# Jurnalul Oficial L 64/2022

| | ISSN 1977-0782 |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | L 64 |
| | |
| Ediţia în limba română | Legislaţie | Anul 652 martie 2022 |

ISSN 1977-0782

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

L 64

Ediţia în limba română

Legislaţie

Anul 652 martie 2022

---

| Cuprins | | II   Acte fără caracter legislativ | Pagina |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAMENTE |
| | * | Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2022/347 al Comisiei din 1 martie 2022 privind autorizarea uleiului esențial de portocal amar ca aditiv pentru hrana anumitor specii de animale (
  1
  ) | 1 |
| | | DECIZII |
| | * | Decizia (UE) 2022/348 a Comisiei din 17 iunie 2021 privind măsurile SA.32014, SA.32015, SA.32016 (2011/C) (ex 2011/NN) puse în aplicare de Italia și de regiunea Toscana pentru Toremar și achizitorul acesteia, Moby
  [notificată cu numărul C(2022) 4271]

   (
  1
  ) | 6 |
| | * | Decizia de punere în aplicare (UE) 2022/349 a Comisiei din 28 februarie 2022 de modificare a anexei la Decizia de punere în aplicare (UE) 2021/641 privind măsuri de urgență vizând focarele epidemice de gripă aviară înalt patogenă din anumite state membre
  [notificată cu numărul C(2022) 1342]

   (
  1
  ) | 60 |

Cuprins

II   Acte fără caracter legislativ

Pagina

REGULAMENTE

*

Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2022/347 al Comisiei din 1 martie 2022 privind autorizarea uleiului esențial de portocal amar ca aditiv pentru hrana anumitor specii de animale (
  1
  )

1

1

DECIZII

*

Decizia (UE) 2022/348 a Comisiei din 17 iunie 2021 privind măsurile SA.32014, SA.32015, SA.32016 (2011/C) (ex 2011/NN) puse în aplicare de Italia și de regiunea Toscana pentru Toremar și achizitorul acesteia, Moby
  [notificată cu numărul C(2022) 4271]

   (
  1
  )

[notificată cu numărul C(2022) 4271]

1

6

*

Decizia de punere în aplicare (UE) 2022/349 a Comisiei din 28 februarie 2022 de modificare a anexei la Decizia de punere în aplicare (UE) 2021/641 privind măsuri de urgență vizând focarele epidemice de gripă aviară înalt patogenă din anumite state membre
  [notificată cu numărul C(2022) 1342]

   (
  1
  )

[notificată cu numărul C(2022) 1342]

1

60

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text cu relevanță pentru SEE. |

---

(1)   Text cu relevanță pentru SEE.

1

| RO | Actele ale căror titluri sunt tipărite cu caractere drepte sunt acte de gestionare curentă adoptate în cadrul politicii agricole şi care au, în general, o perioadă de valabilitate limitată.
  Titlurile celorlalte acte sunt tipărite cu caractere aldine şi sunt precedate de un asterisc. |
| --- | --- |

RO

Actele ale căror titluri sunt tipărite cu caractere drepte sunt acte de gestionare curentă adoptate în cadrul politicii agricole şi care au, în general, o perioadă de valabilitate limitată.

Titlurile celorlalte acte sunt tipărite cu caractere aldine şi sunt precedate de un asterisc.

---

II Acte fără caracter legislativ

REGULAMENTE

| 2.3.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 64/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2.3.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 64/1

---

REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2022/347 AL COMISIEI

din 1 martie 2022

privind autorizarea uleiului esențial de portocal amar ca aditiv pentru hrana anumitor specii de animale

(Text cu relevanță pentru SEE)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1831/2003 al Parlamentului European și al Consiliului din 22 septembrie 2003 privind aditivii din hrana animalelor (1), în special articolul 9 alineatul (2),

întrucât:

| (1) | Regulamentul (CE) nr. 1831/2003 prevede autorizarea aditivilor pentru hrana animalelor, precum și motivele și procedurile de acordare a unei astfel de autorizații. Articolul 10 alineatul (2) din regulamentul respectiv prevede reevaluarea aditivilor autorizați în temeiul Directivei 70/524/CEE a Consiliului (2). |
| --- | --- |

(1)

Regulamentul (CE) nr. 1831/2003 prevede autorizarea aditivilor pentru hrana animalelor, precum și motivele și procedurile de acordare a unei astfel de autorizații. Articolul 10 alineatul (2) din regulamentul respectiv prevede reevaluarea aditivilor autorizați în temeiul Directivei 70/524/CEE a Consiliului (2).

| (2) | În conformitate cu Directiva 70/524/CEE, uleiul esențial de portocal amar a fost autorizat, fără limită de timp, ca aditiv destinat hranei pentru animale pentru toate speciile de animale. Aditivul respectiv a fost ulterior înscris în registrul aditivilor pentru hrana animalelor ca produs existent, în conformitate cu articolul 10 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul (CE) nr. 1831/2003. |
| --- | --- |

(2)

În conformitate cu Directiva 70/524/CEE, uleiul esențial de portocal amar a fost autorizat, fără limită de timp, ca aditiv destinat hranei pentru animale pentru toate speciile de animale. Aditivul respectiv a fost ulterior înscris în registrul aditivilor pentru hrana animalelor ca produs existent, în conformitate cu articolul 10 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul (CE) nr. 1831/2003.

| (3) | În conformitate cu articolul 10 alineatul (2), coroborat cu articolul 7, din Regulamentul (CE) nr. 1831/2003, a fost depusă o cerere pentru reevaluarea uleiului esențial de portocal amar ca aditiv în hrana tuturor speciilor de animale. |
| --- | --- |

(3)

În conformitate cu articolul 10 alineatul (2), coroborat cu articolul 7, din Regulamentul (CE) nr. 1831/2003, a fost depusă o cerere pentru reevaluarea uleiului esențial de portocal amar ca aditiv în hrana tuturor speciilor de animale.

| (4) | Solicitantul a cerut autorizarea utilizării uleiului esențial de portocal amar în vederea utilizării în apa de băut. Regulamentul (CE) nr. 1831/2003 nu permite însă autorizarea „compușilor aromatizanți” în vederea utilizării în apa de băut. Prin urmare, utilizarea uleiului esențial de portocal amar în apa de băut trebuie să nu fie permisă. |
| --- | --- |

(4)

Solicitantul a cerut autorizarea utilizării uleiului esențial de portocal amar în vederea utilizării în apa de băut. Regulamentul (CE) nr. 1831/2003 nu permite însă autorizarea „compușilor aromatizanți” în vederea utilizării în apa de băut. Prin urmare, utilizarea uleiului esențial de portocal amar în apa de băut trebuie să nu fie permisă.

| (5) | Solicitantul a cerut ca aditivul respectiv să fie clasificat în categoria „aditivi senzoriali” și în grupa funcțională „compuși aromatizanți”. Cererea respectivă a fost însoțită de informațiile și de documentele necesare în temeiul articolului 7 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1831/2003. |
| --- | --- |

(5)

Solicitantul a cerut ca aditivul respectiv să fie clasificat în categoria „aditivi senzoriali” și în grupa funcțională „compuși aromatizanți”. Cererea respectivă a fost însoțită de informațiile și de documentele necesare în temeiul articolului 7 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1831/2003.

| (6) | În avizul său din 5 mai 2021 (3), Autoritatea Europeană pentru Siguranța Alimentară (denumită în continuare „autoritatea”) a concluzionat că, în condițiile de utilizare propuse, uleiul esențial de portocal amar nu are efecte adverse asupra sănătății animalelor, a sănătății consumatorilor sau asupra mediului. Autoritatea a concluzionat, de asemenea, că uleiul esențial de portocal amar trebuie considerat ca fiind iritant pentru piele și ochi și sensibilizant pentru piele și căile respiratorii. Prin urmare, Comisia consideră că este necesar să fie luate măsuri adecvate de protecție pentru a preveni efectele negative asupra sănătății umane, îndeosebi în ceea ce îi privește pe utilizatorii aditivului. |
| --- | --- |

(6)

În avizul său din 5 mai 2021 (3), Autoritatea Europeană pentru Siguranța Alimentară (denumită în continuare „autoritatea”) a concluzionat că, în condițiile de utilizare propuse, uleiul esențial de portocal amar nu are efecte adverse asupra sănătății animalelor, a sănătății consumatorilor sau asupra mediului. Autoritatea a concluzionat, de asemenea, că uleiul esențial de portocal amar trebuie considerat ca fiind iritant pentru piele și ochi și sensibilizant pentru piele și căile respiratorii. Prin urmare, Comisia consideră că este necesar să fie luate măsuri adecvate de protecție pentru a preveni efectele negative asupra sănătății umane, îndeosebi în ceea ce îi privește pe utilizatorii aditivului.

| (7) | Autoritatea a concluzionat că uleiul esențial de portocal amar este recunoscut ca aromatizant pentru produsele alimentare, iar funcția sa în hrana pentru animale ar fi în esență aceeași ca în cazul produselor alimentare și, prin urmare, nu este necesară nicio demonstrare suplimentară a eficacității. În plus, autoritatea a verificat raportul referitor la metodele de analiză a aditivului în hrana pentru animale, transmis de laboratorul de referință înființat prin Regulamentul (CE) nr. 1831/2003. |
| --- | --- |

(7)

Autoritatea a concluzionat că uleiul esențial de portocal amar este recunoscut ca aromatizant pentru produsele alimentare, iar funcția sa în hrana pentru animale ar fi în esență aceeași ca în cazul produselor alimentare și, prin urmare, nu este necesară nicio demonstrare suplimentară a eficacității. În plus, autoritatea a verificat raportul referitor la metodele de analiză a aditivului în hrana pentru animale, transmis de laboratorul de referință înființat prin Regulamentul (CE) nr. 1831/2003.

| (8) | Evaluarea uleiului esențial de portocal amar arată că sunt îndeplinite condițiile de autorizare prevăzute la articolul 5 din Regulamentul (CE) nr. 1831/2003. În consecință, utilizarea substanței respective trebuie autorizată în conformitate cu specificațiile din anexa la prezentul regulament. |
| --- | --- |

(8)

Evaluarea uleiului esențial de portocal amar arată că sunt îndeplinite condițiile de autorizare prevăzute la articolul 5 din Regulamentul (CE) nr. 1831/2003. În consecință, utilizarea substanței respective trebuie autorizată în conformitate cu specificațiile din anexa la prezentul regulament.

| (9) | Pentru a face posibil un control mai bun, trebuie prevăzute anumite condiții. Mai exact, pe eticheta aditivului pentru hrana animalelor trebuie indicat conținutul recomandat. Atunci când acest conținut este depășit, pe eticheta preamestecurilor trebuie indicate anumite informații. |
| --- | --- |

(9)

Pentru a face posibil un control mai bun, trebuie prevăzute anumite condiții. Mai exact, pe eticheta aditivului pentru hrana animalelor trebuie indicat conținutul recomandat. Atunci când acest conținut este depășit, pe eticheta preamestecurilor trebuie indicate anumite informații.

| (10) | Faptul că utilizarea ca aromatizant a uleiului esențial de portocal amar nu este autorizată în apa de băut nu exclude utilizarea sa în hrana combinată pentru animale care este administrată prin intermediul apei. |
| --- | --- |

(10)

Faptul că utilizarea ca aromatizant a uleiului esențial de portocal amar nu este autorizată în apa de băut nu exclude utilizarea sa în hrana combinată pentru animale care este administrată prin intermediul apei.

| (11) | Deoarece nu există motive din domeniul siguranței care să impună aplicarea imediată a modificărilor condițiilor de autorizare a substanței în cauză, este adecvat să se prevadă o perioadă de tranziție pentru a permite părților interesate să se pregătească pentru a îndeplini noile cerințe care decurg din autorizare. |
| --- | --- |

(11)

Deoarece nu există motive din domeniul siguranței care să impună aplicarea imediată a modificărilor condițiilor de autorizare a substanței în cauză, este adecvat să se prevadă o perioadă de tranziție pentru a permite părților interesate să se pregătească pentru a îndeplini noile cerințe care decurg din autorizare.

| (12) | Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului permanent pentru plante, animale, produse alimentare și hrană pentru animale. |
| --- | --- |

(12)

Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului permanent pentru plante, animale, produse alimentare și hrană pentru animale.

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Autorizare

Substanța specificată în anexă, care aparține categoriei „aditivi senzoriali” și grupei funcționale „compuși aromatizanți”, se autorizează ca aditiv în hrana animalelor, în condițiile stabilite în anexa respectivă.

Articolul 2

Măsuri tranzitorii

(1)   Substanța menționată în anexă și preamestecurile care conțin substanța respectivă și care sunt produse și etichetate înainte de 22 septembrie 2022 în conformitate cu normele aplicabile înainte de 22 martie 2022 pot fi, în continuare, introduse pe piață și utilizate până la epuizarea stocurilor existente

(2)   Hrana combinată pentru animale și materiile prime pentru hrana animalelor, care conțin substanța specificată în anexă și care sunt produse și etichetate înainte de 22 martie 2023, în conformitate cu normele aplicabile înainte de 22 martie 2022, pot să fie în continuare introduse pe piață și utilizate până la epuizarea stocurilor existente, dacă sunt destinate animalelor de la care se obțin produse alimentare

(3)   Hrana combinată pentru animale și materiile prime pentru hrana animalelor, care conțin substanța cu specificațiile din anexă și care sunt produse și etichetate înainte de 22 martie 2024 în conformitate cu normele aplicabile înainte de 22 martie 2022 pot fi în continuare introduse pe piață și utilizate până la epuizarea stocurilor existente, dacă sunt destinate animalelor de la care nu se obțin produse alimentare.

Articolul 3

Intrare în vigoare

Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 1 martie 2022.

Pentru Comisie

Președintele

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  JO L 268, 18.10.2003, p. 29.

1

(2)  Directiva 70/524/CEE a Consiliului din 23 noiembrie 1970 privind aditivii din hrana animalelor(JO L 270, 14.12.1970, p. 1).

2

(3)  
  EFSA Journal 2021; 19(6):6624.

3

EFSA Journal

---

ANEXĂ

| Numărul de identificare al aditivului | Numele titularului autorizației | Aditivul | Compoziția, formula chimică, descrierea, metoda de analiză | Specia sau categoria de animale | Vârsta maximă | Conținutul minim | Conținutul maxim | Alte dispoziții | Sfârșitul perioadei de autorizare |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| mg de substanță activă/kg de furaj complet cu un conținut de umiditate de 12 % |
| Categorie: Aditivi senzoriali.


  Grup funcțional: Compuși aromatizanți. |
| 2b136-eo | — | Ulei esențial de portocal amar | Compoziția aditivului

  Ulei esențial de portocal amar obținut din frunzele plantei Citrus aurantium L.
  Formă lichidă

  Caracterizarea substanței active

  Ulei esențial de portocal amar obținut prin distilarea cu vapori a frunzelor plantei Citrus aurantium L., astfel cum este definit de Consiliul Europei (1).
  Acetat de linalil: 40–72 %.
  Linalol: 10-32 %.
  α-terpineol: 1-7 %.
  d-Limonenă: 1-6 %.
  Acetat de geranil: 1,5-5,5 %.
  Geraniol: 1-4 %.
  Numărul CAS: 8014-17-3
  Numărul Einecs: 283-881-6
  Numărul FEMA: 2855
  Numărul CoE: 136

  Metoda de analiză
   (2)

  Pentru cuantificarea markerilor fitochimici Acetat de linalil și Linalol în aditivul furajer (ulei de portocal amar) sau în amestecul de compuși aromatizanți:






  — | cromatografie în fază gazoasă cuplată cu detecție cu ionizare în flacără (GC-FID) (pe baza ISO 8901) |

Numărul de identificare al aditivului

Numele titularului autorizației

Aditivul

Compoziția, formula chimică, descrierea, metoda de analiză

Specia sau categoria de animale

Vârsta maximă

Conținutul minim

Conținutul maxim

Alte dispoziții

Sfârșitul perioadei de autorizare

mg de substanță activă/kg de furaj complet cu un conținut de umiditate de 12 %

Categorie: Aditivi senzoriali.

Grup funcțional: Compuși aromatizanți.

2b136-eo

—

Ulei esențial de portocal amar

Compoziția aditivului

Ulei esențial de portocal amar obținut din frunzele plantei Citrus aurantium L.

Formă lichidă

Caracterizarea substanței active

Ulei esențial de portocal amar obținut prin distilarea cu vapori a frunzelor plantei Citrus aurantium L., astfel cum este definit de Consiliul Europei (1).

Acetat de linalil: 40–72 %.

Linalol: 10-32 %.

α-terpineol: 1-7 %.

d-Limonenă: 1-6 %.

Acetat de geranil: 1,5-5,5 %.

Geraniol: 1-4 %.

Numărul CAS: 8014-17-3

Numărul Einecs: 283-881-6

Numărul FEMA: 2855

Numărul CoE: 136

Metoda de analiză
   (2)

Pentru cuantificarea markerilor fitochimici Acetat de linalil și Linalol în aditivul furajer (ulei de portocal amar) sau în amestecul de compuși aromatizanți:

—

cromatografie în fază gazoasă cuplată cu detecție cu ionizare în flacără (GC-FID) (pe baza ISO 8901)

Pui pentru îngrășare

Găini ouătoare

Curcani pentru îngrășare

Porci pentru îngrășat

Purcei

Scroafe în lactație

Viței

Vaci de lapte

Bovine pentru îngrășat

Ovine/caprine

Cai

Iepuri

Salmonide

Câini

Pisici

Pești ornamentali

—

—

—

| 1. | Aditivul se adaugă în hrana pentru animale sub formă de preamestec. |
| --- | --- |

1.

Aditivul se adaugă în hrana pentru animale sub formă de preamestec.

| 2. | A se menționa condițiile de depozitare și stabilitatea la tratament termic în instrucțiunile de utilizare a aditivului și a preamestecurilor. |
| --- | --- |

2.

A se menționa condițiile de depozitare și stabilitatea la tratament termic în instrucțiunile de utilizare a aditivului și a preamestecurilor.

| 3. | Pe eticheta aditivului trebuie indicate următoarele:
  „Conținut maxim recomandat de substanță activă per kg în hrana completă pentru animale cu un conținut de umiditate de 12 %:






  — | Pui pentru îngrășare: 10 mg |
| --- | --- | --- |

3.

Pe eticheta aditivului trebuie indicate următoarele:

„Conținut maxim recomandat de substanță activă per kg în hrana completă pentru animale cu un conținut de umiditate de 12 %:

—

Pui pentru îngrășare: 10 mg

| — | Găini ouătoare: 14 mg |
| --- | --- |

—

Găini ouătoare: 14 mg

| — | Curcani pentru îngrășare: 13 mg |
| --- | --- |

—

Curcani pentru îngrășare: 13 mg

| — | Porci pentru îngrășat: 20 mg |
| --- | --- |

—

Porci pentru îngrășat: 20 mg

| — | Purcei: 17 mg |
| --- | --- |

—

Purcei: 17 mg

| — | Scroafe în lactație 25 mg |
| --- | --- |

—

Scroafe în lactație 25 mg

| — | Viței (înlocuitor de lapte): 43 mg |
| --- | --- |

—

Viței (înlocuitor de lapte): 43 mg

| — | Bovine pentru îngrășat, ovine, caprine și cai: 38 mg |
| --- | --- |

—

Bovine pentru îngrășat, ovine, caprine și cai: 38 mg

| — | Vaci de lapte: 24 mg |
| --- | --- |

—

Vaci de lapte: 24 mg

| — | Iepuri: 15 mg |
| --- | --- |

—

Iepuri: 15 mg

| — | Salmonide: 42 mg |
| --- | --- |

—

Salmonide: 42 mg

| — | Câini: 44 mg |
| --- | --- |

—

Câini: 44 mg

| — | Pisici: 8 mg |
| --- | --- |

—

Pisici: 8 mg

| — | Pești ornamentali: 125 mg”. |
| --- | --- |

—

Pești ornamentali: 125 mg”.

| 4. | Grupa funcțională, numărul de identificare, denumirea și cantitatea adăugată ale substanței active se indică pe eticheta preamestecului în cazul în care nivelul de utilizare sugerat pe eticheta preamestecului ar conduce la depășirea nivelurilor menționate la punctul 3. |
| --- | --- |

4.

Grupa funcțională, numărul de identificare, denumirea și cantitatea adăugată ale substanței active se indică pe eticheta preamestecului în cazul în care nivelul de utilizare sugerat pe eticheta preamestecului ar conduce la depășirea nivelurilor menționate la punctul 3.

| 5. | Pentru utilizatorii aditivului și ai preamestecurilor, operatorii din sectorul hranei pentru animale stabilesc proceduri operaționale și măsuri organizatorice pentru a combate riscurile potențiale în caz de inhalare, de contact cu pielea sau cu ochii. În cazul în care respectivele riscuri nu pot fi eliminate sau reduse la minimum prin astfel de proceduri și măsuri, aditivul și preamestecurile se utilizează cu echipamente de protecție individuală, inclusiv cu echipamente de protecție pentru piele, ochi și aparatul respirator. |
| --- | --- |

5.

Pentru utilizatorii aditivului și ai preamestecurilor, operatorii din sectorul hranei pentru animale stabilesc proceduri operaționale și măsuri organizatorice pentru a combate riscurile potențiale în caz de inhalare, de contact cu pielea sau cu ochii. În cazul în care respectivele riscuri nu pot fi eliminate sau reduse la minimum prin astfel de proceduri și măsuri, aditivul și preamestecurile se utilizează cu echipamente de protecție individuală, inclusiv cu echipamente de protecție pentru piele, ochi și aparatul respirator.

22 martie 2032

---

(1)  
  „Natural sources of flavourings” – Raportul nr. 2 (2007).

(2)  Detalii ale metodelor de analiză sunt disponibile la următoarea adresă a Laboratorului de referință: https://ec.europa.eu/jrc/en/eurl/feed-additives/evaluation-reports

---

DECIZII

| 2.3.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 64/6 |
| --- | --- | --- | --- |

2.3.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 64/6

---

CUPRINS

| 1. | Procedura | 9 |
| --- | --- | --- |

1.

| 2. | Contextul și descrierea măsurilor care fac obiectul investigației | 10 |
| --- | --- | --- |

2.

| 2.1. | Cadrul general | 10 |
| --- | --- | --- |

2.1.

| 2.1.1. | Convențiile inițiale | 10 |
| --- | --- | --- |

2.1.1.

| 2.1.2. | Prelungirea convențiilor inițiale | 12 |
| --- | --- | --- |

2.1.2.

| 2.1.3. | Privatizarea Toremar și încheierea noului contract de servicii | 13 |
| --- | --- | --- |

2.1.3.

| 2.2. | Măsuri incluse în domeniul de aplicare al deciziilor din 2011 și 2012 | 13 |
| --- | --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Descrierea detaliată a măsurilor care fac obiectul prezentei decizii | 13 |
| --- | --- | --- |

2.3.

| 2.3.1. | Prelungirea convenției inițiale dintre Toremar și Italia | 13 |
| --- | --- | --- |

2.3.1.

| 2.3.1.1. | Obligațiile de serviciu public | 13 |
| --- | --- | --- |

2.3.1.1.

| 2.3.1.2. | Buget și durată | 14 |
| --- | --- | --- |

2.3.1.2.

| 2.3.2. | Privatizarea Toremar | 16 |
| --- | --- | --- |

2.3.2.

| 2.3.2.1. | Procedura de vânzare și atribuirea definitivă a contractului | 17 |
| --- | --- | --- |

2.3.2.1.

| 2.3.2.2. | Contractul de vânzare | 17 |
| --- | --- | --- |

2.3.2.2.

| 2.3.2.3. | Procedurile desfășurate la nivel național | 18 |
| --- | --- | --- |

2.3.2.3.

| 2.3.3. | Noul contract de servicii dintre regiunea Toscana și Moby/Toremar | 19 |
| --- | --- | --- |

2.3.3.

| 2.3.3.1. | Beneficiarul | 19 |
| --- | --- | --- |

2.3.3.1.

| 2.3.3.2. | Rutele | 19 |
| --- | --- | --- |

2.3.3.2.

| 2.3.3.3. | Durata | 19 |
| --- | --- | --- |

2.3.3.3.

| 2.3.3.4. | Obligațiile de serviciu public | 19 |
| --- | --- | --- |

2.3.3.4.

| 2.3.3.5. | Dispozițiile cu privire la compensație și atribuirea definitivă a contractului | 20 |
| --- | --- | --- |

2.3.3.5.

| 2.3.4. | Prioritatea la acostare | 20 |
| --- | --- | --- |

2.3.4.

| 2.3.5. | Măsurile stabilite de legea din 2010 | 21 |
| --- | --- | --- |

2.3.5.

| 2.4. | Procedura de constatare a neîndeplinirii obligațiilor 2007/4609 | 21 |
| --- | --- | --- |

2.4.

| 3. | Temeiuri pentru inițierea și prelungirea procedurii | 23 |
| --- | --- | --- |

3.

| 3.1. | Prelungirea convenției inițiale dintre Toremar și Italia | 23 |
| --- | --- | --- |

3.1.

| 3.1.1. | Respectarea hotărârii Altmark și existența ajutorului | 23 |
| --- | --- | --- |

3.1.1.

| 3.1.2. | Compatibilitatea | 23 |
| --- | --- | --- |

3.1.2.

| 3.2. | Privatizarea Toremar | 24 |
| --- | --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Noul contract de servicii dintre regiunea Toscana și Moby/Toremar | 24 |
| --- | --- | --- |

3.3.

| 3.3.1. | Respectarea hotărârii Altmark și existența ajutorului | 24 |
| --- | --- | --- |

3.3.1.

| 3.3.2. | Compatibilitatea | 25 |
| --- | --- | --- |

3.3.2.

| 3.4. | Prioritatea la acostare | 25 |
| --- | --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Măsurile stabilite de legea din 2010 | 25 |
| --- | --- | --- |

3.5.

| 4. | Observațiile prezentate de Italia | 25 |
| --- | --- | --- |

4.

| 4.1. | Cu privire la obligațiile de serviciu public și mediul concurențial | 25 |
| --- | --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Cu privire la privatizarea Toremar | 26 |
| --- | --- | --- |

4.2.

| 4.2.1. | Cu privire la prețul de vânzare a Toremar | 26 |
| --- | --- | --- |

4.2.1.

| 4.2.2. | Cu privire la caracterul transparent și nediscriminatoriu al procedurii | 26 |
| --- | --- | --- |

4.2.2.

| 4.3. | Cu privire la conformitatea prelungirii convenției inițiale și a noului contract de servicii publice cu condițiile Altmark | 26 |
| --- | --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Cu privire la rata de rentabilitate de 9,95 % utilizată pentru 2010 și la prima de risc de 6,5 % prevăzută în directiva CIPE începând cu 2010 | 27 |
| --- | --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Cu privire la prioritatea la acostare | 27 |
| --- | --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Cu privire la măsurile stabilite de legea din 2010 | 28 |
| --- | --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Cu privire la conformitatea convenției inițiale prelungite și a noului contract de servicii publice cu decizia SIEG din 2011 | 28 |
| --- | --- | --- |

4.7.

| 4.8. | Cu privire la conformitatea convenției inițiale și a noului contract de servicii publice cu cadrul SIEG din 2011 | 29 |
| --- | --- | --- |

4.8.

| 5. | Observații din partea Moby/Toremar | 29 |
| --- | --- | --- |

5.

| 5.1. | Cu privire la obligațiile de serviciu public și mediul concurențial | 29 |
| --- | --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Cu privire la privatizarea Toremar | 29 |
| --- | --- | --- |

5.2.

| 5.2.1. | Cu privire la prețul plătit pentru acțiunile Toremar | 29 |
| --- | --- | --- |

5.2.1.

| 5.2.2. | Cu privire la caracterul transparent și nediscriminatoriu al procedurii și la gruparea activelor Toremar cu încheierea unui nou contract de servicii publice | 29 |
| --- | --- | --- |

5.2.2.

| 5.3. | Cu privire la conformitatea noului contract de servicii publice cu condițiile Altmark | 30 |
| --- | --- | --- |

5.3.

| 5.4. | Cu privire la prelungirea convenției inițiale dintre Toremar și Italia | 30 |
| --- | --- | --- |

5.4.

| 6. | Evaluare | 31 |
| --- | --- | --- |

6.

| 6.1. | Existența unui ajutor în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE | 31 |
| --- | --- | --- |

6.1.

| 6.1.1. | Prelungirea convenției inițiale dintre Toremar și Italia | 31 |
| --- | --- | --- |

6.1.1.

| 6.1.1.1. | Resursele de stat | 31 |
| --- | --- | --- |

6.1.1.1.

| 6.1.1.2. | Selectivitatea | 31 |
| --- | --- | --- |

6.1.1.2.

| 6.1.1.3. | Avantajul economic | 31 |
| --- | --- | --- |

6.1.1.3.

| 6.1.1.4. | Efectul asupra concurenței și a schimburilor comerciale | 33 |
| --- | --- | --- |

6.1.1.4.

| 6.1.1.5. | Concluzie | 33 |
| --- | --- | --- |

6.1.1.5.

| 6.1.1.6. | Ajutor nou sau ajutor existent | 33 |
| --- | --- | --- |

6.1.1.6.

| 6.1.2. | Atribuirea noului contract de servicii publice împreună cu societatea Toremar către Moby/Toremar | 34 |
| --- | --- | --- |

6.1.2.

| 6.1.2.1. | Criteriul Altmark 1 | 34 |
| --- | --- | --- |

6.1.2.1.

| 6.1.2.2. | Criteriul Altmark 2 | 40 |
| --- | --- | --- |

6.1.2.2.

| 6.1.2.3. | Criteriul Altmark 3 | 40 |
| --- | --- | --- |

6.1.2.3.

| 6.1.2.4. | Criteriul Altmark 4 | 43 |
| --- | --- | --- |

6.1.2.4.

| 6.1.2.5. | Concluzie | 48 |
| --- | --- | --- |

6.1.2.5.

| 6.1.3. | Măsurile stabilite de legea din 2010 | 48 |
| --- | --- | --- |

6.1.3.

| 6.1.3.1. | Posibila utilizare a fondurilor destinate modernizării navelor în scopuri legate de lichiditate | 48 |
| --- | --- | --- |

6.1.3.1.

| 6.1.3.2. | Scutiri fiscale legate de procesul de privatizare | 49 |
| --- | --- | --- |

6.1.3.2.

| 6.1.3.3. | Posibilitatea utilizării resurselor FAS pentru a satisface nevoile de lichidități | 49 |
| --- | --- | --- |

6.1.3.3.

| 6.1.4. | Concluzie privind existența ajutorului | 50 |
| --- | --- | --- |

6.1.4.

| 6.2. | Legalitatea ajutorului | 50 |
| --- | --- | --- |

6.2.

| 6.3. | Compatibilitatea ajutorului | 50 |
| --- | --- | --- |

6.3.

| 6.3.1. | Prelungirea convenției inițiale dintre Toremar și Italia | 50 |
| --- | --- | --- |

6.3.1.

| 6.3.1.1. | Norme aplicabile | 50 |
| --- | --- | --- |

6.3.1.1.

| 6.3.1.2. | Serviciu autentic de interes economic general în sensul articolului 106 din TFUE | 52 |
| --- | --- | --- |

6.3.1.2.

| 6.3.1.3. | Necesitatea unui act de atribuire care să precizeze obligațiile de serviciu public și metodele de calcul al compensației | 54 |
| --- | --- | --- |

6.3.1.3.

| 6.3.1.4. | Durata perioadei de valabilitate a actului de atribuire | 55 |
| --- | --- | --- |

6.3.1.4.

| 6.3.1.5. | Respectarea Directivei 2006/111/CE | 55 |
| --- | --- | --- |

6.3.1.5.

| 6.3.1.6. | Valoarea compensației | 55 |
| --- | --- | --- |

6.3.1.6.

| 6.3.1.7. | Prioritatea la acostare | 57 |
| --- | --- | --- |

6.3.1.7.

| 6.3.1.8. | Concluzie | 58 |
| --- | --- | --- |

6.3.1.8.

| 6.3.2. | Concluzie privind compatibilitatea ajutorului | 58 |
| --- | --- | --- |

6.3.2.

| 7. | Concluzie | 58 |
| --- | --- | --- |

7.

DECIZIA (UE) 2022/348 A COMISIEI

din 17 iunie 2021

privind măsurile SA.32014, SA.32015, SA.32016 (2011/C) (ex 2011/NN) puse în aplicare de Italia și de regiunea Toscana pentru Toremar și achizitorul acesteia, Moby

[notificată cu numărul C(2022) 4271]

(Numai textul în limba italiană este autentic)

(Text cu relevanță pentru SEE)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 108 alineatul (2) primul paragraf,

având în vedere Acordul privind Spațiul Economic European, în special articolul 62 alineatul (1) litera (a),

după ce părțile interesate au fost invitate să își prezinte observațiile în conformitate cu dispozițiile menționate anterior (1) și având în vedere observațiile acestora,

întrucât:

1.   PROCEDURA

PROCEDURA

| (1) | La 23 martie 2009, 9 decembrie 2009, 21 decembrie 2009, 6 ianuarie 2010, 27 septembrie 2010 și 12 octombrie 2010, Comisia a primit șase plângeri privind diferitele măsuri de sprijin adoptate de Italia în favoarea societăților fostului grup Tirrenia (2). Plângerile au vizat compensația pentru obligația de serviciu public acordată acestor societăți după expirarea contractelor inițiale de servicii publice încheiate cu Italia pentru perioada ianuarie 1989-decembrie 2008 („convențiile inițiale”), măsurile de sprijin suplimentare prevăzute de mai multe acte legislative adoptate în contextul procesului de privatizare a societăților, precum și anumite aspecte referitoare în special la procedura de privatizare a Tirrenia di Navigazione S.p.A. („Tirrenia”) și Siremar – Sicilia Regionale Marittima S.p.A. („Siremar”). |
| --- | --- |

(1)

La 23 martie 2009, 9 decembrie 2009, 21 decembrie 2009, 6 ianuarie 2010, 27 septembrie 2010 și 12 octombrie 2010, Comisia a primit șase plângeri privind diferitele măsuri de sprijin adoptate de Italia în favoarea societăților fostului grup Tirrenia (2). Plângerile au vizat compensația pentru obligația de serviciu public acordată acestor societăți după expirarea contractelor inițiale de servicii publice încheiate cu Italia pentru perioada ianuarie 1989-decembrie 2008 („convențiile inițiale”), măsurile de sprijin suplimentare prevăzute de mai multe acte legislative adoptate în contextul procesului de privatizare a societăților, precum și anumite aspecte referitoare în special la procedura de privatizare a Tirrenia di Navigazione S.p.A. („Tirrenia”) și Siremar – Sicilia Regionale Marittima S.p.A. („Siremar”).

2

| (2) | La 1 decembrie 2010, Italia a notificat Comisia cu privire la compensațiile plătite în 2009 și 2010 de Italia societății Toscana Regionale Marittima S.p.A. („Toremar”). |
| --- | --- |

(2)

La 1 decembrie 2010, Italia a notificat Comisia cu privire la compensațiile plătite în 2009 și 2010 de Italia societății Toscana Regionale Marittima S.p.A. („Toremar”).

| (3) | La 5 octombrie 2011, Comisia a deschis procedura oficială de investigare cu privire la diversele măsuri adoptate de Italia în favoarea societăților fostului grup Tirrenia (denumită în continuare „decizia din 2011”). Investigația a vizat, printre altele, compensația acordată Toremar pentru exploatarea unei serii de rute maritime începând cu 1 ianuarie 2009, precum și o serie de măsuri acordate societății respective (a se vedea considerentul 33). |
| --- | --- |

(3)

La 5 octombrie 2011, Comisia a deschis procedura oficială de investigare cu privire la diversele măsuri adoptate de Italia în favoarea societăților fostului grup Tirrenia (denumită în continuare „decizia din 2011”). Investigația a vizat, printre altele, compensația acordată Toremar pentru exploatarea unei serii de rute maritime începând cu 1 ianuarie 2009, precum și o serie de măsuri acordate societății respective (a se vedea considerentul 33).

| (4) | Decizia din 2011 a fost publicată în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene. Comisia a invitat părțile interesate să își prezinte observațiile cu privire la măsurile vizate de investigație (3). |
| --- | --- |

(4)

Decizia din 2011 a fost publicată în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene. Comisia a invitat părțile interesate să își prezinte observațiile cu privire la măsurile vizate de investigație (3).

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

3

| (5) | Prin scrisoarea din 28 septembrie 2011, Italia informase deja Comisia cu privire la intenția de a privatiza societățile regionale ale fostului grup Tirrenia, inclusiv Toremar. La 26 octombrie 2011, Comisia a transmis Italiei o solicitare de informații cu privire la procedura de privatizare. La 30 noiembrie 2011, Italia a transmis un răspuns la solicitarea de informații a Comisiei din 26 octombrie 2011. |
| --- | --- |

(5)

Prin scrisoarea din 28 septembrie 2011, Italia informase deja Comisia cu privire la intenția de a privatiza societățile regionale ale fostului grup Tirrenia, inclusiv Toremar. La 26 octombrie 2011, Comisia a transmis Italiei o solicitare de informații cu privire la procedura de privatizare. La 30 noiembrie 2011, Italia a transmis un răspuns la solicitarea de informații a Comisiei din 26 octombrie 2011.

| (6) | La 15 noiembrie 2011, Italia a prezentat observații referitoare la măsurile vizate de decizia din 2011. |
| --- | --- |

(6)

La 15 noiembrie 2011, Italia a prezentat observații referitoare la măsurile vizate de decizia din 2011.

| (7) | Prin documentul transmis prin fax la 28 februarie 2012, societatea Toscana di Navigazione S.r.l a depus o plângere privind un presupus ajutor de stat ilegal acordat ca urmare a privatizării Toremar și a compensației plătite societății Moby S.p.A. („Moby”), cumpărătorul selectat al Toremar. Mai exact, reclamantul susține că: (i) procedura de vânzare a conferit un avantaj Moby; (ii) fuziunea dintre Toremar și Moby are ca rezultat un monopol pe rutele Piombino – Insula Elba; și (iii) compensația acordată Moby pentru furnizarea serviciului public în cadrul noului contract de servicii publice cu o durată de 12 ani este incompatibilă cu piața internă în măsura în care servicii similare sunt deja furnizate în condiții comerciale de către reclamant. |
| --- | --- |

(7)

Prin documentul transmis prin fax la 28 februarie 2012, societatea Toscana di Navigazione S.r.l a depus o plângere privind un presupus ajutor de stat ilegal acordat ca urmare a privatizării Toremar și a compensației plătite societății Moby S.p.A. („Moby”), cumpărătorul selectat al Toremar. Mai exact, reclamantul susține că: (i) procedura de vânzare a conferit un avantaj Moby; (ii) fuziunea dintre Toremar și Moby are ca rezultat un monopol pe rutele Piombino – Insula Elba; și (iii) compensația acordată Moby pentru furnizarea serviciului public în cadrul noului contract de servicii publice cu o durată de 12 ani este incompatibilă cu piața internă în măsura în care servicii similare sunt deja furnizate în condiții comerciale de către reclamant.

| (8) | Prin scrisoarea din 19 iulie 2012, Italia a furnizat informații suplimentare cu privire la privatizarea societăților regionale ale fostului grup Tirrenia, inclusiv Toremar. |
| --- | --- |

(8)

Prin scrisoarea din 19 iulie 2012, Italia a furnizat informații suplimentare cu privire la privatizarea societăților regionale ale fostului grup Tirrenia, inclusiv Toremar.

| (9) | La 7 noiembrie 2012, Comisia a extins procedura de investigare, printre altele, cu privire la anumite măsuri suplimentare de sprijin acordate de regiunea Toscana în favoarea Toremar în legătură cu compensația publică acordată Toremar în temeiul noului contract de servicii publice. Comisia a adoptat o versiune modificată a deciziei respective la 19 decembrie 2012 (denumită în continuare „decizia din 2012”). |
| --- | --- |

(9)

La 7 noiembrie 2012, Comisia a extins procedura de investigare, printre altele, cu privire la anumite măsuri suplimentare de sprijin acordate de regiunea Toscana în favoarea Toremar în legătură cu compensația publică acordată Toremar în temeiul noului contract de servicii publice. Comisia a adoptat o versiune modificată a deciziei respective la 19 decembrie 2012 (denumită în continuare „decizia din 2012”).

| (10) | Decizia din 2012 a fost publicată în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene. Comisia a invitat părțile interesate să își prezinte observațiile cu privire la măsurile vizate de investigație (4). |
| --- | --- |

(10)

Decizia din 2012 a fost publicată în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene. Comisia a invitat părțile interesate să își prezinte observațiile cu privire la măsurile vizate de investigație (4).

