtta ka kriitilise tähtsusega võrdlusaluste ja tunnustatud kolmanda riigi võrdlusaluste halduritelt, et katta ESMA kulud, mis on seotud määruse (EL) 2016/1011 kohaste selliste ülesannete täitmisega, mis on seotud kõnealuste haldurite pideva järelevalvega. Kolmandate riikide võrdlusaluste puhul peaksid sellised tasud katma kolmandate riikide ametiasutustega sõlmitud koostöölepingute rakendamise ja säilitamise kulud ning kolmandate riikide regulatiivse ja järelevalvealase arengu jälgimise kulud. Kriitilise tähtsusega võrdlusaluste puhul peaksid tasud katma ka kulud, mida ESMA kannab seoses pideva järelevalvega selle üle, kas kõnealused haldurid täidavad määruse (EL) 2016/1011 artiklis 48l ja VI jaotises sätestatud nõudeid, sealhulgas võrreldava täitmise kaudu, kui see on olemas. |
| --- | --- |

(8)

Aastatasu tuleb võtta ka kriitilise tähtsusega võrdlusaluste ja tunnustatud kolmanda riigi võrdlusaluste halduritelt, et katta ESMA kulud, mis on seotud määruse (EL) 2016/1011 kohaste selliste ülesannete täitmisega, mis on seotud kõnealuste haldurite pideva järelevalvega. Kolmandate riikide võrdlusaluste puhul peaksid sellised tasud katma kolmandate riikide ametiasutustega sõlmitud koostöölepingute rakendamise ja säilitamise kulud ning kolmandate riikide regulatiivse ja järelevalvealase arengu jälgimise kulud. Kriitilise tähtsusega võrdlusaluste puhul peaksid tasud katma ka kulud, mida ESMA kannab seoses pideva järelevalvega selle üle, kas kõnealused haldurid täidavad määruse (EL) 2016/1011 artiklis 48l ja VI jaotises sätestatud nõudeid, sealhulgas võrreldava täitmise kaudu, kui see on olemas.

| (9) | Kriitilise tähtsusega võrdlusaluse pideva järelevalve kulud sõltuvad sellest, kas ESMA peab kõnealuse võrdlusaluse jaoks looma järelevalvekolleegiumi ja seda juhatama, mis kujutab endast märkimisväärset lisakoormust. Seepärast on järelevalvetasude kehtestamisel asjakohane teha nendel kahel juhul vahet. Seevastu kriitilise tähtsusega võrdlusaluste kategoorias ei tuleks järelevalvetasusid diferentseerida vastavalt halduri aastakäibele, kuna kriitilise tähtsusega võrdlusalustel on juba oma olemuselt süsteemne mõju liidus. |
| --- | --- |

(9)

Kriitilise tähtsusega võrdlusaluse pideva järelevalve kulud sõltuvad sellest, kas ESMA peab kõnealuse võrdlusaluse jaoks looma järelevalvekolleegiumi ja seda juhatama, mis kujutab endast märkimisväärset lisakoormust. Seepärast on järelevalvetasude kehtestamisel asjakohane teha nendel kahel juhul vahet. Seevastu kriitilise tähtsusega võrdlusaluste kategoorias ei tuleks järelevalvetasusid diferentseerida vastavalt halduri aastakäibele, kuna kriitilise tähtsusega võrdlusalustel on juba oma olemuselt süsteemne mõju liidus.

| (10) | Liidus tunnustamise taotlemine on otsus, mille teevad kolmandate riikide võrdlusaluste haldurid ärilistel kaalutlustel, kuna võrdlusaluste pakkumine liidus peaks tooma neile tulu. Seepärast tuleks tunnustatud kolmanda riigi võrdlusaluste haldurite järelevalvetasusid kohandada vastavalt tulule, mida nad saavad nende võrdlusaluste kasutamisest liidus. Juhul kui tulu ei saada, tuleks minimaalseks järelevalvetasuks kehtestada 20 000 eurot. |
| --- | --- |

(10)

Liidus tunnustamise taotlemine on otsus, mille teevad kolmandate riikide võrdlusaluste haldurid ärilistel kaalutlustel, kuna võrdlusaluste pakkumine liidus peaks tooma neile tulu. Seepärast tuleks tunnustatud kolmanda riigi võrdlusaluste haldurite järelevalvetasusid kohandada vastavalt tulule, mida nad saavad nende võrdlusaluste kasutamisest liidus. Juhul kui tulu ei saada, tuleks minimaalseks järelevalvetasuks kehtestada 20 000 eurot.

| (11) | Et vältida korduvate või põhjendamatute taotluste esitamist, ei maksta tunnustamis- ja loatasu tagasi juhul, kui taotleja oma taotluse tagasi võtab. Kuna tunnustamis- või loataotluse tagasilükkamise korral on haldustöö maht sama nagu taotluse rahuldamise korral, ei tohiks loa andmisest või tunnustamisest keeldumise korral tunnustamis- ja loatasu tagasi maksta. |
| --- | --- |

(11)

Et vältida korduvate või põhjendamatute taotluste esitamist, ei maksta tunnustamis- ja loatasu tagasi juhul, kui taotleja oma taotluse tagasi võtab. Kuna tunnustamis- või loataotluse tagasilükkamise korral on haldustöö maht sama nagu taotluse rahuldamise korral, ei tohiks loa andmisest või tunnustamisest keeldumise korral tunnustamis- ja loatasu tagasi maksta.

| (12) | Vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) 2021/168 (2) võib liidus kasutada kolmanda riigi võrdlusaluseid üleminekuperioodil, mida on pikendatud 2023. aastani, ilma et asjaomased haldurid peaksid taotlema samaväärsust, tunnustamist või kinnitamist. Kõnealuse üleminekuperioodi jooksul on liidus tunnustamine kolmandates riikides asuvate võrdlusaluste haldurite jaoks vabatahtlik kord, mis näitab, et nende võrdlusalused jäävad liidus kasutamiseks kättesaadavaks ka pärast üleminekuperioodi lõppu. Seepärast tuleks sellise perioodi jooksul kohaldada tunnustamis- ja järelevalvetasusid käsitlevaid sätteid üksnes selliste kolmandates riikides asuvate haldurite suhtes, kes on vabatahtlikult taotlenud tunnustamist enne määrusega (EL) 2021/168 kehtestatud üleminekuperioodi lõppu, ja kui asjaomane riiklik pädev asutus või ESMA on neid tunnustanud. |
| --- | --- |

(12)

Vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) 2021/168 (2) võib liidus kasutada kolmanda riigi võrdlusaluseid üleminekuperioodil, mida on pikendatud 2023. aastani, ilma et asjaomased haldurid peaksid taotlema samaväärsust, tunnustamist või kinnitamist. Kõnealuse üleminekuperioodi jooksul on liidus tunnustamine kolmandates riikides asuvate võrdlusaluste haldurite jaoks vabatahtlik kord, mis näitab, et nende võrdlusalused jäävad liidus kasutamiseks kättesaadavaks ka pärast üleminekuperioodi lõppu. Seepärast tuleks sellise perioodi jooksul kohaldada tunnustamis- ja järelevalvetasusid käsitlevaid sätteid üksnes selliste kolmandates riikides asuvate haldurite suhtes, kes on vabatahtlikult taotlenud tunnustamist enne määrusega (EL) 2021/168 kehtestatud üleminekuperioodi lõppu, ja kui asjaomane riiklik pädev asutus või ESMA on neid tunnustanud.

| (13) | Selleks et tagada ESMA-le antud uute järelevalvevolituste sujuv kohaldamine, peaks käesolev määrus jõustuma võimalikult kiiresti, |
| --- | --- |

(13)

Selleks et tagada ESMA-le antud uute järelevalvevolituste sujuv kohaldamine, peaks käesolev määrus jõustuma võimalikult kiiresti,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Reguleerimisese ja kohaldamisala

Käesolevas määruses sätestatakse eeskirjad tasude kohta, mida ESMA võib võrdlusaluste halduritelt seoses tegevusloa andmise, tunnustamise ja järelevalvega nõuda.

Artikkel 2

Mõisted

Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:

| 1) | „kriitilise tähtsusega võrdlusalus“ – määruse (EL) 2016/1011 artikli 20 lõike 1 punktide a ja c kohane kriitilise tähtsusega võrdlusalus; |
| --- | --- |

1)

„kriitilise tähtsusega võrdlusalus“ – määruse (EL) 2016/1011 artikli 20 lõike 1 punktide a ja c kohane kriitilise tähtsusega võrdlusalus;

| 2) | „kolmanda riigi võrdlusalus“ – võrdlusalus, mille haldur asub väljaspool liitu. |
| --- | --- |

2)

„kolmanda riigi võrdlusalus“ – võrdlusalus, mille haldur asub väljaspool liitu.

Artikkel 3

Tunnustamis- ja loatasud

1.   Kolmandas riigis asutatud võrdlusaluse haldur, kes taotleb tunnustamist määruse (EL) 2016/1011 artikli 32 kohaselt, maksab tunnustamistasu 40 000 eurot.

2.   Kriitilise tähtsusega võrdlusaluse haldur, kes taotleb tunnustamist määruse (EL) 2016/1011 artikli 34 kohaselt, maksab taotlemistasu 250 000 eurot.

3.   Loa- ja tunnustamistasu makstakse taotluse esitamise ajal pärast ESMA võlateate kättesaamist.

4.   Taotluste puhul, mille riiklikud pädevad asutused saavad kätte pärast 1. oktoobrit 2021 ja mis edastatakse ESMA-le, tasutakse tunnustamistasud 2022. aasta alguses.

5.   Tunnustamis- ja loatasusid ei maksta tagasi.

Artikkel 4

Aastased järelevalvetasud

1.   Ühe või mitme kriitilise tähtsusega võrdlusaluse haldur maksab aastast järelevalvetasu:

| a) | 250 000 eurot, kui ESMA peab juhatama järelevalvekolleegiumit vastavalt määruse (EL) 2016/1011 artiklile 46; |
| --- | --- |

a)

250 000 eurot, kui ESMA peab juhatama järelevalvekolleegiumit vastavalt määruse (EL) 2016/1011 artiklile 46;

| b) | 200 000 eurot, kui ESMA ei pea juhatama järelevalvekolleegiumit vastavalt määruse (EL) 2016/1011 artiklile 46. |
| --- | --- |

b)

200 000 eurot, kui ESMA ei pea juhatama järelevalvekolleegiumit vastavalt määruse (EL) 2016/1011 artiklile 46.

2.   ESMA poolt tunnustatud ja kolmandas riigis asutatud võrdlusaluse haldur maksab aastast järelevalvetasu, mis arvutatakse järgmiselt:

| a) | aastane järelevalvetasu konkreetsel aastal (n) on kolmanda riigi tunnustatud haldurite aastatasu kokku, korrigeerituna käibekoefitsiendiga; |
| --- | --- |

a)

aastane järelevalvetasu konkreetsel aastal (n) on kolmanda riigi tunnustatud haldurite aastatasu kokku, korrigeerituna käibekoefitsiendiga;

| b) | tunnustatud kolmanda riigi halduri aastane kogutasu konkreetsel aastal (n) võrdub ESMA järelevalve-eelarvega määruse (EL) 2016/1011 kohaldamiseks asjaomasel aastal (n), millest on maha arvatud kriitilise tähtsusega võrdlusaluste haldurite poolt ESMA-le aasta (n) eest makstavad aastased järelevalvetasud; |
| --- | --- |

b)

tunnustatud kolmanda riigi halduri aastane kogutasu konkreetsel aastal (n) võrdub ESMA järelevalve-eelarvega määruse (EL) 2016/1011 kohaldamiseks asjaomasel aastal (n), millest on maha arvatud kriitilise tähtsusega võrdlusaluste haldurite poolt ESMA-le aasta (n) eest makstavad aastased järelevalvetasud;

| c) | iga kolmanda riigi halduri puhul on käibekoefitsient tema arvesse võetava käibe osakaal kõigi tunnustatud kolmanda riigi haldurite kogukäibes. |
| --- | --- |

c)

iga kolmanda riigi halduri puhul on käibekoefitsient tema arvesse võetava käibe osakaal kõigi tunnustatud kolmanda riigi haldurite kogukäibes.

Image 1

| d) | tunnustatud kolmanda riigi halduri minimaalne aastane järelevalvetasu on 20 000 eurot, sealhulgas juhul, kui tunnustatud kolmanda riigi halduri arvesse võetav käive võrdub nulliga. |
| --- | --- |

d)

tunnustatud kolmanda riigi halduri minimaalne aastane järelevalvetasu on 20 000 eurot, sealhulgas juhul, kui tunnustatud kolmanda riigi halduri arvesse võetav käive võrdub nulliga.

3.   Võrdlusaluste haldurid maksavad oma asjaomased aastased järelevalvetasud ESMA-le hiljemalt selle kalendriaasta 31. märtsiks, millal need tasumisele kuuluvad. Kui eelmiste kalendriaastate andmed ei ole kättesaadavad, arvutatakse tasud aastatasusid käsitleva uusima kättesaadava teabe põhjal. Makstud aastatasusid ei maksta tagasi.

Artikkel 5

Aastased järelevalvetasud tunnustamise või tegevusloa andmise aastal

Erandina artiklist 4 vähendatakse tunnustatud kolmanda riigi haldurite ja tegevusloa saanud kriitilise tähtsusega võrdlusaluste haldurite esimese aasta järelevalvetasu (võttes aluseks aasta, mil neid tunnustati või neile anti tegevusluba), korrigeerides seda järgmise koefitsiendiga:

Image 2

Esimese aasta järelevalvetasu makstakse pärast seda, kui ESMA on haldurile teatanud, et tema taotlus on rahuldatud, ja 30 päeva jooksul pärast ESMA asjaomase võlateate väljastamise kuupäeva.

Juhul, kui võrdlusaluse haldurile on antud tegevusluba detsembris, ei pea ta erandina maksma esimese aasta järelevalvetasu.

Artikkel 6

Arvesse võetav käive

Tunnustatud kolmanda riigi võrdlusaluse halduri käive on tema tulu, mis on saadud seoses tema võrdlusaluste kasutamisega liidus järelevalve alla kuuluvate üksuste poolt võrdlusaluse halduri viimase lõppenud majandusaasta jooksul.

Tunnustatud kolmanda riigi võrdlusaluse haldur esitab ESMA-le igal aastal auditeeritud andmed, mis kinnitavad tema tulu, mis on saadud seoses tema võrdlusaluste kasutamisega liidus. Andmed kinnitatakse välisauditiga ja esitatakse ESMA-le elektrooniliselt igal aastal enne 30. septembrit. Kui kolmanda riigi haldurit tunnustatakse pärast kalendriaasta 30. septembrit, esitab ta andmed kohe pärast tunnustamist ja tunnustamise kalendriaasta lõpuks. Auditeeritud andmeid sisaldavad dokumendid esitatakse finantsteenuste valdkonnas üldkasutatavas keeles.

Kui esitatud tulud on väljendatud muus valuutas kui euro, arvestab ESMA need eurodesse ümber, kasutades tulude kajastamise perioodil kohaldatud keskmist euro vahetuskurssi. Selleks kasutatakse Euroopa Keskpanga avaldatud ametlikku euro valuutakurssi.

Enne 1. jaanuarit 2022 tunnustatud kolmanda riigi haldurid esitavad ESMA-le 2020. aasta käibe 31. jaanuariks 2022.

Artikkel 7

Tasude maksmise üldine kord

1.   Kõik tasud makstakse eurodes.

2.   Mis tahes hilinenud maksetega kaasneb karistusmakse, mille päevamäär on 0,1 % maksmisele kuuluvast summast.

Artikkel 8

Taotlus- ja loatasude maksmine

1.   Tegevusloa taotlemise, andmise või pikendamise tasud makstakse võrdlusaluse halduri taotluse esitamise ajal ja täielikult 30 päeva jooksul alates ESMA arve väljastamise kuupäevast.

2.   ESMA ei maksa tasusid tagasi võrdlusaluse haldurile, kes otsustab tegevusloa taotluse tagasi võtta.

Artikkel 9

Aastaste järelevalvetasude maksmine

1.   Artiklis 4 osutatud aastane järelevalvetasu majandusaasta eest makstakse ESMA-le enne selle kalendriaasta 31. märtsi, mille eest see tasumisele kuulub. Tasud arvutatakse aastatasusid käsitleva uusima kättesaadava teabe alusel.