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

4

| (11) | La 11 decembrie 2012, Italia a prezentat observații, iar la 22 aprilie 2013, Comisia a primit observații din partea Toremar și a cumpărătorului său, Moby. |
| --- | --- |

(11)

La 11 decembrie 2012, Italia a prezentat observații, iar la 22 aprilie 2013, Comisia a primit observații din partea Toremar și a cumpărătorului său, Moby.

| (12) | Prin decizia sa din 22 ianuarie 2014 (denumită în continuare „decizia din 2014”) (5), Comisia a închis procedura oficială de investigare referitoare la diversele măsuri adoptate de regiunea Sardinia în favoarea Saremar. Recursul introdus de Saremar și de regiune împotriva deciziei respective a fost respins de Tribunal în 2017 (6). |
| --- | --- |

(12)

Prin decizia sa din 22 ianuarie 2014 (denumită în continuare „decizia din 2014”) (5), Comisia a închis procedura oficială de investigare referitoare la diversele măsuri adoptate de regiunea Sardinia în favoarea Saremar. Recursul introdus de Saremar și de regiune împotriva deciziei respective a fost respins de Tribunal în 2017 (6).

5

6

| (13) | La 25 ianuarie 2018, 29 martie 2018, 31 august 2018, 12 februarie 2019, 5, 14 și 17 februarie 2020 și 12 octombrie 2020, Comisia a solicitat Italiei informații suplimentare. Italia a transmis aceste informații la 26 aprilie 2018, 31 mai 2018, 2 noiembrie 2018, 11 decembrie 2018, 8 aprilie 2019, 16 și 28 octombrie 2019, 7, 16 și 23 februarie 2020, 21 aprilie 2020, 9 noiembrie 2020 și 1 și 10 decembrie 2020. |
| --- | --- |

(13)

La 25 ianuarie 2018, 29 martie 2018, 31 august 2018, 12 februarie 2019, 5, 14 și 17 februarie 2020 și 12 octombrie 2020, Comisia a solicitat Italiei informații suplimentare. Italia a transmis aceste informații la 26 aprilie 2018, 31 mai 2018, 2 noiembrie 2018, 11 decembrie 2018, 8 aprilie 2019, 16 și 28 octombrie 2019, 7, 16 și 23 februarie 2020, 21 aprilie 2020, 9 noiembrie 2020 și 1 și 10 decembrie 2020.

| (14) | Prezenta decizie vizează numai posibilul ajutor acordat Toremar, astfel cum se specifică în secțiunea 2.3. Toate celelalte măsuri care fac obiectul deciziilor din 2011 și 2012 sunt investigate separat în cadrul cazurilor SA.32014, SA.32015 și SA.32016 și, prin urmare, nu intră sub incidența prezentei decizii. În special, respectivele măsuri vizează alte societăți ale fostului grup Tirrenia. |
| --- | --- |

(14)

Prezenta decizie vizează numai posibilul ajutor acordat Toremar, astfel cum se specifică în secțiunea 2.3. Toate celelalte măsuri care fac obiectul deciziilor din 2011 și 2012 sunt investigate separat în cadrul cazurilor SA.32014, SA.32015 și SA.32016 și, prin urmare, nu intră sub incidența prezentei decizii. În special, respectivele măsuri vizează alte societăți ale fostului grup Tirrenia.

2.   CONTEXTUL ȘI DESCRIEREA MĂSURILOR CARE FAC OBIECTUL INVESTIGAȚIEI

CONTEXTUL ȘI DESCRIEREA MĂSURILOR CARE FAC OBIECTUL INVESTIGAȚIEI

2.1.   Cadrul general

Cadrul general

2.1.1.   Convențiile inițiale

Convențiile inițiale

| (15) | Grupul Tirrenia a fost deținut, în mod tradițional, de Italia prin intermediul societății Fintecna (7) și, inițial, a inclus șase societăți, și anume Tirrenia, Adriatica, Caremar, Saremar, Siremar și Toremar. Aceste societăți au furnizat servicii de transport maritim în temeiul unor contracte de servicii publice separate, încheiate cu Italia în 1991, în vigoare timp de 20 de ani, în perioada ianuarie 1989-decembrie 2008 (denumite în continuare „convențiile inițiale”). Fintecna deținea 100 % din capitalul social al Tirrenia, care, la rândul ei, deținea integral societățile regionale Adriatica, Caremar, Siremar, Saremar și Toremar. Adriatica, care exploata o serie de rute între Italia și Albania/Croația/Grecia/Muntenegru, a fuzionat cu Tirrenia în 2004. |
| --- | --- |

(15)

Grupul Tirrenia a fost deținut, în mod tradițional, de Italia prin intermediul societății Fintecna (7) și, inițial, a inclus șase societăți, și anume Tirrenia, Adriatica, Caremar, Saremar, Siremar și Toremar. Aceste societăți au furnizat servicii de transport maritim în temeiul unor contracte de servicii publice separate, încheiate cu Italia în 1991, în vigoare timp de 20 de ani, în perioada ianuarie 1989-decembrie 2008 (denumite în continuare „convențiile inițiale”). Fintecna deținea 100 % din capitalul social al Tirrenia, care, la rândul ei, deținea integral societățile regionale Adriatica, Caremar, Siremar, Saremar și Toremar. Adriatica, care exploata o serie de rute între Italia și Albania/Croația/Grecia/Muntenegru, a fuzionat cu Tirrenia în 2004.

7

| (16) | Scopul acestor convenții inițiale a fost de a garanta regularitatea și fiabilitatea serviciilor de transport maritim, majoritatea acestora asigurând legătura dintre Italia continentală și Sicilia, Sardinia și alte insule italiene mai mici. În acest scop, Italia a acordat sprijin financiar sub formă de subvenții plătite direct către fiecare dintre societățile grupului Tirrenia. |
| --- | --- |

(16)

Scopul acestor convenții inițiale a fost de a garanta regularitatea și fiabilitatea serviciilor de transport maritim, majoritatea acestora asigurând legătura dintre Italia continentală și Sicilia, Sardinia și alte insule italiene mai mici. În acest scop, Italia a acordat sprijin financiar sub formă de subvenții plătite direct către fiecare dintre societățile grupului Tirrenia.

| (17) | În mod tradițional, Toremar exploata o serie de rute de cabotaj maritim (8) între regiunea Toscana și insulele învecinate mai mici. Rutele exacte în cauză sunt descrise în considerentul 38. |
| --- | --- |

(17)

În mod tradițional, Toremar exploata o serie de rute de cabotaj maritim (8) între regiunea Toscana și insulele învecinate mai mici. Rutele exacte în cauză sunt descrise în considerentul 38.

8

| (18) | La 6 august 1999, Comisia a decis să lanseze procedura prevăzută la articolul 108 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene („TFUE”) cu privire la ajutorul plătit pe baza convențiilor inițiale către cele șase societăți care formau grupul Tirrenia la momentul respectiv. |
| --- | --- |

(18)

La 6 august 1999, Comisia a decis să lanseze procedura prevăzută la articolul 108 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene („TFUE”) cu privire la ajutorul plătit pe baza convențiilor inițiale către cele șase societăți care formau grupul Tirrenia la momentul respectiv.

| (19) | În etapa de investigare, Italia a solicitat disjungerea cazului grupului Tirrenia, astfel încât să se poată acorda prioritate adoptării unei decizii finale cu privire la Tirrenia. Această solicitare a fost motivată de Italia prin planul de privatizare a grupului, începând cu Tirrenia, și prin intenția sa de a accelera procesul legat de societatea respectivă. |
| --- | --- |

(19)

În etapa de investigare, Italia a solicitat disjungerea cazului grupului Tirrenia, astfel încât să se poată acorda prioritate adoptării unei decizii finale cu privire la Tirrenia. Această solicitare a fost motivată de Italia prin planul de privatizare a grupului, începând cu Tirrenia, și prin intenția sa de a accelera procesul legat de societatea respectivă.

| (20) | Comisia a decis că poate să dea curs solicitării Italiei și, prin Decizia 2001/851/CE a Comisiei (9), a închis procedura lansată cu privire la ajutorul acordat Tirrenia („decizia din 2001”). Ajutorul a fost declarat compatibil sub rezerva anumitor angajamente asumate de Italia. |
| --- | --- |

(20)

Comisia a decis că poate să dea curs solicitării Italiei și, prin Decizia 2001/851/CE a Comisiei (9), a închis procedura lansată cu privire la ajutorul acordat Tirrenia („decizia din 2001”). Ajutorul a fost declarat compatibil sub rezerva anumitor angajamente asumate de Italia.

9

| (21) | Prin Decizia 2005/163/CE a Comisiei (10) („decizia din 2004”), Comisia a declarat compensația acordată de Italia societăților din grupul Tirrenia, altele decât Tirrenia, ca fiind parțial compatibilă cu piața internă, parțial compatibilă, însă cu condiția respectării unei serii de angajamente de către Italia și parțial incompatibilă cu piața internă. Decizia s-a bazat pe informațiile contabile din perioada 1992-2001 și a inclus anumite condiții menite să asigure compatibilitatea compensației pe întreaga durată a convențiilor inițiale. |
| --- | --- |

(21)

Prin Decizia 2005/163/CE a Comisiei (10) („decizia din 2004”), Comisia a declarat compensația acordată de Italia societăților din grupul Tirrenia, altele decât Tirrenia, ca fiind parțial compatibilă cu piața internă, parțial compatibilă, însă cu condiția respectării unei serii de angajamente de către Italia și parțial incompatibilă cu piața internă. Decizia s-a bazat pe informațiile contabile din perioada 1992-2001 și a inclus anumite condiții menite să asigure compatibilitatea compensației pe întreaga durată a convențiilor inițiale.

10

| (22) | Prin Hotărârea din 4 martie 2009 în cauzele T-265/04, T-292/04 și T-504/04 (11) („hotărârea din 2009”), Tribunalul a anulat decizia din 2004. |
| --- | --- |

(22)

Prin Hotărârea din 4 martie 2009 în cauzele T-265/04, T-292/04 și T-504/04 (11) („hotărârea din 2009”), Tribunalul a anulat decizia din 2004.

11

| (23) | Prin Decizia (UE) 2020/1411 a Comisiei (12), Comisia a încheiat investigația privind societățile grupului Tirrenia, altele decât Tirrenia, inclusiv Toremar, pentru perioada 1992-2008 („decizia din 2020 privind grupul Tirrenia”). Comisia a concluzionat că ajutorul acordat pentru furnizarea de servicii de transport de cabotaj maritim constituie ajutor existent, în timp ce ajutorul acordat pentru furnizarea de servicii de transport maritim internațional a fost compatibil cu cadrul privind serviciile de interes economic general („SIEG”) din 2011 („cadrul SIEG din 2011”) (13). |
| --- | --- |

(23)

Prin Decizia (UE) 2020/1411 a Comisiei (12), Comisia a încheiat investigația privind societățile grupului Tirrenia, altele decât Tirrenia, inclusiv Toremar, pentru perioada 1992-2008 („decizia din 2020 privind grupul Tirrenia”). Comisia a concluzionat că ajutorul acordat pentru furnizarea de servicii de transport de cabotaj maritim constituie ajutor existent, în timp ce ajutorul acordat pentru furnizarea de servicii de transport maritim internațional a fost compatibil cu cadrul privind serviciile de interes economic general („SIEG”) din 2011 („cadrul SIEG din 2011”) (13).

12

13

| (24) | Prin Decizia (UE) 2020/1412 a Comisiei (14), Comisia a închis procedura oficială de investigare în ceea ce privește măsurile acordate Tirrenia și achizitorului acesteia, CIN, pentru perioada 2009-2020. |
| --- | --- |

(24)

Prin Decizia (UE) 2020/1412 a Comisiei (14), Comisia a închis procedura oficială de investigare în ceea ce privește măsurile acordate Tirrenia și achizitorului acesteia, CIN, pentru perioada 2009-2020.

14

2.1.2.   Prelungirea convențiilor inițiale

Prelungirea convențiilor inițiale

| (25) | Articolul 26 din Decretul-lege nr. 207 din 30 decembrie 2008, convertit în Legea nr. 14 din 27 februarie 2009, a prevăzut prelungirea convențiilor inițiale (inclusiv a celei aplicabile Toremar), care trebuiau să expire inițial la 31 decembrie 2008, cu un an, până la 31 decembrie 2009. |
| --- | --- |

(25)

Articolul 26 din Decretul-lege nr. 207 din 30 decembrie 2008, convertit în Legea nr. 14 din 27 februarie 2009, a prevăzut prelungirea convențiilor inițiale (inclusiv a celei aplicabile Toremar), care trebuiau să expire inițial la 31 decembrie 2008, cu un an, până la 31 decembrie 2009.

| (26) | Articolul 19-ter din Decretul-lege nr. 135 din 25 septembrie 2009, convertit în Legea nr. 166 din 20 noiembrie 2009 (denumită în continuare „legea din 2009”), a prevăzut că, având în vedere privatizarea societăților grupului Tirrenia, participațiile societăților regionale (cu excepția Siremar) urmau să fie transferate de la societatea-mamă, Tirrenia, cu titlu gratuit, după cum urmează:






  (a) | inițial, Caremar urma să fie transferată regiunii Campania. Ulterior, aceasta din urmă avea să transfere regiunii Lazio ramura de activitate din cadrul Caremar care asigura legăturile de transport cu arhipelagul Pontino în mod individual, sub denumirea Laziomar (15); |
| --- | --- | --- |

(26)

Articolul 19-ter din Decretul-lege nr. 135 din 25 septembrie 2009, convertit în Legea nr. 166 din 20 noiembrie 2009 (denumită în continuare „legea din 2009”), a prevăzut că, având în vedere privatizarea societăților grupului Tirrenia, participațiile societăților regionale (cu excepția Siremar) urmau să fie transferate de la societatea-mamă, Tirrenia, cu titlu gratuit, după cum urmează:

ter

(a)

inițial, Caremar urma să fie transferată regiunii Campania. Ulterior, aceasta din urmă avea să transfere regiunii Lazio ramura de activitate din cadrul Caremar care asigura legăturile de transport cu arhipelagul Pontino în mod individual, sub denumirea Laziomar (15);

15

| (b) | Saremar urma să fie transferată regiunii Sardinia; și |
| --- | --- |

(b)

Saremar urma să fie transferată regiunii Sardinia; și

| (c) | Toremar urma să fie transferată regiunii Toscana. |
| --- | --- |

(c)

Toremar urma să fie transferată regiunii Toscana.

| (27) | Legea din 2009 specifică, de asemenea, că urmau să se încheie noi convenții între Italia și Tirrenia și Siremar până la 31 decembrie 2009. În mod similar, serviciile regionale aveau să fie consacrate în proiectele de contracte de servicii publice care urmau să fie încheiate între autoritățile regionale ale Sardiniei și ale Toscanei și Saremar, respectiv, Toremar, până la 31 decembrie 2009 și între regiunile Campania și Lazio și Caremar, respectiv, Laziomar, până la 28 februarie 2010. Proiectele de noi convenții/contracte de servicii publice aveau să facă obiectul unei proceduri de achiziții alături de societățile însele și urmau să fie semnate cu cumpărătorii odată cu finalizarea privatizării fiecăreia dintre societățile respective (16). |
| --- | --- |

(27)

Legea din 2009 specifică, de asemenea, că urmau să se încheie noi convenții între Italia și Tirrenia și Siremar până la 31 decembrie 2009. În mod similar, serviciile regionale aveau să fie consacrate în proiectele de contracte de servicii publice care urmau să fie încheiate între autoritățile regionale ale Sardiniei și ale Toscanei și Saremar, respectiv, Toremar, până la 31 decembrie 2009 și între regiunile Campania și Lazio și Caremar, respectiv, Laziomar, până la 28 februarie 2010. Proiectele de noi convenții/contracte de servicii publice aveau să facă obiectul unei proceduri de achiziții alături de societățile însele și urmau să fie semnate cu cumpărătorii odată cu finalizarea privatizării fiecăreia dintre societățile respective (16).

16

| (28) | În acest scop, legea din 2009 a prelungit suplimentar convențiile inițiale (inclusiv cea aplicabilă Toremar) de la 1 ianuarie 2010 până la 30 septembrie 2010. |
| --- | --- |

(28)

În acest scop, legea din 2009 a prelungit suplimentar convențiile inițiale (inclusiv cea aplicabilă Toremar) de la 1 ianuarie 2010 până la 30 septembrie 2010.

| (29) | Legea din 2009 a stabilit, de asemenea, plafoane ale compensațiilor anuale pentru furnizarea serviciilor începând cu 2010 (în temeiul convențiilor inițiale prelungite, precum și al noilor convenții și contracte de servicii publice) la o valoare totală de 184 942 251 EUR, după cum urmează:







  Societate | Compensație anuală maximă |
| --- | --- | --- |
| Tirrenia | 72 685 642 EUR |
| Siremar | 55 694 895 EUR |
| Saremar | 13 686 441 EUR |
| Toremar | 13 005 441 EUR |
| Caremar | 29 869 832 EUR (17) |

(29)

Legea din 2009 a stabilit, de asemenea, plafoane ale compensațiilor anuale pentru furnizarea serviciilor începând cu 2010 (în temeiul convențiilor inițiale prelungite, precum și al noilor convenții și contracte de servicii publice) la o valoare totală de 184 942 251 EUR, după cum urmează:

Societate

Societate

Compensație anuală maximă

Compensație anuală maximă

Tirrenia

72 685 642 EUR

Siremar

55 694 895 EUR

Saremar

13 686 441 EUR

Toremar

13 005 441 EUR

Caremar

29 869 832 EUR (17)

17

Tabelul 1 – Plafoanele compensațiilor începând cu 2010

Tabelul 1 – Plafoanele compensațiilor începând cu 2010

| (30) | În sfârșit, articolul 1 din Legea nr. 163 din 1 octombrie 2010 de convertire a Decretului-lege nr. 125 din 5 august 2010 (denumită în continuare „legea din 2010”) a prevăzut prelungirea suplimentară a convențiilor inițiale (inclusiv a celei aplicabile Toremar) de la 1 octombrie 2010 și până la finalizarea proceselor de privatizare a Tirrenia și a Siremar, care au avut loc la 19 iulie 2012, respectiv, 31 iulie 2012. |
| --- | --- |

(30)

În sfârșit, articolul 1 din Legea nr. 163 din 1 octombrie 2010 de convertire a Decretului-lege nr. 125 din 5 august 2010 (denumită în continuare „legea din 2010”) a prevăzut prelungirea suplimentară a convențiilor inițiale (inclusiv a celei aplicabile Toremar) de la 1 octombrie 2010 și până la finalizarea proceselor de privatizare a Tirrenia și a Siremar, care au avut loc la 19 iulie 2012, respectiv, 31 iulie 2012.

2.1.3.   Privatizarea Toremar și încheierea noului contract de servicii

Privatizarea Toremar și încheierea noului contract de servicii

| (31) | În ianuarie 2010, a fost lansată o procedură de achiziții (a se vedea secțiunea 2.3.2) pentru a se identifica un cumpărător pentru Toremar, grupată cu un nou contract de servicii publice cu o durată de 12 ani, în schimbul unei compensații pentru obligația de serviciu public. |
| --- | --- |

(31)

În ianuarie 2010, a fost lansată o procedură de achiziții (a se vedea secțiunea 2.3.2) pentru a se identifica un cumpărător pentru Toremar, grupată cu un nou contract de servicii publice cu o durată de 12 ani, în schimbul unei compensații pentru obligația de serviciu public.

| (32) | În urma prezentării ofertei câștigătoare în cadrul procedurii de achiziții, Moby a devenit noul proprietar al Toremar. Contractul de vânzare dintre regiunea Toscana și Moby a fost semnat la 2 ianuarie 2012. La aceeași dată, părțile (inclusiv Toremar) au semnat noul contract de servicii pentru furnizarea de servicii maritime. Pe această bază, proprietatea asupra tuturor acțiunilor Toremar a fost transferată de la regiunea Toscana către Moby la 2 ianuarie 2012. |
| --- | --- |

(32)

În urma prezentării ofertei câștigătoare în cadrul procedurii de achiziții, Moby a devenit noul proprietar al Toremar. Contractul de vânzare dintre regiunea Toscana și Moby a fost semnat la 2 ianuarie 2012. La aceeași dată, părțile (inclusiv Toremar) au semnat noul contract de servicii pentru furnizarea de servicii maritime. Pe această bază, proprietatea asupra tuturor acțiunilor Toremar a fost transferată de la regiunea Toscana către Moby la 2 ianuarie 2012.

2.2.   Măsuri incluse în domeniul de aplicare al deciziilor din 2011 și 2012

Măsuri incluse în domeniul de aplicare al deciziilor din 2011 și 2012

| (33) | Următoarele măsuri au făcut obiectul unei evaluări în cadrul procedurii oficiale de investigare deschise prin deciziile din 2011 și 2012:






  (a) | compensația acordată pentru furnizarea serviciilor de interes economic general („SIEG”) în temeiul convențiilor inițiale prelungite (măsura 1); |
| --- | --- | --- |

(33)

Următoarele măsuri au făcut obiectul unei evaluări în cadrul procedurii oficiale de investigare deschise prin deciziile din 2011 și 2012:

(a)

compensația acordată pentru furnizarea serviciilor de interes economic general („SIEG”) în temeiul convențiilor inițiale prelungite (măsura 1);

măsura 1

| (b) | prelungirea ilegală a ajutorului pentru salvare acordat Tirrenia și Siremar (măsura 2); |
| --- | --- |

(b)

prelungirea ilegală a ajutorului pentru salvare acordat Tirrenia și Siremar (măsura 2);

măsura 2

| (c) | privatizarea societăților fostului grup Tirrenia (18) (măsura 3); |
| --- | --- |

(c)

privatizarea societăților fostului grup Tirrenia (18) (măsura 3);

18

măsura 3

| (d) | compensația plătită pentru furnizarea SIEG în temeiul viitoarelor convenții/contracte de servicii publice (măsura 4); |
| --- | --- |

(d)

compensația plătită pentru furnizarea SIEG în temeiul viitoarelor convenții/contracte de servicii publice (măsura 4);

măsura 4

| (e) | prioritatea la acostare (măsura 5); |
| --- | --- |

(e)

prioritatea la acostare (măsura 5);

măsura 5

| (f) | măsurile stabilite de legea din 2010 de convertire a Decretului-lege nr. 125/2010 (măsura 6); |
| --- | --- |

(f)

măsurile stabilite de legea din 2010 de convertire a Decretului-lege nr. 125/2010 (măsura 6);

măsura 6

| (g) | măsurile suplimentare adoptate de regiunea Sardinia în favoarea Saremar (măsura 7). |
| --- | --- |

(g)

măsurile suplimentare adoptate de regiunea Sardinia în favoarea Saremar (măsura 7).

(măsura 7

| (34) | Prin decizia sa din 2014, Comisia a închis procedura oficială de investigare referitoare la măsurile adoptate de regiunea Sardinia în favoarea Saremar, menționate mai sus ca măsura 7, cu excepția uneia dintre acestea (19). |
| --- | --- |

(34)

Prin decizia sa din 2014, Comisia a închis procedura oficială de investigare referitoare la măsurile adoptate de regiunea Sardinia în favoarea Saremar, menționate mai sus ca măsura 7, cu excepția uneia dintre acestea (19).

19

2.3.   Descrierea detaliată a măsurilor care fac obiectul prezentei decizii

Descrierea detaliată a măsurilor care fac obiectul prezentei decizii

| (35) | Prezenta decizie vizează numai măsurile 1, 3, 4, 5 și 6 enumerate în considerentul 33, în măsura în care acestea implică Toremar și Moby. Aceste măsuri sunt descrise în detaliu în secțiunile următoare. |
| --- | --- |

(35)

Prezenta decizie vizează numai măsurile 1, 3, 4, 5 și 6 enumerate în considerentul 33, în măsura în care acestea implică Toremar și Moby. Aceste măsuri sunt descrise în detaliu în secțiunile următoare.

2.3.1.   Prelungirea convenției inițiale dintre Toremar și Italia

Prelungirea convenției inițiale dintre Toremar și Italia

2.3.1.1.   Obligațiile de serviciu public

| (36) | Articolul 1 din convenția inițială cu Toremar a prevăzut planuri pe cinci ani, în care să fie detaliate porturile deservite, tipul de nave utilizate, frecvența necesară a serviciului, precum și tarifele care urmau să fie plătite. |
| --- | --- |

(36)

Articolul 1 din convenția inițială cu Toremar a prevăzut planuri pe cinci ani, în care să fie detaliate porturile deservite, tipul de nave utilizate, frecvența necesară a serviciului, precum și tarifele care urmau să fie plătite.

| (37) | Primul plan pe cinci ani (1990-1994) pentru Toremar a fost aprobat prin Decretul ministerial din 29 mai 1990 și aplicat retroactiv începând cu 1 ianuarie 1990. Cel de al doilea plan, care a acoperit perioada 1995-1999 și a fost aprobat prin Decretul ministerial din 14 mai 1996, nu a modificat rutele și frecvențele. Pentru perioadele 2000-2004 și 2005-2008, s-a elaborat un plan care, însă, nu a fost niciodată aprobat oficial de ministerele competente. În schimb, guvernul a luat decizii ad hoc pentru a alinia într-o măsură mai mare serviciile cu nevoile comunităților locale, însă fără a aduce modificări semnificative sistemului de servicii publice. |
| --- | --- |

(37)

Primul plan pe cinci ani (1990-1994) pentru Toremar a fost aprobat prin Decretul ministerial din 29 mai 1990 și aplicat retroactiv începând cu 1 ianuarie 1990. Cel de al doilea plan, care a acoperit perioada 1995-1999 și a fost aprobat prin Decretul ministerial din 14 mai 1996, nu a modificat rutele și frecvențele. Pentru perioadele 2000-2004 și 2005-2008, s-a elaborat un plan care, însă, nu a fost niciodată aprobat oficial de ministerele competente. În schimb, guvernul a luat decizii ad hoc pentru a alinia într-o măsură mai mare serviciile cu nevoile comunităților locale, însă fără a aduce modificări semnificative sistemului de servicii publice.

ad hoc

| (38) | Pe baza convenției inițiale, astfel cum a fost prelungită prin actele juridice ulterioare menționate mai sus la considerentele 25-30, Toremar a exploatat următoarele rute pe tot parcursul anului:






  — | pe ruta Livorno – Gorgona – Capraia, Toremar a furnizat servicii de transport de pasageri și servicii mixte (pasageri și vehicule), cu frecvență bisăptămânală pentru insula Gorgona și cu frecvență zilnică pentru insula Capraia. Un alt operator, Piccola Società Cooperativa Marittima Ligure Tirrena A.R.L., a fost, de asemenea, prezent pe ruta respectivă în lunile iulie și august, utilizând o navă de mare viteză destinată exclusiv transportului de pasageri. Cu toate acestea, societatea respectivă a încetat exploatarea rutei în 2010; |
| --- | --- | --- |

(38)

Pe baza convenției inițiale, astfel cum a fost prelungită prin actele juridice ulterioare menționate mai sus la considerentele 25-30, Toremar a exploatat următoarele rute pe tot parcursul anului:

—

pe ruta Livorno – Gorgona – Capraia, Toremar a furnizat servicii de transport de pasageri și servicii mixte (pasageri și vehicule), cu frecvență bisăptămânală pentru insula Gorgona și cu frecvență zilnică pentru insula Capraia. Un alt operator, Piccola Società Cooperativa Marittima Ligure Tirrena A.R.L., a fost, de asemenea, prezent pe ruta respectivă în lunile iulie și august, utilizând o navă de mare viteză destinată exclusiv transportului de pasageri. Cu toate acestea, societatea respectivă a încetat exploatarea rutei în 2010;

| — | pe ruta Piombino – Portoferraio (Insula Elba), Toremar a furnizat servicii mixte, cu frecvență zilnică. De asemenea, pe această rută, au concurat Moby, care a oferit servicii mixte cu frecvență ridicată pe tot parcursul anului, precum și doi operatori noi, Blu Navy, care a început să ofere servicii pe ruta respectivă în 2010 (din aprilie până în octombrie), și Elba Ferries, care a exploatat ruta respectivă doar în sezonul de vară; |
| --- | --- |

—

pe ruta Piombino – Portoferraio (Insula Elba), Toremar a furnizat servicii mixte, cu frecvență zilnică. De asemenea, pe această rută, au concurat Moby, care a oferit servicii mixte cu frecvență ridicată pe tot parcursul anului, precum și doi operatori noi, Blu Navy, care a început să ofere servicii pe ruta respectivă în 2010 (din aprilie până în octombrie), și Elba Ferries, care a exploatat ruta respectivă doar în sezonul de vară;

| — | pe ruta Piombino – Cavo – Portoferraio (Insula Elba), Toremar a asigurat singurul serviciu de transport de pasageri, utilizând în acest scop o navă rapidă cu hidrofolie; |
| --- | --- |

—

pe ruta Piombino – Cavo – Portoferraio (Insula Elba), Toremar a asigurat singurul serviciu de transport de pasageri, utilizând în acest scop o navă rapidă cu hidrofolie;

| — | pe ruta Piombino – Rio Marina – Porto Azzurro – Pianosa (Insula Elba), Toremar a fost singurul operator care a furnizat servicii mixte cu frecvență zilnică pentru portul Rio Marina și un serviciu cu frecvență săptămânală pentru portul Pianosa; |
| --- | --- |

—

pe ruta Piombino – Rio Marina – Porto Azzurro – Pianosa (Insula Elba), Toremar a fost singurul operator care a furnizat servicii mixte cu frecvență zilnică pentru portul Rio Marina și un serviciu cu frecvență săptămânală pentru portul Pianosa;

| — | pe ruta Porto S. Stefano – Insula Giglio, Toremar a furnizat servicii mixte cu frecvență zilnică pe tot parcursul anului. Operatorul Maregiglio a fost prezent, de asemenea, pe această rută, furnizând servicii mixte în perioada aprilie-noiembrie, cu o medie de două până la patru călătorii pe zi în lunile octombrie și noiembrie și șase până la opt călătorii în perioada aprilie-septembrie. |
| --- | --- |

—

pe ruta Porto S. Stefano – Insula Giglio, Toremar a furnizat servicii mixte cu frecvență zilnică pe tot parcursul anului. Operatorul Maregiglio a fost prezent, de asemenea, pe această rută, furnizând servicii mixte în perioada aprilie-noiembrie, cu o medie de două până la patru călătorii pe zi în lunile octombrie și noiembrie și șase până la opt călătorii în perioada aprilie-septembrie.

2.3.1.2.   Buget și durată

| (39) | Tabelul 2 de mai jos prezintă valoarea anuală a compensației plătite Toremar de către Italia în perioada 2009-2011: |
| --- | --- |

(39)

Tabelul 2 de mai jos prezintă valoarea anuală a compensației plătite Toremar de către Italia în perioada 2009-2011:

| (40) | În plus, regiunea Toscana a rezervat un buget anual suplimentar de 3 000 000 EUR care urma să fie plătit Toremar după raportarea veniturilor efectiv înregistrate și a costurilor efectiv suportate în perioada 2010-2011. În acești ani, ca urmare a crizei economice și financiare, numărul pasagerilor a scăzut substanțial, în timp ce costurile cu combustibilul au crescut. În opinia regiunii Toscana, compensația plătită de la bugetul de stat central nu era, prin urmare, suficientă pentru a acoperi costul total al serviciului public.









  An | Compensație | Rezervă | Total |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2009 | 13 572 035 | | 13 572 035 |
| 2010 | 13 005 441 | 3 000 000 | 16 005 441 |
| 2011 | 13 005 441 | 3 000 000 | 16 005 441 |

(40)

În plus, regiunea Toscana a rezervat un buget anual suplimentar de 3 000 000 EUR care urma să fie plătit Toremar după raportarea veniturilor efectiv înregistrate și a costurilor efectiv suportate în perioada 2010-2011. În acești ani, ca urmare a crizei economice și financiare, numărul pasagerilor a scăzut substanțial, în timp ce costurile cu combustibilul au crescut. În opinia regiunii Toscana, compensația plătită de la bugetul de stat central nu era, prin urmare, suficientă pentru a acoperi costul total al serviciului public.

An

An

Compensație

Compensație

Rezervă

Rezervă

Total

Total

2009

13 572 035

13 572 035

2010

13 005 441

3 000 000

16 005 441

2011

13 005 441

3 000 000

16 005 441

Tabelul 2 – Compensația acordată pentru perioada 2009-2011 (EUR)

Tabelul 2 – Compensația acordată pentru perioada 2009-2011 (EUR)

| (41) | Convenția inițială prevede efectuarea plății compensației anuale pentru obligația de serviciu public după cum urmează: o plată în avans inițială, efectuată în luna martie a fiecărui an, echivalentă cu 70 % din compensația plătită în anul precedent. A doua plată, efectuată în luna iunie, este egală cu 20 % din compensație. Diferența dintre sumele plătite și deficitul dintre cheltuielile de funcționare și venituri în anul în curs constituie soldul, care trebuie plătit până la 30 noiembrie. În cazul în care se dovedește că Toremar a primit o sumă mai mare decât costul net al serviciilor furnizate (venituri minus pierderi), convenția inițială prevede că Toremar are obligația de a rambursa diferența. (20)







  — | Compensația acordată în 2009 |
| --- | --- | --- |

(41)

Convenția inițială prevede efectuarea plății compensației anuale pentru obligația de serviciu public după cum urmează: o plată în avans inițială, efectuată în luna martie a fiecărui an, echivalentă cu 70 % din compensația plătită în anul precedent. A doua plată, efectuată în luna iunie, este egală cu 20 % din compensație. Diferența dintre sumele plătite și deficitul dintre cheltuielile de funcționare și venituri în anul în curs constituie soldul, care trebuie plătit până la 30 noiembrie. În cazul în care se dovedește că Toremar a primit o sumă mai mare decât costul net al serviciilor furnizate (venituri minus pierderi), convenția inițială prevede că Toremar are obligația de a rambursa diferența. (20)

20

—

Compensația acordată în 2009

| (42) | Decretul prezidențial nr. 501 din 1 iunie 1979 (denumit în continuare „Decretul nr. 501/1979”) specifică diversele elemente (venituri și costuri) care intră în calculul subvenției plătite operatorilor de servicii publice de transport maritim. În plus, Legea nr. 856 din 5 decembrie 1986 (denumită în continuare „Legea nr. 856/1986”) a prevăzut anumite modificări ale sistemului de obligații de serviciu public de transport maritim din Italia. În ceea ce privește legăturile cu insulele mici și mari, articolul 11 din aceasta a modificat criteriile pentru calcularea compensației pentru obligația de serviciu public. Într-adevăr, subvenția trebuia calculată pe baza diferenței dintre veniturile și costurile serviciului, astfel cum este stabilită în raport cu parametrii medii și obiectivi, și trebuia să includă o rentabilitate rezonabilă a capitalului investit. Articolul 11 stabilește și faptul că în contractele de servicii publice trebuiau incluse lista de rute subvenționate, frecvența și tipurile de nave utilizate. Subvențiile trebuiau aprobate de miniștrii responsabili. Convențiile inițiale au reflectat principiile prevăzute în Decretul prezidențial nr. 501/1979 și în Legea nr. 856/1986. |
| --- | --- |

(42)

Decretul prezidențial nr. 501 din 1 iunie 1979 (denumit în continuare „Decretul nr. 501/1979”) specifică diversele elemente (venituri și costuri) care intră în calculul subvenției plătite operatorilor de servicii publice de transport maritim. În plus, Legea nr. 856 din 5 decembrie 1986 (denumită în continuare „Legea nr. 856/1986”) a prevăzut anumite modificări ale sistemului de obligații de serviciu public de transport maritim din Italia. În ceea ce privește legăturile cu insulele mici și mari, articolul 11 din aceasta a modificat criteriile pentru calcularea compensației pentru obligația de serviciu public. Într-adevăr, subvenția trebuia calculată pe baza diferenței dintre veniturile și costurile serviciului, astfel cum este stabilită în raport cu parametrii medii și obiectivi, și trebuia să includă o rentabilitate rezonabilă a capitalului investit. Articolul 11 stabilește și faptul că în contractele de servicii publice trebuiau incluse lista de rute subvenționate, frecvența și tipurile de nave utilizate. Subvențiile trebuiau aprobate de miniștrii responsabili. Convențiile inițiale au reflectat principiile prevăzute în Decretul prezidențial nr. 501/1979 și în Legea nr. 856/1986.

| (43) | Într-adevăr, în anul 2009, compensația pentru îndeplinirea obligației de SIEG s-a calculat în conformitate cu metodologia prevăzută în convenția inițială în vigoare din 1991 și prelungită după 31 decembrie 2008, data expirării inițiale a acesteia. În special, compensația a corespuns pierderii nete acumulate din serviciile furnizate în regim de serviciu public, la care s-a adăugat o sumă variabilă corespunzătoare rentabilității capitalului investit. |
| --- | --- |

(43)

Într-adevăr, în anul 2009, compensația pentru îndeplinirea obligației de SIEG s-a calculat în conformitate cu metodologia prevăzută în convenția inițială în vigoare din 1991 și prelungită după 31 decembrie 2008, data expirării inițiale a acesteia. În special, compensația a corespuns pierderii nete acumulate din serviciile furnizate în regim de serviciu public, la care s-a adăugat o sumă variabilă corespunzătoare rentabilității capitalului investit.

| (44) | Diversele elemente ale costului luate în considerare pentru calculul compensației, stabilite de autoritățile publice, au fost următoarele: costuri de achiziție, publicitate și cazare, costuri de încărcare, descărcare și manevrare, costuri cu personalul administrativ de pe țărm, costuri de întreținere a navelor, costuri administrative, costuri de asigurare, costuri cu chiria și leasingul, costuri cu combustibilul, impozitele și amortizarea.






  — | Compensațiile acordate în 2010, 2011 și începând cu 2012 |
| --- | --- | --- |

(44)

Diversele elemente ale costului luate în considerare pentru calculul compensației, stabilite de autoritățile publice, au fost următoarele: costuri de achiziție, publicitate și cazare, costuri de încărcare, descărcare și manevrare, costuri cu personalul administrativ de pe țărm, costuri de întreținere a navelor, costuri administrative, costuri de asigurare, costuri cu chiria și leasingul, costuri cu combustibilul, impozitele și amortizarea.

—

Compensațiile acordate în 2010, 2011 și începând cu 2012

| (45) | Începând cu 2010, compensația pentru furnizarea SIEG a fost stabilită prin aplicarea unei noi metodologii stabilite în Directiva CIPE (21) din 9 noiembrie 2007, intitulată „Criterii pentru stabilirea obligațiilor de serviciu public și a dinamicii tarifare în sectorul cabotajului maritim de interes public” (denumită în continuare „directiva CIPE”) (22). Conform preambulului acesteia, directiva CIPE a fost emisă având în vedere privatizarea societăților publice care furnizau servicii maritime în regim de serviciu public (23). Dispozițiile Directivei CIPE s-au aplicat cu privire la serviciile furnizate de societățile grupului Tirrenia începând cu 2010, chiar anterior intrării în vigoare a noilor convenții și contracte de servicii publice aferente privatizărilor respective. |
| --- | --- |

(45)

Începând cu 2010, compensația pentru furnizarea SIEG a fost stabilită prin aplicarea unei noi metodologii stabilite în Directiva CIPE (21) din 9 noiembrie 2007, intitulată „Criterii pentru stabilirea obligațiilor de serviciu public și a dinamicii tarifare în sectorul cabotajului maritim de interes public” (denumită în continuare „directiva CIPE”) (22). Conform preambulului acesteia, directiva CIPE a fost emisă având în vedere privatizarea societăților publice care furnizau servicii maritime în regim de serviciu public (23). Dispozițiile Directivei CIPE s-au aplicat cu privire la serviciile furnizate de societățile grupului Tirrenia începând cu 2010, chiar anterior intrării în vigoare a noilor convenții și contracte de servicii publice aferente privatizărilor respective.

21

22

23

| (46) | Metoda prevăzută de directiva CIPE permite societăților care furnizează servicii publice de transport maritim să obțină o rentabilitate adecvată. Rata rentabilității capitalului se calculează pe baza costului mediu ponderat al capitalului („WACC”). |
| --- | --- |

(46)

Metoda prevăzută de directiva CIPE permite societăților care furnizează servicii publice de transport maritim să obțină o rentabilitate adecvată. Rata rentabilității capitalului se calculează pe baza costului mediu ponderat al capitalului („WACC”).

| (47) | Rentabilitatea necesară a capitalurilor proprii (24) se calculează cu ajutorul modelului de determinare a valorii activelor financiare („CAPM”). Pe baza CAPM, costul capitalului propriu este derivat ca funcție: (i) a ratei fără risc; (ii) a coeficientului beta (o estimare a profilului de risc al societății în raport cu piața titlurilor de capital); și (iii) a primei de risc de capital propriu atribuită pieței titlurilor de capital. |
| --- | --- |

(47)

Rentabilitatea necesară a capitalurilor proprii (24) se calculează cu ajutorul modelului de determinare a valorii activelor financiare („CAPM”). Pe baza CAPM, costul capitalului propriu este derivat ca funcție: (i) a ratei fără risc; (ii) a coeficientului beta (o estimare a profilului de risc al societății în raport cu piața titlurilor de capital); și (iii) a primei de risc de capital propriu atribuită pieței titlurilor de capital.

24

| (48) | În special, costul capitalului propriu ar fi calculat prin aplicarea, la rata de rentabilitate a activităților fără risc, a unei prime pentru suportarea unui risc suplimentar. Această primă se calculează ca prima de risc a pieței înmulțită cu coeficientul său beta, care măsoară gradul de risc al unei activități specifice în raport cu piața. |
| --- | --- |

(48)

În special, costul capitalului propriu ar fi calculat prin aplicarea, la rata de rentabilitate a activităților fără risc, a unei prime pentru suportarea unui risc suplimentar. Această primă se calculează ca prima de risc a pieței înmulțită cu coeficientul său beta, care măsoară gradul de risc al unei activități specifice în raport cu piața.

| (49) | Directiva CIPE prevede că rata de rentabilitate a activităților fără risc corespunde randamentului brut mediu al obligațiunilor de referință cu scadența la 10 ani în raport cu ultimele 12 luni pentru care există date disponibile. |
| --- | --- |

(49)

Directiva CIPE prevede că rata de rentabilitate a activităților fără risc corespunde randamentului brut mediu al obligațiunilor de referință cu scadența la 10 ani în raport cu ultimele 12 luni pentru care există date disponibile.

| (50) | Directiva CIPE stabilește o primă de risc a pieței de 4 %. Cu toate acestea, în cazul unui serviciu furnizat pe o bază care nu este exclusivă, riscul probabil mai mare suportat de operator este remunerat prin adăugarea unui procent suplimentar de 2,5 % la prima de risc a pieței. |
| --- | --- |

(50)

Directiva CIPE stabilește o primă de risc a pieței de 4 %. Cu toate acestea, în cazul unui serviciu furnizat pe o bază care nu este exclusivă, riscul probabil mai mare suportat de operator este remunerat prin adăugarea unui procent suplimentar de 2,5 % la prima de risc a pieței.

| (51) | Cu toate acestea, în practică, valoarea compensației plătite către Toremar nu poate depăși plafonul de 13 005 441 EUR pe an, astfel cum se prevede în legea din 2009 (a se vedea considerentul 29). Deși legea din 2009 plafonează compensația anuală plătită tuturor societăților Tirrenia pentru furnizarea serviciilor de transport maritim în regim de serviciu public, directiva CIPE include și anumite dispoziții de protecție care le permit operatorilor respectivi să își acopere în mod suficient cheltuielile de funcționare. |
| --- | --- |

(51)

Cu toate acestea, în practică, valoarea compensației plătite către Toremar nu poate depăși plafonul de 13 005 441 EUR pe an, astfel cum se prevede în legea din 2009 (a se vedea considerentul 29). Deși legea din 2009 plafonează compensația anuală plătită tuturor societăților Tirrenia pentru furnizarea serviciilor de transport maritim în regim de serviciu public, directiva CIPE include și anumite dispoziții de protecție care le permit operatorilor respectivi să își acopere în mod suficient cheltuielile de funcționare.

| (52) | În special, conform directivei CIPE, domeniul de aplicare al serviciilor, tarifele maxime prevăzute de noul contract de servicii publice și compensația acordată efectiv trebuie stabilite astfel încât toate costurile admisibile ale furnizorului de servicii să fie acoperite integral. Se aplică următoarea formulă:
  VA(RSP) + VA(AI(X)] = VA(CA)
  unde:






  — | VA(RSP) este valoarea actualizată a compensației pentru îndeplinirea obligațiilor de serviciu public; |
| --- | --- | --- |

(52)

În special, conform directivei CIPE, domeniul de aplicare al serviciilor, tarifele maxime prevăzute de noul contract de servicii publice și compensația acordată efectiv trebuie stabilite astfel încât toate costurile admisibile ale furnizorului de servicii să fie acoperite integral. Se aplică următoarea formulă:

VA(RSP) + VA(AI(X)] = VA(CA)

unde:

—

VA(RSP) este valoarea actualizată a compensației pentru îndeplinirea obligațiilor de serviciu public;

VA(RSP

| — | VA(AI(X)] este valoarea actualizată a altor venituri (încasări din biletele de călătorie și altele); |
| --- | --- |

—

VA(AI(X)] este valoarea actualizată a altor venituri (încasări din biletele de călătorie și altele);

VA(AI(X)]

| — | VA(CA) este valoarea actualizată a cheltuielilor de funcționare admisibile, a datoriilor care trebuie rambursate și a rentabilității capitalului investit. |
| --- | --- |

—

VA(CA) este valoarea actualizată a cheltuielilor de funcționare admisibile, a datoriilor care trebuie rambursate și a rentabilității capitalului investit.

VA(CA)

| (53) | În cazul în care ecuația de mai sus nu se aplică, domeniul de aplicare al activităților subvenționate ar putea fi redus; alternativ, organizarea serviciului (de exemplu, tipul de nave) ar fi revizuită ori constrângerile tarifare ar fi modificate. |
| --- | --- |

(53)

În cazul în care ecuația de mai sus nu se aplică, domeniul de aplicare al activităților subvenționate ar putea fi redus; alternativ, organizarea serviciului (de exemplu, tipul de nave) ar fi revizuită ori constrângerile tarifare ar fi modificate.

| (54) | În plus, plafonul tarifar aplicabil fiecărui serviciu, fără taxe și drepturi portuare, este ajustat în fiecare an pe baza unei formule de plafonare a prețurilor, după cum urmează:
  ΔΤ = ΔΡ – Χ
  unde:






  — | ΔΤ este variația procentuală anuală a plafonului tarifar; |
| --- | --- | --- |

(54)

În plus, plafonul tarifar aplicabil fiecărui serviciu, fără taxe și drepturi portuare, este ajustat în fiecare an pe baza unei formule de plafonare a prețurilor, după cum urmează:

ΔΤ = ΔΡ – Χ

unde:

—

ΔΤ este variația procentuală anuală a plafonului tarifar;

ΔΤ

| — | ΔΡ este rata inflației pentru anul de referință; |
| --- | --- |

—

ΔΡ este rata inflației pentru anul de referință;

ΔΡ

| — | Χ este rata anuală reală a ajustării plafonului tarifar, prevăzută în contractul de servicii publice, care rămâne constantă pe durata contractului. |
| --- | --- |

—

Χ este rata anuală reală a ajustării plafonului tarifar, prevăzută în contractul de servicii publice, care rămâne constantă pe durata contractului.

Χ

| (55) | Directiva CIPE specifică, de asemenea, că plafonul tarifar poate fi ajustat pentru a reflecta variațiile costurilor cu combustibilul, luând ca referință prețurile standard disponibile publicului. |
| --- | --- |

(55)

Directiva CIPE specifică, de asemenea, că plafonul tarifar poate fi ajustat pentru a reflecta variațiile costurilor cu combustibilul, luând ca referință prețurile standard disponibile publicului.

2.3.2.   Privatizarea Toremar

Privatizarea Toremar

| (56) | La 13 ianuarie 2010, regiunea Toscana a publicat în Jurnalul Oficial (25) al acesteia și în Monitorul Oficial al Republicii Italiene (26) invitația de participare la procedura de ofertare pentru vânzarea Toremar și acordarea unei compensații pentru obligația de serviciu public pentru îndeplinirea obligațiilor de serviciu public pe rutele maritime identificate mai sus la considerentul 38. De asemenea, invitația a fost publicată în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene (27) la 14 ianuarie 2010 și în mai multe ziare naționale (28). |
| --- | --- |

(56)

La 13 ianuarie 2010, regiunea Toscana a publicat în Jurnalul Oficial (25) al acesteia și în Monitorul Oficial al Republicii Italiene (26) invitația de participare la procedura de ofertare pentru vânzarea Toremar și acordarea unei compensații pentru obligația de serviciu public pentru îndeplinirea obligațiilor de serviciu public pe rutele maritime identificate mai sus la considerentul 38. De asemenea, invitația a fost publicată în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene (27) la 14 ianuarie 2010 și în mai multe ziare naționale (28).

25

26

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

27

28

| (57) | Italia a ales procedura prevăzută la articolul 20 alineatul (1) din Codul contractelor de achiziții publice – Decretul legislativ nr. 163/2006 (il Codice dei Contratti pubblici), care conține dispoziții similare celor ale articolului 21 din Directiva 2004/18/CE a Parlamentului European și a Consiliului (29), care prevede următoarele: „[a]tribuirea contractelor care au ca obiect serviciile prevăzute în anexa II B [precum serviciile de transport pe naval] se realizează exclusiv în conformitate cu articolul 23 [Specificații tehnice] și articolul 35 alineatul (4) [Anunțuri]”. Criteriul de atribuire ales a fost criteriul ofertei celei mai avantajoase din punct de vedere economic. |
| --- | --- |

(57)

Italia a ales procedura prevăzută la articolul 20 alineatul (1) din Codul contractelor de achiziții publice – Decretul legislativ nr. 163/2006 (il Codice dei Contratti pubblici), care conține dispoziții similare celor ale articolului 21 din Directiva 2004/18/CE a Parlamentului European și a Consiliului (29), care prevede următoarele: „[a]tribuirea contractelor care au ca obiect serviciile prevăzute în anexa II B [precum serviciile de transport pe naval] se realizează exclusiv în conformitate cu articolul 23 [Specificații tehnice] și articolul 35 alineatul (4) [Anunțuri]”. Criteriul de atribuire ales a fost criteriul ofertei celei mai avantajoase din punct de vedere economic.

il Codice dei Contratti pubblici

29

2.3.2.1.   Procedura de vânzare și atribuirea definitivă a contractului

| (58) | În urma publicării invitației de participare la procedura de ofertare, la expirarea termenului, 11 părți și-au exprimat interesul de a participa, și anume: Moby, Toscana di Navigazione S.r.l., Pigreco S.r.l., Sinven S.r.l., Vector S.r.l., Forship S.r.l., Medmar Navi S.p.a., Grandi Navi Veloci S.p.a., Buquebus Italia S.r.l., Loss Cipreses S.p.a. și Blu Navy/Transeuropa Ferries. |
| --- | --- |

(58)

În urma publicării invitației de participare la procedura de ofertare, la expirarea termenului, 11 părți și-au exprimat interesul de a participa, și anume: Moby, Toscana di Navigazione S.r.l., Pigreco S.r.l., Sinven S.r.l., Vector S.r.l., Forship S.r.l., Medmar Navi S.p.a., Grandi Navi Veloci S.p.a., Buquebus Italia S.r.l., Loss Cipreses S.p.a. și Blu Navy/Transeuropa Ferries.

| (59) | Documentația prezentată de toate cele 11 societăți a confirmat că toate acestea îndeplineau cerințele stabilite în invitația de participare și, prin urmare, toate au fost invitate să depună o ofertă. |
| --- | --- |

(59)

Documentația prezentată de toate cele 11 societăți a confirmat că toate acestea îndeplineau cerințele stabilite în invitația de participare și, prin urmare, toate au fost invitate să depună o ofertă.

| (60) | Invitația de participare la procedura de ofertare a inclus noul proiect de contract cu o durată de 12 ani, care urma să fie semnat între ofertantul câștigător și regiunea Toscana, precum și informații mai detaliate privind procedura de achiziții. În special, invitația de participare a confirmat că oferta cea mai avantajoasă din punct de vedere economic, respectiv cea căreia i se acordă 20 de puncte în legătură cu prețul, 70 de puncte în ceea ce privește calitatea și 10 puncte pentru serviciile suplimentare, ar urma să fie aleasă pentru încheierea contractului de servicii. În ceea ce privește prețul pentru vânzarea Toremar, invitația de participare menționează o sumă fixă corespunzătoare sumei de 10 258 397 EUR, calculată pe baza unui studiu independent, care a evaluat valoarea totală a activelor Toremar (a se vedea considerentele 65-73). Acest preț nu a fost negociabil și nu a făcut obiectul ofertei financiare a ofertanților. |
| --- | --- |

(60)

Invitația de participare la procedura de ofertare a inclus noul proiect de contract cu o durată de 12 ani, care urma să fie semnat între ofertantul câștigător și regiunea Toscana, precum și informații mai detaliate privind procedura de achiziții. În special, invitația de participare a confirmat că oferta cea mai avantajoasă din punct de vedere economic, respectiv cea căreia i se acordă 20 de puncte în legătură cu prețul, 70 de puncte în ceea ce privește calitatea și 10 puncte pentru serviciile suplimentare, ar urma să fie aleasă pentru încheierea contractului de servicii. În ceea ce privește prețul pentru vânzarea Toremar, invitația de participare menționează o sumă fixă corespunzătoare sumei de 10 258 397 EUR, calculată pe baza unui studiu independent, care a evaluat valoarea totală a activelor Toremar (a se vedea considerentele 65-73). Acest preț nu a fost negociabil și nu a făcut obiectul ofertei financiare a ofertanților.

| (61) | Prin urmare, tuturor ofertanților potențiali li s-a solicitat să includă suma fixă de mai sus pentru vânzarea Toremar în oferta lor financiară, regiunea Toscana urmând să aleagă oferta cea mai avantajoasă din punct de vedere economic din cadrul procedurii de achiziții în ansamblu pe baza prețului și a altor criterii, în principal de calitate, privind serviciul furnizat, astfel cum au fost stabilite în invitația de participare (a se vedea considerentul 60). |
| --- | --- |

(61)

Prin urmare, tuturor ofertanților potențiali li s-a solicitat să includă suma fixă de mai sus pentru vânzarea Toremar în oferta lor financiară, regiunea Toscana urmând să aleagă oferta cea mai avantajoasă din punct de vedere economic din cadrul procedurii de achiziții în ansamblu pe baza prețului și a altor criterii, în principal de calitate, privind serviciul furnizat, astfel cum au fost stabilite în invitația de participare (a se vedea considerentul 60).

| (62) | Cei 11 ofertanți au primit acces la camere de date virtuale care conțineau următoarele:






  1. | toate informațiile juridice, tehnice, financiare și comerciale în legătură cu Toremar; |
| --- | --- | --- |

(62)

Cei 11 ofertanți au primit acces la camere de date virtuale care conțineau următoarele:

1.

toate informațiile juridice, tehnice, financiare și comerciale în legătură cu Toremar;

| 2. | informații privind flota, activele necorporale și bunurile imobile ale societății; |
| --- | --- |

2.

informații privind flota, activele necorporale și bunurile imobile ale societății;

| 3. | toate informațiile privind contractele de furnizare de servicii și de achiziție de bunuri; |
| --- | --- |

3.

toate informațiile privind contractele de furnizare de servicii și de achiziție de bunuri;

| 4. | procedurile de acordare a punctajului și formularul de ofertă tehnică; |
| --- | --- |

4.

procedurile de acordare a punctajului și formularul de ofertă tehnică;

| 5. | toate celelalte informații necesare, astfel încât cumpărătorii potențiali să poată evalua corect obiectul vânzării. |
| --- | --- |

5.

toate celelalte informații necesare, astfel încât cumpărătorii potențiali să poată evalua corect obiectul vânzării.

| (63) | Două societăți au depus oferte, și anume Moby și Toscana di Navigazione, ambele fiind operatori tradiționali de servicii de transport maritim în Italia. Celelalte nouă societăți nu au depus oferte la expirarea termenului. |
| --- | --- |

(63)

Două societăți au depus oferte, și anume Moby și Toscana di Navigazione, ambele fiind operatori tradiționali de servicii de transport maritim în Italia. Celelalte nouă societăți nu au depus oferte la expirarea termenului.

| (64) | În urma evaluării ofertelor, Toscana di Navigazione S.r.l a fost exclusă din procedură, întrucât oferta economică depusă de aceasta nu era conformă cu cerințele privind oferta tehnică și capacitatea financiară din documentația de atribuire. Prin urmare, contractul a fost atribuit societății Moby atât în ceea ce privește privatizarea Toremar, cât și furnizarea serviciilor de transport maritim (a se vedea secțiunea 2.3.3). |
| --- | --- |

(64)

În urma evaluării ofertelor, Toscana di Navigazione S.r.l a fost exclusă din procedură, întrucât oferta economică depusă de aceasta nu era conformă cu cerințele privind oferta tehnică și capacitatea financiară din documentația de atribuire. Prin urmare, contractul a fost atribuit societății Moby atât în ceea ce privește privatizarea Toremar, cât și furnizarea serviciilor de transport maritim (a se vedea secțiunea 2.3.3).

2.3.2.2.   Contractul de vânzare

| (65) | Având în vedere natura procedurii de achiziții, regiunea Toscana a ales, în vederea identificării celei mai competitive oferte, să stabilească o sumă fixă a prețului capitalului social al Toremar. |
| --- | --- |

(65)

Având în vedere natura procedurii de achiziții, regiunea Toscana a ales, în vederea identificării celei mai competitive oferte, să stabilească o sumă fixă a prețului capitalului social al Toremar.

| (66) | Contractul de vânzare a fost semnat la 2 ianuarie 2012 și prevede transferul acțiunilor Toremar către Moby la prețul fix de 10 258 397 EUR, cu plata în 10 tranșe anuale, începând de la sfârșitul primului an al contractului, și anume de la 2 ianuarie 2013. |
| --- | --- |

(66)

Contractul de vânzare a fost semnat la 2 ianuarie 2012 și prevede transferul acțiunilor Toremar către Moby la prețul fix de 10 258 397 EUR, cu plata în 10 tranșe anuale, începând de la sfârșitul primului an al contractului, și anume de la 2 ianuarie 2013.

| (67) | Prețul fix de 10 258 397 EUR pentru 100 % din acțiunile Toremar a fost stabilit pe baza unei expertize independente comandate de regiunea Toscana și elaborate de Fidi Toscana S.p.A. (denumit în continuare „raportul Fidi’”). |
| --- | --- |

(67)

Prețul fix de 10 258 397 EUR pentru 100 % din acțiunile Toremar a fost stabilit pe baza unei expertize independente comandate de regiunea Toscana și elaborate de Fidi Toscana S.p.A. (denumit în continuare „raportul Fidi’”).

| (68) | Suma se referă la valoarea activelor corporale, a clădirilor, a navelor, a altor imobilizări corporale și financiare și a altor creanțe ale societății la 30 iunie 2010. Activele necorporale (de exemplu, concesiunile, autorizațiile, licențele, mărcile comerciale etc.) au fost excluse din evaluare și lăsate la latitudinea ofertanților. Suma respectivă a fost ulterior modificată ca urmare a diferenței dintre valoarea contabilă a acțiunilor la 30 iunie 2010 și valoarea de piață a acțiunilor (30). |
| --- | --- |

(68)

Suma se referă la valoarea activelor corporale, a clădirilor, a navelor, a altor imobilizări corporale și financiare și a altor creanțe ale societății la 30 iunie 2010. Activele necorporale (de exemplu, concesiunile, autorizațiile, licențele, mărcile comerciale etc.) au fost excluse din evaluare și lăsate la latitudinea ofertanților. Suma respectivă a fost ulterior modificată ca urmare a diferenței dintre valoarea contabilă a acțiunilor la 30 iunie 2010 și valoarea de piață a acțiunilor (30).

30

| (69) | Suma menționată în cele de mai sus include, de asemenea, o creanță în valoare de 9 772 572 EUR deținută împotriva Tirrenia (denumită în continuare „creanța”). |
| --- | --- |

(69)

Suma menționată în cele de mai sus include, de asemenea, o creanță în valoare de 9 772 572 EUR deținută împotriva Tirrenia (denumită în continuare „creanța”).

| (70) | În temeiul articolului 1 alineatele (5) și (6) din contractul de vânzare, cu privire la prima tranșă, Moby declară că a plătit în avans regiunii Toscana suma de 485 825 EUR, care este egală cu diferența dintre prețul de vânzare și creanță. |
| --- | --- |

(70)

În temeiul articolului 1 alineatele (5) și (6) din contractul de vânzare, cu privire la prima tranșă, Moby declară că a plătit în avans regiunii Toscana suma de 485 825 EUR, care este egală cu diferența dintre prețul de vânzare și creanță.

| (71) | În temeiul articolului 1 alineatul (3) din contractul de vânzare, plata prețului fix – cu excepția sumei plătite în avans – este condiționată de achitarea sumei de 9 772 572 EUR datorată Toremar de Tirrenia (31). Potrivit articolului 4 alineatul (3) din contractul de vânzare, în cazul în care valoarea creanței nu este recuperată, Moby rămâne obligată să transfere creanța (sau orice creanță reziduală) regiunii Toscana în orice moment până la expirarea contractului de servicii (32). |
| --- | --- |

(71)

În temeiul articolului 1 alineatul (3) din contractul de vânzare, plata prețului fix – cu excepția sumei plătite în avans – este condiționată de achitarea sumei de 9 772 572 EUR datorată Toremar de Tirrenia (31). Potrivit articolului 4 alineatul (3) din contractul de vânzare, în cazul în care valoarea creanței nu este recuperată, Moby rămâne obligată să transfere creanța (sau orice creanță reziduală) regiunii Toscana în orice moment până la expirarea contractului de servicii (32).

31

32

| (72) | În conformitate cu articolul 4 din contractul de vânzare, Moby este obligată să notifice regiunea Toscana cu privire la orice vânzare a acțiunilor Toremar către terți, urmând însă să răspundă în solidar cu noul cumpărător al Toremar în ceea ce privește obligațiile din contractul de servicii. |
| --- | --- |

(72)

În conformitate cu articolul 4 din contractul de vânzare, Moby este obligată să notifice regiunea Toscana cu privire la orice vânzare a acțiunilor Toremar către terți, urmând însă să răspundă în solidar cu noul cumpărător al Toremar în ceea ce privește obligațiile din contractul de servicii.

| (73) | În sfârșit, în conformitate cu articolul 5 din contractul de vânzare, Banca Popolare di Milano a oferit o garanție în favoarea regiunii Toscana, care acoperă prețul total de vânzare al acțiunilor Toremar (inclusiv obligația cumpărătorului de a transfera orice valoare a creanței care nu a fost încă recuperată de la Tirrenia). |
| --- | --- |

(73)

În sfârșit, în conformitate cu articolul 5 din contractul de vânzare, Banca Popolare di Milano a oferit o garanție în favoarea regiunii Toscana, care acoperă prețul total de vânzare al acțiunilor Toremar (inclusiv obligația cumpărătorului de a transfera orice valoare a creanței care nu a fost încă recuperată de la Tirrenia).

2.3.2.3.   Procedurile desfășurate la nivel național

| (74) | Rezultatul procedurii de achiziții prin care Toremar și contractul de servicii publice au fost atribuite Moby a făcut obiectul mai multor proceduri în fața instanțelor naționale. |
| --- | --- |

(74)

Rezultatul procedurii de achiziții prin care Toremar și contractul de servicii publice au fost atribuite Moby a făcut obiectul mai multor proceduri în fața instanțelor naționale.

| (75) | Toscana di Navigazione S.r.l, ofertantul exclus și reclamantul din cadrul procedurilor respective, a contestat legalitatea excluderii sale de la procedura de achiziții în fața instanțelor naționale. Inițial, reclamantul a introdus o cerere de măsuri provizorii la Tribunalul Administrativ Regional din Toscana. Acesta din urmă, prin Hotărârea nr. 774 din 14 iulie 2011, a respins cererea. Această hotărâre a fost confirmată în apel de Consiliul de Stat prin Hotărârea nr. 3666 din 31 august 2011, care a subliniat în special faptul că oferta economică prezentată de societate era incompletă în ceea ce privește serviciile suplimentare care urmau să fie furnizate și faptul că aceasta nu a fost stabilită anual și, ca atare, mecanismul de reevaluare prevăzut în documentația de atribuire nu putea fi aplicat. |
| --- | --- |

(75)

Toscana di Navigazione S.r.l, ofertantul exclus și reclamantul din cadrul procedurilor respective, a contestat legalitatea excluderii sale de la procedura de achiziții în fața instanțelor naționale. Inițial, reclamantul a introdus o cerere de măsuri provizorii la Tribunalul Administrativ Regional din Toscana. Acesta din urmă, prin Hotărârea nr. 774 din 14 iulie 2011, a respins cererea. Această hotărâre a fost confirmată în apel de Consiliul de Stat prin Hotărârea nr. 3666 din 31 august 2011, care a subliniat în special faptul că oferta economică prezentată de societate era incompletă în ceea ce privește serviciile suplimentare care urmau să fie furnizate și faptul că aceasta nu a fost stabilită anual și, ca atare, mecanismul de reevaluare prevăzut în documentația de atribuire nu putea fi aplicat.

| (76) | În continuare, Toscana di Navigazione S.r.l a contestat rezultatul procedurii de achiziții în fața Tribunalului Administrativ Regional din Toscana, care a respins contestația prin Hotărârea nr. 414 din 1 martie 2012, confirmând că oferta societății era incompatibilă cu cerințele autorității contractante. |
| --- | --- |

(76)

În continuare, Toscana di Navigazione S.r.l a contestat rezultatul procedurii de achiziții în fața Tribunalului Administrativ Regional din Toscana, care a respins contestația prin Hotărârea nr. 414 din 1 martie 2012, confirmând că oferta societății era incompatibilă cu cerințele autorității contractante.

| (77) | Toscana di Navigazione S.r.l a introdus apel împotriva acestei hotărâri în fața Consiliului de Stat, care, prin Hotărârea nr. 83/2015, s-a pronunțat în favoarea acesteia, solicitând regiunii Toscana să reexamineze procedura de achiziții și să își revizuiască cerințele. În urma unui audit efectuat de regiunea Toscana, s-a adoptat Decretul nr. 1312 din 30 martie 2015, care a confirmat decizia regiunii Toscana de a exclude societatea respectivă de la procedura de achiziții, întrucât cerințele privind capacitatea tehnică, economică și financiară pentru participarea la procedura de achiziții nu au fost dovedite. |
| --- | --- |

(77)

Toscana di Navigazione S.r.l a introdus apel împotriva acestei hotărâri în fața Consiliului de Stat, care, prin Hotărârea nr. 83/2015, s-a pronunțat în favoarea acesteia, solicitând regiunii Toscana să reexamineze procedura de achiziții și să își revizuiască cerințele. În urma unui audit efectuat de regiunea Toscana, s-a adoptat Decretul nr. 1312 din 30 martie 2015, care a confirmat decizia regiunii Toscana de a exclude societatea respectivă de la procedura de achiziții, întrucât cerințele privind capacitatea tehnică, economică și financiară pentru participarea la procedura de achiziții nu au fost dovedite.

| (78) | Toscana di Navigazione S.r.l a atacat Decretul nr. 1312 din 30 martie 2015 în fața Tribunalului Administrativ Regional din Toscana, care a respins acțiunea prin Hotărârea nr. 1446 din 26 octombrie 2015. Ultima hotărâre a fost în cele din urmă confirmată de Consiliul de Stat prin Hotărârea nr. 3347/2016. |
| --- | --- |

(78)

Toscana di Navigazione S.r.l a atacat Decretul nr. 1312 din 30 martie 2015 în fața Tribunalului Administrativ Regional din Toscana, care a respins acțiunea prin Hotărârea nr. 1446 din 26 octombrie 2015. Ultima hotărâre a fost în cele din urmă confirmată de Consiliul de Stat prin Hotărârea nr. 3347/2016.

2.3.3.   Noul contract de servicii dintre regiunea Toscana și Moby/Toremar

Noul contract de servicii dintre regiunea Toscana și Moby/Toremar

2.3.3.1.   Beneficiarul

| (79) | Astfel cum s-a menționat în considerentul 63, Moby și Toscana di Navigazione au prezentat oferte pentru noul contract de servicii publice. În urma excluderii acesteia din urmă, Moby/Toremar (33) a semnat noul contract de servicii publice cu regiunea Toscana pentru exploatarea rutelor maritime la 2 ianuarie 2012. |
| --- | --- |

(79)

Astfel cum s-a menționat în considerentul 63, Moby și Toscana di Navigazione au prezentat oferte pentru noul contract de servicii publice. În urma excluderii acesteia din urmă, Moby/Toremar (33) a semnat noul contract de servicii publice cu regiunea Toscana pentru exploatarea rutelor maritime la 2 ianuarie 2012.

33

| (80) | În conformitate cu articolul 1 alineatul (2) din noul contract de servicii, Moby prestează serviciile stipulate în contract exclusiv prin intermediul Toremar. |
| --- | --- |

(80)

În conformitate cu articolul 1 alineatul (2) din noul contract de servicii, Moby prestează serviciile stipulate în contract exclusiv prin intermediul Toremar.

2.3.3.2.   Rutele

| (81) | Moby/Toremar furnizează servicii de transport de pasageri și servicii mixte (transport de pasageri și de autoturisme) în regim de serviciu public pe mai multe rute de cabotaj maritim, după cum urmează:





  Livorno – Gorgona – Capraia (linia A1) |
| --- | --- |
| Piombino – Portoferraio (Insula Elba) (linia A2) |
| Piombino – Cavo – Portoferraio (Insula Elba) (linia A2 rapidă) |
| Piombino – Rio Marina – Porto Azzurro – Pianosa (Insula Elba) (linia A3) |
| Porto S. Stefano – Insula Giglio (linia A4) |
| Porto S. Stefano – Giannutri (linia A5) |

(81)

Moby/Toremar furnizează servicii de transport de pasageri și servicii mixte (transport de pasageri și de autoturisme) în regim de serviciu public pe mai multe rute de cabotaj maritim, după cum urmează:

Livorno – Gorgona – Capraia (linia A1)

(linia A1)

Piombino – Portoferraio (Insula Elba) (linia A2)

(linia A2)

Piombino – Cavo – Portoferraio (Insula Elba) (linia A2 rapidă)

(linia A2 rapidă)

Piombino – Rio Marina – Porto Azzurro – Pianosa (Insula Elba) (linia A3)

(linia A3)

Porto S. Stefano – Insula Giglio (linia A4)

(linia A4)

Porto S. Stefano – Giannutri (linia A5)

(linia A5)

Tabelul 3 – Rețeaua de rute exploatate de Moby/Toremar în temeiul noului contract de servicii

Tabelul 3 – Rețeaua de rute exploatate de Moby/Toremar în temeiul noului contract de servicii

2.3.3.3.   Durata

| (82) | Noul contract de servicii dintre regiunea Toscana și Moby/Toremar are o durată de 12 ani (2012-2024). |
| --- | --- |

(82)

Noul contract de servicii dintre regiunea Toscana și Moby/Toremar are o durată de 12 ani (2012-2024).

2.3.3.4.   Obligațiile de serviciu public

| (83) | Cerințele prevăzute în contractul încheiat cu Moby/Toremar se referă, printre altele, la porturile deservite, la tipul și capacitatea navelor afectate rutelor maritime exploatate, la frecvența serviciilor și la tarifele maxime. |
| --- | --- |

(83)

Cerințele prevăzute în contractul încheiat cu Moby/Toremar se referă, printre altele, la porturile deservite, la tipul și capacitatea navelor afectate rutelor maritime exploatate, la frecvența serviciilor și la tarifele maxime.

2.3.3.5.   Dispozițiile cu privire la compensație și atribuirea definitivă a contractului

| (84) | În cadrul procedurii de achiziții, valoarea compensației anuale în temeiul noului contract încheiat pentru îndeplinirea obligațiilor de serviciu public pe rutele maritime identificate la considerentul 81 a fost plafonată la 14 550 400 EUR (în total 174 604 810 EUR pe durata de 12 ani a contractului). Această valoare a fost stabilită prin însumarea următoarelor elemente: suma de 13 005 441 EUR, astfel cum se prevede în legea din 2009 (a se vedea considerentul 29), la care se adaugă o majorare de 1 544 959 EUR, astfel cum se prevede la articolul 19-ter alineatul (16) litera (d) din legea din 2009, ca urmare a investițiilor semnificative care trebuie realizate de operator pe întreaga durată a contractului. |
| --- | --- |

(84)

În cadrul procedurii de achiziții, valoarea compensației anuale în temeiul noului contract încheiat pentru îndeplinirea obligațiilor de serviciu public pe rutele maritime identificate la considerentul 81 a fost plafonată la 14 550 400 EUR (în total 174 604 810 EUR pe durata de 12 ani a contractului). Această valoare a fost stabilită prin însumarea următoarelor elemente: suma de 13 005 441 EUR, astfel cum se prevede în legea din 2009 (a se vedea considerentul 29), la care se adaugă o majorare de 1 544 959 EUR, astfel cum se prevede la articolul 19-ter alineatul (16) litera (d) din legea din 2009, ca urmare a investițiilor semnificative care trebuie realizate de operator pe întreaga durată a contractului.

-ter

| (85) | Această valoare a compensației a fost stabilită pe baza metodologiei prevăzute în directiva CIPE (a se vedea considerentele 45-55). Garanțiile prevăzute de directiva CIPE se reflectă în noul contract de servicii. |
| --- | --- |

(85)

Această valoare a compensației a fost stabilită pe baza metodologiei prevăzute în directiva CIPE (a se vedea considerentele 45-55). Garanțiile prevăzute de directiva CIPE se reflectă în noul contract de servicii.

| (86) | În conformitate cu articolul 4 alineatul (2) din contractul de servicii, compensația anuală care urmează să fie plătită către Moby/Toremar a fost estimată la 13 333 318 EUR. Cu toate acestea, în conformitate cu articolul 4 alineatul (3) din contractul de servicii, compensația efectivă plătită către Moby/Toremar se stabilește pe baza rezultatului serviciului furnizat efectiv (și anume prețul pe milă pentru fiecare rută), luând în considerare riscurile implicate (comerciale și industriale), astfel cum sunt prevăzute în contract (de exemplu, reducerea compensației în cazul în care societatea nu asigură legăturile maritime, penalități în cazul întreruperii serviciilor etc.). |
| --- | --- |

(86)

În conformitate cu articolul 4 alineatul (2) din contractul de servicii, compensația anuală care urmează să fie plătită către Moby/Toremar a fost estimată la 13 333 318 EUR. Cu toate acestea, în conformitate cu articolul 4 alineatul (3) din contractul de servicii, compensația efectivă plătită către Moby/Toremar se stabilește pe baza rezultatului serviciului furnizat efectiv (și anume prețul pe milă pentru fiecare rută), luând în considerare riscurile implicate (comerciale și industriale), astfel cum sunt prevăzute în contract (de exemplu, reducerea compensației în cazul în care societatea nu asigură legăturile maritime, penalități în cazul întreruperii serviciilor etc.).

| (87) | Contractul de servicii prevede plata unei compensații care nu depășește ceea ce este necesar pentru acoperirea costurilor nete suportate în legătură cu îndeplinirea obligațiilor de serviciu public (echilibru economico-financiar). În cazul deviațiilor de la acest echilibru contractual, articolul 26 din contractul de servicii prevede un mecanism de reechilibrare prin care se evaluează toți parametrii legați de plata compensației. Prin urmare, în cazul în care, ca urmare a unei modificări semnificative (34) a parametrilor economici pe care se bazează, valoarea compensației se dovedește a fi insuficientă pentru a acoperi toate costurile suportate în legătură cu furnizarea serviciului, noul contract de servicii permite o revizuire a parametrilor-cheie ai compensației, și anume: (i) a sistemului tarifar; (ii) a nivelului serviciilor publice oferite; (iii) a nivelului plafonului anual al prețurilor; și (iv) a subvențiilor de capital pentru investiții. |
| --- | --- |

(87)

Contractul de servicii prevede plata unei compensații care nu depășește ceea ce este necesar pentru acoperirea costurilor nete suportate în legătură cu îndeplinirea obligațiilor de serviciu public (echilibru economico-financiar). În cazul deviațiilor de la acest echilibru contractual, articolul 26 din contractul de servicii prevede un mecanism de reechilibrare prin care se evaluează toți parametrii legați de plata compensației. Prin urmare, în cazul în care, ca urmare a unei modificări semnificative (34) a parametrilor economici pe care se bazează, valoarea compensației se dovedește a fi insuficientă pentru a acoperi toate costurile suportate în legătură cu furnizarea serviciului, noul contract de servicii permite o revizuire a parametrilor-cheie ai compensației, și anume: (i) a sistemului tarifar; (ii) a nivelului serviciilor publice oferite; (iii) a nivelului plafonului anual al prețurilor; și (iv) a subvențiilor de capital pentru investiții.