2.   ESMA ei maksa aastaseid järelevalvetasusid tagasi.

3.   ESMA saadab võrdlusaluse haldurile arve vähemalt 30 päeva enne maksetähtaega.

Artikkel 10

Riiklike pädevate asutuste kulude hüvitamine

1.   Kui ESMA delegeerib ülesanded riiklikele pädevatele asutustele, võtab kolmandate riikide halduritelt ja kriitilise tähtsusega võrdlusaluste halduritelt tunnustamistasu ja aastast järelevalvetasu üksnes ESMA.

2.   ESMA hüvitab riiklikule pädevale asutusele tegelikud kulud, mis on tekkinud seoses määruse (EL) 2016/1011 kohaselt tehtud tööga, sellise summa ulatuses, mis vastab järgmistele tingimustele:

| a) | summa on kokku leppinud ESMA ja pädev asutus enne ülesannete delegeerimist; |
| --- | --- |

a)

summa on kokku leppinud ESMA ja pädev asutus enne ülesannete delegeerimist;

| b) | summa on väiksem kui asjaomaste võrdlusaluste haldurite poolt ESMA-le makstud järelevalvetasude kogusumma. |
| --- | --- |

b)

summa on väiksem kui asjaomaste võrdlusaluste haldurite poolt ESMA-le makstud järelevalvetasude kogusumma.

Artikkel 11

Üleminekusätted

1.   Artiklit 3 ei kohaldata kriitilise tähtsusega võrdlusaluste haldurite ega kolmandate riikide võrdlusaluste haldurite suhtes, kellele riiklikud pädevad asutused on enne käesoleva määruse jõustumist juba tegevusloa andnud või keda nad on juba tunnustanud.

2.   Erandina artikli 12 lõikest 1 kuuluvad juhul, kui käesolev määrus jõustub pärast 2022. aasta kolmandat kuud, ESMA järelevalve alla kuuluvate võrdlusaluste haldurite suhtes kohaldatavad 2022. aasta järelevalvetasud tasumisele 30 päeva jooksul alates ESMA arve väljastamise kuupäevast.

3.   ESMA järelevalve alla kuuluvate võrdlusaluste haldurite suhtes 2022. aastal kohaldatavate aastaste järelevalvetasude arvutamisel vastavalt artikli 4 lõikele 2 põhineb arvesse võetav käive erandina artikli 4 lõike 2 punktidest a–d ajutiselt 2021. aastal saadud tulul. Kui 2021. aasta auditeeritud raamatupidamisaruanded muutuvad kättesaadavaks, esitavad võrdlusaluse haldurid need viivitamata ESMA-le. ESMA arvutab auditeeritud raamatupidamisaruannete alusel 2021. aasta järelevalvetasud ümber ja esitab summade erinevuse kohta igale võrdlusaluse haldurile lõpliku arve.

Artikkel 12

Jõustumine ja kohaldamise alguskuupäev

Käesolev määrus jõustub ja seda hakatakse kohaldama kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 16. veebruar 2022

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 171 29.6.2016, lk 1.

1

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 10. veebruari 2021. aasta määrus (EL) 2021/168, millega muudetakse määrust (EL) 2016/1011 seoses teatavate kolmandate riikide hetke vahetuskursi võrdlusaluste väljaarvamisega määruse kohaldamisalast ning asendusvõrdlusaluste määramisega teatavatele võrdlusalustele, mille väljaandmine on lõpetamisel, ning millega muudetakse määrust (EL) nr 648/2012 (ELT L 49, 12.2.2021, lk 6).

2

---

| 24.5.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 145/20 |
| --- | --- | --- | --- |

24.5.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 145/20

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2022/806,

23. mai 2022,

millega muudetakse rakendusmäärust (EL) 2020/492, millega kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks Hiina Rahvavabariigist ja Egiptusest pärit teatavate kootud ja/või nõeltöödeldud klaaskiust kangaste impordi suhtes, ning rakendusmäärust (EL) 2020/776, millega kehtestatakse lõplik tasakaalustav tollimaks teatavate Hiina Rahvavabariigist ja Egiptusest pärit kootud ja/või nõeltöödeldud klaaskiust kangaste impordi suhtes, ning kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks ja lõplik tasakaalustav tollimaks teatavate Hiina Rahvavabariigist ja Egiptusest pärit kootud ja/või nõeltöödeldud klaaskiust kangaste impordi suhtes, mida viiakse tehissaartele või paiksetele, ujuvatele ja muudele rajatistele, mis asuvad liikmesriigi mandrilaval või vastavalt ÜRO mereõiguse konventsioonile liikmesriigi välja kuulutatud majandusvööndis

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2016. aasta määrust (EL) 2016/1036 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Liidu liikmed (1) (edaspidi „dumpinguvastane alusmäärus“), eriti selle artikli 9 lõiget 4 ja artiklit 14a,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2016. aasta määrust (EL) 2016/1037 kaitse kohta subsideeritud impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Liidu liikmed (2) (edaspidi „subsiidiumivastane alusmäärus“), eriti selle artikli 15 lõiget 1 ja artiklit 24a,

ning arvestades järgmist:

1.   KEHTIVAD MEETMED JA MANDRILAVA VÕI MAJANDUSVÖÖND

KEHTIVAD MEETMED JA MANDRILAVA VÕI MAJANDUSVÖÖND

1.1.   Kehtivad meetmed

Kehtivad meetmed

| (1) | Euroopa Komisjon (edaspidi „komisjon“) kehtestas 16. juunil 2020 oma rakendusmäärusega (EL) 2020/492 (3) (edaspidi „klaaskiust kanga dumpinguvastane määrus“) ja rakendusmäärusega (EL) 2020/776 (4) (edaspidi „klaaskiust kanga subsiidiumivastane määrus“) Hiina Rahvavabariigist (edaspidi „Hiina RV“) ja Egiptusest pärit teatavate kootud ja/või nõeltöödeldud klaaskiust kangaste impordi suhtes lõpliku dumpinguvastase tollimaksu ja lõpliku tasakaalustava tollimaksu (edaspidi „kehtivad meetmed“). |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Komisjon (edaspidi „komisjon“) kehtestas 16. juunil 2020 oma rakendusmäärusega (EL) 2020/492 (3) (edaspidi „klaaskiust kanga dumpinguvastane määrus“) ja rakendusmäärusega (EL) 2020/776 (4) (edaspidi „klaaskiust kanga subsiidiumivastane määrus“) Hiina Rahvavabariigist (edaspidi „Hiina RV“) ja Egiptusest pärit teatavate kootud ja/või nõeltöödeldud klaaskiust kangaste impordi suhtes lõpliku dumpinguvastase tollimaksu ja lõpliku tasakaalustava tollimaksu (edaspidi „kehtivad meetmed“).

3

4

1.2.   Mandrilava või majandusvöönd

Mandrilava või majandusvöönd

| (2) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2018/825 (5) (edaspidi „kaubanduse kaitsevahendi ajakohastamise pakett“), mis jõustus 8. juunil 2018, lisati dumpinguvastasesse alusmäärusesse artikkel 14a ning subsiidiumivastasesse alusmäärusesse artikkel 24a. |
| --- | --- |

(2)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2018/825 (5) (edaspidi „kaubanduse kaitsevahendi ajakohastamise pakett“), mis jõustus 8. juunil 2018, lisati dumpinguvastasesse alusmäärusesse artikkel 14a ning subsiidiumivastasesse alusmäärusesse artikkel 24a.

5

| (3) | Nende artiklite kohaselt võib dumpinguvastase või tasakaalustava tollimaksu kehtestada ka mis tahes dumpinghinnaga või subsideeritavale tootele, mida viiakse märkimisväärsetes kogustes tehissaartele või paiksetele, ujuvatele ja muudele rajatistele, mis asuvad liikmesriigi mandrilaval või vastavalt ÜRO mereõiguse konventsioonile (UNCLOS) liikmesriigi välja kuulutatud majandusvööndis (6) (edaspidi „ML/MV“), kui see põhjustaks kahju liidu tootmisharule. |
| --- | --- |

(3)

Nende artiklite kohaselt võib dumpinguvastase või tasakaalustava tollimaksu kehtestada ka mis tahes dumpinghinnaga või subsideeritavale tootele, mida viiakse märkimisväärsetes kogustes tehissaartele või paiksetele, ujuvatele ja muudele rajatistele, mis asuvad liikmesriigi mandrilaval või vastavalt ÜRO mereõiguse konventsioonile (UNCLOS) liikmesriigi välja kuulutatud majandusvööndis (6) (edaspidi „ML/MV“), kui see põhjustaks kahju liidu tootmisharule.

6

| (4) | Samades artiklites on sätestatud, et komisjon võtab vastu rakendusakti, milles sätestatakse sellise tollimaksukohustuse tekkimise tingimused, sellistest toodetest teavitamise ja nende deklareerimise kord ning tollimaksu maksmise kord, sealhulgas sissenõudmine, tagasimaksmine ja vähendamine (tollimeede), ning et komisjon kehtestab sellise tollimaksu üksnes alates sellise tollimeetme rakendamise kuupäevast. Tollimeedet (7) hakati kohaldama 2. novembrist 2019. |
| --- | --- |

(4)

Samades artiklites on sätestatud, et komisjon võtab vastu rakendusakti, milles sätestatakse sellise tollimaksukohustuse tekkimise tingimused, sellistest toodetest teavitamise ja nende deklareerimise kord ning tollimaksu maksmise kord, sealhulgas sissenõudmine, tagasimaksmine ja vähendamine (tollimeede), ning et komisjon kehtestab sellise tollimaksu üksnes alates sellise tollimeetme rakendamise kuupäevast. Tollimeedet (7) hakati kohaldama 2. novembrist 2019.

7

2.   MENETLUS

MENETLUS

2.1.   Uurimise osaline taasalustamine

Uurimise osaline taasalustamine

| (5) | Komisjon avaldas 27. mail 2021 teate (8) Hiina RVst ja Egiptusest pärit teatavate kootud ja/või nõeltöödeldud klaaskiust kangaste impordi suhtes kohaldatavate dumpingu- ja subsiidiumivastaste meetmete võtmisele eelnenud uurimise osalise taasalustamise kohta. |
| --- | --- |

(5)

Komisjon avaldas 27. mail 2021 teate (8) Hiina RVst ja Egiptusest pärit teatavate kootud ja/või nõeltöödeldud klaaskiust kangaste impordi suhtes kohaldatavate dumpingu- ja subsiidiumivastaste meetmete võtmisele eelnenud uurimise osalise taasalustamise kohta.

8

| (6) | Taasalustatud uurimise käigus vaadeldi ainult seda, kas Hiina RVst ja Egiptusest (edaspidi „asjaomased riigid“) pärit, MLi/MVsse viidavate teatavate kootud ja/või nõeltöödeldud klaaskiust kangaste suhtes tuleks võtta meetmeid, kuna kehtivate meetmete kehtestamisele eelnenud uurimise algatamise ajal tollimeedet veel ei kohaldatud, mistõttu komisjon ei saanud teha mingit järeldust selle kohta, kas tollimaksude laiendamine MLile/MV-le oleks asjakohane. |
| --- | --- |

(6)

Taasalustatud uurimise käigus vaadeldi ainult seda, kas Hiina RVst ja Egiptusest (edaspidi „asjaomased riigid“) pärit, MLi/MVsse viidavate teatavate kootud ja/või nõeltöödeldud klaaskiust kangaste suhtes tuleks võtta meetmeid, kuna kehtivate meetmete kehtestamisele eelnenud uurimise algatamise ajal tollimeedet veel ei kohaldatud, mistõttu komisjon ei saanud teha mingit järeldust selle kohta, kas tollimaksude laiendamine MLile/MV-le oleks asjakohane.

| (7) | Komisjoni käsutuses on piisavalt tõendeid selle kohta, et seestöötlemise protseduuri kohaselt imporditi märkimisväärsetes kogustes Hiina RVst ja Egiptusest pärit klaaskiust kangast, mis töödeldi tuuleturbiinide rootorilabadeks ja eksporditi seejärel MLi/MV avamere tuuleparkidesse. See põhjustas kahju liidu tootmisharule. Osa neist tõenditest esitas ELi tootmisharu. Toimikus on märkus selle kohta, millised tõendid olid komisjoni käsutuses. See märkus on kättesaadav ka huvitatud isikutele. |
| --- | --- |

(7)

Komisjoni käsutuses on piisavalt tõendeid selle kohta, et seestöötlemise protseduuri kohaselt imporditi märkimisväärsetes kogustes Hiina RVst ja Egiptusest pärit klaaskiust kangast, mis töödeldi tuuleturbiinide rootorilabadeks ja eksporditi seejärel MLi/MV avamere tuuleparkidesse. See põhjustas kahju liidu tootmisharule. Osa neist tõenditest esitas ELi tootmisharu. Toimikus on märkus selle kohta, millised tõendid olid komisjoni käsutuses. See märkus on kättesaadav ka huvitatud isikutele.

2.2.   Huvitatud isikud

Huvitatud isikud

| (8) | Komisjon teatas huvitatud isikutele, kes tegid kehtivate meetmete võtmisele eelnenud uurimises koostööd, nimelt Hiina Rahvavabariigi esindusele, Egiptuse esindusele, Hiina RV ja Egiptuse eksportivatele tootjatele ja nendega seotud äriühingutele, liidu tootjatele, liidu sõltumatutele importijatele ning liidu kasutajatele, et uurimist on taasalustatud. |
| --- | --- |

(8)

Komisjon teatas huvitatud isikutele, kes tegid kehtivate meetmete võtmisele eelnenud uurimises koostööd, nimelt Hiina Rahvavabariigi esindusele, Egiptuse esindusele, Hiina RV ja Egiptuse eksportivatele tootjatele ja nendega seotud äriühingutele, liidu tootjatele, liidu sõltumatutele importijatele ning liidu kasutajatele, et uurimist on taasalustatud.

| (9) | Huvitatud isikutele anti võimalus teha oma seisukohad kirjalikult teatavaks ning taotleda komisjonilt ja/või kaubandusmenetluses ärakuulamise eest vastutavalt ametnikult ärakuulamist teates nimetatud tähtaja jooksul. Ükski huvitatud isik ei taotlenud ärakuulamist komisjonis ega kaubandusmenetluses ärakuulamise eest vastutava ametniku juures. |
| --- | --- |

(9)

Huvitatud isikutele anti võimalus teha oma seisukohad kirjalikult teatavaks ning taotleda komisjonilt ja/või kaubandusmenetluses ärakuulamise eest vastutavalt ametnikult ärakuulamist teates nimetatud tähtaja jooksul. Ükski huvitatud isik ei taotlenud ärakuulamist komisjonis ega kaubandusmenetluses ärakuulamise eest vastutava ametniku juures.

2.3.   Vastused küsimustikule

Vastused küsimustikule

| (10) | Komisjon saatis küsimustiku nendele huvitatud isikutele, kes tegid kehtivate meetmete võtmisele eelnenud uurimises koostööd. |
| --- | --- |

(10)

Komisjon saatis küsimustiku nendele huvitatud isikutele, kes tegid kehtivate meetmete võtmisele eelnenud uurimises koostööd.

| (11) | Vastuse esitasid komisjonile neli liidu tootjat, liidu tootmisharu ühendus ja üks kasutaja. |
| --- | --- |

(11)

Vastuse esitasid komisjonile neli liidu tootjat, liidu tootmisharu ühendus ja üks kasutaja.

| (12) | Ükski eksportiv tootja küsimustikule ei vastanud. Komisjon teatas Hiina RV esindusele ja Egiptuse esindusele, et Hiina RV ja Egiptuse eksportivad tootjad ei tee piisavalt koostööd, mistõttu ta kavatseb kohaldada dumpinguvastase alusmääruse artiklit 18 ja subsiidiumivastase alusmääruse artiklit 28 ning teha oma järeldused kättesaadavate faktide põhjal. Selle teate kohta ei saadud ühtki märkust. |
| --- | --- |

(12)

Ükski eksportiv tootja küsimustikule ei vastanud. Komisjon teatas Hiina RV esindusele ja Egiptuse esindusele, et Hiina RV ja Egiptuse eksportivad tootjad ei tee piisavalt koostööd, mistõttu ta kavatseb kohaldada dumpinguvastase alusmääruse artiklit 18 ja subsiidiumivastase alusmääruse artiklit 28 ning teha oma järeldused kättesaadavate faktide põhjal. Selle teate kohta ei saadud ühtki märkust.