34

| (88) | În temeiul articolului 4 alineatele (4), (5) și (6) din contractul de servicii, compensația plătită operatorului se reduce cu 80 % în cazul întreruperii serviciilor ca urmare a grevei angajaților și cu 30 % în cazul unor evenimente neprevăzute, în timp ce nefurnizarea serviciilor ar conduce la plata unor penalități de către operator. |
| --- | --- |

(88)

În temeiul articolului 4 alineatele (4), (5) și (6) din contractul de servicii, compensația plătită operatorului se reduce cu 80 % în cazul întreruperii serviciilor ca urmare a grevei angajaților și cu 30 % în cazul unor evenimente neprevăzute, în timp ce nefurnizarea serviciilor ar conduce la plata unor penalități de către operator.

| (89) | În conformitate cu articolul 24 din contractul de servicii, operatorul are obligația de a pune în aplicare un sistem de monitorizare tehnică, economică și de gestionare, potrivit căruia conturile anuale de profit și pierdere aferente serviciului furnizat în baza contractului de servicii se transmit spre verificare autorităților regionale. |
| --- | --- |

(89)

În conformitate cu articolul 24 din contractul de servicii, operatorul are obligația de a pune în aplicare un sistem de monitorizare tehnică, economică și de gestionare, potrivit căruia conturile anuale de profit și pierdere aferente serviciului furnizat în baza contractului de servicii se transmit spre verificare autorităților regionale.

2.3.4.   Prioritatea la acostare

Prioritatea la acostare

| (90) | Articolul 19-ter alineatul (21) din legea din 2009 a prevăzut că, pentru a garanta continuitatea teritorială cu insulele și în lumina obligațiilor lor de serviciu public, societățile fostului grup Tirrenia, inclusiv Toremar, urmau să păstreze condițiile de acostare deja alocate și prioritatea în alocarea de noi locuri în dană în conformitate cu procedurile stabilite de autoritățile maritime, astfel cum se prevede în Legea nr. 84 din 28 ianuarie 1994 și în Codul maritim italian. |
| --- | --- |

(90)

Articolul 19-ter alineatul (21) din legea din 2009 a prevăzut că, pentru a garanta continuitatea teritorială cu insulele și în lumina obligațiilor lor de serviciu public, societățile fostului grup Tirrenia, inclusiv Toremar, urmau să păstreze condițiile de acostare deja alocate și prioritatea în alocarea de noi locuri în dană în conformitate cu procedurile stabilite de autoritățile maritime, astfel cum se prevede în Legea nr. 84 din 28 ianuarie 1994 și în Codul maritim italian.

-ter

2.3.5.   Măsurile stabilite de legea din 2010

Măsurile stabilite de legea din 2010

| (91) | Legea din 2010 a prevăzut posibilitatea ca întreprinderile fostului grup Tirrenia să utilizeze temporar resursele financiare deja angajate (35) pentru modernizarea flotei, în scopul acoperirii nevoilor urgente de lichidități. Întreprinderile fostului grup Tirrenia care au utilizat această posibilitate au avut însă obligația de a reîntregi aceste fonduri dedicate, astfel încât să poată efectua în continuare operațiunile necesare de modernizare a navelor. Aceste operațiuni de modernizare erau necesare pentru a se respecta noile standarde internaționale în materie de siguranță, stabilite în urma Acordului de la Stockholm din 1996 (36). |
| --- | --- |

(91)

Legea din 2010 a prevăzut posibilitatea ca întreprinderile fostului grup Tirrenia să utilizeze temporar resursele financiare deja angajate (35) pentru modernizarea flotei, în scopul acoperirii nevoilor urgente de lichidități. Întreprinderile fostului grup Tirrenia care au utilizat această posibilitate au avut însă obligația de a reîntregi aceste fonduri dedicate, astfel încât să poată efectua în continuare operațiunile necesare de modernizare a navelor. Aceste operațiuni de modernizare erau necesare pentru a se respecta noile standarde internaționale în materie de siguranță, stabilite în urma Acordului de la Stockholm din 1996 (36).

35

36

| (92) | În special, prin intermediul a două facilități (37), suma de 23 750 000 EUR a fost rezervată pentru plata operațiunilor de modernizare la nivelul întregului grup Tirrenia. Societății Toremar i-a fost alocată suma de 1 617 300 EUR din această sumă, pe care a utilizat-o pentru modernizarea flotei (a se vedea considerentul 138). |
| --- | --- |

(92)

În special, prin intermediul a două facilități (37), suma de 23 750 000 EUR a fost rezervată pentru plata operațiunilor de modernizare la nivelul întregului grup Tirrenia. Societății Toremar i-a fost alocată suma de 1 617 300 EUR din această sumă, pe care a utilizat-o pentru modernizarea flotei (a se vedea considerentul 138).

37

| (93) | În plus, articolul 1 din legea din 2010 a prevăzut, de asemenea, următoarele:






  (a) | convențiile inițiale se prelungesc începând cu 1 octombrie 2010 până la încheierea procesului de privatizare a Tirrenia și Siremar (a se vedea, de asemenea, considerentul 30); |
| --- | --- | --- |

(93)

În plus, articolul 1 din legea din 2010 a prevăzut, de asemenea, următoarele:

(a)

convențiile inițiale se prelungesc începând cu 1 octombrie 2010 până la încheierea procesului de privatizare a Tirrenia și Siremar (a se vedea, de asemenea, considerentul 30);

| (b) | articolul 19-ter din Decretul-lege nr. 135/2009, convertit cu modificări în legea din 2009, se modifică prin introducerea alineatului (24a). Conform acestui alineat, toate actele oficiale și operațiunile din cadrul punerii în aplicare a dispozițiilor de la alineatele (1)-(15) din legea din 2009 beneficiază de scutiri fiscale. Alineatele respective se referă la liberalizarea sectorului cabotajului maritim prin privatizarea grupului Tirrenia, cu includerea etapei pregătitoare a acestei operațiuni, și anume transferul societăților regionale către regiunile respective. |
| --- | --- |

(b)

articolul 19-ter din Decretul-lege nr. 135/2009, convertit cu modificări în legea din 2009, se modifică prin introducerea alineatului (24a). Conform acestui alineat, toate actele oficiale și operațiunile din cadrul punerii în aplicare a dispozițiilor de la alineatele (1)-(15) din legea din 2009 beneficiază de scutiri fiscale. Alineatele respective se referă la liberalizarea sectorului cabotajului maritim prin privatizarea grupului Tirrenia, cu includerea etapei pregătitoare a acestei operațiuni, și anume transferul societăților regionale către regiunile respective.

-ter

| (c) | pentru a asigura continuitatea serviciului public și a sprijini procesul de privatizare a societăților fostului grup Tirrenia, regiunile în cauză pot utiliza resursele din Fondo Aree Sottoutilizzate („FAS”) (38) în temeiul directivei CIPE (39). |
| --- | --- |

(c)

pentru a asigura continuitatea serviciului public și a sprijini procesul de privatizare a societăților fostului grup Tirrenia, regiunile în cauză pot utiliza resursele din Fondo Aree Sottoutilizzate („FAS”) (38) în temeiul directivei CIPE (39).

Fondo Aree Sottoutilizzate

38

39

2.4.   Procedura de constatare a neîndeplinirii obligațiilor 2007/4609

Procedura de constatare a neîndeplinirii obligațiilor 2007/4609

| (94) | Ca urmare a comunicărilor anterioare dintre serviciile Comisiei și Italia, la 19 decembrie 2008, directorul general al DG Energie și Transporturi din cadrul Comisiei a transmis Italiei o solicitare de informații. Această solicitare a vizat, printre altele, o prezentare generală a rutelor aferente serviciului public de la momentul respectiv și misiunea de serviciu public pe care Italia a avut-o în vedere în cadrul noilor convenții propuse. În plus, Italiei i s-a solicitat să ofere mai multe detalii cu privire la planurile de privatizare pentru grupul Tirrenia. |
| --- | --- |

(94)

Ca urmare a comunicărilor anterioare dintre serviciile Comisiei și Italia, la 19 decembrie 2008, directorul general al DG Energie și Transporturi din cadrul Comisiei a transmis Italiei o solicitare de informații. Această solicitare a vizat, printre altele, o prezentare generală a rutelor aferente serviciului public de la momentul respectiv și misiunea de serviciu public pe care Italia a avut-o în vedere în cadrul noilor convenții propuse. În plus, Italiei i s-a solicitat să ofere mai multe detalii cu privire la planurile de privatizare pentru grupul Tirrenia.

| (95) | În scrisoarea sa din 28 aprilie 2009, Italia a oferit un răspuns detaliat la solicitarea Comisiei din 19 decembrie 2008. În scrisoarea respectivă, Italia a precizat următoarele:






  1. | prelungirea convențiilor inițiale până la 31 decembrie 2009 a fost necesară pentru realizarea liberalizării sectorului cabotajului maritim în Italia prin privatizarea grupului Tirrenia; |
| --- | --- | --- |

(95)

În scrisoarea sa din 28 aprilie 2009, Italia a oferit un răspuns detaliat la solicitarea Comisiei din 19 decembrie 2008. În scrisoarea respectivă, Italia a precizat următoarele:

1.

prelungirea convențiilor inițiale până la 31 decembrie 2009 a fost necesară pentru realizarea liberalizării sectorului cabotajului maritim în Italia prin privatizarea grupului Tirrenia;

| 2. | compensația pentru obligația de serviciu public acordată grupului Tirrenia a fost necesară pentru a asigura continuitatea teritorială cu insulele prin legături maritime care nu erau asigurate în mod satisfăcător de operatorii privați de pe piață; |
| --- | --- |

2.

compensația pentru obligația de serviciu public acordată grupului Tirrenia a fost necesară pentru a asigura continuitatea teritorială cu insulele prin legături maritime care nu erau asigurate în mod satisfăcător de operatorii privați de pe piață;

| 3. | un proces minuțios de raționalizare a rutelor s-a încheiat la 10 martie 2009. Acest proces a ținut seama de aspectele sociale, de aspectele legate de ocuparea forței de muncă și de aspectele economice relevante, precum și de nevoia de a proteja legăturile esențiale pentru continuitatea teritorială și a inclus o consultare cu cele șase regiuni vizate. Această raționalizare urma să conducă la reducerea costului net al serviciului public cu aproximativ 66 de milioane EUR și la concedierea a aproximativ 600 de membri ai echipajelor la nivelul întregului grup Tirrenia. Italia a reamintit, de asemenea, că raționalizarea din 2009 a completat eforturile anterioare (din 2004, 2006 și 2008) de reducere a serviciilor furnizate de grupul Tirrenia; |
| --- | --- |

3.

un proces minuțios de raționalizare a rutelor s-a încheiat la 10 martie 2009. Acest proces a ținut seama de aspectele sociale, de aspectele legate de ocuparea forței de muncă și de aspectele economice relevante, precum și de nevoia de a proteja legăturile esențiale pentru continuitatea teritorială și a inclus o consultare cu cele șase regiuni vizate. Această raționalizare urma să conducă la reducerea costului net al serviciului public cu aproximativ 66 de milioane EUR și la concedierea a aproximativ 600 de membri ai echipajelor la nivelul întregului grup Tirrenia. Italia a reamintit, de asemenea, că raționalizarea din 2009 a completat eforturile anterioare (din 2004, 2006 și 2008) de reducere a serviciilor furnizate de grupul Tirrenia;

| 4. | obiectivele au fost de: (i) a menține legăturile necesare pentru asigurarea continuității teritoriale cu și între insule și zona continentală și a dreptului la sănătate, educație și mobilitate; (ii) a raționaliza legăturile în cazurile în care existau operatori privați care exploatau aceleași legături în aceeași perioadă de timp, cu garanții similare de calitate și continuitate și (iii) a raționaliza legăturile din timpul verii și de mare viteză destinate exclusiv transportului de pasageri; |
| --- | --- |

4.

obiectivele au fost de: (i) a menține legăturile necesare pentru asigurarea continuității teritoriale cu și între insule și zona continentală și a dreptului la sănătate, educație și mobilitate; (ii) a raționaliza legăturile în cazurile în care existau operatori privați care exploatau aceleași legături în aceeași perioadă de timp, cu garanții similare de calitate și continuitate și (iii) a raționaliza legăturile din timpul verii și de mare viteză destinate exclusiv transportului de pasageri;

| (5) | în scrisoarea respectivă, Italia a prezentat o imagine de ansamblu a rutelor exploatate de societățile grupului Tirrenia pe parcursul anului 2008 și a numărului redus de rute pe care societățile grupului Tirrenia urmau să le exploateze în 2009. Potrivit Italiei, aceste din urmă rute formau baza pentru noile convenții care urmau să fie încheiate cu noii proprietari ai societăților grupului Tirrenia. |
| --- | --- |

(5)

în scrisoarea respectivă, Italia a prezentat o imagine de ansamblu a rutelor exploatate de societățile grupului Tirrenia pe parcursul anului 2008 și a numărului redus de rute pe care societățile grupului Tirrenia urmau să le exploateze în 2009. Potrivit Italiei, aceste din urmă rute formau baza pentru noile convenții care urmau să fie încheiate cu noii proprietari ai societăților grupului Tirrenia.

| (96) | La 21 decembrie 2009, directorul general al DG Energie și Transporturi a transmis o scrisoare Italiei, precizând, printre altele, că, având în vedere reformarea radicală a sectorului cabotajului maritim din Italia și dat fiind impactul social considerabil pe care l-ar fi implicat privatizarea, în cazul în care procedurile de achiziții aveau loc pe baza unui simplu contract de servicii publice, organizarea unei proceduri de achiziții cu privire la companiile de transport maritim care dețineau aceste contracte a fost acceptabilă – în principiu și cu caracter excepțional – în scopul asigurării conformității cu criteriul nediscriminării între armatorii comunitari, prevăzut în Regulamentul (CEE) nr. 3577/92 al Consiliului (40) („Regulamentul privind cabotajul maritim”). |
| --- | --- |

(96)

La 21 decembrie 2009, directorul general al DG Energie și Transporturi a transmis o scrisoare Italiei, precizând, printre altele, că, având în vedere reformarea radicală a sectorului cabotajului maritim din Italia și dat fiind impactul social considerabil pe care l-ar fi implicat privatizarea, în cazul în care procedurile de achiziții aveau loc pe baza unui simplu contract de servicii publice, organizarea unei proceduri de achiziții cu privire la companiile de transport maritim care dețineau aceste contracte a fost acceptabilă – în principiu și cu caracter excepțional – în scopul asigurării conformității cu criteriul nediscriminării între armatorii comunitari, prevăzut în Regulamentul (CEE) nr. 3577/92 al Consiliului (40) („Regulamentul privind cabotajul maritim”).

40

| (97) | La 29 ianuarie 2010 (41), Comisia a transmis o scrisoare de punere în întârziere pentru aplicarea greșită a Regulamentului privind cabotajul maritim. În această scrisoare, Comisia a reamintit că regulamentul în cauză impune ca, ori de câte ori un stat membru încheie contracte de servicii publice sau impune obligații de serviciu public, acest stat membru trebuie să acționeze astfel într-un mod nediscriminatoriu față de toți armatorii comunitari. Conform articolului 4 alineatul (3) din regulamentul respectiv, contractele de servicii publice existente pot rămâne în vigoare până la data la care acestea expiră. Totuși, Comisia a constatat că societățile grupului Tirrenia au continuat să furnizeze servicii de transport maritim după expirarea contractelor de servicii publice respective (convențiile inițiale). Mai exact, convențiile respective trebuiau să expire la sfârșitul anului 2008, dar au fost prelungite în mod repetat de Italia. Prin urmare, Comisia a invitat Italia să prezinte observații. |
| --- | --- |

(97)

La 29 ianuarie 2010 (41), Comisia a transmis o scrisoare de punere în întârziere pentru aplicarea greșită a Regulamentului privind cabotajul maritim. În această scrisoare, Comisia a reamintit că regulamentul în cauză impune ca, ori de câte ori un stat membru încheie contracte de servicii publice sau impune obligații de serviciu public, acest stat membru trebuie să acționeze astfel într-un mod nediscriminatoriu față de toți armatorii comunitari. Conform articolului 4 alineatul (3) din regulamentul respectiv, contractele de servicii publice existente pot rămâne în vigoare până la data la care acestea expiră. Totuși, Comisia a constatat că societățile grupului Tirrenia au continuat să furnizeze servicii de transport maritim după expirarea contractelor de servicii publice respective (convențiile inițiale). Mai exact, convențiile respective trebuiau să expire la sfârșitul anului 2008, dar au fost prelungite în mod repetat de Italia. Prin urmare, Comisia a invitat Italia să prezinte observații.

41

| (98) | Tot la 29 ianuarie 2010, directorul general al DG Energie și Transporturi din cadrul Comisiei a răspuns la scrisoarea Italiei din 22 ianuarie 2010. Directorul general a subliniat că răspunsul său a vizat numai respectarea Regulamentului privind cabotajul maritim și nu aspecte legate de ajutoarele de stat. În acest context, directorul general a precizat că justificările furnizate cu privire la anumite rute erau suficiente pentru a elimina îndoielile exprimate anterior. Directorul general a reamintit că respectivele contracte de servicii publice pot acoperi numai rute pe care există o disfuncționalitate a pieței. |
| --- | --- |

(98)

Tot la 29 ianuarie 2010, directorul general al DG Energie și Transporturi din cadrul Comisiei a răspuns la scrisoarea Italiei din 22 ianuarie 2010. Directorul general a subliniat că răspunsul său a vizat numai respectarea Regulamentului privind cabotajul maritim și nu aspecte legate de ajutoarele de stat. În acest context, directorul general a precizat că justificările furnizate cu privire la anumite rute erau suficiente pentru a elimina îndoielile exprimate anterior. Directorul general a reamintit că respectivele contracte de servicii publice pot acoperi numai rute pe care există o disfuncționalitate a pieței.

| (99) | La 29 martie 2010, Italia a răspuns scrisorii de punere în întârziere din 29 ianuarie 2010 transmisă de Comisie. În răspunsul său, Italia a clarificat că, în procedura de achiziții pentru Toremar, 11 părți interesate au luat parte la etapele următoare ale procedurii respective. |
| --- | --- |

(99)

La 29 martie 2010, Italia a răspuns scrisorii de punere în întârziere din 29 ianuarie 2010 transmisă de Comisie. În răspunsul său, Italia a clarificat că, în procedura de achiziții pentru Toremar, 11 părți interesate au luat parte la etapele următoare ale procedurii respective.

| (100) | La 10 septembrie 2010, Italia a informat Comisia, în timpul unei reuniuni ad-hoc, că procedura competitivă de atribuire a contractului care viza societatea Toremar, printre altele, era, de asemenea, în întârziere. Prin urmare, Legea nr. 163 din 1 octombrie 2010 a prelungit suplimentar convențiile inițiale până la finalizarea proceselor de privatizare a Tirrenia și Siremar (a se vedea, de asemenea, considerentul 30). |
| --- | --- |

(100)

La 10 septembrie 2010, Italia a informat Comisia, în timpul unei reuniuni ad-hoc, că procedura competitivă de atribuire a contractului care viza societatea Toremar, printre altele, era, de asemenea, în întârziere. Prin urmare, Legea nr. 163 din 1 octombrie 2010 a prelungit suplimentar convențiile inițiale până la finalizarea proceselor de privatizare a Tirrenia și Siremar (a se vedea, de asemenea, considerentul 30).

| (101) | Ca urmare a acestor evoluții, Comisia a transmis o scrisoare complementară de punere în întârziere la 24 noiembrie 2010. În această scrisoare, Comisia a precizat următoarele:






  (a) | convenția inițială a Toremar, printre altele, a fost prelungită automat și fără nicio procedură competitivă; |
| --- | --- | --- |

(101)

Ca urmare a acestor evoluții, Comisia a transmis o scrisoare complementară de punere în întârziere la 24 noiembrie 2010. În această scrisoare, Comisia a precizat următoarele:

(a)

convenția inițială a Toremar, printre altele, a fost prelungită automat și fără nicio procedură competitivă;

| (b) | deși contractele de servicii publice în cauză se aplicau în continuare, nu se finalizase nicio procedură competitivă, printre altele, pentru Toremar; |
| --- | --- |

(b)

deși contractele de servicii publice în cauză se aplicau în continuare, nu se finalizase nicio procedură competitivă, printre altele, pentru Toremar;

| (c) | aceasta își rezervă dreptul de a emite un aviz motivat dacă este necesar (ținând seama de eventualele observații pe care le-ar putea prezenta Italia). |
| --- | --- |

(c)

aceasta își rezervă dreptul de a emite un aviz motivat dacă este necesar (ținând seama de eventualele observații pe care le-ar putea prezenta Italia).

| (102) | Prin scrisoarea din 15 iulie 2016, Italia a informat Comisia că privatizarea tuturor societăților fostului grup Tirrenia a fost finalizată. La 8 decembrie 2016, Comisia a decis să închidă procedura de constatare a neîndeplinirii obligațiilor. |
| --- | --- |

(102)

Prin scrisoarea din 15 iulie 2016, Italia a informat Comisia că privatizarea tuturor societăților fostului grup Tirrenia a fost finalizată. La 8 decembrie 2016, Comisia a decis să închidă procedura de constatare a neîndeplinirii obligațiilor.

3.   TEMEIURI PENTRU INIȚIEREA ȘI PRELUNGIREA PROCEDURII

TEMEIURI PENTRU INIȚIEREA ȘI PRELUNGIREA PROCEDURII

3.1.   Prelungirea convenției inițiale dintre Toremar și Italia

Prelungirea convenției inițiale dintre Toremar și Italia

3.1.1.   Respectarea hotărârii Altmark și existența ajutorului

Respectarea hotărârii Altmark și existența ajutorului

| (103) | În decizia sa din 2011, Comisia a considerat, cu titlu preliminar, că definiția obligațiilor de serviciu public nu a fost suficient de clară și, prin urmare, nu i-a permis să concluzioneze în mod definitiv dacă aceasta conținea erori vădite. În special, la momentul respectiv, Comisia nu a avut o imagine completă asupra obligațiilor efective impuse Toremar pentru exploatarea rutelor în cauză, comparativ cu serviciile oferite de concurenți pe unele dintre rutele respective. |
| --- | --- |

(103)

În decizia sa din 2011, Comisia a considerat, cu titlu preliminar, că definiția obligațiilor de serviciu public nu a fost suficient de clară și, prin urmare, nu i-a permis să concluzioneze în mod definitiv dacă aceasta conținea erori vădite. În special, la momentul respectiv, Comisia nu a avut o imagine completă asupra obligațiilor efective impuse Toremar pentru exploatarea rutelor în cauză, comparativ cu serviciile oferite de concurenți pe unele dintre rutele respective.

| (104) | Comisia a considerat, cu titlu preliminar, că a doua condiție din hotărârea Altmark (42) era îndeplinită, întrucât parametrii aflați la baza calculului compensației fuseseră stabiliți în prealabil și respectau cerințele privind transparența. În special, Comisia a constatat că acești parametri sunt descriși în convenția inițială (pentru compensația referitoare la anul 2009) și în directiva CIPE (pentru compensația acordată începând cu anul 2010). |
| --- | --- |

(104)

Comisia a considerat, cu titlu preliminar, că a doua condiție din hotărârea Altmark (42) era îndeplinită, întrucât parametrii aflați la baza calculului compensației fuseseră stabiliți în prealabil și respectau cerințele privind transparența. În special, Comisia a constatat că acești parametri sunt descriși în convenția inițială (pentru compensația referitoare la anul 2009) și în directiva CIPE (pentru compensația acordată începând cu anul 2010).

42

| (105) | Cu toate acestea, Comisia a considerat că a treia condiție din hotărârea Altmark nu părea să fi fost îndeplinită și că era posibil ca operatorii să fi fost supracompensați pentru îndeplinirea sarcinilor de serviciu public. În special, Comisia a exprimat îndoieli cu privire la măsura în care prima de risc de 6,5 %, care se aplică începând cu anul 2010, reflectă un nivel adecvat de risc, dat fiind că, prima facie, Toremar nu părea să își asume riscurile suportate în mod normal în furnizarea unor astfel de servicii. |
| --- | --- |

(105)

Cu toate acestea, Comisia a considerat că a treia condiție din hotărârea Altmark nu părea să fi fost îndeplinită și că era posibil ca operatorii să fi fost supracompensați pentru îndeplinirea sarcinilor de serviciu public. În special, Comisia a exprimat îndoieli cu privire la măsura în care prima de risc de 6,5 %, care se aplică începând cu anul 2010, reflectă un nivel adecvat de risc, dat fiind că, prima facie, Toremar nu părea să își asume riscurile suportate în mod normal în furnizarea unor astfel de servicii.

prima facie

| (106) | De asemenea, Comisia a considerat, cu titlu preliminar, că a patra condiție Altmark nu era îndeplinită, în măsura în care prelungirea convențiilor inițiale nu a fost supusă unei proceduri de achiziții. În plus, Comisia a precizat că nu a primit nicio dovadă în sprijinul argumentului potrivit căruia Toremar furniza, de fapt, serviciile în cauză la cel mai scăzut cost pentru comunitate. |
| --- | --- |

(106)

De asemenea, Comisia a considerat, cu titlu preliminar, că a patra condiție Altmark nu era îndeplinită, în măsura în care prelungirea convențiilor inițiale nu a fost supusă unei proceduri de achiziții. În plus, Comisia a precizat că nu a primit nicio dovadă în sprijinul argumentului potrivit căruia Toremar furniza, de fapt, serviciile în cauză la cel mai scăzut cost pentru comunitate.

| (107) | În decizia din 2011, Comisia a ajuns astfel la concluzia preliminară că respectiva compensație pentru obligația de serviciu public plătită către Toremar în perioada 2009-2011 constituie ajutor de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE. În plus, Comisia a fost de părere că acest ajutor ar trebui considerat drept ajutor nou. |
| --- | --- |

(107)

În decizia din 2011, Comisia a ajuns astfel la concluzia preliminară că respectiva compensație pentru obligația de serviciu public plătită către Toremar în perioada 2009-2011 constituie ajutor de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE. În plus, Comisia a fost de părere că acest ajutor ar trebui considerat drept ajutor nou.

3.1.2.   Compatibilitatea

Compatibilitatea

| (108) | În decizia din 2011, Comisia a considerat, cu titlu preliminar, că respectiva compensație pentru obligația de serviciu public pentru anii 2009-2011 nu intră în domeniul de aplicare al deciziei SIEG din 2005 (43) și al cadrului SIEG din 2005 (44). Prin urmare, Comisia a evaluat această măsură în mod direct în temeiul articolului 106 alineatul (2) din TFUE și a exprimat o serie de îndoieli cu privire la îndeplinirea condițiilor de compatibilitate aplicabile. |
| --- | --- |

(108)

În decizia din 2011, Comisia a considerat, cu titlu preliminar, că respectiva compensație pentru obligația de serviciu public pentru anii 2009-2011 nu intră în domeniul de aplicare al deciziei SIEG din 2005 (43) și al cadrului SIEG din 2005 (44). Prin urmare, Comisia a evaluat această măsură în mod direct în temeiul articolului 106 alineatul (2) din TFUE și a exprimat o serie de îndoieli cu privire la îndeplinirea condițiilor de compatibilitate aplicabile.

43

44

| (109) | În decizia din 2012, Comisia a constatat că, la 31 ianuarie 2012, a intrat în vigoare un nou pachet SIEG, format din decizia SIEG din 2011 (45) și cadrul SIEG din 2011 (46). Cu toate acestea, Comisia a apreciat, cu titlu preliminar, că respectiva compensație pentru obligația de serviciu public în temeiul convenției inițiale prelungite nu putea fi considerată compatibilă cu piața internă și exceptată de la obligația de notificare în temeiul deciziei SIEG din 2011. |
| --- | --- |

(109)

În decizia din 2012, Comisia a constatat că, la 31 ianuarie 2012, a intrat în vigoare un nou pachet SIEG, format din decizia SIEG din 2011 (45) și cadrul SIEG din 2011 (46). Cu toate acestea, Comisia a apreciat, cu titlu preliminar, că respectiva compensație pentru obligația de serviciu public în temeiul convenției inițiale prelungite nu putea fi considerată compatibilă cu piața internă și exceptată de la obligația de notificare în temeiul deciziei SIEG din 2011.

45

46

| (110) | Legea din 2010 a prevăzut prelungirea convenției inițiale de la 30 septembrie 2010 și până la încheierea procesului de privatizare. Drept urmare, compensația primită de societate începând cu 1 octombrie 2010 și până la privatizarea sa putea fi evaluată pe baza cadrului SIEG din 2011, care, în conformitate cu punctul 69 din acesta, se aplică de asemenea ajutorului acordat înainte de 31 ianuarie 2012 (a se vedea considerentele 283 și 284). |
| --- | --- |

(110)

Legea din 2010 a prevăzut prelungirea convenției inițiale de la 30 septembrie 2010 și până la încheierea procesului de privatizare. Drept urmare, compensația primită de societate începând cu 1 octombrie 2010 și până la privatizarea sa putea fi evaluată pe baza cadrului SIEG din 2011, care, în conformitate cu punctul 69 din acesta, se aplică de asemenea ajutorului acordat înainte de 31 ianuarie 2012 (a se vedea considerentele 283 și 284).

3.2.   Privatizarea Toremar

Privatizarea Toremar

| (111) | La momentul adoptării deciziei din 2012, Comisia avea o serie de îndoieli cu privire la faptul că procedura de achiziții pentru vânzarea Toremar fusese suficient de transparentă și necondiționată pentru a asigura o vânzare la prețul pieței. |
| --- | --- |

(111)

La momentul adoptării deciziei din 2012, Comisia avea o serie de îndoieli cu privire la faptul că procedura de achiziții pentru vânzarea Toremar fusese suficient de transparentă și necondiționată pentru a asigura o vânzare la prețul pieței.

| (112) | În decizia din 2012, Comisia a considerat că anumite condiții impuse în cadrul privatizării ar fi putut limita numărul de ofertanți sau influența prețul de vânzare. Comisia și-a reafirmat practica proprie consacrată privind vânzările, efectuate de către stat (sau, în acest caz, imputabile statului), de active ale întreprinderilor deținute de stat: orice considerente de altă natură decât cea economică pe care un vânzător privat nu le-ar formula, de exemplu motive de politică publică, cerințe legate de ocuparea forței de muncă sau de dezvoltarea regională, sugerează existența ajutorului de stat în cazul în care impun obligații oneroase cumpărătorului potențial și sunt, prin urmare, susceptibile de a reduce prețul de vânzare. |
| --- | --- |

(112)

În decizia din 2012, Comisia a considerat că anumite condiții impuse în cadrul privatizării ar fi putut limita numărul de ofertanți sau influența prețul de vânzare. Comisia și-a reafirmat practica proprie consacrată privind vânzările, efectuate de către stat (sau, în acest caz, imputabile statului), de active ale întreprinderilor deținute de stat: orice considerente de altă natură decât cea economică pe care un vânzător privat nu le-ar formula, de exemplu motive de politică publică, cerințe legate de ocuparea forței de muncă sau de dezvoltarea regională, sugerează existența ajutorului de stat în cazul în care impun obligații oneroase cumpărătorului potențial și sunt, prin urmare, susceptibile de a reduce prețul de vânzare.

| (113) | De asemenea, pe baza informațiilor disponibile la momentul respectiv, Comisia a considerat că așa-numitele cerințe tehnice și financiare impuse în cadrul procedurii de achiziții care a vizat Toremar au perturbat efectiv procedura, limitând potențialii ofertanți la societățile maritime existente, având în vedere că, în cazul de față, chiar societatea care deținea contractul de servicii publice a fost pusă în vânzare (47). |
| --- | --- |

(113)

De asemenea, pe baza informațiilor disponibile la momentul respectiv, Comisia a considerat că așa-numitele cerințe tehnice și financiare impuse în cadrul procedurii de achiziții care a vizat Toremar au perturbat efectiv procedura, limitând potențialii ofertanți la societățile maritime existente, având în vedere că, în cazul de față, chiar societatea care deținea contractul de servicii publice a fost pusă în vânzare (47).

cerințe tehnice și financiare

47

| (114) | Din motivele menționate mai sus, Comisia a ajuns la concluzia preliminară că procedura de privatizare a Toremar nu fusese suficient de transparentă și necondiționată pentru a asigura prin ea însăși vânzarea la prețul pieței. Prin urmare, la momentul respectiv, Comisia nu a putut exclude faptul că s-a conferit un avantaj economic cumpărătorului. |
| --- | --- |

(114)

Din motivele menționate mai sus, Comisia a ajuns la concluzia preliminară că procedura de privatizare a Toremar nu fusese suficient de transparentă și necondiționată pentru a asigura prin ea însăși vânzarea la prețul pieței. Prin urmare, la momentul respectiv, Comisia nu a putut exclude faptul că s-a conferit un avantaj economic cumpărătorului.

| (115) | La momentul adoptării deciziei sale din 2012, Comisia a considerat, de asemenea, pe baza informațiilor disponibile, că orice ajutor care ar fi putut apărea în cursul procesului de privatizare ar fi incompatibil. |
| --- | --- |

(115)

La momentul adoptării deciziei sale din 2012, Comisia a considerat, de asemenea, pe baza informațiilor disponibile, că orice ajutor care ar fi putut apărea în cursul procesului de privatizare ar fi incompatibil.

3.3.   Noul contract de servicii dintre regiunea Toscana și Moby/Toremar

Noul contract de servicii dintre regiunea Toscana și Moby/Toremar

3.3.1.   Respectarea hotărârii Altmark și existența ajutorului

Respectarea hotărârii Altmark și existența ajutorului

| (116) | În deciziile din 2011 și 2012, Comisia a considerat, cu titlu preliminar, că respectiva compensație plătită Toremar (și cumpărătorului său, Moby) nu îndeplinea criteriile stabilite în hotărârea Altmark și, prin urmare, au constituit ajutor de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE. Comisia a ajuns la această concluzie deoarece: (i) concurenții care păreau să ofere servicii similare erau prezenți cel puțin pe unele dintre rutele exploatate de Toremar și nu au fost prezentate informații suficiente care să permită Comisiei să concluzioneze dacă SIEG reflectă o nevoie reală de serviciu public care nu putea fi satisfăcută doar prin acțiunea forțelor pieței; (ii) calculul compensației în temeiul directivei CIPE părea să fi condus la supracompensarea operatorului pentru furnizarea serviciului public din aceleași motive precum cele exprimate în decizia din 2011; și (iii) al patrulea criteriu din hotărârea Altmark părea să nu fi fost respectat, având în vedere că procedura de achiziții în legătură cu serviciul public respectiv a prevăzut condiția ca ofertantul câștigător să achiziționeze întreaga societate Toremar. Comisia a susținut, cu titlu preliminar, că, în cazul în care procedura de achiziții în legătură cu contractul de servicii publice nu ar fi inclus cerința de achiziționare a societății, această situație ar fi condus la un cost mai scăzut pentru comunitate. |
| --- | --- |

(116)

În deciziile din 2011 și 2012, Comisia a considerat, cu titlu preliminar, că respectiva compensație plătită Toremar (și cumpărătorului său, Moby) nu îndeplinea criteriile stabilite în hotărârea Altmark și, prin urmare, au constituit ajutor de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE. Comisia a ajuns la această concluzie deoarece: (i) concurenții care păreau să ofere servicii similare erau prezenți cel puțin pe unele dintre rutele exploatate de Toremar și nu au fost prezentate informații suficiente care să permită Comisiei să concluzioneze dacă SIEG reflectă o nevoie reală de serviciu public care nu putea fi satisfăcută doar prin acțiunea forțelor pieței; (ii) calculul compensației în temeiul directivei CIPE părea să fi condus la supracompensarea operatorului pentru furnizarea serviciului public din aceleași motive precum cele exprimate în decizia din 2011; și (iii) al patrulea criteriu din hotărârea Altmark părea să nu fi fost respectat, având în vedere că procedura de achiziții în legătură cu serviciul public respectiv a prevăzut condiția ca ofertantul câștigător să achiziționeze întreaga societate Toremar. Comisia a susținut, cu titlu preliminar, că, în cazul în care procedura de achiziții în legătură cu contractul de servicii publice nu ar fi inclus cerința de achiziționare a societății, această situație ar fi condus la un cost mai scăzut pentru comunitate.

Altmark

3.3.2.   Compatibilitatea

Compatibilitatea

| (117) | În ceea ce privește compatibilitatea compensației acordate Toremar, Comisia a observat că, pe baza informațiilor furnizate de Italia, decizia SIEG din 2011 nu părea să fie aplicabilă acestui contract de servicii, având în vedere perioada îndelungată de atribuire a acestuia (12 ani). În orice caz, Comisia nu putea, la momentul respectiv, să se pronunțe cu privire la aplicarea deciziei SIEG din 2011, deoarece contractul semnat nu fusese încă pus la dispoziție. Comisia nu a primit nicio informație (de exemplu, numărul de pasageri transportați în cele două exerciții financiare anterioare atribuirii) pentru a examina celelalte condiții de compatibilitate din decizia SIEG din 2011. Comisia a evaluat ulterior ajutorul pe baza cadrului SIEG din 2011, dar a exprimat o serie de îndoieli cu privire la îndeplinirea condițiilor de compatibilitate prevăzute de cadrul respectiv și a invitat Italia să demonstreze respectarea acestora. |
| --- | --- |

(117)

În ceea ce privește compatibilitatea compensației acordate Toremar, Comisia a observat că, pe baza informațiilor furnizate de Italia, decizia SIEG din 2011 nu părea să fie aplicabilă acestui contract de servicii, având în vedere perioada îndelungată de atribuire a acestuia (12 ani). În orice caz, Comisia nu putea, la momentul respectiv, să se pronunțe cu privire la aplicarea deciziei SIEG din 2011, deoarece contractul semnat nu fusese încă pus la dispoziție. Comisia nu a primit nicio informație (de exemplu, numărul de pasageri transportați în cele două exerciții financiare anterioare atribuirii) pentru a examina celelalte condiții de compatibilitate din decizia SIEG din 2011. Comisia a evaluat ulterior ajutorul pe baza cadrului SIEG din 2011, dar a exprimat o serie de îndoieli cu privire la îndeplinirea condițiilor de compatibilitate prevăzute de cadrul respectiv și a invitat Italia să demonstreze respectarea acestora.