2.4.   Uurimisperiood

Uurimisperiood

| (13) | Uurimisperiood oli sama mis algsete uurimiste periood – 1. jaanuar kuni 31. detsember 2018 (edaspidi „algne uurimisperiood“). |
| --- | --- |

(13)

Uurimisperiood oli sama mis algsete uurimiste periood – 1. jaanuar kuni 31. detsember 2018 (edaspidi „algne uurimisperiood“).

2.5.   Uuritav toode

Uuritav toode

| (14) | Uuritav toode on sama, kui kehtivate meetmete kehtestamisele eelnenud uurimises, st Hiina Rahvavabariigist ja Egiptusest pärit pikast klaasfilamentkiudheidest ja/või klaaslõngast kootud ja/või nõeltöödeldud kangad, mis võivad sisaldada muid elemente, välja arvatud impregneeritud või eelimpregneeritud tooted ning hõreda koega kangad, mille koeruudu pikkus ja laius on üle 1,8 mm ja mis kaaluvad üle 35 g/m2, ning mis praegu kuuluvad CN-koodide ex 7019 61 00, ex 7019 62 00, ex 7019 63 00, ex 7019 64 00, ex 7019 65 00, ex 7019 66 00, ex 7019 69 10, ex 7019 69 90 ja ex 7019 90 00 (TARICi koodid 7019610081, 7019610083, 7019610084, 7019620081, 7019620083, 7019620084, 7019630081, 7019630083, 7019630084, 7019640081, 7019640083, 7019640084, 7019650081, 7019650083, 7019650084, 7019660081, 7019660083, 7019660084, 7019691081, 7019691083, 7019691084, 7019699081, 7019699083, 7019699084, 7019900081, 7019900083 ja 7019900084) alla (edaspidi „uuritav toode“). |
| --- | --- |

(14)

Uuritav toode on sama, kui kehtivate meetmete kehtestamisele eelnenud uurimises, st Hiina Rahvavabariigist ja Egiptusest pärit pikast klaasfilamentkiudheidest ja/või klaaslõngast kootud ja/või nõeltöödeldud kangad, mis võivad sisaldada muid elemente, välja arvatud impregneeritud või eelimpregneeritud tooted ning hõreda koega kangad, mille koeruudu pikkus ja laius on üle 1,8 mm ja mis kaaluvad üle 35 g/m2, ning mis praegu kuuluvad CN-koodide ex 7019 61 00, ex 7019 62 00, ex 7019 63 00, ex 7019 64 00, ex 7019 65 00, ex 7019 66 00, ex 7019 69 10, ex 7019 69 90 ja ex 7019 90 00 (TARICi koodid 7019610081, 7019610083, 7019610084, 7019620081, 7019620083, 7019620084, 7019630081, 7019630083, 7019630084, 7019640081, 7019640083, 7019640084, 7019650081, 7019650083, 7019650084, 7019660081, 7019660083, 7019660084, 7019691081, 7019691083, 7019691084, 7019699081, 7019699083, 7019699084, 7019900081, 7019900083 ja 7019900084) alla (edaspidi „uuritav toode“).

2

2.6.   Märkused uurimise algatamise kohta

Märkused uurimise algatamise kohta

| (15) | Egiptuse esindus seadis kahtluse alla selle, kas dumpinguvastase alusmääruse ja subsiidiumivastase alusmääruse uued sätted (vastavalt nende määruste artiklid 14a ja 24a) on Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni mereõiguse konventsiooni ja liidu tolliseadustikku silmas pidades õiguspärased. |
| --- | --- |

(15)

Egiptuse esindus seadis kahtluse alla selle, kas dumpinguvastase alusmääruse ja subsiidiumivastase alusmääruse uued sätted (vastavalt nende määruste artiklid 14a ja 24a) on Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni mereõiguse konventsiooni ja liidu tolliseadustikku silmas pidades õiguspärased.

| (16) | Komisjon lükkas selle väite tagasi. Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 952/2013 (9) artikli 1 lõikes 2 on sõnaselgelt sätestatud, et teatavaid tollialaste õigusaktide sätteid võidakse konkreetseid valdkondi reguleerivate õigusaktide või rahvusvaheliste konventsioonide raames kohaldada ka väljaspool liidu tolliterritooriumi. ÜRO mereõiguse konventsioon on liidu õiguse osa. Majandusvööndit on käsitletud ÜRO mereõiguse konventsiooni V osas, mandrilava aga VI osas. ÜRO mereõiguse konventsiooni artiklis 56 on määratletud rannikuriigi õigused, jurisdiktsioon ja kohustused majandusvööndis ning see hõlmab kunstlike saarte, rajatiste ja seadmestike rajamist ja kasutamist. ÜRO mereõiguse konventsiooni artikli 60 lõikes 2 on sätestatud, et rannikuriigi jurisdiktsiooni kohaldatakse tehissaartele, seadmestikele ja rajatistele ning tolli, makse, tervishoidu, ohutust ja immigratsiooni reguleerivatele õigusaktidele. Osutatud küsimuste loetelu ei ole ammendav. Vastavalt ÜRO mereõiguse konventsiooni artiklile 80 on artikkel 60 kohaldatav ka mandrilava suhtes. Rahvusvaheline Mereõiguse Kohus on andnud täiendavaid suuniseid ÜRO mereõiguse konventsiooni selle sätte kohaldamise kohta. Kohus leidis oma otsuses laeva „Saiga“ kohta, et „majandusvööndis on rannikuriigil pädevus kohaldada tollialaseid õigusnorme tehissaartele, seadmestikele ja rajatistele (artikli 60 lõige 2). Kohtu seisukoha järgi ei anna konventsioon rannikuriigile õigust kohaldada oma tollialaseid õigusakte majandusvööndi muude osade suhtes, mida ei ole eespool nimetatud (10). Kuna dumpinguvastased ja tasakaalustavad tollimaksud kuuluvad tolli- ja maksualaste õigusnormide hulka, siis kuulub nende kehtestamine ÜRO mereõiguse konventsiooni kohaselt liidu pädevusse. Liidu pädevuses on kehtestada norme ka valdkondades, kus rahvusvahelisest avalikust õigusest tulenevad suveräänsed õigused kuuluvad liikmesriikidele (11). Kokkuvõttes järeldas komisjon, et puuduvad põhjused rahuldada Egiptuse esinduse taotlus jätta vastavate alusmääruste artiklid 14a ja 24a kohaldamata. |
| --- | --- |

(16)

Komisjon lükkas selle väite tagasi. Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 952/2013 (9) artikli 1 lõikes 2 on sõnaselgelt sätestatud, et teatavaid tollialaste õigusaktide sätteid võidakse konkreetseid valdkondi reguleerivate õigusaktide või rahvusvaheliste konventsioonide raames kohaldada ka väljaspool liidu tolliterritooriumi. ÜRO mereõiguse konventsioon on liidu õiguse osa. Majandusvööndit on käsitletud ÜRO mereõiguse konventsiooni V osas, mandrilava aga VI osas. ÜRO mereõiguse konventsiooni artiklis 56 on määratletud rannikuriigi õigused, jurisdiktsioon ja kohustused majandusvööndis ning see hõlmab kunstlike saarte, rajatiste ja seadmestike rajamist ja kasutamist. ÜRO mereõiguse konventsiooni artikli 60 lõikes 2 on sätestatud, et rannikuriigi jurisdiktsiooni kohaldatakse tehissaartele, seadmestikele ja rajatistele ning tolli, makse, tervishoidu, ohutust ja immigratsiooni reguleerivatele õigusaktidele. Osutatud küsimuste loetelu ei ole ammendav. Vastavalt ÜRO mereõiguse konventsiooni artiklile 80 on artikkel 60 kohaldatav ka mandrilava suhtes. Rahvusvaheline Mereõiguse Kohus on andnud täiendavaid suuniseid ÜRO mereõiguse konventsiooni selle sätte kohaldamise kohta. Kohus leidis oma otsuses laeva „Saiga“ kohta, et „majandusvööndis on rannikuriigil pädevus kohaldada tollialaseid õigusnorme tehissaartele, seadmestikele ja rajatistele (artikli 60 lõige 2). Kohtu seisukoha järgi ei anna konventsioon rannikuriigile õigust kohaldada oma tollialaseid õigusakte majandusvööndi muude osade suhtes, mida ei ole eespool nimetatud (10). Kuna dumpinguvastased ja tasakaalustavad tollimaksud kuuluvad tolli- ja maksualaste õigusnormide hulka, siis kuulub nende kehtestamine ÜRO mereõiguse konventsiooni kohaselt liidu pädevusse. Liidu pädevuses on kehtestada norme ka valdkondades, kus rahvusvahelisest avalikust õigusest tulenevad suveräänsed õigused kuuluvad liikmesriikidele (11). Kokkuvõttes järeldas komisjon, et puuduvad põhjused rahuldada Egiptuse esinduse taotlus jätta vastavate alusmääruste artiklid 14a ja 24a kohaldamata.

9

10

11

3.   ANALÜÜS

ANALÜÜS

3.1.   Sissejuhatavad märkused

Sissejuhatavad märkused

| (17) | Komisjon uuris muu hulgas järgmisi algsel uurimisperioodil teostatud tehinguid:






  — | uuritava toote reeksport liidu tolliseadustiku (12) tähenduses MLi/MVsse; |
| --- | --- | --- |

(17)

Komisjon uuris muu hulgas järgmisi algsel uurimisperioodil teostatud tehinguid:

—

uuritava toote reeksport liidu tolliseadustiku (12) tähenduses MLi/MVsse;

12

| — | uuritava toote otsetarned asjaomastest riikidest MLi/MVsse ning |
| --- | --- |

—

uuritava toote otsetarned asjaomastest riikidest MLi/MVsse ning

| — | uuritavat toodet sisaldavate valmistoodete eksport või reeksport ELi tolliterritooriumilt MLi/MVsse nii juhtudel, kui uuritavat toodet kasutati valmistoote valmistamiseks pärast ELi tolliterritooriumil vabasse ringlusse lubamist, kui ka juhtudel, kui uuritavat toodet kasutati valmistoote valmistamiseks muu tolliprotseduuri (näiteks liidu tolliseadustikus osutatud seestöötlemise protseduuri) kohaselt. |
| --- | --- |

—

uuritavat toodet sisaldavate valmistoodete eksport või reeksport ELi tolliterritooriumilt MLi/MVsse nii juhtudel, kui uuritavat toodet kasutati valmistoote valmistamiseks pärast ELi tolliterritooriumil vabasse ringlusse lubamist, kui ka juhtudel, kui uuritavat toodet kasutati valmistoote valmistamiseks muu tolliprotseduuri (näiteks liidu tolliseadustikus osutatud seestöötlemise protseduuri) kohaselt.

| (18) | Algselt tegid uurimises koostööd kaks kasutajat: Siemens Gamesa Renewable Energy, S.A (edaspidi „SGRE“) ja Vestas Wind Systems A/S (edaspidi „Vestas“). Pärast uurimise taasalustamist vastas küsimustikule ainult SGRE. |
| --- | --- |

(18)

Algselt tegid uurimises koostööd kaks kasutajat: Siemens Gamesa Renewable Energy, S.A (edaspidi „SGRE“) ja Vestas Wind Systems A/S (edaspidi „Vestas“). Pärast uurimise taasalustamist vastas küsimustikule ainult SGRE.

| (19) | Nagu on märgitud klaaskiust kanga dumpinguvastase määruse põhjenduses 469 ja klaaskiust kanga subsiidiumide määruse põhjenduses 1079, kuuluvad need kaks kasutajat liidu suurimate tuuleturbiinide tootjate hulka ning nende kahe arvele langeb üle 20 % kogu liidu klaaskiust kanga nõudlusest ja üle 30 % asjaomastest riikidest pärit impordist. |
| --- | --- |

(19)

Nagu on märgitud klaaskiust kanga dumpinguvastase määruse põhjenduses 469 ja klaaskiust kanga subsiidiumide määruse põhjenduses 1079, kuuluvad need kaks kasutajat liidu suurimate tuuleturbiinide tootjate hulka ning nende kahe arvele langeb üle 20 % kogu liidu klaaskiust kanga nõudlusest ja üle 30 % asjaomastest riikidest pärit impordist.

| (20) | Nagu on märgitud klaaskiust kanga dumpinguvastase määruse põhjenduses 464 ja klaaskiust kanga subsiidiumide määruse põhjenduses 1075, on tuuleturbiinide tootjad klaaskiust kanga suurimad kasutajad, kes annavad 60–70 % klaaskiust kanga nõudlusest liidus. Teised kasutajad on paatide (umbes 11 %), veoautode (ca 8 %) ja spordivahendite (ca 2 %) tootjad ning toruremondisüsteemide pakkujad (ca 8 %). |
| --- | --- |

(20)

Nagu on märgitud klaaskiust kanga dumpinguvastase määruse põhjenduses 464 ja klaaskiust kanga subsiidiumide määruse põhjenduses 1075, on tuuleturbiinide tootjad klaaskiust kanga suurimad kasutajad, kes annavad 60–70 % klaaskiust kanga nõudlusest liidus. Teised kasutajad on paatide (umbes 11 %), veoautode (ca 8 %) ja spordivahendite (ca 2 %) tootjad ning toruremondisüsteemide pakkujad (ca 8 %).

| (21) | Tuuleturbiinide tootjad toodavad klaaskiust kangast tuuletornide labasid. Need toodetakse mandril, kuid viiakse seejärel MLi/MVsse ja paigaldatakse ranniku või avamere tuuleparkidesse. |
| --- | --- |

(21)

Tuuleturbiinide tootjad toodavad klaaskiust kangast tuuletornide labasid. Need toodetakse mandril, kuid viiakse seejärel MLi/MVsse ja paigaldatakse ranniku või avamere tuuleparkidesse.

| (22) | Klaaskiust kanga dumpinguvastase määruse ja klaaskiust kanga subsiidiumivastase määruse tabelist 2 nähtub, et klaaskiust kanga kogutarbimine oli uurimisperioodil 168 270 tonni. |
| --- | --- |

(22)

Klaaskiust kanga dumpinguvastase määruse ja klaaskiust kanga subsiidiumivastase määruse tabelist 2 nähtub, et klaaskiust kanga kogutarbimine oli uurimisperioodil 168 270 tonni.

| (23) | Algse uurimise uurimisperioodil rajati ELis ligikaudu 2 600 MW avamere tuulevõimsust. Ühe 8 MW avamere tuuleturbiini kolme rootorilaba jaoks kulub 60 tonni klaaskiust kangast. Seega vajasid EL 28 avamererajatised 2018. aastal ligikaudu 19 958 tonni klaaskiust kangast, EL 27 avamererajatised aga ligikaudu 10 118 tonni. |
| --- | --- |

(23)

Algse uurimise uurimisperioodil rajati ELis ligikaudu 2 600 MW avamere tuulevõimsust. Ühe 8 MW avamere tuuleturbiini kolme rootorilaba jaoks kulub 60 tonni klaaskiust kangast. Seega vajasid EL 28 avamererajatised 2018. aastal ligikaudu 19 958 tonni klaaskiust kangast, EL 27 avamererajatised aga ligikaudu 10 118 tonni.