3.4.   Prioritatea la acostare

Prioritatea la acostare

| (118) | În decizia din 2011, Comisia a apreciat, cu titlu preliminar, că, în măsura în care prioritatea la acostare nu este remunerată, măsura reprezintă un avantaj de reglementare care nu implică niciun transfer de resurse de stat și, prin urmare, nu poate fi considerată ajutor de stat. Alternativ, în cazul în care prioritatea la acostare este remunerată, Comisia a considerat că, în măsura în care Toremar oferă un SIEG autentic și această prioritate este acordată numai pentru rutele vizate de SIEG, aceasta nu ar conduce la un avantaj economic suplimentar, dat fiind că ar fi intrinsecă furnizării respectivului SIEG. Totuși, Comisia a invitat Italia și părțile terțe să ofere informații suplimentare cu privire la această măsură. |
| --- | --- |

(118)

În decizia din 2011, Comisia a apreciat, cu titlu preliminar, că, în măsura în care prioritatea la acostare nu este remunerată, măsura reprezintă un avantaj de reglementare care nu implică niciun transfer de resurse de stat și, prin urmare, nu poate fi considerată ajutor de stat. Alternativ, în cazul în care prioritatea la acostare este remunerată, Comisia a considerat că, în măsura în care Toremar oferă un SIEG autentic și această prioritate este acordată numai pentru rutele vizate de SIEG, aceasta nu ar conduce la un avantaj economic suplimentar, dat fiind că ar fi intrinsecă furnizării respectivului SIEG. Totuși, Comisia a invitat Italia și părțile terțe să ofere informații suplimentare cu privire la această măsură.

| (119) | Întrucât a exprimat îndoieli cu privire la legitimitatea misiunii SIEG, Comisia nu a putut formula o concluzie cu privire la compatibilitatea măsurii în cazul în care aceasta ar fi constituit ajutor. |
| --- | --- |

(119)

Întrucât a exprimat îndoieli cu privire la legitimitatea misiunii SIEG, Comisia nu a putut formula o concluzie cu privire la compatibilitatea măsurii în cazul în care aceasta ar fi constituit ajutor.

3.5.   Măsurile stabilite de legea din 2010

Măsurile stabilite de legea din 2010

| (120) | În decizia din 2011, Comisia a considerat, cu titlu preliminar, că toate măsurile prevăzute în legea din 2010 au constituit ajutor de stat în favoarea societăților fostului grup Tirrenia, inclusiv Toremar. Acestea au inclus: 1. posibila utilizare, în scopuri legate de lichiditate, a fondurilor alocate modernizării navelor; 2. scutirile fiscale legate de procesul de privatizare; și 3. posibila utilizare a resurselor FAS. Comisia a invitat Italia să clarifice dacă și în ce mod fiecare dintre aceste măsuri era necesară pentru furnizarea serviciului public. |
| --- | --- |

(120)

În decizia din 2011, Comisia a considerat, cu titlu preliminar, că toate măsurile prevăzute în legea din 2010 au constituit ajutor de stat în favoarea societăților fostului grup Tirrenia, inclusiv Toremar. Acestea au inclus: 1. posibila utilizare, în scopuri legate de lichiditate, a fondurilor alocate modernizării navelor; 2. scutirile fiscale legate de procesul de privatizare; și 3. posibila utilizare a resurselor FAS. Comisia a invitat Italia să clarifice dacă și în ce mod fiecare dintre aceste măsuri era necesară pentru furnizarea serviciului public.

| (121) | De asemenea, Comisia a apreciat, cu titlu preliminar, că este posibil ca aceste măsuri să fi constituit ajutor pentru funcționare, reducând costurile pe care Toremar și celelalte societăți ale fostului grup Tirrenia ar fi trebuit altfel să le suporte ele însele, și, prin urmare, aceste măsuri ar trebui considerate incompatibile cu piața internă. |
| --- | --- |

(121)

De asemenea, Comisia a apreciat, cu titlu preliminar, că este posibil ca aceste măsuri să fi constituit ajutor pentru funcționare, reducând costurile pe care Toremar și celelalte societăți ale fostului grup Tirrenia ar fi trebuit altfel să le suporte ele însele, și, prin urmare, aceste măsuri ar trebui considerate incompatibile cu piața internă.

4.   OBSERVAȚIILE PREZENTATE DE ITALIA

OBSERVAȚIILE PREZENTATE DE ITALIA

4.1.   Cu privire la obligațiile de serviciu public și mediul concurențial

Cu privire la obligațiile de serviciu public și mediul concurențial

| (122) | Italia a furnizat o listă a rutelor (însoțită de documentația justificativă legală corespunzătoare) care erau exploatate de Toremar și care făceau obiectul obligațiilor de serviciu public, incluzând frecvența sezonieră și orarele de circulație, mediul concurențial și motivele care au condus la aceste obligații de serviciu public. |
| --- | --- |

(122)

Italia a furnizat o listă a rutelor (însoțită de documentația justificativă legală corespunzătoare) care erau exploatate de Toremar și care făceau obiectul obligațiilor de serviciu public, incluzând frecvența sezonieră și orarele de circulație, mediul concurențial și motivele care au condus la aceste obligații de serviciu public.

| (123) | În ceea ce privește existența unui SIEG autentic, Italia precizează că obligațiile de serviciu public menționate mai sus au fost stabilite pentru a menține continuitatea teritorială și legătura dintre continent și insule. Acest serviciu contribuie, de asemenea, la dezvoltarea economică a insulelor și la facilitarea transportului intermodal, garantând, în același timp, nevoile esențiale de mobilitate ale comunităților insulare pe tot parcursul anului și asigurând respectarea dreptului constituțional la continuitate teritorială. |
| --- | --- |

(123)

În ceea ce privește existența unui SIEG autentic, Italia precizează că obligațiile de serviciu public menționate mai sus au fost stabilite pentru a menține continuitatea teritorială și legătura dintre continent și insule. Acest serviciu contribuie, de asemenea, la dezvoltarea economică a insulelor și la facilitarea transportului intermodal, garantând, în același timp, nevoile esențiale de mobilitate ale comunităților insulare pe tot parcursul anului și asigurând respectarea dreptului constituțional la continuitate teritorială.

| (124) | În ceea ce privește mediul concurențial, Italia a prezentat informații care arată că Toremar este singurul operator care furnizează servicii de transport maritim pe majoritatea rutelor pe tot parcursul anului. Deși, de-a lungul anilor, a existat o anumită concurență, în special pe ruta Piombino – Portoferraio (linia A2) prin participarea Moby, Italia este de părere că serviciul oferit de Toremar nu poate fi substituit și că garantarea continuității teritoriale nu ar fi putut fi obținută doar prin acțiunea forțelor pieței. |
| --- | --- |

(124)

În ceea ce privește mediul concurențial, Italia a prezentat informații care arată că Toremar este singurul operator care furnizează servicii de transport maritim pe majoritatea rutelor pe tot parcursul anului. Deși, de-a lungul anilor, a existat o anumită concurență, în special pe ruta Piombino – Portoferraio (linia A2) prin participarea Moby, Italia este de părere că serviciul oferit de Toremar nu poate fi substituit și că garantarea continuității teritoriale nu ar fi putut fi obținută doar prin acțiunea forțelor pieței.

(linia A2)

4.2.   Cu privire la privatizarea Toremar

Cu privire la privatizarea Toremar

4.2.1.   Cu privire la prețul de vânzare a Toremar

Cu privire la prețul de vânzare a Toremar

| (125) | Potrivit Italiei, privatizarea Toremar a implicat transferul întregului capital social al societății prin intermediul unei proceduri de achiziții lansate de regiunea Toscana. În plus, această procedură a implicat atribuirea simultană a serviciilor publice de transport maritim în arhipelagul toscan pentru o perioadă de 12 ani, pentru a menține continuitatea teritorială. |
| --- | --- |

(125)

Potrivit Italiei, privatizarea Toremar a implicat transferul întregului capital social al societății prin intermediul unei proceduri de achiziții lansate de regiunea Toscana. În plus, această procedură a implicat atribuirea simultană a serviciilor publice de transport maritim în arhipelagul toscan pentru o perioadă de 12 ani, pentru a menține continuitatea teritorială.

| (126) | Regiunea Toscana a comandat o evaluare realizată de un expert independent (a se vedea considerentele 67 și 68) pentru a analiza aspectele juridice și economice ale vânzării Toremar. Potrivit Italiei, această evaluare („raportul Fidi”) stabilește în mod clar și concis procedurile urmate pentru a stabili valoarea de piață a capitalului social al Toremar. |
| --- | --- |

(126)

Regiunea Toscana a comandat o evaluare realizată de un expert independent (a se vedea considerentele 67 și 68) pentru a analiza aspectele juridice și economice ale vânzării Toremar. Potrivit Italiei, această evaluare („raportul Fidi”) stabilește în mod clar și concis procedurile urmate pentru a stabili valoarea de piață a capitalului social al Toremar.

4.2.2.   Cu privire la caracterul transparent și nediscriminatoriu al procedurii

Cu privire la caracterul transparent și nediscriminatoriu al procedurii

| (127) | Italia subliniază că procedurile s-au derulat în conformitate cu principiile juridice ale transparenței și nediscriminării. Aceasta a susținut că tuturor celor 11 părți care și-au exprimat interesul li s-au oferit informațiile relevante necesare pentru a depune ofertă prin accesul la o cameră de date, unde au fost puse la dispoziție toate documentele. Italia afirmă, de asemenea, că, în această etapă a procedurii, nu a avut niciun control asupra potențialilor ofertanți, întrucât răspunsurile la cererea de exprimare a interesului nu erau angajante. De asemenea, concurenților din cadrul procedurii li s-a acordat dreptul de a adresa întrebări și de a primi răspunsuri din partea autorității contractante. |
| --- | --- |

(127)

Italia subliniază că procedurile s-au derulat în conformitate cu principiile juridice ale transparenței și nediscriminării. Aceasta a susținut că tuturor celor 11 părți care și-au exprimat interesul li s-au oferit informațiile relevante necesare pentru a depune ofertă prin accesul la o cameră de date, unde au fost puse la dispoziție toate documentele. Italia afirmă, de asemenea, că, în această etapă a procedurii, nu a avut niciun control asupra potențialilor ofertanți, întrucât răspunsurile la cererea de exprimare a interesului nu erau angajante. De asemenea, concurenților din cadrul procedurii li s-a acordat dreptul de a adresa întrebări și de a primi răspunsuri din partea autorității contractante.

| (128) | În ceea ce privește îndoielile Comisiei cu privire la cerințele tehnice și financiare impuse ofertanților pentru participarea la procedura de achiziții, Italia susține că astfel de cerințe nu sunt discriminatorii, ci se bazează pe necesitatea de a selecta un operator capabil să furnizeze know-how specific în vederea dezvoltării cantitative și calitative a serviciilor publice necesare. Acest lucru este mai pertinent în contextul unei proceduri de achiziții precum cea în discuție în cadrul prezentei proceduri, în care vânzarea Toremar a fost combinată cu încheierea unui nou contract de servicii publice (48). Potrivit Italiei, furnizarea de cerințe tehnice și financiare în cadrul procedurii de achiziții nu contravine deschiderii maxime a acesteia pentru toți potențialii ofertanți, ci este o consecință directă și necesară a acestei structuri specifice a procedurii. |
| --- | --- |

(128)

În ceea ce privește îndoielile Comisiei cu privire la cerințele tehnice și financiare impuse ofertanților pentru participarea la procedura de achiziții, Italia susține că astfel de cerințe nu sunt discriminatorii, ci se bazează pe necesitatea de a selecta un operator capabil să furnizeze know-how specific în vederea dezvoltării cantitative și calitative a serviciilor publice necesare. Acest lucru este mai pertinent în contextul unei proceduri de achiziții precum cea în discuție în cadrul prezentei proceduri, în care vânzarea Toremar a fost combinată cu încheierea unui nou contract de servicii publice (48). Potrivit Italiei, furnizarea de cerințe tehnice și financiare în cadrul procedurii de achiziții nu contravine deschiderii maxime a acesteia pentru toți potențialii ofertanți, ci este o consecință directă și necesară a acestei structuri specifice a procedurii.

48

| (129) | În ceea ce privește în mod specific activele transferate și obligația de a menține nivelurile de ocupare a forței de muncă, Italia subliniază că vânzarea Toremar nu a inclus nicio obligație privind nivelurile de ocupare a forței de muncă. |
| --- | --- |

(129)

În ceea ce privește în mod specific activele transferate și obligația de a menține nivelurile de ocupare a forței de muncă, Italia subliniază că vânzarea Toremar nu a inclus nicio obligație privind nivelurile de ocupare a forței de muncă.

4.3.   Cu privire la conformitatea prelungirii convenției inițiale și a noului contract de servicii publice cu condițiile Altmark

Cu privire la conformitatea prelungirii convenției inițiale și a noului contract de servicii publice cu condițiile Altmark

| (130) | Italia susține conformitatea cu cele patru criterii Altmark atât în perioada 2009-2011, cât și în perioada 2012-2024 din motivele următoare:






  — | societății Toremar i s-a încredințat efectiv îndeplinirea obligațiilor de serviciu public. Convenția inițială prelungită și noul contract de servicii publice au stabilit în mod clar obligațiile privind rutele care urmau să fie deservite, orarul de circulație, frecvențele de navigație, calitatea navelor care urmau să fie utilizate și calitatea serviciului în general, obligațiile tarifare cu privire la porturile deservite și obligațiile privind drepturile pasagerilor în conformitate cu legislația Uniunii. Prin urmare, Italia consideră că obligațiile de serviciu public sunt clar definite și că primul criteriu Altmark este respectat; |
| --- | --- | --- |

(130)

Italia susține conformitatea cu cele patru criterii Altmark atât în perioada 2009-2011, cât și în perioada 2012-2024 din motivele următoare:

—

societății Toremar i s-a încredințat efectiv îndeplinirea obligațiilor de serviciu public. Convenția inițială prelungită și noul contract de servicii publice au stabilit în mod clar obligațiile privind rutele care urmau să fie deservite, orarul de circulație, frecvențele de navigație, calitatea navelor care urmau să fie utilizate și calitatea serviciului în general, obligațiile tarifare cu privire la porturile deservite și obligațiile privind drepturile pasagerilor în conformitate cu legislația Uniunii. Prin urmare, Italia consideră că obligațiile de serviciu public sunt clar definite și că primul criteriu Altmark este respectat;

| — | parametrii pe baza cărora s-a calculat compensația au fost stabiliți în prealabil, în mod obiectiv și transparent. Aceștia sunt explicați în detaliu în directiva CIPE care se aplică în cazul compensației acordate începând cu 2010 și s-au aplicat, de asemenea, în noul contract de servicii publice (și în anexele la acesta). Prin urmare, Italia consideră că acești parametri au fost stabiliți în prealabil, în mod obiectiv și transparent și că al doilea criteriu Altmark este respectat; |
| --- | --- |

—

parametrii pe baza cărora s-a calculat compensația au fost stabiliți în prealabil, în mod obiectiv și transparent. Aceștia sunt explicați în detaliu în directiva CIPE care se aplică în cazul compensației acordate începând cu 2010 și s-au aplicat, de asemenea, în noul contract de servicii publice (și în anexele la acesta). Prin urmare, Italia consideră că acești parametri au fost stabiliți în prealabil, în mod obiectiv și transparent și că al doilea criteriu Altmark este respectat;

| — | în ceea ce privește al treilea criteriu Altmark, atât în cadrul convenției inițiale prelungite, cât și în cadrul noului contract de servicii publice, compensația nu depășește ceea ce este necesar pentru a acoperi costurile generate de îndeplinirea obligațiilor de serviciu public. Acest lucru rezultă în mod clar din contul de profit și pierdere al societății, care indică o pierdere de 372 008 EUR pentru perioada de trei ani 2009-2011 și o pierdere de 353 960 EUR pentru perioada de cinci ani 2012-2016. În plus, datorită mecanismului de reechilibrare introdus la articolul 26 din noul contract de servicii publice, s-au luat măsuri pentru a se asigura că orice deviație este corectată și, prin urmare, se evită supracompensarea; |
| --- | --- |

—

în ceea ce privește al treilea criteriu Altmark, atât în cadrul convenției inițiale prelungite, cât și în cadrul noului contract de servicii publice, compensația nu depășește ceea ce este necesar pentru a acoperi costurile generate de îndeplinirea obligațiilor de serviciu public. Acest lucru rezultă în mod clar din contul de profit și pierdere al societății, care indică o pierdere de 372 008 EUR pentru perioada de trei ani 2009-2011 și o pierdere de 353 960 EUR pentru perioada de cinci ani 2012-2016. În plus, datorită mecanismului de reechilibrare introdus la articolul 26 din noul contract de servicii publice, s-au luat măsuri pentru a se asigura că orice deviație este corectată și, prin urmare, se evită supracompensarea;

| — | Italia consideră că și al patrulea criteriu Altmark este îndeplinit. În perioada de doi ani 2010-2011, regiunea Toscana a monitorizat eficiența societății, în timp ce, în perioada vizată de noul contract de servicii publice, alegerea societății responsabile cu îndeplinirea obligațiilor de serviciu public s-a făcut prin intermediul unei proceduri de achiziții în conformitate cu normele Uniunii. |
| --- | --- |

—

Italia consideră că și al patrulea criteriu Altmark este îndeplinit. În perioada de doi ani 2010-2011, regiunea Toscana a monitorizat eficiența societății, în timp ce, în perioada vizată de noul contract de servicii publice, alegerea societății responsabile cu îndeplinirea obligațiilor de serviciu public s-a făcut prin intermediul unei proceduri de achiziții în conformitate cu normele Uniunii.

4.4.   Cu privire la rata de rentabilitate de 9,95 % utilizată pentru 2010 și la prima de risc de 6,5 % prevăzută în directiva CIPE începând cu 2010

Cu privire la rata de rentabilitate de 9,95 % utilizată pentru 2010 și la prima de risc de 6,5 % prevăzută în directiva CIPE începând cu 2010

| (131) | În decizia din 2011, se menționează că rata de rentabilitate a capitalului investit pentru 2010 a fost stabilită la 9,95 % înainte de impozitare. Italiei i s-a solicitat să justifice acest lucru, având în vedere că directiva CIPE prevede ca prima de risc de 6,5 % să fie utilizată pentru stabilirea rentabilității capitalului cu ajutorul formulei WACC (a se vedea considerentul 46). |
| --- | --- |

(131)

În decizia din 2011, se menționează că rata de rentabilitate a capitalului investit pentru 2010 a fost stabilită la 9,95 % înainte de impozitare. Italiei i s-a solicitat să justifice acest lucru, având în vedere că directiva CIPE prevede ca prima de risc de 6,5 % să fie utilizată pentru stabilirea rentabilității capitalului cu ajutorul formulei WACC (a se vedea considerentul 46).

| (132) | Italia susține că trimiterea la rata de 9,95 % vizează proiectele de noi convenții/contracte de servicii publice care aveau să facă obiectul unei proceduri de achiziții alături de societățile însele și urmau să fie semnate cu cumpărătorii odată cu finalizarea privatizării fiecăreia dintre societățile grupului Tirrenia (a se vedea considerentul 27). |
| --- | --- |

(132)

Italia susține că trimiterea la rata de 9,95 % vizează proiectele de noi convenții/contracte de servicii publice care aveau să facă obiectul unei proceduri de achiziții alături de societățile însele și urmau să fie semnate cu cumpărătorii odată cu finalizarea privatizării fiecăreia dintre societățile grupului Tirrenia (a se vedea considerentul 27).

| (133) | De asemenea, Italia subliniază că, întrucât valoarea compensației care a făcut obiectul procedurii de achiziții (și anume temeiul pentru emiterea invitației de participare la procedura de ofertare) a fost plafonată de legea din 2009 (49), s-a decis într-adevăr să se simplifice calculul prin aplicarea unei rate forfetare a rentabilității capitalului. În special, pentru perioada de prelungire a convenției inițiale (și anume 2010-2011), rata forfetară a rentabilității capitalului a fost calculată în fapt la 6,9 %. Începând cu 2012, în temeiul noului contract de servicii publice încheiat cu Moby/Toremar, s-a aplicat o rată forfetară de rentabilitate a capitalului de 6,5 %. Italia a susținut că aceste rate forfetare ale rentabilității capitalului sunt în continuare proporționale cu riscurile implicate și că, în orice caz, ele se situează sub nivelul de 9,95 % care a fost comunicat inițial Comisiei. |
| --- | --- |

(133)

De asemenea, Italia subliniază că, întrucât valoarea compensației care a făcut obiectul procedurii de achiziții (și anume temeiul pentru emiterea invitației de participare la procedura de ofertare) a fost plafonată de legea din 2009 (49), s-a decis într-adevăr să se simplifice calculul prin aplicarea unei rate forfetare a rentabilității capitalului. În special, pentru perioada de prelungire a convenției inițiale (și anume 2010-2011), rata forfetară a rentabilității capitalului a fost calculată în fapt la 6,9 %. Începând cu 2012, în temeiul noului contract de servicii publice încheiat cu Moby/Toremar, s-a aplicat o rată forfetară de rentabilitate a capitalului de 6,5 %. Italia a susținut că aceste rate forfetare ale rentabilității capitalului sunt în continuare proporționale cu riscurile implicate și că, în orice caz, ele se situează sub nivelul de 9,95 % care a fost comunicat inițial Comisiei.

49

| (134) | Italia explică, de asemenea, că aplicarea întregii metodologii, astfel cum este prevăzută în directiva CIPE, ar fi putut conduce la o rentabilitate a capitalului care ar fi putut depăși 6,5 %. Din acest motiv, Italia consideră că abordarea sa simplificată este prudentă și, în principiu, nu permite o compensație mai ridicată pentru Moby/Toremar decât cea stabilită în temeiul directivei CIPE. |
| --- | --- |

(134)

Italia explică, de asemenea, că aplicarea întregii metodologii, astfel cum este prevăzută în directiva CIPE, ar fi putut conduce la o rentabilitate a capitalului care ar fi putut depăși 6,5 %. Din acest motiv, Italia consideră că abordarea sa simplificată este prudentă și, în principiu, nu permite o compensație mai ridicată pentru Moby/Toremar decât cea stabilită în temeiul directivei CIPE.

4.5.   Cu privire la prioritatea la acostare

Cu privire la prioritatea la acostare

| (135) | Italia face trimitere la articolul 19-ter alineatul (21) din legea din 2009, care conferă Toremar dreptul de a-și păstra condițiile de acostare deja alocate și prioritatea în alocarea de noi locuri în dană în conformitate cu legislația națională (a se vedea considerentul 90 de mai sus). |
| --- | --- |

(135)

Italia face trimitere la articolul 19-ter alineatul (21) din legea din 2009, care conferă Toremar dreptul de a-și păstra condițiile de acostare deja alocate și prioritatea în alocarea de noi locuri în dană în conformitate cu legislația națională (a se vedea considerentul 90 de mai sus).

-ter

| (136) | Italia susține că nu s-a renunțat la nicio resursă a statului prin alocarea priorității la acostare. Potrivit Italiei, toți operatorii de servicii de transport cu feribotul plătesc în mod obișnuit taxe pentru acostare autorităților portuare relevante. Italia susține, de asemenea, că această prioritate la acostare a fost aplicabilă numai pentru rutele de serviciu public și că Toremar și, ulterior, Moby/Toremar nu au plătit și nu plătesc nicio taxă suplimentară pentru această prioritate la acostare, întrucât porturile le-ar permite să aleagă primele locurile în dană chiar și în absența unei priorități la acostare oficiale datorită misiunii lor de serviciu public. |
| --- | --- |

(136)

Italia susține că nu s-a renunțat la nicio resursă a statului prin alocarea priorității la acostare. Potrivit Italiei, toți operatorii de servicii de transport cu feribotul plătesc în mod obișnuit taxe pentru acostare autorităților portuare relevante. Italia susține, de asemenea, că această prioritate la acostare a fost aplicabilă numai pentru rutele de serviciu public și că Toremar și, ulterior, Moby/Toremar nu au plătit și nu plătesc nicio taxă suplimentară pentru această prioritate la acostare, întrucât porturile le-ar permite să aleagă primele locurile în dană chiar și în absența unei priorități la acostare oficiale datorită misiunii lor de serviciu public.

| (137) | Italia consideră că prioritatea la acostare nu ar conferi un avantaj considerabil societăților fostului grup Tirrenia, inclusiv Toremar și achizitorului său, Moby. În special, aceasta susține că, în practică, prioritatea la acostare se aplică numai într-un număr foarte limitat de circumstanțe. Dimensiunea majorității porturilor și programarea în avans a sosirilor și a plecărilor asigură faptul că, în circumstanțe normale – eliminând orice întârzieri sau condiții meteorologice extreme –, nu ar exista nicio suprapunere în utilizarea anumitor dane de către diferiți operatori. În plus, întrucât Toremar și Moby furnizează serviciile pe parcursul întregului an (spre deosebire, de exemplu, de operatorii care își desfășoară activitatea numai în sezonul de vârf), ar fi normal ca porturile că le ofere acestora ocazia de a alege primele locurile în dană chiar și în absența unei priorități la acostare oficiale. Din aceste motive, Italia consideră că nu este posibil ca prioritatea la acostare să fi oferit un avantaj considerabil societăților Toremar și Moby. |
| --- | --- |

(137)

Italia consideră că prioritatea la acostare nu ar conferi un avantaj considerabil societăților fostului grup Tirrenia, inclusiv Toremar și achizitorului său, Moby. În special, aceasta susține că, în practică, prioritatea la acostare se aplică numai într-un număr foarte limitat de circumstanțe. Dimensiunea majorității porturilor și programarea în avans a sosirilor și a plecărilor asigură faptul că, în circumstanțe normale – eliminând orice întârzieri sau condiții meteorologice extreme –, nu ar exista nicio suprapunere în utilizarea anumitor dane de către diferiți operatori. În plus, întrucât Toremar și Moby furnizează serviciile pe parcursul întregului an (spre deosebire, de exemplu, de operatorii care își desfășoară activitatea numai în sezonul de vârf), ar fi normal ca porturile că le ofere acestora ocazia de a alege primele locurile în dană chiar și în absența unei priorități la acostare oficiale. Din aceste motive, Italia consideră că nu este posibil ca prioritatea la acostare să fi oferit un avantaj considerabil societăților Toremar și Moby.

4.6.   Cu privire la măsurile stabilite de legea din 2010

Cu privire la măsurile stabilite de legea din 2010

| (138) | În ceea ce privește măsurile stabilite de legea din 2010 (a se vedea considerentele 91 și 92 de mai sus), Italia susține că societății Toremar i s-a alocat și aceasta a utilizat efectiv resursele financiare deja angajate prin Legea nr. 102/2009 în scopul inițial. În special, Toremar a utilizat suma de 1 617 300 EUR pentru a-și moderniza flota în vederea respectării standardelor internaționale în materie de siguranță (și anume 808 650 EUR pentru modernizarea navei Aethalia și 808 650 EUR pentru modernizarea navei Liburna). De asemenea, se susține că aceste fonduri nu au fost utilizate în scopuri legate de lichiditate. |
| --- | --- |

(138)

În ceea ce privește măsurile stabilite de legea din 2010 (a se vedea considerentele 91 și 92 de mai sus), Italia susține că societății Toremar i s-a alocat și aceasta a utilizat efectiv resursele financiare deja angajate prin Legea nr. 102/2009 în scopul inițial. În special, Toremar a utilizat suma de 1 617 300 EUR pentru a-și moderniza flota în vederea respectării standardelor internaționale în materie de siguranță (și anume 808 650 EUR pentru modernizarea navei Aethalia și 808 650 EUR pentru modernizarea navei Liburna). De asemenea, se susține că aceste fonduri nu au fost utilizate în scopuri legate de lichiditate.

| (139) | În ceea ce privește scutirile fiscale legate de procesul de privatizare, Italia susține că, în cazul impozitului pe profit, măsura nu a fost aplicată, deoarece transferurile societăților Caremar, Saremar și Toremar către regiuni au fost efectuate cu titlu gratuit. Prin urmare, în absența unei remunerări, articolul 86 alineatul (1) litera (a) din Legea consolidată privind impozitul pe profit, care se referă la câștigurile de capital în cazul transferurilor de active în schimbul unei plăți, nu se aplică. În ceea ce privește TVA-ul, Italia precizează că transferurile Caremar, Saremar și Toremar constituie tranzacții scutite de TVA în temeiul articolului 10 alineatul (1) punctul 4 din Decretul prezidențial nr. 633 din 26 octombrie 1972. În ceea ce privește taxele indirecte, altele decât TVA, Italia a subliniat că scutirea prevăzută de legea din 2010 a fost concepută în scopul simplificării administrative. Din perspectiva impozitării, efectele sale pot fi considerate neglijabile și cu impact redus în ceea ce privește taxele percepute la rate forfetare. Mai exact, acestea includ taxa de înregistrare (168 EUR pe document), taxele de înscriere în cartea funciară și de constituire a ipotecii (168 EUR pentru fiecare operațiune) și taxa de timbru (14,62 EUR pentru patru pagini). |
| --- | --- |

(139)

În ceea ce privește scutirile fiscale legate de procesul de privatizare, Italia susține că, în cazul impozitului pe profit, măsura nu a fost aplicată, deoarece transferurile societăților Caremar, Saremar și Toremar către regiuni au fost efectuate cu titlu gratuit. Prin urmare, în absența unei remunerări, articolul 86 alineatul (1) litera (a) din Legea consolidată privind impozitul pe profit, care se referă la câștigurile de capital în cazul transferurilor de active în schimbul unei plăți, nu se aplică. În ceea ce privește TVA-ul, Italia precizează că transferurile Caremar, Saremar și Toremar constituie tranzacții scutite de TVA în temeiul articolului 10 alineatul (1) punctul 4 din Decretul prezidențial nr. 633 din 26 octombrie 1972. În ceea ce privește taxele indirecte, altele decât TVA, Italia a subliniat că scutirea prevăzută de legea din 2010 a fost concepută în scopul simplificării administrative. Din perspectiva impozitării, efectele sale pot fi considerate neglijabile și cu impact redus în ceea ce privește taxele percepute la rate forfetare. Mai exact, acestea includ taxa de înregistrare (168 EUR pe document), taxele de înscriere în cartea funciară și de constituire a ipotecii (168 EUR pentru fiecare operațiune) și taxa de timbru (14,62 EUR pentru patru pagini).

| (140) | În ceea ce privește resursele FAS, Italia susține că Toremar nu a obținut niciun beneficiu de pe urma acestora. În plus, aceasta a clarificat faptul că resursele FAS nu au fost utilizate pentru a acorda societăților fostului grup Tirrenia, inclusiv Toremar, o compensație suplimentară. În schimb, aceste resurse au fost puse la dispoziție pentru a suplimenta creditele bugetare constituite pentru plata compensațiilor pentru obligația de serviciu public către societățile fostului grup Tirrenia, în cazul în care aceste credite bugetare se dovedeau a fi insuficiente. Italia precizează că articolul 1 alineatul (5)-ter) din Decretul-lege nr. 125/2010 a permis regiunilor să folosească resursele FAS pentru a finanța (o parte din) compensația periodică pentru obligația de serviciu public și, astfel, să asigure continuitatea serviciilor publice de transport maritim. În plus, Italia clarifică faptul că, în temeiul articolului 26 din Decretul-lege nr. 185/2008, grupului Tirrenia i s-au alocat 65 de milioane EUR pentru fiecare dintre anii 2009, 2010 și 2011 și, în consecință, din resursele FAS, s-au retras 195 de milioane EUR. Fondurile respective au fost ulterior transferate în contul Ministerului Transporturilor alocat pentru plata compensației pentru obligația de serviciu public către societățile fostului grup Tirrenia (Tirrenia, Siremar, Caremar, Toremar și Saremar). Prin urmare, această măsură ar viza numai o alocare a resurselor din bugetul Italiei pentru plata compensațiilor pentru obligația de serviciu public. |
| --- | --- |

(140)

În ceea ce privește resursele FAS, Italia susține că Toremar nu a obținut niciun beneficiu de pe urma acestora. În plus, aceasta a clarificat faptul că resursele FAS nu au fost utilizate pentru a acorda societăților fostului grup Tirrenia, inclusiv Toremar, o compensație suplimentară. În schimb, aceste resurse au fost puse la dispoziție pentru a suplimenta creditele bugetare constituite pentru plata compensațiilor pentru obligația de serviciu public către societățile fostului grup Tirrenia, în cazul în care aceste credite bugetare se dovedeau a fi insuficiente. Italia precizează că articolul 1 alineatul (5)-ter) din Decretul-lege nr. 125/2010 a permis regiunilor să folosească resursele FAS pentru a finanța (o parte din) compensația periodică pentru obligația de serviciu public și, astfel, să asigure continuitatea serviciilor publice de transport maritim. În plus, Italia clarifică faptul că, în temeiul articolului 26 din Decretul-lege nr. 185/2008, grupului Tirrenia i s-au alocat 65 de milioane EUR pentru fiecare dintre anii 2009, 2010 și 2011 și, în consecință, din resursele FAS, s-au retras 195 de milioane EUR. Fondurile respective au fost ulterior transferate în contul Ministerului Transporturilor alocat pentru plata compensației pentru obligația de serviciu public către societățile fostului grup Tirrenia (Tirrenia, Siremar, Caremar, Toremar și Saremar). Prin urmare, această măsură ar viza numai o alocare a resurselor din bugetul Italiei pentru plata compensațiilor pentru obligația de serviciu public.

-ter

4.7.   Cu privire la conformitatea convenției inițiale prelungite și a noului contract de servicii publice cu decizia SIEG din 2011

Cu privire la conformitatea convenției inițiale prelungite și a noului contract de servicii publice cu decizia SIEG din 2011

| (141) | Chiar dacă Italia consideră că respectiva compensație pentru obligația de serviciu public plătită Toremar în temeiul noului contract de servicii publice nu constituie ajutor de stat, aceasta a prezentat, de asemenea, motivele pentru care această măsură ar respecta decizia SIEG din 2011 în cazul în care compensația ar constitui ajutor. |
| --- | --- |

(141)

Chiar dacă Italia consideră că respectiva compensație pentru obligația de serviciu public plătită Toremar în temeiul noului contract de servicii publice nu constituie ajutor de stat, aceasta a prezentat, de asemenea, motivele pentru care această măsură ar respecta decizia SIEG din 2011 în cazul în care compensația ar constitui ajutor.

| (142) | În răspunsul său, Italia indică traficul mediu anual în perioada 2010-2016, pe baza rutelor în ansamblu. Pe această bază, Italia a prezentat date privind traficul de pasageri pentru a demonstra că pragul de 300 000 de pasageri prevăzut la articolul 2 alineatul (1) litera (d) din decizia SIEG din 2011 nu a fost încălcat pe niciuna dintre rutele exploatate de Toremar până la sfârșitul anului 2011 și, începând cu 2012, de către Moby/Toremar. |
| --- | --- |

(142)

În răspunsul său, Italia indică traficul mediu anual în perioada 2010-2016, pe baza rutelor în ansamblu. Pe această bază, Italia a prezentat date privind traficul de pasageri pentru a demonstra că pragul de 300 000 de pasageri prevăzut la articolul 2 alineatul (1) litera (d) din decizia SIEG din 2011 nu a fost încălcat pe niciuna dintre rutele exploatate de Toremar până la sfârșitul anului 2011 și, începând cu 2012, de către Moby/Toremar.

4.8.   Cu privire la conformitatea convenției inițiale și a noului contract de servicii publice cu cadrul SIEG din 2011

Cu privire la conformitatea convenției inițiale și a noului contract de servicii publice cu cadrul SIEG din 2011

| (143) | Italia susține, de asemenea, că nu a avut loc nicio supracompensare în favoarea Moby/Toremar și că sunt îndeplinite condițiile prevăzute în cadrul SIEG din 2011. |
| --- | --- |

(143)

Italia susține, de asemenea, că nu a avut loc nicio supracompensare în favoarea Moby/Toremar și că sunt îndeplinite condițiile prevăzute în cadrul SIEG din 2011.

| (144) | Pentru a justifica cele expuse mai sus, Italia a furnizat informații care indică valorile rentabilității capitalului investit pentru perioada 2010-2017 și metodologia utilizată pentru stabilirea inexistenței vreunei supracompensări pentru serviciile furnizate de Toremar și Moby/Toremar, costurile și veniturile pe fiecare rută pentru perioada 2010-2017 și perioada de amortizare a flotei pentru intervalul 2009-2017 (50). |
| --- | --- |

(144)

Pentru a justifica cele expuse mai sus, Italia a furnizat informații care indică valorile rentabilității capitalului investit pentru perioada 2010-2017 și metodologia utilizată pentru stabilirea inexistenței vreunei supracompensări pentru serviciile furnizate de Toremar și Moby/Toremar, costurile și veniturile pe fiecare rută pentru perioada 2010-2017 și perioada de amortizare a flotei pentru intervalul 2009-2017 (50).

50

| (145) | În plus, Italia susține că Toremar (și Moby/Toremar) nu au desfășurat nicio activitate comercială din 2009 și până în prezent. |
| --- | --- |

(145)

În plus, Italia susține că Toremar (și Moby/Toremar) nu au desfășurat nicio activitate comercială din 2009 și până în prezent.

5.   OBSERVAȚII DIN PARTEA MOBY/TOREMAR

OBSERVAȚII DIN PARTEA MOBY/TOREMAR

5.1.   Cu privire la obligațiile de serviciu public și mediul concurențial

Cu privire la obligațiile de serviciu public și mediul concurențial

| (146) | Moby/Toremar susțin că noul contract de servicii publice și anexele la acesta definesc în mod concret obligațiile de serviciu public referitoare la rutele maritime în cauză. Aceste obligații se referă, printre altele, la calitatea și caracteristicile serviciului (călătorii care urmează să fie efectuate, orarele de circulație, condițiile aferente serviciului furnizat) și la tarifele aplicabile. |
| --- | --- |

(146)

Moby/Toremar susțin că noul contract de servicii publice și anexele la acesta definesc în mod concret obligațiile de serviciu public referitoare la rutele maritime în cauză. Aceste obligații se referă, printre altele, la calitatea și caracteristicile serviciului (călătorii care urmează să fie efectuate, orarele de circulație, condițiile aferente serviciului furnizat) și la tarifele aplicabile.

| (147) | Ca răspuns la afirmația reclamantului privind crearea unui monopol pe rutele Piombino – Insula Elba în urma fuziunii dintre Toremar și Moby, acestea din urmă indică autorizarea acordată de autoritatea națională italiană de concurență pentru fuziunea respectivă prin Decizia nr. 22622 din 19 iulie 2011, sub rezerva respectării anumitor condiții care vizează tocmai asigurarea existenței concurenței pe ruta respectivă. |
| --- | --- |

(147)

Ca răspuns la afirmația reclamantului privind crearea unui monopol pe rutele Piombino – Insula Elba în urma fuziunii dintre Toremar și Moby, acestea din urmă indică autorizarea acordată de autoritatea națională italiană de concurență pentru fuziunea respectivă prin Decizia nr. 22622 din 19 iulie 2011, sub rezerva respectării anumitor condiții care vizează tocmai asigurarea existenței concurenței pe ruta respectivă.

| (148) | În plus, Moby/Toremar susțin că rutele în cauză nu puteau fi deservite fără sprijin public, iar numai piața nu putea furniza serviciile în conformitate cu cerințele minime impuse de contractul de servicii publice. |
| --- | --- |

(148)

În plus, Moby/Toremar susțin că rutele în cauză nu puteau fi deservite fără sprijin public, iar numai piața nu putea furniza serviciile în conformitate cu cerințele minime impuse de contractul de servicii publice.