3.2.   Egiptus

Egiptus

| (24) | 2018. aastal Egiptusest seestöötlemise protseduuri kohast importi ei toimunud. Egiptusele kui Euroopa – Vahemere piirkonna konventsiooni osalisele võimaldatakse tollimaksusoodustusi. Egiptusest pärit klaaskiust kanga impordi suhtes kohaldatakse soodusmäära 0 %, mitte 5–7 % enamsoodustusrežiimi määra. Seetõttu ei olnud 2018. aastal kellelgi majanduslikult mõttekas importida Egiptusest klaaskiust kangast seestöötlemise protseduuri kohaselt. |
| --- | --- |

(24)

2018. aastal Egiptusest seestöötlemise protseduuri kohast importi ei toimunud. Egiptusele kui Euroopa – Vahemere piirkonna konventsiooni osalisele võimaldatakse tollimaksusoodustusi. Egiptusest pärit klaaskiust kanga impordi suhtes kohaldatakse soodusmäära 0 %, mitte 5–7 % enamsoodustusrežiimi määra. Seetõttu ei olnud 2018. aastal kellelgi majanduslikult mõttekas importida Egiptusest klaaskiust kangast seestöötlemise protseduuri kohaselt.

| (25) | Küsimustikule antud vastuses märkis SGRE, et ta ei importinud uurimisperioodil Egiptusest klaaskiust kangaid, et kasutada neid MLis/MVs. Vestase sellele küsimustikule ei vastanud, kuigi see oleks aidanud küsimuses selgust saada. Selle kohta märkis komisjon, et ka algse uurimise käigus ei esitanud Vestas andmeid konkreetselt Egiptusest pärit importi kohta. Kuid algses uurimises kogutud teabe, eriti aga otse Egiptuse eksportijatelt saadud andmete kohaselt importis Vestas Egiptusest suurtes kogustes klaaskiust kangast tavakorras. See moodustas 5–8 % EL 28 impordist ja 2–5 % EL 28 tarbimisest (13). EL 27 arvestuses oleks selle impordi osakaalud oluliselt suuremad. |
| --- | --- |

(25)

Küsimustikule antud vastuses märkis SGRE, et ta ei importinud uurimisperioodil Egiptusest klaaskiust kangaid, et kasutada neid MLis/MVs. Vestase sellele küsimustikule ei vastanud, kuigi see oleks aidanud küsimuses selgust saada. Selle kohta märkis komisjon, et ka algse uurimise käigus ei esitanud Vestas andmeid konkreetselt Egiptusest pärit importi kohta. Kuid algses uurimises kogutud teabe, eriti aga otse Egiptuse eksportijatelt saadud andmete kohaselt importis Vestas Egiptusest suurtes kogustes klaaskiust kangast tavakorras. See moodustas 5–8 % EL 28 impordist ja 2–5 % EL 28 tarbimisest (13). EL 27 arvestuses oleks selle impordi osakaalud oluliselt suuremad.

13

| (26) | Samas ehitas Vestas 2018. aastal ELis palju avamererajatisi. Need moodustasid 30–50 % kõigist EL 28 ja EL 27 uutest rajatistest. Seega viidi algsel uurimisperioodil Egiptuse klaaskiust kangast MLi/MVsse märkimisväärsetes kogustes. Toimikus ei ole teavet, mis selle järelduse ümber lükkaks. |
| --- | --- |

(26)

Samas ehitas Vestas 2018. aastal ELis palju avamererajatisi. Need moodustasid 30–50 % kõigist EL 28 ja EL 27 uutest rajatistest. Seega viidi algsel uurimisperioodil Egiptuse klaaskiust kangast MLi/MVsse märkimisväärsetes kogustes. Toimikus ei ole teavet, mis selle järelduse ümber lükkaks.

| (27) | Samale järeldusele viib ka see, et Egiptusest pärit klaaskiust kangast imporditi kohe pärast seda, kui kehtestati meetmed seestöötlemise protseduuri alusel (2020. aasta teisel poolaastal ületas import 230 tonni). |
| --- | --- |

(27)

Samale järeldusele viib ka see, et Egiptusest pärit klaaskiust kangast imporditi kohe pärast seda, kui kehtestati meetmed seestöötlemise protseduuri alusel (2020. aasta teisel poolaastal ületas import 230 tonni).

| (28) | Seetõttu jõudis komisjon kättesaadavate tõendite põhjal järeldusele, et import Egiptusest MLi/MVsse oli märkimisväärne ning suurendas veelgi algses uurimises kindlaks tehtud kahju. |
| --- | --- |

(28)

Seetõttu jõudis komisjon kättesaadavate tõendite põhjal järeldusele, et import Egiptusest MLi/MVsse oli märkimisväärne ning suurendas veelgi algses uurimises kindlaks tehtud kahju.

3.3.   Hiina RV

Hiina RV

| (29) | 2018. aastal oli klaaskiust kanga seestöötlemise protseduuri kohane import Hiinast 5 343 tonni. Sellest imporditi 4 835 tonni liikmesriikidesse, kellel on avamererajatisi, kusjuures 15 % langes Ühendkuningriigi arvele. |
| --- | --- |

(29)

2018. aastal oli klaaskiust kanga seestöötlemise protseduuri kohane import Hiinast 5 343 tonni. Sellest imporditi 4 835 tonni liikmesriikidesse, kellel on avamererajatisi, kusjuures 15 % langes Ühendkuningriigi arvele.

| (30) | Küsimustikule vastates teatas SGRE, et Hiina RVst on klaaskiust kangast liitu MLi/MV tarbeks imporditud nii seestöötlemise protseduuri kui ka tavapärase korra kohaselt. Ainuüksi EL 27 seestöötlemise protseduuri kohase impordi maht moodustas uurimisperioodil 1–3 % EL 28 klaaskiust kanga kogutarbimisest ja 4–7 % EL 28 klaaskiust kanga koguimpordist (14). Järelikult pidi EL 27 impordi ja EL 27 tarbimise osakaal olema veelgi suurem. Need kogused ei ole enam vähese tähtsusega kogused, vaid on piisavalt suured, et põhjustada kahju ja seega veelgi suurendada algses uurimises kindlaks tehtud kahju. Lisaks märkis komisjon, et kahju analüüs, mis tehti algse uurimise käigus, põhines Egiptusest ja Hiina RVst pärit impordi kumuleerimisel. Seega saab MLi/MVsse suunatud impordi suurenemine algses uurimises kindlaks tehtud kahju ainult suurendada. |
| --- | --- |

(30)

Küsimustikule vastates teatas SGRE, et Hiina RVst on klaaskiust kangast liitu MLi/MV tarbeks imporditud nii seestöötlemise protseduuri kui ka tavapärase korra kohaselt. Ainuüksi EL 27 seestöötlemise protseduuri kohase impordi maht moodustas uurimisperioodil 1–3 % EL 28 klaaskiust kanga kogutarbimisest ja 4–7 % EL 28 klaaskiust kanga koguimpordist (14). Järelikult pidi EL 27 impordi ja EL 27 tarbimise osakaal olema veelgi suurem. Need kogused ei ole enam vähese tähtsusega kogused, vaid on piisavalt suured, et põhjustada kahju ja seega veelgi suurendada algses uurimises kindlaks tehtud kahju. Lisaks märkis komisjon, et kahju analüüs, mis tehti algse uurimise käigus, põhines Egiptusest ja Hiina RVst pärit impordi kumuleerimisel. Seega saab MLi/MVsse suunatud impordi suurenemine algses uurimises kindlaks tehtud kahju ainult suurendada.

14

4.   AVALIKUSTAMINE

AVALIKUSTAMINE

| (31) | Huvitatud isikutele tehti teatavaks olulised faktid ja kaalutlused, mille põhjal kavatseti laiendada meetmeid Hiina RVst ja Egiptusest pärit teatavatele kootud ja/või nõeltöödeldud klaaskiust kangastele, mida viiakse MLi/MVsse. Lisaks sellele anti neile pärast nimetatud asjaoludest ja kaalutlustest teatamist võimalus esitada teatava ajavahemiku jooksul oma märkused. |
| --- | --- |

(31)

Huvitatud isikutele tehti teatavaks olulised faktid ja kaalutlused, mille põhjal kavatseti laiendada meetmeid Hiina RVst ja Egiptusest pärit teatavatele kootud ja/või nõeltöödeldud klaaskiust kangastele, mida viiakse MLi/MVsse. Lisaks sellele anti neile pärast nimetatud asjaoludest ja kaalutlustest teatamist võimalus esitada teatava ajavahemiku jooksul oma märkused.

| (32) | SGRE väitis oma märkustes lõplike järelduste kohta, et alusmääruse kohaselt tuleb komisjonil enne meetmete laiendamist uuele territooriumile – MLile/MV-le – teha täielik kahjuanalüüs. Ta väitis ka, et komisjoni kahjuanalüüsis oli arvesse võetud ainult Hiinast pärit klaaskiust kanga MLi/MVsse suunatud impordi mahtu 2018. aastal, kuid MLi/MVsse suunatud import vaatlusalusel perioodil, st aastatel 2015–2018, oli vaatluse alt välja jäetud. |
| --- | --- |

(32)

SGRE väitis oma märkustes lõplike järelduste kohta, et alusmääruse kohaselt tuleb komisjonil enne meetmete laiendamist uuele territooriumile – MLile/MV-le – teha täielik kahjuanalüüs. Ta väitis ka, et komisjoni kahjuanalüüsis oli arvesse võetud ainult Hiinast pärit klaaskiust kanga MLi/MVsse suunatud impordi mahtu 2018. aastal, kuid MLi/MVsse suunatud import vaatlusalusel perioodil, st aastatel 2015–2018, oli vaatluse alt välja jäetud.

| (33) | Lisaks väitis SGRE, et komisjon oleks pidanud analüüsima, kas meetmete kehtestamine kõnealuse impordi suhtes on liidu huvides. Asjaolu, et liidu huvid ei takistanud algsete meetmete kehtestamist, ei tähendavat tingimata, et liidu huvid ei takista meetmete laiendamist MLile/MV-le. SGRE väitel ei oleks liidu huvides laiendada Hiinast ja Egiptusest pärit klaaskiust kanga impordile kehtestatud dumpinguvastaseid ja tasakaalustavaid meetmeid sama kanga importimisele MLi/MVsse, kuna see oleks vastuolus ELi taastuvenergia poliitikaga toetada praeguste turutingimuste tõttu hinnasurve ja üldiste kasumlikkuse probleemide käes kannatava ELi tuuleenergiasektori atraktiivsust ja konkurentsivõimet. Ta väitis ka, et liidu tootjatel ei ole kasvava nõudluse rahuldamiseks piisavalt tootmisvõimsust. Väidetavalt ei ole pärast dumpinguvastaste ja tasakaalustavate meetmete kehtestamisest 2020. aastal ELi klaaskiust kanga tootmisharu toodang ja tootmisvõimsus suurenenud piisavalt selleks, et rahuldada ELi kasvavat nõudlust. Komisjon märkis, et selle väite kinnitamiseks ei esitatud ühtegi tõendit, välja arvatud graafik, mis näitab Euroopa avamererajatiste prognoosi aastateks 2020–2030. |
| --- | --- |

(33)

Lisaks väitis SGRE, et komisjon oleks pidanud analüüsima, kas meetmete kehtestamine kõnealuse impordi suhtes on liidu huvides. Asjaolu, et liidu huvid ei takistanud algsete meetmete kehtestamist, ei tähendavat tingimata, et liidu huvid ei takista meetmete laiendamist MLile/MV-le. SGRE väitel ei oleks liidu huvides laiendada Hiinast ja Egiptusest pärit klaaskiust kanga impordile kehtestatud dumpinguvastaseid ja tasakaalustavaid meetmeid sama kanga importimisele MLi/MVsse, kuna see oleks vastuolus ELi taastuvenergia poliitikaga toetada praeguste turutingimuste tõttu hinnasurve ja üldiste kasumlikkuse probleemide käes kannatava ELi tuuleenergiasektori atraktiivsust ja konkurentsivõimet. Ta väitis ka, et liidu tootjatel ei ole kasvava nõudluse rahuldamiseks piisavalt tootmisvõimsust. Väidetavalt ei ole pärast dumpinguvastaste ja tasakaalustavate meetmete kehtestamisest 2020. aastal ELi klaaskiust kanga tootmisharu toodang ja tootmisvõimsus suurenenud piisavalt selleks, et rahuldada ELi kasvavat nõudlust. Komisjon märkis, et selle väite kinnitamiseks ei esitatud ühtegi tõendit, välja arvatud graafik, mis näitab Euroopa avamererajatiste prognoosi aastateks 2020–2030.

| (34) | SGRE väitis, et Hiinast ja Egiptusest pärit klaaskiust kanga impordi suhtes kehtestatud dumpinguvastaste ja tasakaalustavate meetmete laiendamine sama kanga importimisele MLi/MVsse sunniks SGRE-suguseid kasutajaid viima veelgi suurema osa või kogu oma avamere tuuleturbiinide labade tootmise ELi riikidest kolmandatesse riikidesse, mis mõjutaks liidu tööhõivet ja tarnijaid. |
| --- | --- |

(34)

SGRE väitis, et Hiinast ja Egiptusest pärit klaaskiust kanga impordi suhtes kehtestatud dumpinguvastaste ja tasakaalustavate meetmete laiendamine sama kanga importimisele MLi/MVsse sunniks SGRE-suguseid kasutajaid viima veelgi suurema osa või kogu oma avamere tuuleturbiinide labade tootmise ELi riikidest kolmandatesse riikidesse, mis mõjutaks liidu tööhõivet ja tarnijaid.

| (35) | SGRE väitel suurendaks Hiinast ja Egiptusest pärit klaaskiust kanga impordile kehtestatud dumpinguvastaste ja tasakaalustavate meetmete laiendamine sama kanga importimisele MLi/MVsse asjaomase toote kasutajate kulusid. |
| --- | --- |

(35)

SGRE väitel suurendaks Hiinast ja Egiptusest pärit klaaskiust kanga impordile kehtestatud dumpinguvastaste ja tasakaalustavate meetmete laiendamine sama kanga importimisele MLi/MVsse asjaomase toote kasutajate kulusid.

| (36) | Komisjon märkis, et uurimise taasalustamise teates oli selgelt öeldud, et taasalustatud uurimise käigus vaadeldakse ainult seda, kas Hiina RVst ja Egiptusest pärit klaaskiust kanga suhtes, mida viiakse MLi/MVsse märkimisväärsetes kogustes, tuleks kohaldada meetmeid. Seda, et taasalustatud uurimisel sellega piirduti, saab kontrollida toimikus olevast teatest. Käesoleva uurimise ulatus järgib otseselt dumpinguvastase alusmääruse artikli 14a ja subsiidiumivastase alusmääruse artikli 24a sõnastust ning on täielikult kooskõlas kaubanduse kaitsevahendi ajakohastamise paketi (15) põhjendusega 24. Nende artiklitega kehtestatud õigusnormi kohaselt uuritakse seda, kas dumpinguhinnaga ja/või subsideeritud toode, mida viiakse märkimisväärsetes kogustes MLi/MVsse, kahjustab liidu tootmisharu. |
| --- | --- |

(36)

Komisjon märkis, et uurimise taasalustamise teates oli selgelt öeldud, et taasalustatud uurimise käigus vaadeldakse ainult seda, kas Hiina RVst ja Egiptusest pärit klaaskiust kanga suhtes, mida viiakse MLi/MVsse märkimisväärsetes kogustes, tuleks kohaldada meetmeid. Seda, et taasalustatud uurimisel sellega piirduti, saab kontrollida toimikus olevast teatest. Käesoleva uurimise ulatus järgib otseselt dumpinguvastase alusmääruse artikli 14a ja subsiidiumivastase alusmääruse artikli 24a sõnastust ning on täielikult kooskõlas kaubanduse kaitsevahendi ajakohastamise paketi (15) põhjendusega 24. Nende artiklitega kehtestatud õigusnormi kohaselt uuritakse seda, kas dumpinguhinnaga ja/või subsideeritud toode, mida viiakse märkimisväärsetes kogustes MLi/MVsse, kahjustab liidu tootmisharu.