5.2.   Cu privire la privatizarea Toremar

Cu privire la privatizarea Toremar

5.2.1.   Cu privire la prețul plătit pentru acțiunile Toremar

Cu privire la prețul plătit pentru acțiunile Toremar

| (149) | Moby/Toremar susțin că privatizarea Toremar nu implică niciun element de ajutor de stat, având în vedere faptul că prețul convenit a fost certificat de un evaluator independent. |
| --- | --- |

(149)

Moby/Toremar susțin că privatizarea Toremar nu implică niciun element de ajutor de stat, având în vedere faptul că prețul convenit a fost certificat de un evaluator independent.

5.2.2.   Cu privire la caracterul transparent și nediscriminatoriu al procedurii și la gruparea activelor Toremar cu încheierea unui nou contract de servicii publice

Cu privire la caracterul transparent și nediscriminatoriu al procedurii și la gruparea activelor Toremar cu încheierea unui nou contract de servicii publice

| (150) | Ca răspuns la poziția preliminară a Comisiei exprimată în decizia din 2012, potrivit căreia este posibil ca respectivele cerințe tehnice și financiare ale procedurii de achiziții să fi limitat numărul de concurenți potențial interesați să depună o ofertă, Moby/Toremar susțin că aceste cerințe au fost într-adevăr necesare, având în vedere structura specifică a Toremar ca urmare a apartenenței sale la grupul Tirrenia. |
| --- | --- |

(150)

Ca răspuns la poziția preliminară a Comisiei exprimată în decizia din 2012, potrivit căreia este posibil ca respectivele cerințe tehnice și financiare ale procedurii de achiziții să fi limitat numărul de concurenți potențial interesați să depună o ofertă, Moby/Toremar susțin că aceste cerințe au fost într-adevăr necesare, având în vedere structura specifică a Toremar ca urmare a apartenenței sale la grupul Tirrenia.

| (151) | Potrivit Moby/Toremar, Toremar nu dispunea de toate facilitățile pentru a asigura individual serviciile de transport maritim necesare și, în trecut, a utilizat întotdeauna serviciile grupului Tirrenia, în special servicii de natură comercială (de exemplu, coordonarea activităților birourilor portuare de bilete și ale centrelor de intermediere telefonică și comunicații), servicii de natură tehnică (de exemplu, gestionarea sistemelor informatice) și anumite servicii mai specializate (de exemplu, gestionarea ofertei). |
| --- | --- |

(151)

Potrivit Moby/Toremar, Toremar nu dispunea de toate facilitățile pentru a asigura individual serviciile de transport maritim necesare și, în trecut, a utilizat întotdeauna serviciile grupului Tirrenia, în special servicii de natură comercială (de exemplu, coordonarea activităților birourilor portuare de bilete și ale centrelor de intermediere telefonică și comunicații), servicii de natură tehnică (de exemplu, gestionarea sistemelor informatice) și anumite servicii mai specializate (de exemplu, gestionarea ofertei).

| (152) | Prin urmare, Moby/Toremar susțin că procedura de achiziții, astfel cum a fost concepută, nu poate fi considerată discriminatorie și că solicitarea regiunii Toscana ca respectivul cumpărător al Toremar să fie deja activ în sectorul transportului maritim de pasageri este motivată de considerente de politică industrială pentru a asigura continuitatea serviciului. |
| --- | --- |

(152)

Prin urmare, Moby/Toremar susțin că procedura de achiziții, astfel cum a fost concepută, nu poate fi considerată discriminatorie și că solicitarea regiunii Toscana ca respectivul cumpărător al Toremar să fie deja activ în sectorul transportului maritim de pasageri este motivată de considerente de politică industrială pentru a asigura continuitatea serviciului.

| (153) | Moby/Toremar susțin că, în cazul în care contractul de servicii ar fi atribuit fără vânzarea Toremar, aceasta din urmă nu ar avea niciun alt motiv să continue să funcționeze și nici nu ar fi ușor de revândut pe piață, având în vedere specificitatea flotei. În plus, potrivit părților, regiunea Toscana ar fi trebui probabil să plătească o compensație mai mare pentru serviciul furnizat, având în vedere că operatorul ar fi trebuit să se doteze cu navele și personalul necesar. În plus, regiunea Toscana ar fi trebuit să suporte costurile legate de dezafectarea flotei Toremar și de gestionarea și lichidarea societății. Prin urmare, gruparea activelor Toremar cu încheierea unui nou contract de servicii publice reduce, de asemenea, la minimum costurile intervenției statului. |
| --- | --- |

(153)

Moby/Toremar susțin că, în cazul în care contractul de servicii ar fi atribuit fără vânzarea Toremar, aceasta din urmă nu ar avea niciun alt motiv să continue să funcționeze și nici nu ar fi ușor de revândut pe piață, având în vedere specificitatea flotei. În plus, potrivit părților, regiunea Toscana ar fi trebui probabil să plătească o compensație mai mare pentru serviciul furnizat, având în vedere că operatorul ar fi trebuit să se doteze cu navele și personalul necesar. În plus, regiunea Toscana ar fi trebuit să suporte costurile legate de dezafectarea flotei Toremar și de gestionarea și lichidarea societății. Prin urmare, gruparea activelor Toremar cu încheierea unui nou contract de servicii publice reduce, de asemenea, la minimum costurile intervenției statului.

| (154) | În sfârșit, ca răspuns la afirmația reclamantului potrivit căreia procedura de achiziții a conferit un avantaj societății Moby, Moby/Toremar fac trimitere la procedurile desfășurate la nivel național (a se vedea secțiunea 2.3.2.3), care au confirmat rezultatul procedurii de achiziții privind privatizarea Toremar și atribuirea contractului de servicii. |
| --- | --- |

(154)

În sfârșit, ca răspuns la afirmația reclamantului potrivit căreia procedura de achiziții a conferit un avantaj societății Moby, Moby/Toremar fac trimitere la procedurile desfășurate la nivel național (a se vedea secțiunea 2.3.2.3), care au confirmat rezultatul procedurii de achiziții privind privatizarea Toremar și atribuirea contractului de servicii.

5.3.   Cu privire la conformitatea noului contract de servicii publice cu condițiile Altmark

Cu privire la conformitatea noului contract de servicii publice cu condițiile Altmark

| (155) | Moby/Toremar susțin că noul contract de servicii publice îndeplinește toate criteriile Altmark. |
| --- | --- |

(155)

Moby/Toremar susțin că noul contract de servicii publice îndeplinește toate criteriile Altmark.

| (156) | Potrivit părților, obligațiile de serviciu public sunt definite în mod clar, iar parametrii compensației sunt stabiliți în prealabil, în mod obiectiv și transparent. În plus, în temeiul mecanismului de atribuire a serviciului (în sens descendent) și al sistemului de monitorizare instituit, conform căruia Toremar obține compensația numai pentru activitățile desfășurate efectiv, această compensație nu depășește ceea ce este necesar pentru a acoperi costurile generate de îndeplinirea obligațiilor de serviciu public. |
| --- | --- |

(156)

Potrivit părților, obligațiile de serviciu public sunt definite în mod clar, iar parametrii compensației sunt stabiliți în prealabil, în mod obiectiv și transparent. În plus, în temeiul mecanismului de atribuire a serviciului (în sens descendent) și al sistemului de monitorizare instituit, conform căruia Toremar obține compensația numai pentru activitățile desfășurate efectiv, această compensație nu depășește ceea ce este necesar pentru a acoperi costurile generate de îndeplinirea obligațiilor de serviciu public.

| (157) | În sfârșit, Moby/Toremar susțin că alegerea societății responsabile cu îndeplinirea obligațiilor de serviciu public s-a făcut prin intermediul unei proceduri de achiziții în conformitate cu normele Uniunii. |
| --- | --- |

(157)

În sfârșit, Moby/Toremar susțin că alegerea societății responsabile cu îndeplinirea obligațiilor de serviciu public s-a făcut prin intermediul unei proceduri de achiziții în conformitate cu normele Uniunii.

5.4.   Cu privire la prelungirea convenției inițiale dintre Toremar și Italia

Cu privire la prelungirea convenției inițiale dintre Toremar și Italia

| (158) | Moby/Toremar fac trimitere la Decizia 2005/163/CE, prin care Comisia a declarat compensația acordată de Italia societăților din grupul Tirrenia, altele decât Tirrenia, ca fiind parțial compatibilă cu piața internă, parțial compatibilă, cu condiția respectării unei serii de angajamente de către Italia și parțial incompatibilă cu piața internă. |
| --- | --- |

(158)

Moby/Toremar fac trimitere la Decizia 2005/163/CE, prin care Comisia a declarat compensația acordată de Italia societăților din grupul Tirrenia, altele decât Tirrenia, ca fiind parțial compatibilă cu piața internă, parțial compatibilă, cu condiția respectării unei serii de angajamente de către Italia și parțial incompatibilă cu piața internă.

| (159) | Acestea susțin că, pe baza deciziei respective, Comisia a confirmat compatibilitatea convenției inițiale până la data expirării acesteia, la sfârșitul anului 2008, și că prelungirea acesteia pentru anii 2009-2011 constituie pur și simplu o continuare a unei măsuri compatibile și, prin urmare, o măsură de ajutor existentă. O astfel de prelungire nu prevede nicio modificare substanțială și a fost necesară pentru organizarea procedurii de privatizare a societăților care aparțin grupului Tirrenia. |
| --- | --- |

(159)

Acestea susțin că, pe baza deciziei respective, Comisia a confirmat compatibilitatea convenției inițiale până la data expirării acesteia, la sfârșitul anului 2008, și că prelungirea acesteia pentru anii 2009-2011 constituie pur și simplu o continuare a unei măsuri compatibile și, prin urmare, o măsură de ajutor existentă. O astfel de prelungire nu prevede nicio modificare substanțială și a fost necesară pentru organizarea procedurii de privatizare a societăților care aparțin grupului Tirrenia.

| (160) | În continuare, Moby/Toremar susțin că, chiar dacă Comisia ar considera că Toremar a primit ajutor de stat în trecut prin prelungirea convenției inițiale, acest lucru este contrazis de faptul că Toremar a fost vândută către Moby în cadrul unei proceduri de achiziții, prin urmare în condițiile pieței, la un preț care includea, printre altele, o evaluare a elementului de ajutor respectiv. Prin urmare, pe baza jurisprudenței constante (51), prelungirea convenției inițiale nu este relevantă în ceea ce privește ajutorul de stat. |
| --- | --- |

(160)

În continuare, Moby/Toremar susțin că, chiar dacă Comisia ar considera că Toremar a primit ajutor de stat în trecut prin prelungirea convenției inițiale, acest lucru este contrazis de faptul că Toremar a fost vândută către Moby în cadrul unei proceduri de achiziții, prin urmare în condițiile pieței, la un preț care includea, printre altele, o evaluare a elementului de ajutor respectiv. Prin urmare, pe baza jurisprudenței constante (51), prelungirea convenției inițiale nu este relevantă în ceea ce privește ajutorul de stat.

51

6.   EVALUARE

EVALUARE

6.1.   Existența unui ajutor în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE

Existența unui ajutor în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE

| (161) | În conformitate cu articolul 107 alineatul (1) din TFUE, „sunt incompatibile cu piața internă ajutoarele acordate de state sau prin intermediul resurselor de stat, sub orice formă, care denaturează sau amenință să denatureze concurența prin favorizarea anumitor întreprinderi sau a producerii anumitor bunuri, în măsura în care acestea afectează schimburile comerciale dintre statele membre”. |
| --- | --- |

(161)

În conformitate cu articolul 107 alineatul (1) din TFUE, „sunt incompatibile cu piața internă ajutoarele acordate de state sau prin intermediul resurselor de stat, sub orice formă, care denaturează sau amenință să denatureze concurența prin favorizarea anumitor întreprinderi sau a producerii anumitor bunuri, în măsura în care acestea afectează schimburile comerciale dintre statele membre”.

| (162) | Criteriile prevăzute la articolul 107 alineatul (1) din TFUE sunt cumulative. În consecință, pentru a aprecia dacă măsurile notificate constituie ajutor de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE, trebuie îndeplinite cumulativ condițiile următoare. Mai exact, sprijinul financiar ar trebui:






  (a) | să fie acordat de state sau prin intermediul resurselor de stat; |
| --- | --- | --- |

(162)

Criteriile prevăzute la articolul 107 alineatul (1) din TFUE sunt cumulative. În consecință, pentru a aprecia dacă măsurile notificate constituie ajutor de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE, trebuie îndeplinite cumulativ condițiile următoare. Mai exact, sprijinul financiar ar trebui:

(a)

să fie acordat de state sau prin intermediul resurselor de stat;

| (b) | să favorizeze anumite întreprinderi sau producerea anumitor bunuri; |
| --- | --- |

(b)

să favorizeze anumite întreprinderi sau producerea anumitor bunuri;

| (c) | să denatureze sau să amenințe să denatureze concurența; și |
| --- | --- |

(c)

să denatureze sau să amenințe să denatureze concurența; și

| (d) | să afecteze schimburile comerciale dintre statele membre. |
| --- | --- |

(d)

să afecteze schimburile comerciale dintre statele membre.

| (163) | Comisia constată că prioritatea la acostare, care se aplică doar rutelor aferente serviciului public, este indisolubil legată de furnizarea SIEG de către Toremar și achizitorul acesteia, Moby. Prin urmare, această măsură va fi evaluată împreună cu compensația pentru obligația de serviciu public acordată acestor societăți (a se vedea secțiunile 6.1.1 și 6.1.2). |
| --- | --- |

(163)

Comisia constată că prioritatea la acostare, care se aplică doar rutelor aferente serviciului public, este indisolubil legată de furnizarea SIEG de către Toremar și achizitorul acesteia, Moby. Prin urmare, această măsură va fi evaluată împreună cu compensația pentru obligația de serviciu public acordată acestor societăți (a se vedea secțiunile 6.1.1 și 6.1.2).

| (164) | În plus, Comisia precizează că noul contract de servicii publice dintre Italia și Moby/Toremar ar trebui evaluat împreună cu privatizarea Toremar. O astfel de evaluare comună este adecvată deoarece, în esență, Italia a organizat atribuirea noului contract de servicii publice în așa fel încât ofertantul câștigător urma să achiziționeze întregul capital social al Toremar în vederea îndeplinirii obligațiilor de serviciu public prevăzute în contractul respectiv de servicii publice. |
| --- | --- |

(164)

În plus, Comisia precizează că noul contract de servicii publice dintre Italia și Moby/Toremar ar trebui evaluat împreună cu privatizarea Toremar. O astfel de evaluare comună este adecvată deoarece, în esență, Italia a organizat atribuirea noului contract de servicii publice în așa fel încât ofertantul câștigător urma să achiziționeze întregul capital social al Toremar în vederea îndeplinirii obligațiilor de serviciu public prevăzute în contractul respectiv de servicii publice.

6.1.1.   Prelungirea convenției inițiale dintre Toremar și Italia

Prelungirea convenției inițiale dintre Toremar și Italia

6.1.1.1.   Resursele de stat

| (165) | Toremar a fost însărcinată de Italia cu exploatarea rutelor maritime, astfel cum se arată în detaliu în convenția inițială, prelungită ulterior. Convenția inițială a fost încheiată cu statul, iar compensația pentru obligația de serviciu public rezultată în favoarea Toremar este plătită de stat din bugetul propriu. Prin urmare, compensația pentru obligația de serviciu public acordată Toremar este imputabilă statului și este plătită prin intermediul resurselor de stat. |
| --- | --- |

(165)

Toremar a fost însărcinată de Italia cu exploatarea rutelor maritime, astfel cum se arată în detaliu în convenția inițială, prelungită ulterior. Convenția inițială a fost încheiată cu statul, iar compensația pentru obligația de serviciu public rezultată în favoarea Toremar este plătită de stat din bugetul propriu. Prin urmare, compensația pentru obligația de serviciu public acordată Toremar este imputabilă statului și este plătită prin intermediul resurselor de stat.

| (166) | Comisia ia act de faptul că, potrivit Italiei, toți operatorii de servicii de transport cu feribotul plătesc în mod obișnuit taxe pentru acostare autorităților portuare relevante, dar Toremar nu a plătit nicio taxă suplimentară pentru prioritatea la acostare. Totuși, Comisia consideră că, în principiu, Italia ar fi putut decide să impună o taxă suplimentară pentru prioritatea la acostare și că, neprocedând astfel, a renunțat la venituri ale statului. Mai mult, având în vedere că prioritatea la acostare este prevăzută de lege (a se vedea considerentul 90), aceasta este imputabilă statului. |
| --- | --- |

(166)

Comisia ia act de faptul că, potrivit Italiei, toți operatorii de servicii de transport cu feribotul plătesc în mod obișnuit taxe pentru acostare autorităților portuare relevante, dar Toremar nu a plătit nicio taxă suplimentară pentru prioritatea la acostare. Totuși, Comisia consideră că, în principiu, Italia ar fi putut decide să impună o taxă suplimentară pentru prioritatea la acostare și că, neprocedând astfel, a renunțat la venituri ale statului. Mai mult, având în vedere că prioritatea la acostare este prevăzută de lege (a se vedea considerentul 90), aceasta este imputabilă statului.

6.1.1.2.   Selectivitatea

| (167) | Pentru a fi încadrată ca ajutor de stat, o măsură trebuie să fie selectivă. Compensația pentru obligația de serviciu public în legătură cu furnizarea serviciilor maritime în cauză este acordată doar Toremar, prin urmare este selectivă. Având în vedere că prioritatea la acostare a fost acordată doar societăților fostului grup Tirrenia, inclusiv Toremar, această facilitate este, de asemenea, selectivă. |
| --- | --- |

(167)

Pentru a fi încadrată ca ajutor de stat, o măsură trebuie să fie selectivă. Compensația pentru obligația de serviciu public în legătură cu furnizarea serviciilor maritime în cauză este acordată doar Toremar, prin urmare este selectivă. Având în vedere că prioritatea la acostare a fost acordată doar societăților fostului grup Tirrenia, inclusiv Toremar, această facilitate este, de asemenea, selectivă.

6.1.1.3.   Avantajul economic

| (168) | Comisia amintește că respectiva compensație pentru obligația de serviciu public acordată unei societăți poate să nu constituie un avantaj economic în anumite condiții strict definite. |
| --- | --- |

(168)

Comisia amintește că respectiva compensație pentru obligația de serviciu public acordată unei societăți poate să nu constituie un avantaj economic în anumite condiții strict definite.

| (169) | În special, în hotărârea sa pronunțată în cauza Altmark (52), Curtea de Justiție a statuat că nu intră sub incidența articolului 107 alineatul (1) din TFUE o intervenție a statului considerată drept o compensație care reprezintă contraprestația serviciilor furnizate de întreprinderile beneficiare în executarea obligațiilor de serviciu public, astfel încât aceste întreprinderi nu profită în realitate de un avantaj financiar, iar intervenția respectivă nu are ca efect plasarea acestora într-o poziție concurențială mai favorabilă în raport cu întreprinderile concurente. |
| --- | --- |

(169)

În special, în hotărârea sa pronunțată în cauza Altmark (52), Curtea de Justiție a statuat că nu intră sub incidența articolului 107 alineatul (1) din TFUE o intervenție a statului considerată drept o compensație care reprezintă contraprestația serviciilor furnizate de întreprinderile beneficiare în executarea obligațiilor de serviciu public, astfel încât aceste întreprinderi nu profită în realitate de un avantaj financiar, iar intervenția respectivă nu are ca efect plasarea acestora într-o poziție concurențială mai favorabilă în raport cu întreprinderile concurente.

52

| (170) | Cu toate acestea, Curtea de Justiție a clarificat, de asemenea, faptul că, pentru ca o astfel de compensație pentru obligația de serviciu public să nu fie calificată drept ajutor de stat într-un anumit caz, trebuie să fie îndeplinite patru criterii cumulative (criteriile „Altmark”), rezumate mai jos:






  — | întreprinderea beneficiară trebuie să aibă efectiv obligații de serviciu public de îndeplinit, iar obligațiile în cauză trebuie definite în mod clar („criteriul Altmark 1”); |
| --- | --- | --- |

(170)

Cu toate acestea, Curtea de Justiție a clarificat, de asemenea, faptul că, pentru ca o astfel de compensație pentru obligația de serviciu public să nu fie calificată drept ajutor de stat într-un anumit caz, trebuie să fie îndeplinite patru criterii cumulative (criteriile „Altmark”), rezumate mai jos:

—

întreprinderea beneficiară trebuie să aibă efectiv obligații de serviciu public de îndeplinit, iar obligațiile în cauză trebuie definite în mod clar („criteriul Altmark 1”);

| — | parametrii pe baza cărora se calculează compensația trebuie stabiliți în prealabil, în mod obiectiv și transparent („criteriul Altmark 2”); |
| --- | --- |

—

parametrii pe baza cărora se calculează compensația trebuie stabiliți în prealabil, în mod obiectiv și transparent („criteriul Altmark 2”);

| — | compensația nu poate depăși ceea ce este necesar pentru a acoperi în totalitate sau în parte costurile suportate în cursul îndeplinirii obligațiilor de serviciu public, luând în considerare veniturile rezultate și un profit rezonabil pentru îndeplinirea acestor obligații („criteriul Altmark 3”); |
| --- | --- |

—

compensația nu poate depăși ceea ce este necesar pentru a acoperi în totalitate sau în parte costurile suportate în cursul îndeplinirii obligațiilor de serviciu public, luând în considerare veniturile rezultate și un profit rezonabil pentru îndeplinirea acestor obligații („criteriul Altmark 3”);

| — | în cazul în care întreprinderea care urmează să îndeplinească obligațiile de serviciu public, într-un caz concret, nu este selectată prin intermediul unei proceduri de achiziții publice, care ar permite selecția ofertantului capabil să furnizeze astfel de servicii la cel mai scăzut cost pentru comunitate, valoarea compensației necesare trebuie stabilită pe baza unei analize a costurilor pe care o întreprindere tipică, bine gestionată și dispunând de mijloacele de transport adecvate pentru a putea îndeplini obligațiile de serviciu public necesare le-ar fi suportat pentru îndeplinirea obligațiilor respective, luând în considerare veniturile relevante și un profit rezonabil pentru îndeplinirea acestora („criteriul Altmark 4”). |
| --- | --- |

—

în cazul în care întreprinderea care urmează să îndeplinească obligațiile de serviciu public, într-un caz concret, nu este selectată prin intermediul unei proceduri de achiziții publice, care ar permite selecția ofertantului capabil să furnizeze astfel de servicii la cel mai scăzut cost pentru comunitate, valoarea compensației necesare trebuie stabilită pe baza unei analize a costurilor pe care o întreprindere tipică, bine gestionată și dispunând de mijloacele de transport adecvate pentru a putea îndeplini obligațiile de serviciu public necesare le-ar fi suportat pentru îndeplinirea obligațiilor respective, luând în considerare veniturile relevante și un profit rezonabil pentru îndeplinirea acestora („criteriul Altmark 4”).

| (171) | Comisia a specificat modul în care aplică criteriile Altmark în cadrul comunicării sale privind aplicarea normelor Uniunii Europene în materie de ajutor de stat în cazul compensației acordate pentru prestarea unor servicii de interes economic general („comunicarea privind SIEG”) (53). |
| --- | --- |

(171)

Comisia a specificat modul în care aplică criteriile Altmark în cadrul comunicării sale privind aplicarea normelor Uniunii Europene în materie de ajutor de stat în cazul compensației acordate pentru prestarea unor servicii de interes economic general („comunicarea privind SIEG”) (53).

53

| (172) | Întrucât criteriile Altmark trebuie să fie îndeplinite în mod cumulativ, nerespectarea vreunuia dintre aceste criterii ar conduce Comisia la concluzia că măsura supusă evaluării oferă un avantaj economic beneficiarului. În continuare, Comisia va evalua mai întâi respectarea criteriului Altmark 4. |
| --- | --- |

(172)

Întrucât criteriile Altmark trebuie să fie îndeplinite în mod cumulativ, nerespectarea vreunuia dintre aceste criterii ar conduce Comisia la concluzia că măsura supusă evaluării oferă un avantaj economic beneficiarului. În continuare, Comisia va evalua mai întâi respectarea criteriului Altmark 4.

| (173) | Criteriul Altmark 4 prevede că valoarea compensației trebuie să fie la nivelul minim necesar pentru ca aceasta să nu fie calificată drept ajutor de stat. Acest criteriu este considerat a fi îndeplinit dacă beneficiarul compensației pentru obligația de serviciu public a fost selectat în urma unei proceduri de achiziții care permite selecția ofertantului capabil să furnizeze astfel de servicii la cel mai scăzut cost pentru comunitate sau, în caz contrar, dacă respectiva compensație a fost calculată prin raportare la costurile unei întreprinderi eficiente. |
| --- | --- |

(173)

Criteriul Altmark 4 prevede că valoarea compensației trebuie să fie la nivelul minim necesar pentru ca aceasta să nu fie calificată drept ajutor de stat. Acest criteriu este considerat a fi îndeplinit dacă beneficiarul compensației pentru obligația de serviciu public a fost selectat în urma unei proceduri de achiziții care permite selecția ofertantului capabil să furnizeze astfel de servicii la cel mai scăzut cost pentru comunitate sau, în caz contrar, dacă respectiva compensație a fost calculată prin raportare la costurile unei întreprinderi eficiente.

| (174) | Toremar nu a fost aleasă ca urmare a unei proceduri de achiziții publice în cazul niciuneia dintre prelungirile convenției inițiale din perioada 1 ianuarie 2009-1 ianuarie 2012. Italia a prelungit doar sistemul deja în vigoare, ceea ce a permis operatorului prestabilit să beneficieze în continuare de compensații pentru îndeplinirea obligațiilor de serviciu public. |
| --- | --- |

(174)

Toremar nu a fost aleasă ca urmare a unei proceduri de achiziții publice în cazul niciuneia dintre prelungirile convenției inițiale din perioada 1 ianuarie 2009-1 ianuarie 2012. Italia a prelungit doar sistemul deja în vigoare, ceea ce a permis operatorului prestabilit să beneficieze în continuare de compensații pentru îndeplinirea obligațiilor de serviciu public.

| (175) | În plus, Italia nu a furnizat Comisiei niciun indiciu că nivelul compensației ar fi fost stabilit pe baza unei analize a costurilor pe care o întreprindere tipică, bine gestionată și dispunând de mijloacele de transport corespunzătoare pentru a putea îndeplini cerințele de serviciu public necesare le-ar fi suportat pentru îndeplinirea obligațiilor respective, luând în considerare veniturile relevante și un profit rezonabil pentru îndeplinirea acestora. Argumentul Italiei potrivit căruia regiunea Toscana a monitorizat eficiența Toremar în perioada 2010-2011 nu este suficient pentru respectarea acestui criteriu, deoarece nu demonstrează dacă valoarea costurilor suportate efectiv de Toremar pentru îndeplinirea obligațiilor sale de serviciu public era în concordanță cu cea a costurilor unei întreprinderi tipice, bine gestionate și dispunând de mijloacele de transport corespunzătoare. |
| --- | --- |

(175)

În plus, Italia nu a furnizat Comisiei niciun indiciu că nivelul compensației ar fi fost stabilit pe baza unei analize a costurilor pe care o întreprindere tipică, bine gestionată și dispunând de mijloacele de transport corespunzătoare pentru a putea îndeplini cerințele de serviciu public necesare le-ar fi suportat pentru îndeplinirea obligațiilor respective, luând în considerare veniturile relevante și un profit rezonabil pentru îndeplinirea acestora. Argumentul Italiei potrivit căruia regiunea Toscana a monitorizat eficiența Toremar în perioada 2010-2011 nu este suficient pentru respectarea acestui criteriu, deoarece nu demonstrează dacă valoarea costurilor suportate efectiv de Toremar pentru îndeplinirea obligațiilor sale de serviciu public era în concordanță cu cea a costurilor unei întreprinderi tipice, bine gestionate și dispunând de mijloacele de transport corespunzătoare.

| (176) | Prin urmare, Comisia concluzionează că, în cazul de față, criteriul Altmark 4 nu a fost respectat. |
| --- | --- |

(176)

Prin urmare, Comisia concluzionează că, în cazul de față, criteriul Altmark 4 nu a fost respectat.

| (177) | Întrucât cele patru condiții Altmark nu sunt respectate în mod cumulativ în cazul de față, Comisia concluzionează că respectiva compensație acordată pentru exploatarea rutelor maritime în temeiul prelungirii convenției inițiale a oferit Toremar un avantaj economic. |
| --- | --- |

(177)

Întrucât cele patru condiții Altmark nu sunt respectate în mod cumulativ în cazul de față, Comisia concluzionează că respectiva compensație acordată pentru exploatarea rutelor maritime în temeiul prelungirii convenției inițiale a oferit Toremar un avantaj economic.

| (178) | Cu privire la prioritatea la acostare, Comisia amintește, mai întâi, că autoritatea italiană de concurență, AGCM, a considerat, cel puțin de două ori, că această măsură are o valoare economică (54). Cu toate acestea, Toremar nu plătește nicio taxă pentru prioritatea la acostare (a se vedea considerentul 136). Mai mult, Comisia observă faptul că prioritatea la acostare poate, cel puțin în teorie, să diminueze costurile operatorului (de exemplu, pentru că acostarea garantată ar putea reduce timpul de așteptare în porturi și, prin urmare, ar conduce la costuri mai mici cu combustibilul) sau să sporească veniturile acestuia (de exemplu, pentru că anumite intervale orare ar putea atrage o cerere mai mare din partea pasagerilor). Într-adevăr, în măsura în care prioritatea la acostare permite o procedură de andocare mai rapidă, utilizatorii serviciului de transport cu feribotul ar putea prefera operatorul de servicii de transport cu feribotul care beneficiază de această măsură. Chiar dacă aceste efecte s-ar materializa doar în circumstanțe limitate sau ar fi relativ neimportante, prioritatea la acostare ar putea, totuși, să constituie un avantaj economic acordat Toremar. |
| --- | --- |

(178)

Cu privire la prioritatea la acostare, Comisia amintește, mai întâi, că autoritatea italiană de concurență, AGCM, a considerat, cel puțin de două ori, că această măsură are o valoare economică (54). Cu toate acestea, Toremar nu plătește nicio taxă pentru prioritatea la acostare (a se vedea considerentul 136). Mai mult, Comisia observă faptul că prioritatea la acostare poate, cel puțin în teorie, să diminueze costurile operatorului (de exemplu, pentru că acostarea garantată ar putea reduce timpul de așteptare în porturi și, prin urmare, ar conduce la costuri mai mici cu combustibilul) sau să sporească veniturile acestuia (de exemplu, pentru că anumite intervale orare ar putea atrage o cerere mai mare din partea pasagerilor). Într-adevăr, în măsura în care prioritatea la acostare permite o procedură de andocare mai rapidă, utilizatorii serviciului de transport cu feribotul ar putea prefera operatorul de servicii de transport cu feribotul care beneficiază de această măsură. Chiar dacă aceste efecte s-ar materializa doar în circumstanțe limitate sau ar fi relativ neimportante, prioritatea la acostare ar putea, totuși, să constituie un avantaj economic acordat Toremar.

54

6.1.1.4.   Efectul asupra concurenței și a schimburilor comerciale

| (179) | Atunci când un ajutor acordat de un stat membru consolidează poziția unei întreprinderi în raport cu alte întreprinderi concurente în cadrul schimburilor comerciale din interiorul Uniunii, aceste din urmă întreprinderi trebuie considerate ca fiind afectate de ajutorul respectiv (55). Este suficient ca beneficiarul ajutorului să concureze cu alte întreprinderi pe piețe deschise concurenței (56). |
| --- | --- |

(179)

Atunci când un ajutor acordat de un stat membru consolidează poziția unei întreprinderi în raport cu alte întreprinderi concurente în cadrul schimburilor comerciale din interiorul Uniunii, aceste din urmă întreprinderi trebuie considerate ca fiind afectate de ajutorul respectiv (55). Este suficient ca beneficiarul ajutorului să concureze cu alte întreprinderi pe piețe deschise concurenței (56).

55

56

| (180) | În cazul de față, beneficiarul își desfășoară activitatea în concurență cu alte întreprinderi care furnizează servicii de transport maritim în Uniune, în special de la intrarea în vigoare a Regulamentului (CEE) nr. 4055/86 al Consiliului (57) și a Regulamentului privind cabotajul maritim, care liberalizează piața transportului maritim internațional și, respectiv, a cabotajului maritim. Faptul că, pe anumite rute, Toremar era, la acel moment, singurul operator nu înseamnă că alți operatori (internaționali) nu ar fi putut fi interesați să ofere servicii de transport maritim similare. Prin urmare, compensația pentru exploatarea rutelor maritime în temeiul prelungirii convenției inițiale poate afecta schimburile comerciale din interiorul Uniunii și denatura concurența în cadrul pieței interne. Din aceleași motive, respectiva concluzie este valabilă și pentru prioritatea la acostare. |
| --- | --- |

(180)

În cazul de față, beneficiarul își desfășoară activitatea în concurență cu alte întreprinderi care furnizează servicii de transport maritim în Uniune, în special de la intrarea în vigoare a Regulamentului (CEE) nr. 4055/86 al Consiliului (57) și a Regulamentului privind cabotajul maritim, care liberalizează piața transportului maritim internațional și, respectiv, a cabotajului maritim. Faptul că, pe anumite rute, Toremar era, la acel moment, singurul operator nu înseamnă că alți operatori (internaționali) nu ar fi putut fi interesați să ofere servicii de transport maritim similare. Prin urmare, compensația pentru exploatarea rutelor maritime în temeiul prelungirii convenției inițiale poate afecta schimburile comerciale din interiorul Uniunii și denatura concurența în cadrul pieței interne. Din aceleași motive, respectiva concluzie este valabilă și pentru prioritatea la acostare.

57

6.1.1.5.   Concluzie

| (181) | Întrucât toate criteriile prevăzute la articolul 107 alineatul (1) din TFUE sunt îndeplinite, Comisia concluzionează că atât compensația pentru obligația de serviciu public plătită în temeiul prelungirilor succesive ale convenției inițiale, cât și prioritatea la acostare pentru rutele aferente serviciului public constituie ajutor de stat acordat Toremar. |
| --- | --- |

(181)

Întrucât toate criteriile prevăzute la articolul 107 alineatul (1) din TFUE sunt îndeplinite, Comisia concluzionează că atât compensația pentru obligația de serviciu public plătită în temeiul prelungirilor succesive ale convenției inițiale, cât și prioritatea la acostare pentru rutele aferente serviciului public constituie ajutor de stat acordat Toremar.

6.1.1.6.   Ajutor nou sau ajutor existent

| (182) | Comisia precizează, în primul rând, că, în prezenta decizie, nu va evalua compensația plătită Toremar pentru îndeplinirea obligațiilor de serviciu public de transport maritim până la sfârșitul anului 2008. Evaluarea respectivei compensații și posibilitatea clasificării acesteia drept ajutor existent în temeiul articolului 4 alineatul (3) din Regulamentul privind cabotajul maritim fac obiectul unei decizii separate a Comisiei (58). |
| --- | --- |

(182)

Comisia precizează, în primul rând, că, în prezenta decizie, nu va evalua compensația plătită Toremar pentru îndeplinirea obligațiilor de serviciu public de transport maritim până la sfârșitul anului 2008. Evaluarea respectivei compensații și posibilitatea clasificării acesteia drept ajutor existent în temeiul articolului 4 alineatul (3) din Regulamentul privind cabotajul maritim fac obiectul unei decizii separate a Comisiei (58).

58

| (183) | În conformitate cu articolul 1 litera (c) din Regulamentul (UE) 2015/1589 al Consiliului (59), un ajutor nou „înseamnă orice ajutor, respectiv orice schemă de ajutor și orice ajutor individual care nu este ajutor existent, inclusiv modificările ajutoarelor existente”. Mai mult, articolul 108 alineatul (3) din TFUE prevede că proiectele care urmăresc să instituie sau să modifice un ajutor existent trebuie să fie notificate în timp util Comisiei și nu pot fi puse în aplicare înainte de adoptarea unei decizii finale (60). În conformitate cu poziția instanțelor europene (61), Comisia consideră că modificarea (și anume prelungirea) duratei unei scheme de ajutor care avea o dată de expirare clară (31 decembrie 2008) este suficientă pentru a-l transforma într-un ajutor nou, indiferent dacă au fost sau nu modificate și alte caracteristici ale măsurii. |
| --- | --- |

(183)

În conformitate cu articolul 1 litera (c) din Regulamentul (UE) 2015/1589 al Consiliului (59), un ajutor nou „înseamnă orice ajutor, respectiv orice schemă de ajutor și orice ajutor individual care nu este ajutor existent, inclusiv modificările ajutoarelor existente”. Mai mult, articolul 108 alineatul (3) din TFUE prevede că proiectele care urmăresc să instituie sau să modifice un ajutor existent trebuie să fie notificate în timp util Comisiei și nu pot fi puse în aplicare înainte de adoptarea unei decizii finale (60). În conformitate cu poziția instanțelor europene (61), Comisia consideră că modificarea (și anume prelungirea) duratei unei scheme de ajutor care avea o dată de expirare clară (31 decembrie 2008) este suficientă pentru a-l transforma într-un ajutor nou, indiferent dacă au fost sau nu modificate și alte caracteristici ale măsurii.

59

60

61

| (184) | Din motivele de mai sus, Comisia consideră că, indiferent dacă respectiva compensație acordată Toremar până la sfârșitul anului 2008 a fost clasificată drept ajutor existent (62), compensația pentru obligația de serviciu public plătită în temeiul prelungirii convenției inițiale ar trebui considerată ajutor nou. Această concluzie este valabilă și pentru prioritatea la acostare. |
| --- | --- |

(184)

Din motivele de mai sus, Comisia consideră că, indiferent dacă respectiva compensație acordată Toremar până la sfârșitul anului 2008 a fost clasificată drept ajutor existent (62), compensația pentru obligația de serviciu public plătită în temeiul prelungirii convenției inițiale ar trebui considerată ajutor nou. Această concluzie este valabilă și pentru prioritatea la acostare.

62

6.1.2.   Atribuirea noului contract de servicii publice împreună cu societatea Toremar către Moby/Toremar

Atribuirea noului contract de servicii publice împreună cu societatea Toremar către Moby/Toremar

| (185) | Pentru a concluziona dacă atribuirea noului contract de servicii publice împreună cu societatea Toremar constituie un avantaj pentru Moby/Toremar în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE, Comisia trebuie să evalueze respectarea criteriilor Altmark (a se vedea considerentul 170). |
| --- | --- |

(185)

Pentru a concluziona dacă atribuirea noului contract de servicii publice împreună cu societatea Toremar constituie un avantaj pentru Moby/Toremar în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE, Comisia trebuie să evalueze respectarea criteriilor Altmark (a se vedea considerentul 170).