15

| (37) | Nagu uurimise taasalustamise teates selgelt märgitud, oli käesoleva uurimise tinginud olukorra eripäraks asjaolu, et artiklites 14a ja 24a sätestatud tollimeedet ei oldud algse uurimise algatamise ajal veel kohaldama hakatud. Kui tollimeede muutus vastavalt artikli 14a lõikele 2 ja artikli 24a lõikele 2 kasutatavaks, siis uurimist taasalustati. Uurimise taasalustamise teates on märgitud seegi, et algsetes uurimistes, mille tulemusena kehtestati dumpinguvastased ja tasakaalustavad tollimaksud, oli komisjon asjaomase toote seestöötlemise protseduuri kohast importi juba arvesse võtnud ja jõudnud järeldusele, et liidu tootmisharu kandis vaatlusalusel perioodil olulist kahju. Algsete uurimiste kahjuanalüüs ei hõlmanud mitte ainult 2018. aastat, vaid kogu vaatlusalust perioodi, st aastaid 2015–2018. Käesolevas uurimises tugineti nende uurimiste järeldustele ja kontrolliti, kas tollimaksude laiendamine MLile/MV-le oleks asjakohane. Asjaolu, et dumpinguhinnaga või subsideeritud toode, mida viidi märkimisväärsetes kogustes MLi/MVsse, tekitas liidule kahju, leidis kinnitust juba määruses, millega tollimaksud kehtestati. Taasalustatud uurimise käigus leidis kinnitust, et tegemist oli oluliste kogustega ja et liidu tootmisharu kaitseks tuleks kehtivaid meetmeid laiendada. |
| --- | --- |

(37)

Nagu uurimise taasalustamise teates selgelt märgitud, oli käesoleva uurimise tinginud olukorra eripäraks asjaolu, et artiklites 14a ja 24a sätestatud tollimeedet ei oldud algse uurimise algatamise ajal veel kohaldama hakatud. Kui tollimeede muutus vastavalt artikli 14a lõikele 2 ja artikli 24a lõikele 2 kasutatavaks, siis uurimist taasalustati. Uurimise taasalustamise teates on märgitud seegi, et algsetes uurimistes, mille tulemusena kehtestati dumpinguvastased ja tasakaalustavad tollimaksud, oli komisjon asjaomase toote seestöötlemise protseduuri kohast importi juba arvesse võtnud ja jõudnud järeldusele, et liidu tootmisharu kandis vaatlusalusel perioodil olulist kahju. Algsete uurimiste kahjuanalüüs ei hõlmanud mitte ainult 2018. aastat, vaid kogu vaatlusalust perioodi, st aastaid 2015–2018. Käesolevas uurimises tugineti nende uurimiste järeldustele ja kontrolliti, kas tollimaksude laiendamine MLile/MV-le oleks asjakohane. Asjaolu, et dumpinguhinnaga või subsideeritud toode, mida viidi märkimisväärsetes kogustes MLi/MVsse, tekitas liidule kahju, leidis kinnitust juba määruses, millega tollimaksud kehtestati. Taasalustatud uurimise käigus leidis kinnitust, et tegemist oli oluliste kogustega ja et liidu tootmisharu kaitseks tuleks kehtivaid meetmeid laiendada.

| (38) | Lähtudes olukorrast ja asjakohasest õigusnormist, tugines komisjon algsete uurimiste andmetele, tõenditele ja järeldustele kahju kohta. Käesoleva uurimise käigus leiti, et MLi/MVsse on viidud märkimisväärsetes kogustes dumpinguhinnaga ja subsideeritud importi, mis pidi liidu tootmisharu kahjusid veelgi suurendama, kuna selline import saab kahjustavat olukorda ainult süvendada. Seepärast lükati need väited tagasi. |
| --- | --- |

(38)

Lähtudes olukorrast ja asjakohasest õigusnormist, tugines komisjon algsete uurimiste andmetele, tõenditele ja järeldustele kahju kohta. Käesoleva uurimise käigus leiti, et MLi/MVsse on viidud märkimisväärsetes kogustes dumpinguhinnaga ja subsideeritud importi, mis pidi liidu tootmisharu kahjusid veelgi suurendama, kuna selline import saab kahjustavat olukorda ainult süvendada. Seepärast lükati need väited tagasi.

| (39) | Mis puudutab väidet, et taasalustatud uurimise käigus ei vaadeldud liidu huve, siis vastavate alusmääruste artiklitega 14a ja 24a ei ole liidu huvide analüüsimise vajadust ette nähtud. Ka SGRE ei esitanud pärast käesoleva uurimise algatamist selle kohta märkusi. Komisjon märkis, et SGRE märkused liidu huvide kohta on sarnased märkustega, mida on juba käsitletud ja mis on tagasi lükatud määrustes, millega kehtestati algsed meetmed, või ei ole need põhjendatud. Seega kinnitatakse komisjoni analüüs selle kohta, kas meetmete laiendamine on asjakohane, ning eespool nimetatud väited lükati tagasi. |
| --- | --- |

(39)

Mis puudutab väidet, et taasalustatud uurimise käigus ei vaadeldud liidu huve, siis vastavate alusmääruste artiklitega 14a ja 24a ei ole liidu huvide analüüsimise vajadust ette nähtud. Ka SGRE ei esitanud pärast käesoleva uurimise algatamist selle kohta märkusi. Komisjon märkis, et SGRE märkused liidu huvide kohta on sarnased märkustega, mida on juba käsitletud ja mis on tagasi lükatud määrustes, millega kehtestati algsed meetmed, või ei ole need põhjendatud. Seega kinnitatakse komisjoni analüüs selle kohta, kas meetmete laiendamine on asjakohane, ning eespool nimetatud väited lükati tagasi.

5.   MEETMETE LAIENDAMINE

MEETMETE LAIENDAMINE

| (40) | Eespool toodu valguses tuleks sama dumpinguvastane tollimaks ja tasakaalustav tollimaks, mis on kehtestatud Hiina Rahvavabariigist ja Egiptusest pärit pikast klaasfilamentkiudheidest ja/või klaaslõngast kootud ja/või nõeltöödeldud kangastele, mis võivad sisaldada muid elemente, välja arvatud impregneeritud või eelimpregneeritud toodetele ning hõreda koega kangastele, mille koeruudu pikkus ja laius on üle 1,8 mm ja mis kaaluvad üle 35 g/m2, kehtestada ka Hiina Rahvavabariigist ja Egiptusest pärit pikast klaasfilamentkiudheidest ja/või klaaslõngast kootud ja/või nõeltöödeldud kangastele, mis võivad sisaldada muid elemente, välja arvatud impregneeritud või eelimpregneeritud toodetele ning hõreda koega kangastele, mille koeruudu pikkus ja laius on üle 1,8 mm ja mis kaaluvad üle 35 g/m2, mida viiakse tehissaartele või paiksetele, ujuvatele ja muudele rajatistele, mis asuvad liikmesriigi mandrilaval või vastavalt ÜRO mereõiguse konventsioonile liikmesriigi välja kuulutatud majandusvööndis. |
| --- | --- |

(40)

Eespool toodu valguses tuleks sama dumpinguvastane tollimaks ja tasakaalustav tollimaks, mis on kehtestatud Hiina Rahvavabariigist ja Egiptusest pärit pikast klaasfilamentkiudheidest ja/või klaaslõngast kootud ja/või nõeltöödeldud kangastele, mis võivad sisaldada muid elemente, välja arvatud impregneeritud või eelimpregneeritud toodetele ning hõreda koega kangastele, mille koeruudu pikkus ja laius on üle 1,8 mm ja mis kaaluvad üle 35 g/m2, kehtestada ka Hiina Rahvavabariigist ja Egiptusest pärit pikast klaasfilamentkiudheidest ja/või klaaslõngast kootud ja/või nõeltöödeldud kangastele, mis võivad sisaldada muid elemente, välja arvatud impregneeritud või eelimpregneeritud toodetele ning hõreda koega kangastele, mille koeruudu pikkus ja laius on üle 1,8 mm ja mis kaaluvad üle 35 g/m2, mida viiakse tehissaartele või paiksetele, ujuvatele ja muudele rajatistele, mis asuvad liikmesriigi mandrilaval või vastavalt ÜRO mereõiguse konventsioonile liikmesriigi välja kuulutatud majandusvööndis.

2

2

| (41) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas määruse (EL) 2016/1036 artikli 15 lõike 1 alusel loodud komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(41)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas määruse (EL) 2016/1036 artikli 15 lõike 1 alusel loodud komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1.   Järgmiste toodete impordile kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks ja lõplik tasakaalustav tollimaks: Hiina Rahvavabariigist ja Egiptusest pärit pikast klaasfilamentkiudheidest ja/või klaaslõngast kootud ja/või nõeltöödeldud kangad, mis võivad sisaldada muid elemente, välja arvatud impregneeritud või eelimpregneeritud tooted ning hõreda koega kangad, mille koeruudu pikkus ja laius on üle 1,8 mm ja mis kaaluvad üle 35 g/m2, ning mis praegu kuuluvad CN-koodide ex 7019 61 00, ex 7019 62 00, ex 7019 63 00, ex 7019 64 00, ex 7019 65 00, ex 7019 66 00, ex 7019 69 10, ex 7019 69 90 ja ex 7019 90 00 (TARICi koodid 7019610081, 7019610083, 7019610084, 7019620081, 7019620083, 7019620084, 7019630081, 7019630083, 7019630084, 77019640081, 7019640083, 7019640084, 7019650081, 7019650083, 7019650084, 7019660081, 7019660083, 7019660084, 7019691081, 7019691083, 7019691084, 7019699081, 7019699083, 7019699084, 7019900081, 7019900083 ja 7019900084) alla ning mida liidu tolliseadustiku tähenduses reeksporditakse tehissaartele või paiksetele, ujuvatele ja muudele rajatistele, mis asuvad liikmesriigi mandrilaval või vastavalt ÜRO mereõiguse konventsioonile liikmesriigi välja kuulutatud majandusvööndis.

2.   Järgmiste toodete impordile, mis ei kuulu lõike 1 kohaldamisalasse ja mida viiakse tehissaartele või paiksetele, ujuvatele ja muudele rajatistele, mis asuvad liikmesriigi mandrilaval või vastavalt ÜRO mereõiguse konventsioonile liikmesriigi välja kuulutatud majandusvööndis, kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks ja lõplik tasakaalustav tollimaks: Hiina Rahvavabariigist ja Egiptusest pärit pikast klaasfilamentkiudheidest ja/või klaaslõngast kootud ja/või nõeltöödeldud kangad, mis võivad sisaldada muid elemente, välja arvatud impregneeritud või eelimpregneeritud tooted ning hõreda koega kangad, mille koeruudu pikkus ja laius on üle 1,8 mm ja mis kaaluvad üle 35 g/m2, ning mis praegu kuuluvad CN-koodide ex 7019 61 00, ex 7019 62 00, ex 7019 63 00, ex 7019 64 00, ex 7019 65 00, ex 7019 66 00, ex 7019 69 10, ex 7019 69 90 ja ex 7019 90 00 (TARICi koodid 7019610081, 7019610083, 7019610084, 7019620081, 7019620083, 7019620084, 7019630081, 7019630083, 7019630084, 7019640081, 7019640083, 7019640084, 7019650081, 7019650083, 7019650084, 7019660081, 7019660083, 7019660084, 7019691081, 7019691083, 7019691084, 7019699081, 7019699083, 7019699084, 7019900081, 7019900083 ja 7019900084) alla.

3.   Erieeskirjad lõigete 1 ja 2 kohase dumpinguvastase tollimaksu ja tasakaalustava tollimaksu kehtestamiseks ja kogumiseks on sätestatud rakendusmääruses (EL) 2019/1131, millega luuakse tollimeede määruse (EL) 2016/1036 artikli 14a ning määruse (EL) 2016/1037 artikli 24a rakendamiseks.

4.   Allpool loetletud äriühingute toodetud, lõigetes 1 ja 2 nimetatud toodete lõplik dumpinguvastane tollimaks ja lõplik tasakaalustav tollimaks, mida kohaldatakse netohinnale liidu piiril ja asjakohastel juhtudel mandrilava või majandusvööndi netohinnale enne tollimaksu tasumist, on järgmine:

| Asjaomane riik | Äriühing | Lõplik dumpinguvastane tollimaks | Lõplik tasakaalustav tollimaks | TARICi lisakood |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Hiina RV | Jushi Group Co. Ltd;
  Zhejiang Hengshi Fiberglass Fabrics Co. Ltd;
  Taishan Fiberglass Inc. | 69,0  % | 30,7  % | C531 |
| PGTEX China Co. Ltd; Chongqing Tenways Material Corp. | 37,6  % | 17,0  % | C532 |
| Muud I lisas loetletud äriühingud, kes tegid koostööd nii subsiidiumivastases kui ka dumpinguvastases uurimises | 37,6  % | 24,8  % | Vt I lisa |
| Muud II lisas loetletud äriühingud, kes tegid koostööd dumpinguvastases uurimises, kuid mitte subsiidiumivastases uurimises | 34,0  % | 30,7  % | Vt II lisa |
| Kõik muud äriühingud | 69,0  % | 30,7  % | C999 |
| Egiptus | Jushi Egypt For Fiberglass Industry S.A.E; Hengshi Egypt Fiberglass Fabrics S.A.E. | 20,0  % | 10,9  % | C533 |
| Kõik muud äriühingud | 20,0  % | 10,9  % | C999 |

Asjaomane riik

Äriühing

Lõplik dumpinguvastane tollimaks

Lõplik tasakaalustav tollimaks

TARICi lisakood

Hiina RV

Jushi Group Co. Ltd;

Zhejiang Hengshi Fiberglass Fabrics Co. Ltd;

Taishan Fiberglass Inc.

69,0  %

30,7  %

C531

PGTEX China Co. Ltd; Chongqing Tenways Material Corp.

37,6  %

17,0  %

C532

Muud I lisas loetletud äriühingud, kes tegid koostööd nii subsiidiumivastases kui ka dumpinguvastases uurimises

37,6  %

24,8  %

Vt I lisa

Muud II lisas loetletud äriühingud, kes tegid koostööd dumpinguvastases uurimises, kuid mitte subsiidiumivastases uurimises

34,0  %

30,7  %

Vt II lisa

Kõik muud äriühingud

69,0  %

30,7  %

C999

Egiptus

Jushi Egypt For Fiberglass Industry S.A.E; Hengshi Egypt Fiberglass Fabrics S.A.E.

20,0  %

10,9  %

C533

Kõik muud äriühingud

20,0  %

10,9  %

C999

5.   Lõikes 4 või I või II lisas nimetatud äriühingutele kehtestatud individuaalseid dumpinguvastaseid tollimaksumäärasid ja individuaalseid tasakaalustavaid tollimaksumäärasid kohaldatakse tingimusel, et liikmesriikide tollile esitatakse kehtiv faktuurarve, millel on selle väljastanud üksuse ametniku allkirjaga ja kuupäevaga kinnitus, milles on esitatud tema nimi ja ametikoht ning mille sõnastus on järgmine: „Mina, allakirjutanu, kinnitan, et sellel arvel kajastatud, Euroopa Liitu ekspordiks müüdava (asjaomase toote) (kogus) tootis (äriühingu nimi ja aadress) (TARICi lisakood) (asjaomases riigis). Kinnitan, et käesoleval arvel esitatud teave on täielik ja õige.“ Kui sellist arvet ei esitata, kohaldatakse kõigile muudele äriühingutele kehtestatud tollimaksumäära.

6.   Kui ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse kehtivaid tollimaksusätteid.

7.   Juhtudel, mil tasakaalustav tollimaks on teatavate eksportivate tootjate puhul dumpinguvastasest tollimaksust maha arvatud, hinnatakse määruse (EL) 2016/1037 artikli 21 kohaste tagasimaksetaotluste puhul ka kõnealuse eksportiva tootja dumpingumarginaali tagasimaksmise uurimisperioodi jooksul.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 23. mai 2022

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 176, 30.6.2016, lk 21.

1

(2)  
  ELT L 176, 30.6.2016, lk 55.

2

(3)  Komisjoni 1. aprilli 2020. aasta rakendusmäärus (EL) 2020/492, millega kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks Hiina Rahvavabariigist ja Egiptusest pärit teatavate kootud ja/või nõeltöödeldud klaaskiust kangaste impordi suhtes (ELT L 108, 6.4.2020, lk 1).

3

(4)  Komisjoni 12. juuni 2020. aasta rakendusmäärus (EL) 2020/776, millega kehtestatakse lõplik tasakaalustav tollimaks teatavate Hiina Rahvavabariigist ja Egiptusest pärit kootud ja/või nõeltöödeldud klaaskiust kangaste impordi suhtes ning muudetakse komisjoni rakendusmäärust (EL) 2020/492, millega kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks teatavate Hiina Rahvavabariigist ja Egiptusest pärit kootud ja/või nõeltöödeldud klaaskiust kangaste impordi suhtes (ELT L 189, 15.6.2020, lk 1).

4

(5)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. mai 2018. aasta määrus (EL) 2018/825, millega muudetakse määrust (EL) 2016/1036 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Liidu liikmed, ja määrust (EL) 2016/1037 kaitse kohta subsideeritud impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Liidu liikmed (ELT L 143, 7.6.2018, lk 1).

5

(6)  Mandrilava hõlmab merepõhja ja selle all asuvat maapõue alal, mis ulatub territoriaalmerest kaugemale maismaaterritooriumi pikendusena kuni mandrilava välisservani või territoriaalmere lähtejoontest 200 meremiili kaugusele, kui mandrilava välisserv nii kaugele ei ulatu. Majandusvöönd on väljaspool territoriaalmerd asuv ja sellega külgnev mereala, mille laius on kuni 200 meremiili (vt ÜRO mereõiguse konventsiooni artikkel 55). Tehissaar on veega ümbritsetud ja veest välja ulatuv maatükk, mis ei ole moodustunud looduslikult, vaid inimeste ehitustegevuse tulemusel. Tehissaari võib kasutada merepõhja uurimiseks ja kasutamiseks ning vee-, hoovuse- ja tuuleenergia tootmiseks. Need võivad olla ka sihtkohaks, kuhu tarnitakse dumpinguhinnaga ja subsideeritud tooteid, näiteks süsivesinike merepõhjast ammutamiseks ja platvormide kaldaga ühendamiseks kasutatavaid torusid ning puurimisseadmeid, platvorme ja tuuleturbiine. Paiksed, ujuv- ja muud rajatised, sealhulgas näiteks merepõhja kinnitatud ujuvplatvormid, on merepõhja uurimiseks ja kasutamiseks mõeldud ehitised, sealhulgas kohapealsed rajatised vee-, hoovuse- ja tuuleenergia tootmiseks. Vaatlusalust toodet võidakse tarnida ka nendel rajatistel kasutamiseks.

6

(7)  Komisjoni 2. juuli 2019. aasta rakendusmäärus (EL) 2019/1131, millega luuakse tollimeede Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/1036 artikli 14a ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/1037 artikli 24a rakendamiseks (ELT L 179, 3.7.2019, lk 12).

7

(8)  Teade Hiina Rahvavabariigist ja Egiptusest pärit teatavate kootud ja/või nõeltöödeldud klaaskiust kangaste impordi suhtes kohaldatavate dumpingu- ja subsiidiumivastaste meetmete võtmisele eelnenud uurimise osalise taasalustamise kohta (ELT C 199, 27.5.2021, lk 6).

8

(9)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. oktoobri 2013. aasta määrus (EL) nr 952/2013, millega kehtestatakse liidu tolliseadustik (ELT L 269, 10.10.2013, lk 1).

9

(10)  Saint Vincent ja Grenadiinid vs. Guinea, 1. juuli 1999, ITLOSe kohtuasjade loetelu, nr 2.

10

vs

(11)  Otsus kohtuasjas C-6/04, komisjon vs. Ühendkuningriik, ECJ1-9056, 2005, punkt 117.

11

vs

(12)  Määrus (EL) nr 952/2013.

12

(13)  Andmed on esitatud vahemikena konfidentsiaalsuse huvides.

13

(14)  Andmed on esitatud vahemikena konfidentsiaalsuse huvides.

14

(15)  Määrus (EL) 2018/825.

15

---

I LISA

Muud äriühingud, kes tegid koostööd nii subsiidiumivastases kui ka dumpinguvastases uurimises

| Äriühingu nimi | TARICi lisakood |
| --- | --- |
| Changshu Dongyu Insulated Compound Materials Co., Ltd | B995 |
| Changzhou Pro-Tech Industry Co., Ltd | C534 |
| Jiangsu Changhai Composite Materials Holding Co., Ltd | C535 |
| Neijiang Huayuan Electronic Materials Co., Ltd | C537 |
| NMG Composites Co., Ltd | C538 |
| Zhejiang Hongming Fiberglass Fabrics Co., Ltd | C539 |

Äriühingu nimi

TARICi lisakood

Changshu Dongyu Insulated Compound Materials Co., Ltd

B995

Changzhou Pro-Tech Industry Co., Ltd

C534

Jiangsu Changhai Composite Materials Holding Co., Ltd

C535

Neijiang Huayuan Electronic Materials Co., Ltd

C537

NMG Composites Co., Ltd

C538

Zhejiang Hongming Fiberglass Fabrics Co., Ltd

C539

---

II LISA

Muud äriühingud, kes tegid koostööd dumpinguvastases uurimises, kuid mitte subsiidiumivastases uurimises

| Äriühingu nimi | TARICi lisakood |
| --- | --- |
| Jiangsu Jiuding New Material Co., Ltd | C536 |

Äriühingu nimi

TARICi lisakood

Jiangsu Jiuding New Material Co., Ltd

C536

---

| 24.5.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 145/31 |
| --- | --- | --- | --- |

24.5.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 145/31

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2022/807,

23. mai 2022,

millega parandatakse rakendusmäärust (EL) 2022/191, millega kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks Hiina Rahvavabariigist pärit teatavate rauast või terasest kinnitusdetailide impordi suhtes

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2016. aasta määrust (EL) 2016/1036 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Liidu liikmed, (1) eriti selle artikli 9 lõiget 4,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjon kehtestas oma rakendusmäärusega (EL) 2022/191 (2) lõpliku dumpinguvastase tollimaksu Hiina Rahvavabariigist pärit teatavate rauast või terasest kinnitusdetailide impordi suhtes. |
| --- | --- |

(1)

Komisjon kehtestas oma rakendusmäärusega (EL) 2022/191 (2) lõpliku dumpinguvastase tollimaksu Hiina Rahvavabariigist pärit teatavate rauast või terasest kinnitusdetailide impordi suhtes.

| (2) | Rakendusmääruses (EL) 2022/191 on koostööd tegeva, valimisse kaasamata eksportiva tootja Liaocheng BSC Metal Products Co., Ltd nimes viga: põhjenduses 347 ja lisas on selle äriühingu nimi ekslikult esitatud ebatäielikult ja nimest on välja jäänud kolm viimast sõna – „Products Co., Ltd“. |
| --- | --- |

(2)

Rakendusmääruses (EL) 2022/191 on koostööd tegeva, valimisse kaasamata eksportiva tootja Liaocheng BSC Metal Products Co., Ltd nimes viga: põhjenduses 347 ja lisas on selle äriühingu nimi ekslikult esitatud ebatäielikult ja nimest on välja jäänud kolm viimast sõna – „Products Co., Ltd“.

| (3) | Kuna rakendusmääruse (EL) 2022/191 põhjenduses 347 ja lisas ei ole koostööd tegeva, valimisse kaasamata eksportiva tootja Liaocheng BSC Metal Products Co., Ltd täisnimi kajastatud õigesti, otsustas komisjon rakendusmääruse (EL) 2022/191 põhjendust 347 ja lisa parandada. Parandus peaks jõustuma, kui jõustub rakendusmäärus (EL) 2022/191, st 18. veebruaril 2022. |
| --- | --- |

(3)

Kuna rakendusmääruse (EL) 2022/191 põhjenduses 347 ja lisas ei ole koostööd tegeva, valimisse kaasamata eksportiva tootja Liaocheng BSC Metal Products Co., Ltd täisnimi kajastatud õigesti, otsustas komisjon rakendusmääruse (EL) 2022/191 põhjendust 347 ja lisa parandada. Parandus peaks jõustuma, kui jõustub rakendusmäärus (EL) 2022/191, st 18. veebruaril 2022.

| (4) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas määruse (EL) 2016/1036 artikli 15 lõike 1 kohaselt moodustatud komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(4)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas määruse (EL) 2016/1036 artikli 15 lõike 1 kohaselt moodustatud komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1.   Rakendusmääruse (EL) 2022/191 põhjendus 347 asendatakse järgmisega:

| „(347) | Pärast lõplike järelduste avalikustamist avastas komisjon koostööd tegevate eksportivate tootjate nimekirjas mõningad tehnilised vead, mis parandati. Need vead parandati asjaomaste isikute väljavõttelise uuringu vormis esitatud teabe alusel. Seega jäeti nimekirjast välja Shanghai Foreign Trade (Pudong) Co., Ltd., kes esitas väljavõttelise uuringu teabe oma seotud tootjate Shanghai Rongdun Industry Co., Ltd. ja Shanghai Chunri New Energy Technology Co., Ltd. kohta, ning see asendati vastavate seotud tootjatega. Samamoodi jäeti nimekirjast välja ja asendati seotud tootjaga BSC Corporation – kaupleja, kes ekspordib oma seotud äriühingu Liaocheng BSC Metal Products Co., Ltd toodetavat toodet.“ |
| --- | --- |

„(347)

2.   Rakendusmääruse (EL) 2022/191 lisa asendatakse käesoleva määruse lisaga.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub tagasiulatuvalt 18. veebruaril 2022.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 23. mai 2022

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 176, 30.6.2016, lk 21.

1

(2)  Komisjoni 16. veebruari 2022. aasta rakendusmäärus (EL) 2022/191, millega kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks Hiina Rahvavabariigist pärit teatavate rauast või terasest kinnitusdetailide impordi suhtes (ELT L 36, 17.2.2022, lk 1).

2

---

LISA

Koostööd teinud eksportivad tootjad, keda valimisse ei kaasatud

| Riik | Nimi | TARICi lisakood |
| --- | --- | --- |
| Hiina Rahvavabariik | Anhui Goodlink Fastener Co., Ltd. | C859 |
| Hiina Rahvavabariik | Beijing Jinzhaobo High Strength Fastener Co., Ltd. | C767 |
| Hiina Rahvavabariik | Liaocheng BSC Metal Products Co., Ltd. | C768 |
| Hiina Rahvavabariik | Celo Suzhou Precision Fasteners Co., Ltd. | C769 |
| Hiina Rahvavabariik | Changshu City Standard Parts Factory Co., Ltd. | C770 |
| Hiina Rahvavabariik | CHENGLONG TECHNOLOGY (JIAXING) CO., LTD. | C771 |
| Hiina Rahvavabariik | EC International (Nantong) Co., Ltd. | C772 |
| Hiina Rahvavabariik | FASTWELL METAL PRODUCTS CO., LTD. | C773 |
| Hiina Rahvavabariik | Finework (Hunan) New Energy Technology Co., Ltd. | C774 |
| Hiina Rahvavabariik | FRÖTEK Plastic Technology(Wuxi) CO., LTD. | C775 |
| Hiina Rahvavabariik | Haining Hisener Trade Co., Ltd. | C776 |
| Hiina Rahvavabariik | HAINING JINJIE METAL CO., LTD. | C778 |
| Hiina Rahvavabariik | HAIYAN BOOMING FASTENER CO., LTD. | C779 |
| Hiina Rahvavabariik | Haiyan C&F Fittings Co., LTD. | C780 |
| Hiina Rahvavabariik | HAIYAN GUANGDA HARDWARE CO., LTD. | C781 |
| Hiina Rahvavabariik | Haiyan Jiamei Hardware Manufacturing And Tech. Co., Ltd. | C782 |
| Hiina Rahvavabariik | Haiyan Shangxin Standarf Parts Co., Ltd. | C783 |
| Hiina Rahvavabariik | HAIYAN TIANQI STANDARD PARTS CO., LTD. | C784 |
| Hiina Rahvavabariik | Haiyan Wancheng Fasteners Co., Ltd. | C785 |
| Hiina Rahvavabariik | HAIYAN XINGLONG FASTENER CO., LTD. | C786 |
| Hiina Rahvavabariik | HAIYAN YIHUI HARDWARE TECHNOLOGY CO., LTD. | C787 |
| Hiina Rahvavabariik | HAIYAN YOUSUN ENTERPRISE CO., LTD. | C788 |
| Hiina Rahvavabariik | HANDAN HAOSHENG FASTENER CO., LTD. | C789 |
| Hiina Rahvavabariik | HILTI (CHINA) LTD. | C790 |
| Hiina Rahvavabariik | Jia Xing Tai Cheng Aoto Parts Co., Ltd. | C791 |
| Hiina Rahvavabariik | Jiashan Chaoyi Fastener Co., Ltd. | C792 |
| Hiina Rahvavabariik | JIASHAN GIANT IMP.&EXP.TRADE CO., LTD. | C793 |
| Hiina Rahvavabariik | Jiashan Sanxin Fastener Company Limited | C794 |
| Hiina Rahvavabariik | Jiashan United Oasis Fastener Co., Ltd. | C795 |
| Hiina Rahvavabariik | JIASHAN WEIYUE FASTENER CO., LTD. | C796 |
| Hiina Rahvavabariik | Jiashan Xiaohai Metal Products Factory | C797 |
| Hiina Rahvavabariik | JIASHAN YONGXIN FASTENER CO., LTD. | C798 |
| Hiina Rahvavabariik | JIAXING CHENGFENG METAL PRODUCTS CO., LTD. | C799 |
| Hiina Rahvavabariik | JIAXING H.J TECH INDUSTRY LIMITED | C800 |
| Hiina Rahvavabariik | Jiaxing Huanhuan Tong Plastic Industry Co., LTD. | C801 |
| Hiina Rahvavabariik | JIAXING KINFAST HARDWARE CO., LTD. | C802 |
| Hiina Rahvavabariik | JIAXING LONGSHENG HARDWARE CO., LTD. | C803 |
| Hiina Rahvavabariik | Jiaxing Shangxiang Import and Export Co., LTD. | C804 |
| Hiina Rahvavabariik | JIAXING SULATER AUTO PARTS CO., LTD. | C805 |
| Hiina Rahvavabariik | JIAXING TAIXIN AUTO PARTS MANUFACTURING CO., LTD. | C806 |
| Hiina Rahvavabariik | Jiaxing Victor Screw Co., Ltd. | C807 |
| Hiina Rahvavabariik | JIAXING ZHENGYING HARDWARE CO., LTD. | C808 |
| Hiina Rahvavabariik | Jinan Huayang Fastener Co., Ltd. | C809 |
| Hiina Rahvavabariik | JINAN STAR FASTENER CO., LTD. | C810 |
| Hiina Rahvavabariik | Lianyungang Suli Hardware Technology Co., Ltd. | C811 |
| Hiina Rahvavabariik | NEDSCHROEF FASTENERS (KUNSHAN) CO., LTD. | C812 |
| Hiina Rahvavabariik | NEW STARWDH INDUSTRIAL CO., LTD. | C813 |
| Hiina Rahvavabariik | Ningbo Dongxin High-Strength Nut Co., Ltd. | C814 |
| Hiina Rahvavabariik | Ningbo Economic & Technical Development Zone Yonggang Fasteners Co., Ltd. | C815 |
| Hiina Rahvavabariik | Ningbo Haixin Hardware Co., Ltd. | C816 |
| Hiina Rahvavabariik | NINGBO LEMNA PRODUCT TECHNOLOGY CO., LTD. | C817 |
| Hiina Rahvavabariik | Ningbo Minda Machinery & Electronics Co., Ltd. | C818 |
| Hiina Rahvavabariik | Ningbo Nanjubaoge Fastener Manufacturing Co., Ltd. | C819 |
| Hiina Rahvavabariik | Ningbo Ningli High-Strength Fastener Co., Ltd. | C820 |
| Hiina Rahvavabariik | Ningbo Shengtai Fastener Technology Co., Ltd. | C821 |
| Hiina Rahvavabariik | Ningbo Taida Hezhong Fastener Manufacture Co., Ltd. | C822 |
| Hiina Rahvavabariik | Ningbo Zhenghai Yongding Fastener Co., Ltd. | C823 |
| Hiina Rahvavabariik | NINGBO ZHONGBIN FASTENER MFG. CO., LTD. | C824 |
| Hiina Rahvavabariik | Ningbo Zhongjiang High Strength Bolts Co., Ltd. | C825 |
| Hiina Rahvavabariik | OK TECH CO., LTD. | C826 |
| Hiina Rahvavabariik | PINGHU OTEBAY HARDWARE PRODUCT CO., LTD. | C827 |
| Hiina Rahvavabariik | Pinghu Sanjiaozhou Lubricant Co., Ltd. | C828 |
| Hiina Rahvavabariik | Pol Shin Fastener (Zhejiang) Co., Ltd. | C829 |
| Hiina Rahvavabariik | QIFENG PRECISION INDUSTRY SCI-TECH CORP. | C830 |
| Hiina Rahvavabariik | Shanghai Autocraft Co., Ltd. | C831 |
| Hiina Rahvavabariik | SHANGHAI CHAEN CHIA FASTENERS CO., LTD. | C832 |
| Hiina Rahvavabariik | SHANGHAI EAST BEST FOREIGN TRADE CO., LTD. | C833 |
| Hiina Rahvavabariik | Shanghai Chunri New Energy Technology Co., Ltd. | C777 |
| Hiina Rahvavabariik | Shanghai Rongdun Industry Co., Ltd. | C834 |
| Hiina Rahvavabariik | Shanghai Galgem Hardware Company Limited | C835 |
| Hiina Rahvavabariik | Shanghai High-Strength Bolts Plant | C836 |
| Hiina Rahvavabariik | SHANGHAI MOREGOOD HARDWARE CO., LTD. | C837 |
| Hiina Rahvavabariik | Shanghai Yueda Nails Co., Ltd. | C838 |
| Hiina Rahvavabariik | SSF INDUSTRIAL CO., LIMITED | C839 |
| Hiina Rahvavabariik | Suzhou Escort Hardware Manufacturing Co., Ltd. | C840 |
| Hiina Rahvavabariik | Suzhou Hongly Hardware Co., Ltd. | C841 |
| Hiina Rahvavabariik | Suzhou Litto Fastener Co., Ltd. | C842 |
| Hiina Rahvavabariik | Suzhou YNK Fastener Co., Ltd. | C843 |
| Hiina Rahvavabariik | Yantai Agrati Fasteners, Ltd. | C844 |
| Hiina Rahvavabariik | YUYAO ALFIRSTE HARDWARE CO., LTD. | C845 |
| Hiina Rahvavabariik | Yuyao Zhenrui Metal Co., Ltd. | C846 |
| Hiina Rahvavabariik | ZHE JIANG WORLD WIN FASTENER CO., LTD. | C847 |
| Hiina Rahvavabariik | Zhejiang Channov Auto Parts Co., Ltd. | C848 |
| Hiina Rahvavabariik | ZHEJIANG CHAOBOER HARDWARE CO., LTD. | C849 |
| Hiina Rahvavabariik | ZHEJIANG DONGHE MACHINERY TECHNOLOGY CORPORATION LIMITED | C850 |
| Hiina Rahvavabariik | Zhejiang Excellent Industries Co., Ltd. | C851 |
| Hiina Rahvavabariik | ZHEJIANG MS TECHNOLOGY CO., LTD. | C852 |
| Hiina Rahvavabariik | ZHEJIANG NEW SHENGDA FASTENER CO., LTD. | C853 |
| Hiina Rahvavabariik | ZheJiang RuiZhao Technology Co., Ltd. | C854 |
| Hiina Rahvavabariik | Zhejiang Tianyuan Metal Products Co., Ltd. | C855 |

Riik

Nimi

TARICi lisakood

Hiina Rahvavabariik

Anhui Goodlink Fastener Co., Ltd.