6.1.2.1.   Criteriul Altmark 1

| (186) | Comisia reiterează faptul că nu există o definiție uniformă și precisă a unui serviciu care poate constitui un SIEG în temeiul dreptului Uniunii, fie în sensul primei condiții Altmark, fie în sensul articolului 106 alineatul (2) din TFUE (63). Punctul 46 din comunicarea privind SIEG este formulat astfel:

  „În absența unor norme specifice ale Uniunii care să definească criteriile pe baza cărora se stabilește existența unui SIEG, statele membre au o largă marjă de apreciere în ceea ce privește definirea unui anumit serviciu ca SIEG și în ceea ce privește acordarea de compensații prestatorului de servicii. Competența Comisiei în această privință este limitată la a verifica dacă statul membru a făcut o eroare vădită atunci când a definit serviciul respectiv ca SIEG și la a evalua orice ajutor de stat pe care îl presupune compensația. Dacă există norme specifice la nivelul Uniunii, marja de manevră a statelor membre este subordonată acestor norme, fără a se aduce atingere obligației Comisiei de a analiza dacă SIEG a fost corect definit în sensul controlului în materie de ajutor de stat.” |
| --- | --- |

(186)

Comisia reiterează faptul că nu există o definiție uniformă și precisă a unui serviciu care poate constitui un SIEG în temeiul dreptului Uniunii, fie în sensul primei condiții Altmark, fie în sensul articolului 106 alineatul (2) din TFUE (63). Punctul 46 din comunicarea privind SIEG este formulat astfel:

poate constitui un SIEG în temeiul dreptului Uniunii, fie în sensul primei condiții Altmark,

63

„În absența unor norme specifice ale Uniunii care să definească criteriile pe baza cărora se stabilește existența unui SIEG, statele membre au o largă marjă de apreciere în ceea ce privește definirea unui anumit serviciu ca SIEG și în ceea ce privește acordarea de compensații prestatorului de servicii. Competența Comisiei în această privință este limitată la a verifica dacă statul membru a făcut o eroare vădită atunci când a definit serviciul respectiv ca SIEG și la a evalua orice ajutor de stat pe care îl presupune compensația. Dacă există norme specifice la nivelul Uniunii, marja de manevră a statelor membre este subordonată acestor norme, fără a se aduce atingere obligației Comisiei de a analiza dacă SIEG a fost corect definit în sensul controlului în materie de ajutor de stat.”

Competența Comisiei în această privință este limitată la a verifica dacă statul membru a făcut o eroare vădită atunci când a definit serviciul respectiv ca SIEG și la a evalua orice ajutor de stat pe care îl presupune compensația.

| (187) | Prin urmare, autoritățile naționale sunt îndreptățite să considere că anumite servicii sunt de interes general și trebuie să fie realizate prin obligații de serviciu public pentru a se asigura că interesul public este protejat atunci când forțele pieței nu sunt suficiente pentru a garanta că serviciile sunt furnizate la nivelul sau în condițiile necesare. |
| --- | --- |

(187)

Prin urmare, autoritățile naționale sunt îndreptățite să considere că anumite servicii sunt de interes general și trebuie să fie realizate prin obligații de serviciu public pentru a se asigura că interesul public este protejat atunci când forțele pieței nu sunt suficiente pentru a garanta că serviciile sunt furnizate la nivelul sau în condițiile necesare.

| (188) | În domeniul cabotajului, au fost stabilite norme detaliate ale Uniunii care reglementează obligațiile de serviciu public atât în Regulamentul privind cabotajul maritim, cât și, în scopul examinării ajutorului de stat potențial acordat întreprinderilor angajate în transportul maritim, în Orientările comunitare privind ajutoarele de stat pentru transportul maritim („orientările maritime”) (64). |
| --- | --- |

(188)

În domeniul cabotajului, au fost stabilite norme detaliate ale Uniunii care reglementează obligațiile de serviciu public atât în Regulamentul privind cabotajul maritim, cât și, în scopul examinării ajutorului de stat potențial acordat întreprinderilor angajate în transportul maritim, în Orientările comunitare privind ajutoarele de stat pentru transportul maritim („orientările maritime”) (64).

64

| (189) | Articolul 4 alineatul (1) din Regulamentul privind cabotajul maritim prevede că:

  „Un stat membru poate încheia contracte de servicii publice cu societăți de navigație care participă la servicii regulate spre, dinspre și între insule sau le poate impune obligații aferente serviciilor publice ca o condiție pentru furnizarea de servicii de cabotaj. În cazul în care un stat membru încheie contracte de servicii publice sau impune obligații aferente serviciilor publice, face acest lucru pe o bază nediscriminatorie față de toți armatorii comunitari.” |
| --- | --- |

(189)

Articolul 4 alineatul (1) din Regulamentul privind cabotajul maritim prevede că:

„Un stat membru poate încheia contracte de servicii publice cu societăți de navigație care participă la servicii regulate spre, dinspre și între insule sau le poate impune obligații aferente serviciilor publice ca o condiție pentru furnizarea de servicii de cabotaj. În cazul în care un stat membru încheie contracte de servicii publice sau impune obligații aferente serviciilor publice, face acest lucru pe o bază nediscriminatorie față de toți armatorii comunitari.”

| (190) | Articolul 2 punctul 3 din Regulamentul privind cabotajul maritim stabilește că un contract de servicii publice poate reglementa: servicii de transport care satisfac norme stabilite de continuitate, regularitate, capacitate și calitate, servicii de transport suplimentare, servicii de transport la prețuri specificate și în condiții stabilite, în special pentru anumite categorii de pasageri sau anumite rute și adaptarea serviciilor la anumite cerințe efective. |
| --- | --- |

(190)

Articolul 2 punctul 3 din Regulamentul privind cabotajul maritim stabilește că un contract de servicii publice poate reglementa: servicii de transport care satisfac norme stabilite de continuitate, regularitate, capacitate și calitate, servicii de transport suplimentare, servicii de transport la prețuri specificate și în condiții stabilite, în special pentru anumite categorii de pasageri sau anumite rute și adaptarea serviciilor la anumite cerințe efective.

| (191) | În conformitate cu secțiunea 9 din orientările maritime, „pot fi impuse obligații de serviciu public (OSP) sau pot fi încheiate contracte de serviciu public (CSP) pentru serviciile menționate la articolul 4 din Regulamentul (CEE) nr. 3577/92”, și anume servicii regulate spre, dinspre și între insule. |
| --- | --- |

(191)

În conformitate cu secțiunea 9 din orientările maritime, „pot fi impuse obligații de serviciu public (OSP) sau pot fi încheiate contracte de serviciu public (CSP) pentru serviciile menționate la articolul 4 din Regulamentul (CEE) nr. 3577/92”, și anume servicii regulate spre, dinspre și între insule.

| (192) | Din jurisprudența consacrată rezultă că obligațiile de serviciu public pot fi impuse numai în cazul în care acestea sunt justificate de necesitatea de a asigura un nivel adecvat al serviciilor de transport maritim regulate care nu poate fi asigurat doar prin acțiunea forțelor pieței (65). Comunicarea referitoare la interpretarea Regulamentului privind cabotajul maritim (66) confirmă faptul că „[e]ste responsabilitatea statelor membre (inclusiv a autorităților locale și regionale, unde este cazul) și nu a armatorilor să stabilească rutele care necesită obligații ale serviciului public. În mod special, obligațiile aferente serviciului public pot fi aplicate pentru serviciile (regulate) de cabotaj insular în cazul imposibilității pieței de a furniza servicii adecvate.” De asemenea, articolul 2 alineatul (4) din Regulamentul privind cabotajul maritim definește obligațiile aferente serviciilor publice ca obligații pe care „armatorul respectiv, dacă ar ține seama de propriul interes comercial, nu și le-ar asuma sau nu și le-ar asuma în aceeași măsură sau în aceleași condiții”. |
| --- | --- |

(192)

Din jurisprudența consacrată rezultă că obligațiile de serviciu public pot fi impuse numai în cazul în care acestea sunt justificate de necesitatea de a asigura un nivel adecvat al serviciilor de transport maritim regulate care nu poate fi asigurat doar prin acțiunea forțelor pieței (65). Comunicarea referitoare la interpretarea Regulamentului privind cabotajul maritim (66) confirmă faptul că „[e]ste responsabilitatea statelor membre (inclusiv a autorităților locale și regionale, unde este cazul) și nu a armatorilor să stabilească rutele care necesită obligații ale serviciului public. În mod special, obligațiile aferente serviciului public pot fi aplicate pentru serviciile (regulate) de cabotaj insular în cazul imposibilității pieței de a furniza servicii adecvate.” De asemenea, articolul 2 alineatul (4) din Regulamentul privind cabotajul maritim definește obligațiile aferente serviciilor publice ca obligații pe care „armatorul respectiv, dacă ar ține seama de propriul interes comercial, nu și le-ar asuma sau nu și le-ar asuma în aceeași măsură sau în aceleași condiții”.

65

66

| (193) | În conformitate cu jurisprudența (67), pentru a verifica dacă primul criteriu Altmark este îndeplinit, Comisia va realiza o evaluare în trei etape pentru a verifica dacă există o nevoie reală de serviciu public (prima și a doua etapă) și dacă acesta a fost necesar și proporțional (a treia etapă). Comisia va evalua:






  1. | dacă a existat cerere din partea utilizatorilor; |
| --- | --- | --- |

(193)

În conformitate cu jurisprudența (67), pentru a verifica dacă primul criteriu Altmark este îndeplinit, Comisia va realiza o evaluare în trei etape pentru a verifica dacă există o nevoie reală de serviciu public (prima și a doua etapă) și dacă acesta a fost necesar și proporțional (a treia etapă). Comisia va evalua:

67

1.

dacă a existat cerere din partea utilizatorilor;

cerere din partea utilizatorilor

| 2. | dacă respectiva cerere nu putea fi îndeplinită de operatorii de pe piață în absența unei obligații impuse de autoritățile publice (existența unei disfuncționalități a pieței); |
| --- | --- |

2.

dacă respectiva cerere nu putea fi îndeplinită de operatorii de pe piață în absența unei obligații impuse de autoritățile publice (existența unei disfuncționalități a pieței);

existența unei disfuncționalități a pieței

| 3. | dacă utilizarea unor simple obligații de serviciu public era insuficientă pentru a remedia această deficiență (abordarea cea mai puțin dăunătoare). |
| --- | --- |

3.

dacă utilizarea unor simple obligații de serviciu public era insuficientă pentru a remedia această deficiență (abordarea cea mai puțin dăunătoare).

abordarea cea mai puțin dăunătoare

1.   Cererea din partea utilizatorilor

| (194) | În acest caz, Toremar a fost însărcinată cu furnizarea de servicii mixte de transport (pasageri și vehicule) pe mai multe linii, prezentate în tabelul 3. Obligațiile de serviciu public ale Toremar au vizat porturile deservite, tipul și capacitatea navelor alocate pentru respectivele legături maritime exploatate în regim de serviciu public, frecvența serviciului și tarifele maxime care urmau să fie percepute. |
| --- | --- |

(194)

În acest caz, Toremar a fost însărcinată cu furnizarea de servicii mixte de transport (pasageri și vehicule) pe mai multe linii, prezentate în tabelul 3. Obligațiile de serviciu public ale Toremar au vizat porturile deservite, tipul și capacitatea navelor alocate pentru respectivele legături maritime exploatate în regim de serviciu public, frecvența serviciului și tarifele maxime care urmau să fie percepute.

| (195) | Astfel cum s-a menționat în considerentul 123, Italia a impus obligațiile de serviciu public prevăzute în noua convenție în principal pentru (i) a asigura continuitatea teritorială dintre continent și insule și pentru (ii) a contribui la dezvoltarea economică a insulelor respective, prin intermediul unor servicii de transport maritim regulate și fiabile. Comisia consideră că acestea sunt într-adevăr obiective legitime de interes public. |
| --- | --- |

(195)

Astfel cum s-a menționat în considerentul 123, Italia a impus obligațiile de serviciu public prevăzute în noua convenție în principal pentru (i) a asigura continuitatea teritorială dintre continent și insule și pentru (ii) a contribui la dezvoltarea economică a insulelor respective, prin intermediul unor servicii de transport maritim regulate și fiabile. Comisia consideră că acestea sunt într-adevăr obiective legitime de interes public.

| (196) | Din punct de vedere istoric, obiectivele urmărite de Italia nu au fost atinse doar prin interacțiunea forțelor pieței. În fapt, caracterul adecvat al acestor servicii a fost asigurat în mod tradițional prin obligații de serviciu public impuse în acest sens societăților fostului grup Tirrenia și consacrate în convențiile inițiale. Într-adevăr, Comisia observă că rutele în cauză au fost exploatate, în mare parte fără modificări, timp de mulți ani, și anume cel puțin de la intrarea în vigoare a convenției inițiale. Italia și, în special, autoritățile regionale relevante au considerat că aceste servicii au fost (și au continuat să fie) necesare pentru a satisface cererea din partea utilizatorilor. |
| --- | --- |

(196)

Din punct de vedere istoric, obiectivele urmărite de Italia nu au fost atinse doar prin interacțiunea forțelor pieței. În fapt, caracterul adecvat al acestor servicii a fost asigurat în mod tradițional prin obligații de serviciu public impuse în acest sens societăților fostului grup Tirrenia și consacrate în convențiile inițiale. Într-adevăr, Comisia observă că rutele în cauză au fost exploatate, în mare parte fără modificări, timp de mulți ani, și anume cel puțin de la intrarea în vigoare a convenției inițiale. Italia și, în special, autoritățile regionale relevante au considerat că aceste servicii au fost (și au continuat să fie) necesare pentru a satisface cererea din partea utilizatorilor.

| (197) | Pentru a ilustra cererea reală de servicii din partea utilizatorilor, Italia a furnizat statistici agregate, care arată că, în 2010, Toremar a transportat 1 462 570 de pasageri și 317 488 de vehicule pe cele cinci rute combinate aferente serviciului public. Cifrele pentru 2011 au fost ușor mai scăzute (și anume, 1 437 613 pasageri și 294 433 de vehicule). Acest lucru arată că, în cursul celor doi ani înainte ca Moby/Toremar să fie însărcinate cu obligațiile de serviciu public, a existat o cerere globală semnificativă pentru servicii de transport maritim pe rutele respective (a se vedea considerentul 297 pentru statisticile aferente anilor 2009-2011 pe fiecare rută în parte). |
| --- | --- |

(197)

Pentru a ilustra cererea reală de servicii din partea utilizatorilor, Italia a furnizat statistici agregate, care arată că, în 2010, Toremar a transportat 1 462 570 de pasageri și 317 488 de vehicule pe cele cinci rute combinate aferente serviciului public. Cifrele pentru 2011 au fost ușor mai scăzute (și anume, 1 437 613 pasageri și 294 433 de vehicule). Acest lucru arată că, în cursul celor doi ani înainte ca Moby/Toremar să fie însărcinate cu obligațiile de serviciu public, a existat o cerere globală semnificativă pentru servicii de transport maritim pe rutele respective (a se vedea considerentul 297 pentru statisticile aferente anilor 2009-2011 pe fiecare rută în parte).

| (198) | Pentru a demonstra în continuare faptul că această cerere din partea utilizatorilor s-a menținut atunci când Moby/Toremar au început să își desfășoare activitatea în temeiul noului contract de servicii publice pe toate cele șase rute, Italia a furnizat, de asemenea, statistici agregate până la sfârșitul anului 2018 (a se vedea tabelele 4 și 5). Acest lucru confirmă faptul că respectiva cerere din partea utilizatorilor s-a menținut, cu unele deviații ușoare în sens ascendent sau descendent, cu excepția anului 2012, care a înregistrat o deviație ascendentă mai mare, datorată în principal reînnoirii structurale a rețelei de vânzări, care a avut un impact pozitiv asupra creșterii traficului în sezonul de vârf al anului respectiv. În orice caz, o analiză a statisticilor pentru fiecare rută în parte pe fiecare an până la sfârșitul anului 2018 nu a furnizat niciun indiciu privind o eventuală dispariție a cererii din partea utilizatorilor pe anumite rute.













  An | Linia A1 | Linia A2 | Linia A2 rapidă | Linia A3 | Linia A4 | Linia A5 | Număr total de pasageri |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2012 | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| 2013 | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| 2014 | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| 2015 | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| 2016 | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| 2017 | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| 2018 | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |

(198)

Pentru a demonstra în continuare faptul că această cerere din partea utilizatorilor s-a menținut atunci când Moby/Toremar au început să își desfășoare activitatea în temeiul noului contract de servicii publice pe toate cele șase rute, Italia a furnizat, de asemenea, statistici agregate până la sfârșitul anului 2018 (a se vedea tabelele 4 și 5). Acest lucru confirmă faptul că respectiva cerere din partea utilizatorilor s-a menținut, cu unele deviații ușoare în sens ascendent sau descendent, cu excepția anului 2012, care a înregistrat o deviație ascendentă mai mare, datorată în principal reînnoirii structurale a rețelei de vânzări, care a avut un impact pozitiv asupra creșterii traficului în sezonul de vârf al anului respectiv. În orice caz, o analiză a statisticilor pentru fiecare rută în parte pe fiecare an până la sfârșitul anului 2018 nu a furnizat niciun indiciu privind o eventuală dispariție a cererii din partea utilizatorilor pe anumite rute.

An

An

Linia A1

Linia A1

Linia A2

Linia A2

Linia A2 rapidă

Linia A2 rapidă

Linia A3

Linia A3

Linia A4

Linia A4

Linia A5

Linia A5

Număr total de pasageri

Număr total de pasageri

2012

2012

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

2013

2013

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

2014

2014

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

2015

2015

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

2016

2016

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

2017

2017

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

2018

2018

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Tabelul 4 – Statistici privind transportul de pasageri pentru anii 2012-2018

Tabelul 4 – Statistici privind transportul de pasageri pentru anii 2012-2018

| An | Linia A1 | Linia A2 | Linia A2 rapidă | Linia A3 | Linia A4 | Linia A5 | Număr total de vehicule |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2012 | [...] | [...] | | [...] | [...] | | [...] |
| 2013 | [...] | [...] | | [...] | [...] | | [...] |
| 2014 | [...] | [...] | | [...] | [...] | | [...] |
| 2015 | [...] | [...] | | [...] | [...] | | [...] |
| 2016 | [...] | [...] | | [...] | [...] | | [...] |
| 2017 | [...] | [...] | | [...] | [...] | | [...] |
| 2018 | [...] | [...] | | [...] | [...] | | [...] |

An

An

Linia A1

Linia A1

Linia A2

Linia A2

Linia A2 rapidă

Linia A2 rapidă

Linia A3

Linia A3

Linia A4

Linia A4

Linia A5

Linia A5

Număr total de vehicule

Număr total de vehicule

2012

2012

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

2013

2013

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

2014

2014

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

2015

2015

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

2016

2016

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

2017

2017

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

2018

2018

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Tabelul 5 – Statistici privind transportul de vehicule pentru anii 2012-2018
   (68)

Tabelul 5 – Statistici privind transportul de vehicule pentru anii 2012-2018

68

| (199) | Comisia consideră că statisticile menționate mai sus demonstrează în mod clar că există o cerere reală pentru servicii de transport de pasageri și servicii mixte pe fiecare dintre cele șase rute aferente serviciului public în cauză. Prin urmare, se poate concluziona că aceste servicii vizează nevoi publice reale și răspund unei cereri autentice din partea utilizatorilor. |
| --- | --- |

(199)

Comisia consideră că statisticile menționate mai sus demonstrează în mod clar că există o cerere reală pentru servicii de transport de pasageri și servicii mixte pe fiecare dintre cele șase rute aferente serviciului public în cauză. Prin urmare, se poate concluziona că aceste servicii vizează nevoi publice reale și răspund unei cereri autentice din partea utilizatorilor.

2.   Existența unei disfuncționalități a pieței

| (200) | În conformitate cu punctul 48 din comunicarea privind SIEG, „nu este oportun să se impună o obligație specifică de serviciu public unei activități care este deja furnizată sau care poate fi furnizată în mod satisfăcător și în condiții – precum prețul, trăsăturile obiective privind calitatea, continuitatea și accesul la serviciu – compatibile cu interesul public, astfel cum este definit de către stat, de către întreprinderi care își desfășoară activitatea în condiții normale de piață (69)”. Prin urmare, Comisia trebuie să examineze dacă serviciul ar fi inadecvat în cazul în care furnizarea acestuia ar fi lăsată pe seama forțelor pieței, având în vedere cerințele de serviciu public impuse de către statul membru prin noul contract de servicii publice. Punctul 48 din comunicarea privind SIEG menționează în această privință că „evaluarea Comisiei se limitează la a verifica dacă statul membru a făcut o eroare vădită”. |
| --- | --- |

(200)

În conformitate cu punctul 48 din comunicarea privind SIEG, „nu este oportun să se impună o obligație specifică de serviciu public unei activități care este deja furnizată sau care poate fi furnizată în mod satisfăcător și în condiții – precum prețul, trăsăturile obiective privind calitatea, continuitatea și accesul la serviciu – compatibile cu interesul public, astfel cum este definit de către stat, de către întreprinderi care își desfășoară activitatea în condiții normale de piață (69)”. Prin urmare, Comisia trebuie să examineze dacă serviciul ar fi inadecvat în cazul în care furnizarea acestuia ar fi lăsată pe seama forțelor pieței, având în vedere cerințele de serviciu public impuse de către statul membru prin noul contract de servicii publice. Punctul 48 din comunicarea privind SIEG menționează în această privință că „evaluarea Comisiei se limitează la a verifica dacă statul membru a făcut o eroare vădită”.

69

| (201) | Comisia constată că, în cursul perioadei de timp anterioare semnării noului contract de servicii publice cu Moby/Toremar, alți operatori au oferit servicii de transport cu feribotul pe unele rute care fac obiectul noului contract de servicii publice, deși nu neapărat pe tot parcursul anului și nu cu aceeași frecvență. Având în vedere situația concurențială care a precedat momentul atribuirii din 2 ianuarie 2012 (astfel cum se menționează în considerentul 38), Comisia va evalua pentru fiecare rută în cauză dacă serviciile furnizate de alți operatori au fost echivalente celor pe care Moby/Toremar trebuiau le să furnizeze în temeiul noului contract de servicii publice. |
| --- | --- |

(201)

Comisia constată că, în cursul perioadei de timp anterioare semnării noului contract de servicii publice cu Moby/Toremar, alți operatori au oferit servicii de transport cu feribotul pe unele rute care fac obiectul noului contract de servicii publice, deși nu neapărat pe tot parcursul anului și nu cu aceeași frecvență. Având în vedere situația concurențială care a precedat momentul atribuirii din 2 ianuarie 2012 (astfel cum se menționează în considerentul 38), Comisia va evalua pentru fiecare rută în cauză dacă serviciile furnizate de alți operatori au fost echivalente celor pe care Moby/Toremar trebuiau le să furnizeze în temeiul noului contract de servicii publice.

| (202) | Tabelul de mai jos descrie situația concurențială pe rutele exploatate de Moby/Toremar:








  Ruta | Moby/Toremar (călătorii dus-întors pe zi, pe tot parcursul anului) | Concurenți (călătorii pe zi) |
| --- | --- | --- | --- |
| Livorno – Gorgona – Capraia (linia A1) | Servicii mixte (pasageri și vehicule) | Nu există |
| Piombino – Portoferraio (Insula Elba) (linia A2) | Servicii mixte cu o medie de:






  — | 8 călătorii în perioada ianuarie-aprilie |

(202)

Tabelul de mai jos descrie situația concurențială pe rutele exploatate de Moby/Toremar:

Ruta

Ruta

Moby/Toremar (călătorii dus-întors pe zi, pe tot parcursul anului)

Moby/Toremar (călătorii dus-întors pe zi, pe tot parcursul anului)

Concurenți (călătorii pe zi)

Concurenți (călătorii pe zi)

Livorno – Gorgona – Capraia (linia A1)

(linia A1)

Servicii mixte (pasageri și vehicule)

Nu există

Piombino – Portoferraio (Insula Elba) (linia A2)

(linia A2)

Servicii mixte cu o medie de:

—

8 călătorii în perioada ianuarie-aprilie

| — | 15 călătorii în perioada aprilie-septembrie |
| --- | --- |

—

15 călătorii în perioada aprilie-septembrie

| — | 8 călătorii în perioada septembrie-decembrie |
| --- | --- |

—

8 călătorii în perioada septembrie-decembrie

Moby (servicii mixte pe tot parcursul anului) cu o medie de:

Moby

| — | 6 călătorii în perioada ianuarie-martie |
| --- | --- |

—

6 călătorii în perioada ianuarie-martie

| — | 8 călătorii în aprilie, 12 călătorii în mai și 10 călătorii în septembrie |
| --- | --- |

—

8 călătorii în aprilie, 12 călătorii în mai și 10 călătorii în septembrie

| — | 12 călătorii în perioada iunie-august |
| --- | --- |

—

12 călătorii în perioada iunie-august

| — | 8 călătorii în octombrie |
| --- | --- |

—

8 călătorii în octombrie

| — | 6 călătorii în noiembrie și decembrie |
| --- | --- |

—

6 călătorii în noiembrie și decembrie

Blu Navy (servicii mixte)

Blu Navy

| — | În 2012 (pe tot parcursul anului), cu o medie de 5 călătorii |
| --- | --- |

—

În 2012 (pe tot parcursul anului), cu o medie de 5 călătorii

| — | Din 2013, doar în perioada martie-octombrie, cu o medie de 5 călătorii |
| --- | --- |

—

Din 2013, doar în perioada martie-octombrie, cu o medie de 5 călătorii

Elba Ferries (servicii mixte în perioada iunie-septembrie), cu o medie de 5 până la 6 călătorii

Elba Ferries

Piombino – Cavo – Portoferraio (Insula Elba) (linia A2 rapidă)

(linia A2 rapidă)

Serviciu rapid de transport de pasageri

Nu există

Piombino – Rio Marina – Pianosa (Insula Elba) (linia A3)

(linia A3)

Servicii mixte

Nu există

Porto S. Stefano – Insula Giglio (linia A4)

(linia A4)

Servicii mixte cu o medie de:

| — | 3 până la 4 călătorii în perioada ianuarie-martie |
| --- | --- |

—

3 până la 4 călătorii în perioada ianuarie-martie

| — | 4 până la 5 călătorii în perioada aprilie-septembrie |
| --- | --- |

—

4 până la 5 călătorii în perioada aprilie-septembrie

| — | 4 călătorii în perioada septembrie-decembrie |
| --- | --- |

—

4 călătorii în perioada septembrie-decembrie

Maregiglio (servicii mixte pe tot parcursul anului), cu o medie de:

Maregiglio

| — | 0,5 până la 1 călătorie în perioada ianuarie-martie |
| --- | --- |

—

0,5 până la 1 călătorie în perioada ianuarie-martie

| — | 2 călătorii în aprilie și mai |
| --- | --- |

—

2 călătorii în aprilie și mai

| — | 5 până la 6 călătorii în iunie și iulie |
| --- | --- |

—

5 până la 6 călătorii în iunie și iulie

| — | 3 până la 4 călătorii în august și septembrie |
| --- | --- |

—

3 până la 4 călătorii în august și septembrie

| — | 1 până la 2 călătorii în octombrie |
| --- | --- |

—

1 până la 2 călătorii în octombrie

| — | 1 călătorie în noiembrie și decembrie |
| --- | --- |

—

1 călătorie în noiembrie și decembrie

Porto S. Stefano – Giannutri (linia A5)

(linia A5)

Serviciu de transport de pasageri oferit de Maregiglio, în calitate de subcontractant al Moby/Toremar (70)

70

Nu există

Tabelul 6 – Situația concurențială pe rutele exploatate de Moby/Toremar

Tabelul 6 – Situația concurențială pe rutele exploatate de Moby/Toremar

| (203) | Comisia consideră, astfel cum se arată în mod clar în tabelul 6, că serviciile oferite de Moby/Toremar nu sunt substituibile celor oferite de alți concurenți, întrucât aceștia din urmă nu îndeplinesc sau nu îndeplinesc în totalitate obligațiile de serviciu public prevăzute de noul contract de servicii publice, în special în ceea ce privește continuitatea pe parcursul întregului an al serviciului furnizat de Toremar. Acestea fiind spuse, pe trei dintre cele șase rute, nu există niciun alt operator în afară de Moby/Toremar care să ofere serviciul în cauză (linia A2 rapidă, linia A3 și linia A5). Prin urmare, obligațiile de serviciu public prevăzute în contractul încheiat cu Moby/Toremar pentru exploatarea acestor trei rute sunt justificate de o necesitate publică reală de a asigura continuitatea teritorială, în cazul în care aceasta nu poate fi oferită doar prin acțiunea pieței. |
| --- | --- |

(203)

Comisia consideră, astfel cum se arată în mod clar în tabelul 6, că serviciile oferite de Moby/Toremar nu sunt substituibile celor oferite de alți concurenți, întrucât aceștia din urmă nu îndeplinesc sau nu îndeplinesc în totalitate obligațiile de serviciu public prevăzute de noul contract de servicii publice, în special în ceea ce privește continuitatea pe parcursul întregului an al serviciului furnizat de Toremar. Acestea fiind spuse, pe trei dintre cele șase rute, nu există niciun alt operator în afară de Moby/Toremar care să ofere serviciul în cauză (linia A2 rapidă, linia A3 și linia A5). Prin urmare, obligațiile de serviciu public prevăzute în contractul încheiat cu Moby/Toremar pentru exploatarea acestor trei rute sunt justificate de o necesitate publică reală de a asigura continuitatea teritorială, în cazul în care aceasta nu poate fi oferită doar prin acțiunea pieței.

| (204) | În ceea ce privește rutele pe care alți operatori oferă, de asemenea, servicii (liniile A2 și A4), Comisia consideră că există diferențe majore în ceea ce privește regularitatea serviciilor oferite. Moby/Toremar exploatează aceste rute pe tot parcursul anului în mod continuu, în timp ce toți ceilalți operatori menționați mai sus în tabel (și anume Blu Navy, Elba Ferries și Maregiglio) nu oferă acest serviciu în mod continuu pe tot parcursul anului (în cazul Blu Navy și Elba Ferries) și nici nu fac acest lucru la același nivel de frecvență precum Moby/Toremar. De exemplu, Blu Navy a început să ofere servicii în 2010, în perioada aprilie-noiembrie. În 2012, acest operator a oferit servicii pe tot parcursul anului, cu o medie de 5 călătorii și, în 2013, a revenit la orarul său inițial de circulație, oferind servicii numai în perioada martie-octombrie. Maregiglio exploatează linia A4 pe tot parcursul anului, însă cu un număr redus de călătorii în comparație cu Moby/Toremar. În special, în perioada ianuarie-februarie și noiembrie-decembrie, Maregiglio nu oferă servicii în fiecare zi, numărul călătoriilor lunare variind între 20 și 30. Prin urmare, fără serviciile oferite de Moby/Toremar pe rutele respective, necesitatea conectivității regulate și frecvente a insulelor în cauză cu continentul pe tot parcursul anului ar fi periclitată în mod semnificativ, întrucât atât Blu Navy, cât și Elba Ferries nu ar fi putut furniza serviciile în aceleași condiții precum Moby/Toremar pe întreaga durată a contractului. |
| --- | --- |

(204)

În ceea ce privește rutele pe care alți operatori oferă, de asemenea, servicii (liniile A2 și A4), Comisia consideră că există diferențe majore în ceea ce privește regularitatea serviciilor oferite. Moby/Toremar exploatează aceste rute pe tot parcursul anului în mod continuu, în timp ce toți ceilalți operatori menționați mai sus în tabel (și anume Blu Navy, Elba Ferries și Maregiglio) nu oferă acest serviciu în mod continuu pe tot parcursul anului (în cazul Blu Navy și Elba Ferries) și nici nu fac acest lucru la același nivel de frecvență precum Moby/Toremar. De exemplu, Blu Navy a început să ofere servicii în 2010, în perioada aprilie-noiembrie. În 2012, acest operator a oferit servicii pe tot parcursul anului, cu o medie de 5 călătorii și, în 2013, a revenit la orarul său inițial de circulație, oferind servicii numai în perioada martie-octombrie. Maregiglio exploatează linia A4 pe tot parcursul anului, însă cu un număr redus de călătorii în comparație cu Moby/Toremar. În special, în perioada ianuarie-februarie și noiembrie-decembrie, Maregiglio nu oferă servicii în fiecare zi, numărul călătoriilor lunare variind între 20 și 30. Prin urmare, fără serviciile oferite de Moby/Toremar pe rutele respective, necesitatea conectivității regulate și frecvente a insulelor în cauză cu continentul pe tot parcursul anului ar fi periclitată în mod semnificativ, întrucât atât Blu Navy, cât și Elba Ferries nu ar fi putut furniza serviciile în aceleași condiții precum Moby/Toremar pe întreaga durată a contractului.

| (205) | În special în ceea ce privește serviciile furnizate de Moby (în calitate de concurent al Moby/Toremar) pe linia A2, Comisia observă că Moby oferă servicii în mod regulat pe tot parcursul anului, precum și cu o frecvență zilnică (de exemplu, de la 5 călătorii în perioada de iarnă la 17 călătorii în perioada de vară), furnizând astfel servicii foarte similare celor furnizate de Moby/Toremar. |
| --- | --- |

(205)

În special în ceea ce privește serviciile furnizate de Moby (în calitate de concurent al Moby/Toremar) pe linia A2, Comisia observă că Moby oferă servicii în mod regulat pe tot parcursul anului, precum și cu o frecvență zilnică (de exemplu, de la 5 călătorii în perioada de iarnă la 17 călătorii în perioada de vară), furnizând astfel servicii foarte similare celor furnizate de Moby/Toremar.

| (206) | Cu toate acestea, Italia a furnizat informații care indică necesitatea continuării serviciului public de către Moby/Toremar, precum și faptul că acesta a răspuns unei nevoi reale de serviciu public, această necesitate publică de conectivitate maritimă neputând fi satisfăcută doar de către Moby:






  1. | în primul rând, orarul de circulație al Moby/Toremar a fost adaptat în contextul noului contract de servicii publice pentru a asigura transportul intermodal, în special o mai bună integrare a serviciilor de transport maritim cu serviciile feroviare oferite la gările Piombino și Campiglia Marittima; |
| --- | --- | --- |

(206)

Cu toate acestea, Italia a furnizat informații care indică necesitatea continuării serviciului public de către Moby/Toremar, precum și faptul că acesta a răspuns unei nevoi reale de serviciu public, această necesitate publică de conectivitate maritimă neputând fi satisfăcută doar de către Moby:

1.

în primul rând, orarul de circulație al Moby/Toremar a fost adaptat în contextul noului contract de servicii publice pentru a asigura transportul intermodal, în special o mai bună integrare a serviciilor de transport maritim cu serviciile feroviare oferite la gările Piombino și Campiglia Marittima;

| 2. | în al doilea rând, Italia a demonstrat că existența unui operator căruia i s-au încredințat obligații de serviciu public ar permite o continuitate efectivă a serviciului de transport maritim pe toată perioada iernii și ar reduce substanțial și în interesul populației generale timpul de așteptare în port cu aproape o oră și jumătate (de exemplu, de la trei ore în Piombino în absența Toremar la o oră și jumătate în cazul prezenței atât a Toremar, cât și a Moby); |
| --- | --- |

2.

în al doilea rând, Italia a demonstrat că existența unui operator căruia i s-au încredințat obligații de serviciu public ar permite o continuitate efectivă a serviciului de transport maritim pe toată perioada iernii și ar reduce substanțial și în interesul populației generale timpul de așteptare în port cu aproape o oră și jumătate (de exemplu, de la trei ore în Piombino în absența Toremar la o oră și jumătate în cazul prezenței atât a Toremar, cât și a Moby);

| 3. | în al treilea rând, pe baza contractului de servicii publice, Moby/Toremar oferă, pe tot parcursul anului, o călătorie suplimentară zilnică seara, în intervalul de timp cuprins între cele 30 de minute de la ultima sa călătorie (la momentul atribuirii) și ora 0.30 (a se vedea considerentul 258). Moby/Toremar acoperă astfel ultimul interval orar zilnic pe linia A2 (22.00 sau 22.30, în funcție de zi și de lună). Orarele de circulație analizate arată, de asemenea, că Moby/Toremar oferă prima călătorie cu plecare din Portoferraio înspre continent. Astfel, navele Moby/Toremar acostează frecvent în porturile de pe insule pe timp de noapte, cu costuri mai mari, pentru a asigura prima conexiune dimineața pentru locuitorii care fac naveta fie pentru studii, fie pentru muncă și pentru a asigura conexiuni în caz de urgențe medicale; |
| --- | --- |

3.

în al treilea rând, pe baza contractului de servicii publice, Moby/Toremar oferă, pe tot parcursul anului, o călătorie suplimentară zilnică seara, în intervalul de timp cuprins între cele 30 de minute de la ultima sa călătorie (la momentul atribuirii) și ora 0.30 (a se vedea considerentul 258). Moby/Toremar acoperă astfel ultimul interval orar zilnic pe linia A2 (22.00 sau 22.30, în funcție de zi și de lună). Orarele de circulație analizate arată, de asemenea, că Moby/Toremar oferă prima călătorie cu plecare din Portoferraio înspre continent. Astfel, navele Moby/Toremar acostează frecvent în porturile de pe insule pe timp de noapte, cu costuri mai mari, pentru a asigura prima conexiune dimineața pentru locuitorii care fac naveta fie pentru studii, fie pentru muncă și pentru a asigura conexiuni în caz de urgențe medicale;

| 4. | în al patrulea rând, s-a susținut că numai Moby nu ar putea fi în măsură să satisfacă volumul ridicat de pasageri care au nevoie de servicii de transport între Piombino și Portoferraio și viceversa. Deși, în mod evident, un volum mult mai mare de pasageri este transportat în lunile de vară, cifrele observate în primele trei luni ale anului 2012 (adică în extrasezon) indică prezența constantă a pasagerilor care trebuiau să facă naveta în ambele direcții pentru muncă, studii sau în alte scopuri personale la bordul navelor Moby/Toremar sau Moby. |
| --- | --- |

4.

în al patrulea rând, s-a susținut că numai Moby nu ar putea fi în măsură să satisfacă volumul ridicat de pasageri care au nevoie de servicii de transport între Piombino și Portoferraio și viceversa. Deși, în mod evident, un volum mult mai mare de pasageri este transportat în lunile de vară, cifrele observate în primele trei luni ale anului 2012 (adică în extrasezon) indică prezența constantă a pasagerilor care trebuiau să facă naveta în ambele direcții pentru muncă, studii sau în alte scopuri personale la bordul navelor Moby/Toremar sau Moby.

| (207) | Având în vedere cele menționate mai sus, Comisia concluzionează că, la momentul încredințării serviciilor, numai forțele pieței nu erau suficiente pentru a răspunde nevoilor de serviciu public. Într-adevăr, pe o serie de rute, Moby/Toremar era singurul operator, în timp ce, pe celelalte rute, serviciile furnizate de concurenți în arhipelagul toscan nu erau echivalente în ceea ce privește continuitatea, regularitatea, capacitatea și calitatea și, prin urmare, acestea nu au răspuns pe deplin cerințelor de serviciu public prevăzute în noul contract de servicii încheiat cu Moby/Toremar. |
| --- | --- |

(207)

Având în vedere cele menționate mai sus, Comisia concluzionează că, la momentul încredințării serviciilor, numai forțele pieței nu erau suficiente pentru a răspunde nevoilor de serviciu public. Într-adevăr, pe o serie de rute, Moby/Toremar era singurul operator, în timp ce, pe celelalte rute, serviciile furnizate de concurenți în arhipelagul toscan nu erau echivalente în ceea ce privește continuitatea, regularitatea, capacitatea și calitatea și, prin urmare, acestea nu au răspuns pe deplin cerințelor de serviciu public prevăzute în noul contract de servicii încheiat cu Moby/Toremar.