C859

Hiina Rahvavabariik

Beijing Jinzhaobo High Strength Fastener Co., Ltd.

C767

Hiina Rahvavabariik

Liaocheng BSC Metal Products Co., Ltd.

C768

Hiina Rahvavabariik

Celo Suzhou Precision Fasteners Co., Ltd.

C769

Hiina Rahvavabariik

Changshu City Standard Parts Factory Co., Ltd.

C770

Hiina Rahvavabariik

CHENGLONG TECHNOLOGY (JIAXING) CO., LTD.

C771

Hiina Rahvavabariik

EC International (Nantong) Co., Ltd.

C772

Hiina Rahvavabariik

FASTWELL METAL PRODUCTS CO., LTD.

C773

Hiina Rahvavabariik

Finework (Hunan) New Energy Technology Co., Ltd.

C774

Hiina Rahvavabariik

FRÖTEK Plastic Technology(Wuxi) CO., LTD.

C775

Hiina Rahvavabariik

Haining Hisener Trade Co., Ltd.

C776

Hiina Rahvavabariik

HAINING JINJIE METAL CO., LTD.

C778

Hiina Rahvavabariik

HAIYAN BOOMING FASTENER CO., LTD.

C779

Hiina Rahvavabariik

Haiyan C&F Fittings Co., LTD.

C780

Hiina Rahvavabariik

HAIYAN GUANGDA HARDWARE CO., LTD.

C781

Hiina Rahvavabariik

Haiyan Jiamei Hardware Manufacturing And Tech. Co., Ltd.

C782

Hiina Rahvavabariik

Haiyan Shangxin Standarf Parts Co., Ltd.

C783

Hiina Rahvavabariik

HAIYAN TIANQI STANDARD PARTS CO., LTD.

C784

Hiina Rahvavabariik

Haiyan Wancheng Fasteners Co., Ltd.

C785

Hiina Rahvavabariik

HAIYAN XINGLONG FASTENER CO., LTD.

C786

Hiina Rahvavabariik

HAIYAN YIHUI HARDWARE TECHNOLOGY CO., LTD.

C787

Hiina Rahvavabariik

HAIYAN YOUSUN ENTERPRISE CO., LTD.

C788

Hiina Rahvavabariik

HANDAN HAOSHENG FASTENER CO., LTD.

C789

Hiina Rahvavabariik

HILTI (CHINA) LTD.

C790

Hiina Rahvavabariik

Jia Xing Tai Cheng Aoto Parts Co., Ltd.

C791

Hiina Rahvavabariik

Jiashan Chaoyi Fastener Co., Ltd.

C792

Hiina Rahvavabariik

JIASHAN GIANT IMP.&EXP.TRADE CO., LTD.

C793

Hiina Rahvavabariik

Jiashan Sanxin Fastener Company Limited

C794

Hiina Rahvavabariik

Jiashan United Oasis Fastener Co., Ltd.

C795

Hiina Rahvavabariik

JIASHAN WEIYUE FASTENER CO., LTD.

C796

Hiina Rahvavabariik

Jiashan Xiaohai Metal Products Factory

C797

Hiina Rahvavabariik

JIASHAN YONGXIN FASTENER CO., LTD.

C798

Hiina Rahvavabariik

JIAXING CHENGFENG METAL PRODUCTS CO., LTD.

C799

Hiina Rahvavabariik

JIAXING H.J TECH INDUSTRY LIMITED

C800

Hiina Rahvavabariik

Jiaxing Huanhuan Tong Plastic Industry Co., LTD.

C801

Hiina Rahvavabariik

JIAXING KINFAST HARDWARE CO., LTD.

C802

Hiina Rahvavabariik

JIAXING LONGSHENG HARDWARE CO., LTD.

C803

Hiina Rahvavabariik

Jiaxing Shangxiang Import and Export Co., LTD.

C804

Hiina Rahvavabariik

JIAXING SULATER AUTO PARTS CO., LTD.

C805

Hiina Rahvavabariik

JIAXING TAIXIN AUTO PARTS MANUFACTURING CO., LTD.

C806

Hiina Rahvavabariik

Jiaxing Victor Screw Co., Ltd.

C807

Hiina Rahvavabariik

JIAXING ZHENGYING HARDWARE CO., LTD.

C808

Hiina Rahvavabariik

Jinan Huayang Fastener Co., Ltd.

C809

Hiina Rahvavabariik

JINAN STAR FASTENER CO., LTD.

C810

Hiina Rahvavabariik

Lianyungang Suli Hardware Technology Co., Ltd.

C811

Hiina Rahvavabariik

NEDSCHROEF FASTENERS (KUNSHAN) CO., LTD.

C812

Hiina Rahvavabariik

NEW STARWDH INDUSTRIAL CO., LTD.

C813

Hiina Rahvavabariik

Ningbo Dongxin High-Strength Nut Co., Ltd.

C814

Hiina Rahvavabariik

Ningbo Economic & Technical Development Zone Yonggang Fasteners Co., Ltd.

C815

Hiina Rahvavabariik

Ningbo Haixin Hardware Co., Ltd.

C816

Hiina Rahvavabariik

NINGBO LEMNA PRODUCT TECHNOLOGY CO., LTD.

C817

Hiina Rahvavabariik

Ningbo Minda Machinery & Electronics Co., Ltd.

C818

Hiina Rahvavabariik

Ningbo Nanjubaoge Fastener Manufacturing Co., Ltd.

C819

Hiina Rahvavabariik

Ningbo Ningli High-Strength Fastener Co., Ltd.

C820

Hiina Rahvavabariik

Ningbo Shengtai Fastener Technology Co., Ltd.

C821

Hiina Rahvavabariik

Ningbo Taida Hezhong Fastener Manufacture Co., Ltd.

C822

Hiina Rahvavabariik

Ningbo Zhenghai Yongding Fastener Co., Ltd.

C823

Hiina Rahvavabariik

NINGBO ZHONGBIN FASTENER MFG. CO., LTD.

C824

Hiina Rahvavabariik

Ningbo Zhongjiang High Strength Bolts Co., Ltd.

C825

Hiina Rahvavabariik

OK TECH CO., LTD.

C826

Hiina Rahvavabariik

PINGHU OTEBAY HARDWARE PRODUCT CO., LTD.

C827

Hiina Rahvavabariik

Pinghu Sanjiaozhou Lubricant Co., Ltd.

C828

Hiina Rahvavabariik

Pol Shin Fastener (Zhejiang) Co., Ltd.

C829

Hiina Rahvavabariik

QIFENG PRECISION INDUSTRY SCI-TECH CORP.

C830

Hiina Rahvavabariik

Shanghai Autocraft Co., Ltd.

C831

Hiina Rahvavabariik

SHANGHAI CHAEN CHIA FASTENERS CO., LTD.

C832

Hiina Rahvavabariik

SHANGHAI EAST BEST FOREIGN TRADE CO., LTD.

C833

Hiina Rahvavabariik

Shanghai Chunri New Energy Technology Co., Ltd.

C777

Hiina Rahvavabariik

Shanghai Rongdun Industry Co., Ltd.

C834

Hiina Rahvavabariik

Shanghai Galgem Hardware Company Limited

C835

Hiina Rahvavabariik

Shanghai High-Strength Bolts Plant

C836

Hiina Rahvavabariik

SHANGHAI MOREGOOD HARDWARE CO., LTD.

C837

Hiina Rahvavabariik

Shanghai Yueda Nails Co., Ltd.

C838

Hiina Rahvavabariik

SSF INDUSTRIAL CO., LIMITED

C839

Hiina Rahvavabariik

Suzhou Escort Hardware Manufacturing Co., Ltd.

C840

Hiina Rahvavabariik

Suzhou Hongly Hardware Co., Ltd.

C841

Hiina Rahvavabariik

Suzhou Litto Fastener Co., Ltd.

C842

Hiina Rahvavabariik

Suzhou YNK Fastener Co., Ltd.

C843

Hiina Rahvavabariik

Yantai Agrati Fasteners, Ltd.

C844

Hiina Rahvavabariik

YUYAO ALFIRSTE HARDWARE CO., LTD.

C845

Hiina Rahvavabariik

Yuyao Zhenrui Metal Co., Ltd.

C846

Hiina Rahvavabariik

ZHE JIANG WORLD WIN FASTENER CO., LTD.

C847

Hiina Rahvavabariik

Zhejiang Channov Auto Parts Co., Ltd.

C848

Hiina Rahvavabariik

ZHEJIANG CHAOBOER HARDWARE CO., LTD.

C849

Hiina Rahvavabariik

ZHEJIANG DONGHE MACHINERY TECHNOLOGY CORPORATION LIMITED

C850

Hiina Rahvavabariik

Zhejiang Excellent Industries Co., Ltd.

C851

Hiina Rahvavabariik

ZHEJIANG MS TECHNOLOGY CO., LTD.

C852

Hiina Rahvavabariik

ZHEJIANG NEW SHENGDA FASTENER CO., LTD.

C853

Hiina Rahvavabariik

ZheJiang RuiZhao Technology Co., Ltd.

C854

Hiina Rahvavabariik

Zhejiang Tianyuan Metal Products Co., Ltd.

C855

---

| 24.5.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 145/37 |
| --- | --- | --- | --- |

24.5.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 145/37

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2022/808,

23. mai 2022,

millega muudetakse rakendusmäärust (EL) nr 540/2011 seoses toimeaine bispüribaki heakskiidu kehtivusajaga

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. oktoobri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1107/2009 taimekaitsevahendite turulelaskmise ja nõukogu direktiivide 79/117/EMÜ ja 91/414/EMÜ kehtetuks tunnistamise kohta, (1) eriti selle artikli 17 esimest lõiku,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 (2) lisa B osas on esitatud toimeained, mis on määruse (EÜ) nr 1107/2009 kohaselt heaks kiidetud. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 (2) lisa B osas on esitatud toimeained, mis on määruse (EÜ) nr 1107/2009 kohaselt heaks kiidetud.

| (2) | 30. juulil 2018 esitati toimeaine bispüribaki heakskiidu pikendamise taotlus vastavalt komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 844/2012 (3) artiklile 1. |
| --- | --- |

(2)

30. juulil 2018 esitati toimeaine bispüribaki heakskiidu pikendamise taotlus vastavalt komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 844/2012 (3) artiklile 1.

| (3) | Komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2018/1916 (4) pikendati toimeaine bispüribaki heakskiidu kehtivusaega 31. juulist 2021 kuni 31. juulini 2023. |
| --- | --- |

(3)

Komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2018/1916 (4) pikendati toimeaine bispüribaki heakskiidu kehtivusaega 31. juulist 2021 kuni 31. juulini 2023.

| (4) | Taotluse esitaja kinnitas 22. oktoobril 2020 siiski, et ta ei toeta enam heakskiidu pikendamise taotlust. |
| --- | --- |

(4)

Taotluse esitaja kinnitas 22. oktoobril 2020 siiski, et ta ei toeta enam heakskiidu pikendamise taotlust.

| (5) | Kuna pikendamistaotlus võeti tagasi, ei ole rakendusmääruse (EL) 2018/1916 kohane asjaomase toimeaine heakskiidu kehtivusaja pikendamine enam põhjendatud. Seepärast tuleks kehtivusaja lõppkuupäevaks määrata varaseim võimalik kuupäev, andes liikmesriikidele piisavalt aega seda toimeainet sisaldavate taimekaitsevahendite lubade tagasivõtmiseks. |
| --- | --- |

(5)

Kuna pikendamistaotlus võeti tagasi, ei ole rakendusmääruse (EL) 2018/1916 kohane asjaomase toimeaine heakskiidu kehtivusaja pikendamine enam põhjendatud. Seepärast tuleks kehtivusaja lõppkuupäevaks määrata varaseim võimalik kuupäev, andes liikmesriikidele piisavalt aega seda toimeainet sisaldavate taimekaitsevahendite lubade tagasivõtmiseks.

| (6) | Seepärast tuleks rakendusmäärust (EL) nr 540/2011 vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(6)

Seepärast tuleks rakendusmäärust (EL) nr 540/2011 vastavalt muuta.

| (7) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(7)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 23. mai 2022

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  LT L 309, 24.11.2009, lk 1.

1

(2)  Komisjoni 25. mai 2011. aasta rakendusmäärus (EL) nr 540/2011, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1107/2009 seoses heakskiidetud toimeainete loeteluga (ELT L 153, 11.6.2011, lk 1).

2

(3)  Komisjoni 18. septembri 2012. aasta rakendusmäärus (EL) nr 844/2012, millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 1107/2009 (taimekaitsevahendite turulelaskmise kohta) ette nähtud toimeainete heakskiidu pikendamise menetluse rakendamiseks vajalikud sätted (ELT L 252, 19.9.2012, lk 26).

3

(4)  Komisjoni 6. detsember 2018. aasta rakendusmäärus (EL) 2018/1916, millega muudetakse rakendusmäärust (EL) nr 540/2011 seoses toimeaine bispüribaki heakskiidu kehtivusaja pikendamisega (ELT L 311, 7.12.2018, lk 24).

4

---

LISA

Rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 lisa B osa 1. reas asendatakse bispüribakki käsitlevas kande kuuendas veerus („Heakskiitmise aegumine“) kuupäev järgmisega: „
  31. juuli 2022
  “.

---

OTSUSED

| 24.5.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 145/40 |
| --- | --- | --- | --- |

24.5.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 145/40

---

NÕUKOGU OTSUS (ÜVJP) 2022/809,

23. mai 2022,

millega muudetakse otsust (ÜVJP) 2022/338, mis käsitleb Euroopa rahutagamisrahastu abimeedet Ukraina relvajõududele surmava jõu kasutamiseks mõeldud kaitseotstarbelise varustuse ja platvormide andmiseks

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artikli 28 lõiget 1 ja artikli 41 lõiget 2,

võttes arvesse liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu võttis 28. veebruaril 2022 vastu otsuse (ÜVJP) 2022/338, (1) millega luuakse abimeede lähtesummas 450 000 000 eurot, et rahastada Ukraina relvajõudude varustamist surmava jõu kasutamiseks mõeldud kaitseotstarbelise varustusega ja platvormidega. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu võttis 28. veebruaril 2022 vastu otsuse (ÜVJP) 2022/338, (1) millega luuakse abimeede lähtesummas 450 000 000 eurot, et rahastada Ukraina relvajõudude varustamist surmava jõu kasutamiseks mõeldud kaitseotstarbelise varustusega ja platvormidega.

| (2) | Nõukogu võttis 23. märtsil 2022 vastu otsuse (ÜVJP) 2022/471, (2) millega muudetakse otsust (ÜVJP) 2022/338 ning millega suurendati lähtesummat 900 000 000 euroni. |
| --- | --- |

(2)

Nõukogu võttis 23. märtsil 2022 vastu otsuse (ÜVJP) 2022/471, (2) millega muudetakse otsust (ÜVJP) 2022/338 ning millega suurendati lähtesummat 900 000 000 euroni.

| (3) | Nõukogu võttis 13. aprillil 2022 vastu otsuse (ÜVJP) 2022/636, (3) millega muudetakse otsust (ÜVJP) 2022/338 ning millega suurendati täiendavalt lähtesummat 1 350 000 000 euroni. |
| --- | --- |

(3)

Nõukogu võttis 13. aprillil 2022 vastu otsuse (ÜVJP) 2022/636, (3) millega muudetakse otsust (ÜVJP) 2022/338 ning millega suurendati täiendavalt lähtesummat 1 350 000 000 euroni.

| (4) | Võttes arvesse käimasolevat Venemaa Föderatsiooni Ukraina-vastast relvastatud agressiooni, tuleks seda lähtesummat täiendava 490 000 000 euro võrra suurendada. |
| --- | --- |

(4)

Võttes arvesse käimasolevat Venemaa Föderatsiooni Ukraina-vastast relvastatud agressiooni, tuleks seda lähtesummat täiendava 490 000 000 euro võrra suurendada.

| (5) | Otsust (ÜVJP) 2022/338 tuleks vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(5)

Otsust (ÜVJP) 2022/338 tuleks vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Otsust (ÜVJP) 2022/338 muudetakse järgmiselt.

| 1) | Artikli 2 lõige 1 asendatakse järgmisega:

  „1.   Abimeetmega seotud kulutuste katmiseks ette nähtud lähtesumma on 1 840 000 000 eurot.“ |
| --- | --- |

1)

Artikli 2 lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.   Abimeetmega seotud kulutuste katmiseks ette nähtud lähtesumma on 1 840 000 000 eurot.“

| 2) | Artikli 2 lõige 3 asendatakse järgmisega:

  „3.   Kooskõlas otsuse (ÜVJP) 2021/509 artikli 29 lõikega 5 võib abimeetme haldur kutsuda pärast käesoleva otsuse vastuvõtmist üles panustama kuni 1 840 000 000 eurot. Abimeetme halduri üleskutsel panustatud vahendeid kasutatakse tehtud kulutuste eest tasumiseks üksnes otsusega (ÜVJP) 2021/509 loodud komitee heaks kiidetud määras käesolevale abimeetmele vastavas 2022. aasta paranduseelarves ja järgnevate aastate eelarvetes.“ |
| --- | --- |

2)

Artikli 2 lõige 3 asendatakse järgmisega:

„3.   Kooskõlas otsuse (ÜVJP) 2021/509 artikli 29 lõikega 5 võib abimeetme haldur kutsuda pärast käesoleva otsuse vastuvõtmist üles panustama kuni 1 840 000 000 eurot. Abimeetme halduri üleskutsel panustatud vahendeid kasutatakse tehtud kulutuste eest tasumiseks üksnes otsusega (ÜVJP) 2021/509 loodud komitee heaks kiidetud määras käesolevale abimeetmele vastavas 2022. aasta paranduseelarves ja järgnevate aastate eelarvetes.“

| 3) | Artikli 2 lõige 4 asendatakse järgmisega:

  „4.   Abimeetme rakendamisega seotud kulud on rahastamiskõlblikud alates 1. jaanuarist 2022 kuni kuupäevani, mille määrab kindlaks nõukogu. Enne 11. märtsi 2022 tekkinud kulud on rahastamiskõlblikud maksimaalselt 450 000 000 euro ulatuses.“ |
| --- | --- |

3)

Artikli 2 lõige 4 asendatakse järgmisega:

„4.   Abimeetme rakendamisega seotud kulud on rahastamiskõlblikud alates 1. jaanuarist 2022 kuni kuupäevani, mille määrab kindlaks nõukogu. Enne 11. märtsi 2022 tekkinud kulud on rahastamiskõlblikud maksimaalselt 450 000 000 euro ulatuses.“

| 4) | Artikli 4 lõike 4 punkt j asendatakse järgmisega:






  „j) | Saksamaa Kaitseministeerium ning Föderaalne Sise- ja Kogukonnaministeerium;“. |
| --- | --- | --- |

4)

Artikli 4 lõike 4 punkt j asendatakse järgmisega:

„j)

Saksamaa Kaitseministeerium ning Föderaalne Sise- ja Kogukonnaministeerium;“.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Brüssel, 23. mai 2022

Nõukogu nimel

eesistuja

M. BEK

---

(1)  Nõukogu 28. veebruari 2022. aasta otsus (ÜVJP) 2022/338, mis käsitleb Euroopa rahutagamisrahastu abimeedet Ukraina relvajõududele surmava jõu kasutamiseks mõeldud kaitseotstarbelise varustuse ja platvormide andmiseks (ELT L 60, 28.2.2022, lk 1).

1

(2)  Nõukogu 23. märtsi 2022. aasta otsus (ÜVJP) 2022/471, millega muudetakse otsust (ÜVJP) 2022/338, mis käsitleb Euroopa rahutagamisrahastu abimeedet Ukraina relvajõududele surmava jõu kasutamiseks mõeldud kaitseotstarbelise varustuse ja platvormide andmiseks (ELT L 96, 24.3.2022, lk 43).

2

(3)  Nõukogu 13. aprilli 2022. aasta otsus (ÜVJP) 2022/636, millega muudetakse otsust (ÜVJP) 2022/338, mis käsitleb Euroopa rahutagamisrahastu abimeedet Ukraina relvajõududele surmava jõu kasutamiseks mõeldud kaitseotstarbelise varustuse ja platvormide andmiseks (ELT L 117, 19.4.2022, lk 34).

3

---

| 24.5.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 145/42 |
| --- | --- | --- | --- |

24.5.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 145/42

---

NÕUKOGU OTSUS (ÜVJP) 2022/810,

23. mai 2022,

millega muudetakse otsust (ÜVJP) 2022/339, mis käsitleb Euroopa rahutagamisrahastu abimeedet Ukraina relvajõudude toetuseks

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artikli 28 lõiget 1 ja artikli 41 lõiget 2,

võttes arvesse liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu võttis 28. veebruaril 2022 vastu otsuse (ÜVJP) 2022/339, (1) millega loodi abimeede lähtesummas 50 000 000 eurot, et rahastada varustuse ja vahendite andmist, mis on mõeldud mittesurmava jõu kasutamiseks, näiteks isikukaitsevahendid, esmaabipakid ja kütus Ukraina relvajõududele. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu võttis 28. veebruaril 2022 vastu otsuse (ÜVJP) 2022/339, (1) millega loodi abimeede lähtesummas 50 000 000 eurot, et rahastada varustuse ja vahendite andmist, mis on mõeldud mittesurmava jõu kasutamiseks, näiteks isikukaitsevahendid, esmaabipakid ja kütus Ukraina relvajõududele.

| (2) | Nõukogu võttis 23. märtsil 2022 vastu otsuse (ÜVJP) 2022/472, (2) millega muudetakse otsust (ÜVJP) 2022/339 ning millega suurendati lähtesummat 100 000 000 euroni. |
| --- | --- |

(2)

Nõukogu võttis 23. märtsil 2022 vastu otsuse (ÜVJP) 2022/472, (2) millega muudetakse otsust (ÜVJP) 2022/339 ning millega suurendati lähtesummat 100 000 000 euroni.

| (3) | Nõukogu võttis 13. aprillil 2022 vastu otsuse (ÜVJP) 2022/637, (3) millega muudetakse otsust (ÜVJP) 2022/339 ning millega suurendati lähtesummat täiendavalt 150 000 000 euroni. |
| --- | --- |

(3)

Nõukogu võttis 13. aprillil 2022 vastu otsuse (ÜVJP) 2022/637, (3) millega muudetakse otsust (ÜVJP) 2022/339 ning millega suurendati lähtesummat täiendavalt 150 000 000 euroni.

| (4) | Võttes arvesse käimasolevat Venemaa Föderatsiooni Ukraina-vastast relvastatud agressiooni, tuleks seda lähtesummat täiendava 10 000 000 euro võrra suurendada, et rahastada varustuse ja vahendite andmist, mis on mõeldud mittesurmava jõu kasutamiseks, näiteks isikukaitsevahendid, esmaabipakid ja kütus Ukraina relvajõududele. |
| --- | --- |

(4)

Võttes arvesse käimasolevat Venemaa Föderatsiooni Ukraina-vastast relvastatud agressiooni, tuleks seda lähtesummat täiendava 10 000 000 euro võrra suurendada, et rahastada varustuse ja vahendite andmist, mis on mõeldud mittesurmava jõu kasutamiseks, näiteks isikukaitsevahendid, esmaabipakid ja kütus Ukraina relvajõududele.

| (5) | Otsust (ÜVJP) 2022/339 tuleks vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(5)

Otsust (ÜVJP) 2022/339 tuleks vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Otsust (ÜVJP) 2022/339 muudetakse järgmiselt.

| 1) | Artikli 2 lõige 1 asendatakse järgmisega:

  „1.   Abimeetmega seotud kulutuste katmiseks ette nähtud lähtesumma on 160 000 000 eurot.“ |
| --- | --- |

1)

Artikli 2 lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.   Abimeetmega seotud kulutuste katmiseks ette nähtud lähtesumma on 160 000 000 eurot.“

| 2) | Artikli 2 lõige 3 asendatakse järgmisega:

  „3.   Kooskõlas otsuse (ÜVJP) 2021/509 artikli 29 lõikega 5 võib abimeetme haldur kutsuda pärast käesoleva otsuse vastuvõtmist üles panustama kuni 160 000 000 eurot. Abimeetme halduri üleskutsel panustatud vahendeid kasutatakse tehtud kulutuste eest tasumiseks üksnes otsusega (ÜVJP) 2021/509 loodud komitee heaks kiidetud määras käesolevale abimeetmele vastavas 2022. aasta paranduseelarves ja järgnevate aastate eelarvetes.“ |
| --- | --- |

2)

Artikli 2 lõige 3 asendatakse järgmisega:

„3.   Kooskõlas otsuse (ÜVJP) 2021/509 artikli 29 lõikega 5 võib abimeetme haldur kutsuda pärast käesoleva otsuse vastuvõtmist üles panustama kuni 160 000 000 eurot. Abimeetme halduri üleskutsel panustatud vahendeid kasutatakse tehtud kulutuste eest tasumiseks üksnes otsusega (ÜVJP) 2021/509 loodud komitee heaks kiidetud määras käesolevale abimeetmele vastavas 2022. aasta paranduseelarves ja järgnevate aastate eelarvetes.“

| 3) | Artikli 2 lõige 4 asendatakse järgmisega:

  „4.   Abimeetme rakendamisega seotud kulud on rahastamiskõlblikud alates 1. jaanuarist 2022 kuni kuupäevani, mille määrab kindlaks nõukogu. Enne 11. märtsi 2022 tekkinud kulud on rahastamiskõlblikud maksimaalselt 50 000 000 euro ulatuses.“ |
| --- | --- |

3)

Artikli 2 lõige 4 asendatakse järgmisega:

„4.   Abimeetme rakendamisega seotud kulud on rahastamiskõlblikud alates 1. jaanuarist 2022 kuni kuupäevani, mille määrab kindlaks nõukogu. Enne 11. märtsi 2022 tekkinud kulud on rahastamiskõlblikud maksimaalselt 50 000 000 euro ulatuses.“

| 4) | Artikli 4 lõike 4 punkt k asendatakse järgmisega:






  „k) | Saksamaa Kaitseministeerium, Föderaalne Välisministeerium ning Föderaalne Sise- ja Kogukonnaministeerium;“. |
| --- | --- | --- |

4)

Artikli 4 lõike 4 punkt k asendatakse järgmisega:

„k)

Saksamaa Kaitseministeerium, Föderaalne Välisministeerium ning Föderaalne Sise- ja Kogukonnaministeerium;“.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Brüssel, 23. mai 2022

Nõukogu nimel

eesistuja

M. BEK

---

(1)  Nõukogu 28. veebruari 2022. aasta otsus (ÜVJP) 2022/339, mis käsitleb Euroopa rahutagamisrahastu abimeedet Ukraina relvajõudude toetuseks (ELT L 61, 28.2.2022, lk 1).

1

(2)  Nõukogu 23. märtsi 2022. aasta otsus (ÜVJP) 2022/472, millega muudetakse otsust (ÜVJP) 2022/339, mis käsitleb Euroopa rahutagamisrahastu abimeedet Ukraina relvajõudude toetuseks (ELT L 96, 24.3.2022, lk 45).

2

(3)  Nõukogu 13. aprilli 2022. aasta otsus (ÜVJP) 2022/637, millega muudetakse otsust (ÜVJP) 2022/339, mis käsitleb Euroopa rahutagamisrahastu abimeedet Ukraina relvajõudude toetuseks (ELT L 117, 19.4.2022, lk 36).

3

---

| 24.5.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 145/44 |
| --- | --- | --- | --- |

24.5.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 145/44

---

ÜHTSE KRIISILAHENDUSNÕUKOGU (SRB) OTSUS (EL) 2022/811,

24. märts 2022,

2020. eelarveaasta eelarve täitmise heakskiitmise ja kontode sulgemise kohta (SRB/PS/2022/03)

(Ainult ingliskeelne tekst on autentne)

ÜHTNE KRIISILAHENDUSNÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. juuli 2014. aasta määrust (EL) nr 806/2014, millega kehtestatakse ühtsed eeskirjad ja ühtne menetlus krediidiasutuste ja teatavate investeerimisühingute kriisilahenduseks ühtse kriisilahenduskorra ja ühtse kriisilahendusfondi raames ning millega muudetakse määrust (EL) nr 1093/2010, (1) eriti ühtse kriisilahenduskorra määruse artikli 50 lõike 1 punkti b ja artikli 63 lõiget 8,

võttes arvesse 17. jaanuari 2020. aasta Ühtse Kriisilahendusnõukogu (edaspidi SRB) finantsmääruse artikleid 97, 98 ja 99,

võttes arvesse SRB 2020. eelarveaasta lõplikku raamatupidamise aastaaruannet, mis võeti vastu 30. juunil 2021 (edaspidi „2020. aasta lõplik raamatupidamise aastaaruanne“),

võttes arvesse SRB 2020. eelarveaasta aastaaruannet, mis võeti vastu 7. mail 2021 (edaspidi „2020. aasta aruanne“),

võttes arvesse Euroopa Kontrollikoja aruannet Ühtse Kriisilahendusnõukogu (SRB) eelarveaasta 2020 raamatupidamise aastaaruande kohta koos SRB vastustega (edaspidi „kontrollikoja 2020. aasta aruanne“),

võttes arvesse 16. juuni 2021. aasta aruannet 2020. aasta lõpliku raamatupidamise aastaaruande kohta koos auditiarvamustega, mille koostas Mazars Réviseurs d’Enterprises (edaspidi „ettevõtte Mazars 2020. aasta auditiaruanne“),

võttes arvesse Euroopa Kontrollikoja aruannet (vastavalt määruse (EL) nr 806/2014 artikli 92 lõikele 4) kõigi tingimuslike kohustuste kohta, mis tulenevad Ühtse Kriisilahendusnõukogu, ELi nõukogu või Euroopa Komisjoni poolt ühtse kriisilahenduskorra määruse kohaste ülesannete täitmisest 2020. eelarveaastal (edaspidi „Euroopa Kontrollikoja aruanne 2020. aasta tingimuslike kohustuste kohta“),

võttes arvesse 14. detsembri 2020. aasta siseauditi 2020. aasta aruannet,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Ainus artikkel

1.   Kiita heaks Ühtse Kriisilahendusnõukogu esimehe tegevus SRB 2020. majandusaasta eelarve täitmisel.

2.   Kiita heaks SRB 2020. majandusaasta raamatupidamiskontode sulgemine.

3.   Esitada alltoodud tähelepanekud.

4.   Nõuda, et Ühtse Kriisilahendusnõukogu esimees teavitaks sellest otsusest ELi nõukogu, komisjoni ja kontrollikoda, korraldaks selle avaldamise Euroopa Liidu Teatajas (L-seerias) ja SRB veebilehel.

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Ühtse Kriisilahendusnõukogu nimel

täiskogu liige

Birgit RODOLPHE

---

(1)  
  ELT L 225, 30.7.2014, lk 1.

1

---