3.   Abordarea cea mai puțin dăunătoare

| (208) | Comisia observă că Italia a ales mai degrabă să încheie un contract de servicii publice cu un operator (Moby/Toremar) decât să impună obligații de serviciu public tuturor operatorilor interesați de deservirea rutelor în cauză. Pe baza informațiilor furnizate de Italia, Comisia admite faptul că cererea din partea utilizatorilor nu ar fi putut fi satisfăcută prin impunerea unor obligații de serviciu public (a se vedea considerentul 196). Mai exact, Moby/Toremar este singurul operator pe mai multe rute și, acolo unde acest lucru nu este valabil, oferta furnizată de ceilalți operatori nu satisface (toate) cerințele de regularitate, continuitate și calitate. Mai mult, exploatarea majorității rutelor, în special în extrasezon, este generatoare de pierderi, astfel încât, în lipsa compensației pentru obligația de serviciu public, acestea nu ar mai fi exploatate deloc. În plus, Comisia ia act de afirmația Italiei și a beneficiarilor potrivit căreia opțiunea pentru un contract de servicii publice a fost, de asemenea, necesară în vederea privatizării Toremar. Mai exact, Italia susține că organizarea unei proceduri de achiziții pentru Toremar împreună cu un contract nou de servicii publice a permis: (i) să se asigure continuitatea serviciului public de transport maritim; (ii) să se maximizeze valoarea pentru stat; și (iii) să se protejeze locurile de muncă. Din aceste motive, Comisia a fost de acord (a se vedea considerentul 96) ca Italia să organizeze o procedură de achiziții pentru Toremar împreună cu un nou contract de servicii publice. Procedând astfel, Comisia a acceptat, de asemenea, și reiterează în prezenta decizie faptul că Italia nu s-a putut baza pe obligații de serviciu public aplicabile tuturor operatorilor, ci, mai degrabă, aceasta a încheiat un contract de servicii publice doar cu Moby/Toremar. |
| --- | --- |

(208)

Comisia observă că Italia a ales mai degrabă să încheie un contract de servicii publice cu un operator (Moby/Toremar) decât să impună obligații de serviciu public tuturor operatorilor interesați de deservirea rutelor în cauză. Pe baza informațiilor furnizate de Italia, Comisia admite faptul că cererea din partea utilizatorilor nu ar fi putut fi satisfăcută prin impunerea unor obligații de serviciu public (a se vedea considerentul 196). Mai exact, Moby/Toremar este singurul operator pe mai multe rute și, acolo unde acest lucru nu este valabil, oferta furnizată de ceilalți operatori nu satisface (toate) cerințele de regularitate, continuitate și calitate. Mai mult, exploatarea majorității rutelor, în special în extrasezon, este generatoare de pierderi, astfel încât, în lipsa compensației pentru obligația de serviciu public, acestea nu ar mai fi exploatate deloc. În plus, Comisia ia act de afirmația Italiei și a beneficiarilor potrivit căreia opțiunea pentru un contract de servicii publice a fost, de asemenea, necesară în vederea privatizării Toremar. Mai exact, Italia susține că organizarea unei proceduri de achiziții pentru Toremar împreună cu un contract nou de servicii publice a permis: (i) să se asigure continuitatea serviciului public de transport maritim; (ii) să se maximizeze valoarea pentru stat; și (iii) să se protejeze locurile de muncă. Din aceste motive, Comisia a fost de acord (a se vedea considerentul 96) ca Italia să organizeze o procedură de achiziții pentru Toremar împreună cu un nou contract de servicii publice. Procedând astfel, Comisia a acceptat, de asemenea, și reiterează în prezenta decizie faptul că Italia nu s-a putut baza pe obligații de serviciu public aplicabile tuturor operatorilor, ci, mai degrabă, aceasta a încheiat un contract de servicii publice doar cu Moby/Toremar.

Concluzie

| (209) | Pe baza evaluării de mai sus, Comisia concluzionează că Italia nu a făcut o eroare vădită atunci când a definit serviciile încredințate Moby/Toremar drept servicii de interes economic general. Îndoielile exprimate de Comisie în decizia din 2012 sunt, prin urmare, înlăturate. |
| --- | --- |

(209)

Pe baza evaluării de mai sus, Comisia concluzionează că Italia nu a făcut o eroare vădită atunci când a definit serviciile încredințate Moby/Toremar drept servicii de interes economic general. Îndoielile exprimate de Comisie în decizia din 2012 sunt, prin urmare, înlăturate.

| (210) | Pentru a concluziona că criteriul Altmark 1 este respectat, Comisia trebuie să verifice în continuare dacă Moby/Toremar au fost însărcinate cu obligații de serviciu public care au fost clar definite. În această privință, Comisia constată că obligațiile de serviciu public sunt descrise în mod clar în noul contract de servicii publice și în anexele sale (care includ, de exemplu, specificații pentru nave pentru fiecare rută). În mod similar, normele care reglementează compensația sunt detaliate în noul contract de servicii publice, în legea din 2009 și în directiva CIPE. De asemenea, noul contract de servicii publice are o durată clară (12 ani), identifică Moby/Toremar drept operatorul de servicii publice și conține modalitățile de evitare a supracompensării și de recuperare a eventualelor supracompensații (a se vedea, de asemenea, considerentul 228). Prin urmare, Comisia concluzionează că primul criteriu Altmark este respectat. |
| --- | --- |

(210)

Pentru a concluziona că criteriul Altmark 1 este respectat, Comisia trebuie să verifice în continuare dacă Moby/Toremar au fost însărcinate cu obligații de serviciu public care au fost clar definite. În această privință, Comisia constată că obligațiile de serviciu public sunt descrise în mod clar în noul contract de servicii publice și în anexele sale (care includ, de exemplu, specificații pentru nave pentru fiecare rută). În mod similar, normele care reglementează compensația sunt detaliate în noul contract de servicii publice, în legea din 2009 și în directiva CIPE. De asemenea, noul contract de servicii publice are o durată clară (12 ani), identifică Moby/Toremar drept operatorul de servicii publice și conține modalitățile de evitare a supracompensării și de recuperare a eventualelor supracompensații (a se vedea, de asemenea, considerentul 228). Prin urmare, Comisia concluzionează că primul criteriu Altmark este respectat.

Prioritatea la acostare

| (211) | Articolul 19-ter alineatul (21) din legea din 2009 menționează în mod clar faptul că prioritatea la acostare este necesară pentru a garanta continuitatea teritorială cu insulele și din perspectiva obligațiilor de serviciu public ale societăților fostului grup Tirrenia, inclusiv Moby/Toremar. Într-adevăr, dacă nu ar exista nicio prioritate la acostare pentru societățile însărcinate cu obligații de serviciu public, acestea ar putea (uneori) să fie nevoite să își aștepte rândul înainte să acosteze și, prin urmare, să aibă întârzieri, ceea ce ar submina scopul de a asigura o legătură fiabilă și convenabilă pentru cetățeni. Un orar de circulație regulat este, într-adevăr, necesar pentru a satisface nevoile de mobilitate ale populației insulelor și pentru a contribui la dezvoltarea economică a insulelor respective. Mai mult, având în vedere că, în noul contract de servicii publice, există obligații specifice privind planificarea orară a plecărilor pe rutele aferente serviciului public, prioritatea la acostare contribuie la asigurarea faptului că porturile alocă danele și orarele de acostare într-un mod care să permită operatorului de servicii publice să își respecte obligațiile de serviciu public. Această prioritate la acostare a fost transferată către Moby/Toremar în momentul achiziționării Toremar. În acest context, Comisia consideră că această măsură este acordată pentru a permite Moby/Toremar să își îndeplinească obligațiile de serviciu public care reprezintă SIEG autentice (a se vedea considerentul 209). Mai mult, Italia a confirmat că prioritatea la acostare este aplicabilă doar serviciilor furnizate în regim de serviciu public. Prin urmare, prioritatea la acostare respectă, de asemenea, prima condiție din hotărârea Altmark. |
| --- | --- |

(211)

Articolul 19-ter alineatul (21) din legea din 2009 menționează în mod clar faptul că prioritatea la acostare este necesară pentru a garanta continuitatea teritorială cu insulele și din perspectiva obligațiilor de serviciu public ale societăților fostului grup Tirrenia, inclusiv Moby/Toremar. Într-adevăr, dacă nu ar exista nicio prioritate la acostare pentru societățile însărcinate cu obligații de serviciu public, acestea ar putea (uneori) să fie nevoite să își aștepte rândul înainte să acosteze și, prin urmare, să aibă întârzieri, ceea ce ar submina scopul de a asigura o legătură fiabilă și convenabilă pentru cetățeni. Un orar de circulație regulat este, într-adevăr, necesar pentru a satisface nevoile de mobilitate ale populației insulelor și pentru a contribui la dezvoltarea economică a insulelor respective. Mai mult, având în vedere că, în noul contract de servicii publice, există obligații specifice privind planificarea orară a plecărilor pe rutele aferente serviciului public, prioritatea la acostare contribuie la asigurarea faptului că porturile alocă danele și orarele de acostare într-un mod care să permită operatorului de servicii publice să își respecte obligațiile de serviciu public. Această prioritate la acostare a fost transferată către Moby/Toremar în momentul achiziționării Toremar. În acest context, Comisia consideră că această măsură este acordată pentru a permite Moby/Toremar să își îndeplinească obligațiile de serviciu public care reprezintă SIEG autentice (a se vedea considerentul 209). Mai mult, Italia a confirmat că prioritatea la acostare este aplicabilă doar serviciilor furnizate în regim de serviciu public. Prin urmare, prioritatea la acostare respectă, de asemenea, prima condiție din hotărârea Altmark.

-ter

6.1.2.2.   Criteriul Altmark 2

| (212) | Comisia reamintește faptul că, în decizia din 2012 (a se vedea punctul 205), a considerat, cu titlu preliminar, că al doilea criteriu din hotărârea Altmark este respectat. |
| --- | --- |

(212)

Comisia reamintește faptul că, în decizia din 2012 (a se vedea punctul 205), a considerat, cu titlu preliminar, că al doilea criteriu din hotărârea Altmark este respectat.

| (213) | În acest context, Comisia constată că parametrii care stau la baza calculării compensației au fost stabiliți în prealabil și respectă cerințele de transparență în conformitate cu al doilea criteriu Altmark. |
| --- | --- |

(213)

În acest context, Comisia constată că parametrii care stau la baza calculării compensației au fost stabiliți în prealabil și respectă cerințele de transparență în conformitate cu al doilea criteriu Altmark.

| (214) | Mai exact, parametrii pe baza cărora a fost calculată compensația sunt explicați în detaliu în directiva CIPE și au fost aplicați în noul contract de servicii publice (și în anexele la acesta). Metoda de calculare a compensației, inclusiv, de exemplu, elementele de cost luate în considerare, sunt detaliate în directiva CIPE. Având în vedere faptul că prioritatea la acostare nu presupune o compensație financiară pentru Moby/Toremar, Comisia consideră că această măsură respectă criteriul Altmark 2. |
| --- | --- |

(214)

Mai exact, parametrii pe baza cărora a fost calculată compensația sunt explicați în detaliu în directiva CIPE și au fost aplicați în noul contract de servicii publice (și în anexele la acesta). Metoda de calculare a compensației, inclusiv, de exemplu, elementele de cost luate în considerare, sunt detaliate în directiva CIPE. Având în vedere faptul că prioritatea la acostare nu presupune o compensație financiară pentru Moby/Toremar, Comisia consideră că această măsură respectă criteriul Altmark 2.

| (215) | Prin urmare, Comisia concluzionează că a doua condiție din hotărârea Altmark este respectată. |
| --- | --- |

(215)

Prin urmare, Comisia concluzionează că a doua condiție din hotărârea Altmark este respectată.

6.1.2.3.   Criteriul Altmark 3

| (216) | În conformitate cu a treia condiție Altmark, compensația primită pentru îndeplinirea obligației de SIEG nu poate depăși ceea ce este necesar pentru a acoperi în totalitate sau în parte costurile suportate în cursul îndeplinirii obligațiilor de serviciu public, luând în considerare veniturile rezultate și un profit rezonabil pentru îndeplinirea obligațiilor respective. |
| --- | --- |

(216)

În conformitate cu a treia condiție Altmark, compensația primită pentru îndeplinirea obligației de SIEG nu poate depăși ceea ce este necesar pentru a acoperi în totalitate sau în parte costurile suportate în cursul îndeplinirii obligațiilor de serviciu public, luând în considerare veniturile rezultate și un profit rezonabil pentru îndeplinirea obligațiilor respective.

| (217) | Cu toate acestea, hotărârea Altmark nu conține o definiție precisă a profitului rezonabil. Potrivit comunicării privind SIEG, prin „profit rezonabil” ar trebui să se înțeleagă rata rentabilității capitalului de care ar avea nevoie o întreprindere tipică atunci când analizează dacă să furnizeze sau nu serviciul de interes economic general pe întreaga durată de atribuire, ținând cont de nivelul de risc. Nivelul de risc depinde de sectorul vizat, de tipul serviciului și de caracteristicile mecanismului de compensare. |
| --- | --- |

(217)

Cu toate acestea, hotărârea Altmark nu conține o definiție precisă a profitului rezonabil. Potrivit comunicării privind SIEG, prin „profit rezonabil” ar trebui să se înțeleagă rata rentabilității capitalului de care ar avea nevoie o întreprindere tipică atunci când analizează dacă să furnizeze sau nu serviciul de interes economic general pe întreaga durată de atribuire, ținând cont de nivelul de risc. Nivelul de risc depinde de sectorul vizat, de tipul serviciului și de caracteristicile mecanismului de compensare.

| (218) | În decizia din 2012, Comisia a exprimat o serie de îndoieli cu privire la proporționalitatea compensației plătite societăților fostului grup Tirrenia, inclusiv Moby/Toremar, începând cu 2012. În special, Comisia a considerat, cu titlu preliminar, că prima de risc fixă de 6,5 % nu a reflectat un nivel adecvat de risc deoarece, prima facie, Moby/Toremar nu părea să își asume riscurile suportate în mod normal în furnizarea unor astfel de servicii. Mai exact, elementele de cost în scopul calculării compensației includ toate costurile implicate în furnizarea serviciului și, de exemplu, au fost luate în calcul variații ale prețurilor combustibilului. Prin urmare, Comisia a considerat la acel moment că este posibil ca Moby/Toremar să fi primit o compensație prea mare. |
| --- | --- |

(218)

În decizia din 2012, Comisia a exprimat o serie de îndoieli cu privire la proporționalitatea compensației plătite societăților fostului grup Tirrenia, inclusiv Moby/Toremar, începând cu 2012. În special, Comisia a considerat, cu titlu preliminar, că prima de risc fixă de 6,5 % nu a reflectat un nivel adecvat de risc deoarece, prima facie, Moby/Toremar nu părea să își asume riscurile suportate în mod normal în furnizarea unor astfel de servicii. Mai exact, elementele de cost în scopul calculării compensației includ toate costurile implicate în furnizarea serviciului și, de exemplu, au fost luate în calcul variații ale prețurilor combustibilului. Prin urmare, Comisia a considerat la acel moment că este posibil ca Moby/Toremar să fi primit o compensație prea mare.

prima facie

| (219) | Comisia constată că anumite aspecte ale metodei de compensare, astfel cum sunt prevăzute în noul contract de servicii publice, par, într-adevăr, să reducă riscul comercial suportat de Moby/Toremar. În special, tarifele maxime pe care le poate percepe Moby/Toremar sunt ajustate anual pentru a lua în calcul inflația și pentru a reflecta variațiile indicelui prețurilor de consum. Mai mult, noul contract de servicii publice conține anumite clauze (a se vedea considerentul 87) care urmăresc să mențină echilibrul economico-financiar al serviciului public. În special, în cazul în care compensația pentru obligația de serviciu public ar fi insuficientă pentru a acoperi costul serviciilor încredințate prin noul contract de servicii publice, aceste clauze permit revizuirea: (i) sistemului tarifar; (ii) a nivelului serviciilor publice oferite; (iii) a nivelului plafonului anual al prețurilor; și (iv) a subvențiilor de capital pentru investiții. |
| --- | --- |

(219)

Comisia constată că anumite aspecte ale metodei de compensare, astfel cum sunt prevăzute în noul contract de servicii publice, par, într-adevăr, să reducă riscul comercial suportat de Moby/Toremar. În special, tarifele maxime pe care le poate percepe Moby/Toremar sunt ajustate anual pentru a lua în calcul inflația și pentru a reflecta variațiile indicelui prețurilor de consum. Mai mult, noul contract de servicii publice conține anumite clauze (a se vedea considerentul 87) care urmăresc să mențină echilibrul economico-financiar al serviciului public. În special, în cazul în care compensația pentru obligația de serviciu public ar fi insuficientă pentru a acoperi costul serviciilor încredințate prin noul contract de servicii publice, aceste clauze permit revizuirea: (i) sistemului tarifar; (ii) a nivelului serviciilor publice oferite; (iii) a nivelului plafonului anual al prețurilor; și (iv) a subvențiilor de capital pentru investiții.

| (220) | În conformitate cu articolul 26 din contract, atunci când există o discrepanță în ceea ce privește echilibrul său economico-financiar, Moby/Toremar poate solicita o reechilibrare a contractului prin prezentarea unei propuneri regiunii Toscana. Această propunere este ulterior prezentată comisiei tehnice responsabile cu gestionarea contractului. Italia a furnizat Comisiei informații (a se vedea tabelul 7) care indică respectivele contribuții de reechilibrare intervenite ca urmare a costurilor cu TVA-ul mai mari suportate de Moby/Toremar și a creșterilor prețului combustibilului în perioada 2012-2018.









  EUR | Compensația publică în temeiul contractului | Contribuția de reechilibrare | Total |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2012 | 13 291 109 | 2 033 145 | 15 324 254 |
| 2013 | 13 234 326 | — | 13 234 326 |
| 2014 | 13 287 102 | 1 150 000 | 14 437 102 |
| 2015 | 13 366 507 | 677 052 | 14 043 559 |
| 2016 | 13 212 118 | — | 13 212 118 |
| 2017 | 13 523 598 | — | 13 523 598 |
| 2018 | 13 706 440 | — | 13 706 440 |

(220)

În conformitate cu articolul 26 din contract, atunci când există o discrepanță în ceea ce privește echilibrul său economico-financiar, Moby/Toremar poate solicita o reechilibrare a contractului prin prezentarea unei propuneri regiunii Toscana. Această propunere este ulterior prezentată comisiei tehnice responsabile cu gestionarea contractului. Italia a furnizat Comisiei informații (a se vedea tabelul 7) care indică respectivele contribuții de reechilibrare intervenite ca urmare a costurilor cu TVA-ul mai mari suportate de Moby/Toremar și a creșterilor prețului combustibilului în perioada 2012-2018.

EUR

EUR

Compensația publică în temeiul contractului

Compensația publică în temeiul contractului

Contribuția de reechilibrare

Contribuția de reechilibrare

Total

Total

2012

2012

13 291 109

2 033 145

15 324 254

2013

2013

13 234 326

—

13 234 326

2014

2014

13 287 102

1 150 000

14 437 102

2015

2015

13 366 507

677 052

14 043 559

2016

2016

13 212 118

—

13 212 118

2017

2017

13 523 598

—

13 523 598

2018

2018

13 706 440

—

13 706 440

Tabelul 7 – Contribuții de reechilibrare

Tabelul 7 – Contribuții de reechilibrare

| (221) | După cum indică tabelul de mai sus și după cum a explicat ulterior Italia, pentru a menține echilibrul economic al contractului, compensația a fost ajustată pentru 2012, în timp ce, din 2013 până la sfârșitul contractului, s-au luat măsuri cu privire la sistemul tarifar, prin ajustarea modului de stabilire a tarifelor. O nouă ajustare a compensației a avut loc în 2014 și 2015, ceea ce a dus la o contribuție suplimentară de reechilibrare ca urmare a unui sistem tarifar necorespunzător în 2013 și, respectiv, 2014, fără a fi necesară vreo ajustare pentru perioada 2016-2018. |
| --- | --- |

(221)

După cum indică tabelul de mai sus și după cum a explicat ulterior Italia, pentru a menține echilibrul economic al contractului, compensația a fost ajustată pentru 2012, în timp ce, din 2013 până la sfârșitul contractului, s-au luat măsuri cu privire la sistemul tarifar, prin ajustarea modului de stabilire a tarifelor. O nouă ajustare a compensației a avut loc în 2014 și 2015, ceea ce a dus la o contribuție suplimentară de reechilibrare ca urmare a unui sistem tarifar necorespunzător în 2013 și, respectiv, 2014, fără a fi necesară vreo ajustare pentru perioada 2016-2018.

| (222) | Deși aceste măsuri de protecție par să reducă riscul comercial suportat de Moby/Toremar, Comisia consideră că societatea rămâne expusă riscului ca respectiva compensație să nu fie suficientă pentru a acoperi costurile aferente furnizării serviciului în cauză. Este posibil ca propunerea de reechilibrare să nu fie acceptată întotdeauna, întrucât regiunea Toscana se pronunță asupra fondului circumstanțelor prezentate și adoptă o decizie după ce a obținut avizul comisiei tehnice în termen de 90 de zile de la prezentarea solicitării de către Moby/Toremar. Până la adoptarea unei decizii, Moby/Toremar are obligația de a continua să furnizeze serviciul public fără modificări. Într-adevăr, într-un caz, o astfel de solicitare de reechilibrare a fost respinsă deoarece nu au fost îndeplinite condițiile prevăzute la articolul 26 din contractul de servicii publice (71). |
| --- | --- |

(222)

Deși aceste măsuri de protecție par să reducă riscul comercial suportat de Moby/Toremar, Comisia consideră că societatea rămâne expusă riscului ca respectiva compensație să nu fie suficientă pentru a acoperi costurile aferente furnizării serviciului în cauză. Este posibil ca propunerea de reechilibrare să nu fie acceptată întotdeauna, întrucât regiunea Toscana se pronunță asupra fondului circumstanțelor prezentate și adoptă o decizie după ce a obținut avizul comisiei tehnice în termen de 90 de zile de la prezentarea solicitării de către Moby/Toremar. Până la adoptarea unei decizii, Moby/Toremar are obligația de a continua să furnizeze serviciul public fără modificări. Într-adevăr, într-un caz, o astfel de solicitare de reechilibrare a fost respinsă deoarece nu au fost îndeplinite condițiile prevăzute la articolul 26 din contractul de servicii publice (71).

71

| (223) | În plus, Comisia observă că nu toate categoriile de costuri sunt supuse unei contribuții de reechilibrare. În special, în conformitate cu articolul 26 din contractul de servicii publice, costurile legate de ineficiențele de gestionare, costurile îndatorării și creșterea costurilor unitare cu personalul în vederea îndeplinirii cerințelor legale în domeniul muncii ar trebui să fie suportate de Moby/Toremar. Prin urmare, Moby/Toremar își păstrează motivația de a furniza serviciile în mod eficient și la cel mai scăzut cost pentru comunitate. |
| --- | --- |

(223)

În plus, Comisia observă că nu toate categoriile de costuri sunt supuse unei contribuții de reechilibrare. În special, în conformitate cu articolul 26 din contractul de servicii publice, costurile legate de ineficiențele de gestionare, costurile îndatorării și creșterea costurilor unitare cu personalul în vederea îndeplinirii cerințelor legale în domeniul muncii ar trebui să fie suportate de Moby/Toremar. Prin urmare, Moby/Toremar își păstrează motivația de a furniza serviciile în mod eficient și la cel mai scăzut cost pentru comunitate.

| (224) | Astfel cum se menționează mai sus în considerentele 46-50, directiva CIPE prevede că se utilizează o primă de risc de 6,5 % pentru a se stabili rentabilitatea capitalului cu ajutorul formulei WACC. Cu toate acestea, în practică, procentul de 6,5 % a fost aplicat ca rată forfetară a rentabilității capitalului (a se vedea, de asemenea, considerentul 133). |
| --- | --- |

(224)

Astfel cum se menționează mai sus în considerentele 46-50, directiva CIPE prevede că se utilizează o primă de risc de 6,5 % pentru a se stabili rentabilitatea capitalului cu ajutorul formulei WACC. Cu toate acestea, în practică, procentul de 6,5 % a fost aplicat ca rată forfetară a rentabilității capitalului (a se vedea, de asemenea, considerentul 133).

| (225) | Astfel cum se indică în tabelul 8, cifrele pentru perioada 2012-2018 arată că respectiva compensație efectivă pentru obligația de serviciu public a fost insuficientă pentru a acoperi costul net al serviciului, inclusiv rentabilitatea de 6,5 % a capitalului. În conformitate cu punctul 47 din cadrul SIEG din 2011, Comisia evaluează dacă a existat o supracompensare pe întreaga durată a contractului. Pentru perioada 2012-2018, Moby/Toremar au primit cu puțin peste 4 milioane EUR sub valoarea sumei eligibile. În esență, în această perioadă, compensația plătită Moby/Toremar a acoperit costul net al serviciului public, dar, în practică, aproape că nu a existat o rentabilitate a capitalului (și anume cu puțin peste 30 000 EUR în total). Această cifre confirmă faptul că dispozițiile de reechilibrare prevăzute la articolul 26 din contract nu protejează Moby/Toremar împotriva tuturor riscurilor legate de furnizarea serviciului public.






  Tabelul 8 – Costul net al serviciului public furnizat de Toremar în perioada 2012-2018 |
| --- | --- |

(225)

Astfel cum se indică în tabelul 8, cifrele pentru perioada 2012-2018 arată că respectiva compensație efectivă pentru obligația de serviciu public a fost insuficientă pentru a acoperi costul net al serviciului, inclusiv rentabilitatea de 6,5 % a capitalului. În conformitate cu punctul 47 din cadrul SIEG din 2011, Comisia evaluează dacă a existat o supracompensare pe întreaga durată a contractului. Pentru perioada 2012-2018, Moby/Toremar au primit cu puțin peste 4 milioane EUR sub valoarea sumei eligibile. În esență, în această perioadă, compensația plătită Moby/Toremar a acoperit costul net al serviciului public, dar, în practică, aproape că nu a existat o rentabilitate a capitalului (și anume cu puțin peste 30 000 EUR în total). Această cifre confirmă faptul că dispozițiile de reechilibrare prevăzute la articolul 26 din contract nu protejează Moby/Toremar împotriva tuturor riscurilor legate de furnizarea serviciului public.

Image 1

Tabelul 8 – Costul net al serviciului public furnizat de Toremar în perioada 2012-2018

Tabelul 8 – Costul net al serviciului public furnizat de Toremar în perioada 2012-2018

| (226) | În cursul investigației oficiale (a se vedea considerentul 133), Italia a clarificat faptul că, întrucât valoarea compensației care a făcut obiectul procedurii de achiziții a fost plafonată prin legea din 2009, s-a luat decizia de a simplifica modul de calcul prin aplicarea valorii de 6,5 % ca rată forfetară a rentabilității capitalului. Italia consideră că abordarea sa simplificată este prudentă (a se vedea considerentul 134) și nu permite o compensație mai ridicată pentru Moby/Toremar decât cea stabilită în temeiul directivei CIPE. |
| --- | --- |

(226)

În cursul investigației oficiale (a se vedea considerentul 133), Italia a clarificat faptul că, întrucât valoarea compensației care a făcut obiectul procedurii de achiziții a fost plafonată prin legea din 2009, s-a luat decizia de a simplifica modul de calcul prin aplicarea valorii de 6,5 % ca rată forfetară a rentabilității capitalului. Italia consideră că abordarea sa simplificată este prudentă (a se vedea considerentul 134) și nu permite o compensație mai ridicată pentru Moby/Toremar decât cea stabilită în temeiul directivei CIPE.

| (227) | În acest context, Comisia a comparat rentabilitatea capitalului angajat de 6,5 % care a fost aplicat în cazul Moby/Toremar cu rentabilitatea medie a capitalului generată de un grup de referință în 2011 (anul anterior atribuirii serviciilor către Moby/Toremar). Grupul de referință este format din operatori de servicii de transport cu feribotul selectați care au exploatat rute maritime în interiorul Italiei sau între Italia și alte state membre (72). Analiza arată că rentabilitatea capitalului realizată de Moby/Toremar se situează puțin sub rentabilitatea medie generată de grupul de referință. Această comparație ilustrează faptul că, în anul anterior atribuirii serviciilor către Moby/Toremar, o rentabilitate de 6,5 % a capitalului nu era nerezonabilă. |
| --- | --- |

(227)

În acest context, Comisia a comparat rentabilitatea capitalului angajat de 6,5 % care a fost aplicat în cazul Moby/Toremar cu rentabilitatea medie a capitalului generată de un grup de referință în 2011 (anul anterior atribuirii serviciilor către Moby/Toremar). Grupul de referință este format din operatori de servicii de transport cu feribotul selectați care au exploatat rute maritime în interiorul Italiei sau între Italia și alte state membre (72). Analiza arată că rentabilitatea capitalului realizată de Moby/Toremar se situează puțin sub rentabilitatea medie generată de grupul de referință. Această comparație ilustrează faptul că, în anul anterior atribuirii serviciilor către Moby/Toremar, o rentabilitate de 6,5 % a capitalului nu era nerezonabilă.

72

| (228) | În continuare, Comisia ia act în mod pozitiv de faptul că noul contract de servicii publice impune Moby/Toremar să trimită, în fiecare an, contabilitatea de gestiune (defalcată pe fiecare rută în parte și certificată de un auditor independent) către regiunea Toscana pentru a-i permite acesteia din urmă să verifice dacă a existat o supracompensare. Acest lucru oferă o garanție suplimentară în vederea asigurării faptului că Toremar nu poate beneficia de nicio supracompensare. În plus, întrucât Toremar a desfășurat numai activități comerciale, acordarea unor subvenții încrucișate este, în orice caz, exclusă. De asemenea, Italia a transmis contabilitatea de gestiune pentru perioada 2012-2018, oferind astfel Comisiei posibilitatea de a efectua calculele din tabelul 8. |
| --- | --- |

(228)

În continuare, Comisia ia act în mod pozitiv de faptul că noul contract de servicii publice impune Moby/Toremar să trimită, în fiecare an, contabilitatea de gestiune (defalcată pe fiecare rută în parte și certificată de un auditor independent) către regiunea Toscana pentru a-i permite acesteia din urmă să verifice dacă a existat o supracompensare. Acest lucru oferă o garanție suplimentară în vederea asigurării faptului că Toremar nu poate beneficia de nicio supracompensare. În plus, întrucât Toremar a desfășurat numai activități comerciale, acordarea unor subvenții încrucișate este, în orice caz, exclusă. De asemenea, Italia a transmis contabilitatea de gestiune pentru perioada 2012-2018, oferind astfel Comisiei posibilitatea de a efectua calculele din tabelul 8.

| (229) | Având în vedere cele de mai sus, Comisia concluzionează că respectiva compensație pentru obligația de serviciu public acordată Toremar nu depășește ceea ce este necesar pentru a acoperi în totalitate sau în parte costurile suportate în cursul îndeplinirii obligațiilor de serviciu public, luând în considerare veniturile rezultate și un profit rezonabil. Mai exact, Comisia consideră că prima de risc de 6,5 % prevăzută de directiva CIPE trebuie să fie evaluată în combinație cu valoarea maximă a compensației prevăzută de legea din 2009. În acest sens, rentabilitatea capitalului pe care Toremar putea să o preconizeze dintr-o perspectivă ex ante a fost în conformitate cu riscurile la care a fost expusă în furnizarea serviciilor publice în temeiul contractului de servicii publice. Îndoielile Comisiei privind respectarea celei de a treia condiții din hotărârea Altmark sunt, așadar, înlăturate. |
| --- | --- |

(229)

Având în vedere cele de mai sus, Comisia concluzionează că respectiva compensație pentru obligația de serviciu public acordată Toremar nu depășește ceea ce este necesar pentru a acoperi în totalitate sau în parte costurile suportate în cursul îndeplinirii obligațiilor de serviciu public, luând în considerare veniturile rezultate și un profit rezonabil. Mai exact, Comisia consideră că prima de risc de 6,5 % prevăzută de directiva CIPE trebuie să fie evaluată în combinație cu valoarea maximă a compensației prevăzută de legea din 2009. În acest sens, rentabilitatea capitalului pe care Toremar putea să o preconizeze dintr-o perspectivă ex ante a fost în conformitate cu riscurile la care a fost expusă în furnizarea serviciilor publice în temeiul contractului de servicii publice. Îndoielile Comisiei privind respectarea celei de a treia condiții din hotărârea Altmark sunt, așadar, înlăturate.

ex ante

| (230) | Cu privire la prioritatea la acostare și la orice eventuală supracompensare care ar putea rezulta din aceasta, Comisia constată următoarele aspecte. Italia susține că orice posibil avantaj financiar aferent priorității la acostare ar fi limitat (a se vedea considerentul 137). În consecință, riscul de supracompensare care decurge din această măsură ar fi, de asemenea, limitat. În plus, în măsura în care această acțiune ar reduce cheltuielile de funcționare sau ar crește veniturile operatorului de serviciu public, aceste efecte s-ar reflecta în totalitate în contabilitatea internă a operatorului. Analiza Comisiei de mai sus (a se vedea considerentul 228) a confirmat faptul că, în perioada 2012-2018, Moby/Toremar nu au primit nicio supracompensație. Prin urmare, Comisia concluzionează că și prioritatea la acostare respectă al treilea criteriu Altmark. |
| --- | --- |

(230)

Cu privire la prioritatea la acostare și la orice eventuală supracompensare care ar putea rezulta din aceasta, Comisia constată următoarele aspecte. Italia susține că orice posibil avantaj financiar aferent priorității la acostare ar fi limitat (a se vedea considerentul 137). În consecință, riscul de supracompensare care decurge din această măsură ar fi, de asemenea, limitat. În plus, în măsura în care această acțiune ar reduce cheltuielile de funcționare sau ar crește veniturile operatorului de serviciu public, aceste efecte s-ar reflecta în totalitate în contabilitatea internă a operatorului. Analiza Comisiei de mai sus (a se vedea considerentul 228) a confirmat faptul că, în perioada 2012-2018, Moby/Toremar nu au primit nicio supracompensație. Prin urmare, Comisia concluzionează că și prioritatea la acostare respectă al treilea criteriu Altmark.

6.1.2.4.   Criteriul Altmark 4

| (231) | Al patrulea criteriu Altmark este îndeplinit dacă beneficiarul compensației pentru furnizarea unui SIEG a fost selectat în urma unei proceduri de achiziții care permite selecția unui ofertant capabil să furnizeze acel SIEG la cel mai scăzut cost pentru comunitate sau, în caz contrar, dacă respectiva compensație a fost calculată prin raportare la costurile unei întreprinderi eficiente. |
| --- | --- |

(231)

Al patrulea criteriu Altmark este îndeplinit dacă beneficiarul compensației pentru furnizarea unui SIEG a fost selectat în urma unei proceduri de achiziții care permite selecția unui ofertant capabil să furnizeze acel SIEG la cel mai scăzut cost pentru comunitate sau, în caz contrar, dacă respectiva compensație a fost calculată prin raportare la costurile unei întreprinderi eficiente.

| (232) | În conformitate cu punctul 63 din comunicarea privind SIEG, cel mai simplu mod pentru ca autoritățile publice să îndeplinească al patrulea criteriu Altmark este de a efectua o procedură de achiziții publice în mod deschis, transparent și nediscriminatoriu, în conformitate cu Directiva 2004/17/CE a Parlamentului European și a Consiliului (73) și cu Directiva 2004/18/CE a Parlamentului European și a Consiliului (74). |
| --- | --- |

(232)

În conformitate cu punctul 63 din comunicarea privind SIEG, cel mai simplu mod pentru ca autoritățile publice să îndeplinească al patrulea criteriu Altmark este de a efectua o procedură de achiziții publice în mod deschis, transparent și nediscriminatoriu, în conformitate cu Directiva 2004/17/CE a Parlamentului European și a Consiliului (73) și cu Directiva 2004/18/CE a Parlamentului European și a Consiliului (74).

73

74

| (233) | Comisia observă că, în cazul de față, procedura de achiziții a fost lansată înainte de intrarea în vigoare a Directivei 2014/24/UE a Parlamentului European și a Consiliului (75) (care se aplică în cazul contractelor de achiziții publice atribuite pentru furnizarea serviciilor de transport maritim) și a Directivei 2014/25/UE a Parlamentului European și a Consiliului (76). La acea dată, erau aplicabile Directivele 2004/17/CE și 2004/18/CE. Cu toate acestea, Directiva 2004/17/CE nu se aplică serviciilor de transport maritim, cum sunt cele furnizate de Moby/Toremar. Într-adevăr, articolul 5 din Directiva 2004/17/CE menționează în mod clar faptul că domeniul său de aplicare include doar serviciile în domeniul transportului feroviar, prin sisteme automate, cu tramvai, troleibuz, autobuz sau prin cablu. |
| --- | --- |

(233)

Comisia observă că, în cazul de față, procedura de achiziții a fost lansată înainte de intrarea în vigoare a Directivei 2014/24/UE a Parlamentului European și a Consiliului (75) (care se aplică în cazul contractelor de achiziții publice atribuite pentru furnizarea serviciilor de transport maritim) și a Directivei 2014/25/UE a Parlamentului European și a Consiliului (76). La acea dată, erau aplicabile Directivele 2004/17/CE și 2004/18/CE. Cu toate acestea, Directiva 2004/17/CE nu se aplică serviciilor de transport maritim, cum sunt cele furnizate de Moby/Toremar. Într-adevăr, articolul 5 din Directiva 2004/17/CE menționează în mod clar faptul că domeniul său de aplicare include doar serviciile în domeniul transportului feroviar, prin sisteme automate, cu tramvai, troleibuz, autobuz sau prin cablu.

75

76

| (234) | În schimb, în temeiul considerentului 20 din Directiva 2004/18/CE, contractele de achiziții publice atribuite de autoritățile contractante în cadrul activităților lor de prestare de servicii în sectorul transportului maritim, de coastă sau fluvial intră în domeniul de aplicare al acestei directive. Cu toate acestea, serviciile de transport naval sunt enumerate, de asemenea, în anexa II B la respectiva directivă, ceea ce implică (77) faptul că acestea fac obiectul exclusiv al articolului 23 și al articolului 35 alineatul (4) din aceasta. Acest lucru înseamnă că, în temeiul Directivei 2004/18/CE, un contract de achiziții publice pentru servicii de transport maritim face obiectul exclusiv al obligațiilor privind specificațiile tehnice (articolul 23 și al obligației de a publica un anunț de atribuire a contractului [după ce contractul a fost atribuit și, prin urmare, la sfârșitul, și nu la începutul, procedurii de atribuire: articolul 35 alineatul (4)]. Toate celelalte norme prevăzute de Directiva 2004/18/CE, inclusiv prevederile privind conținutul anunțurilor care trebuie publicate [articolul 36 alineatul (1)], precum și dispozițiile referitoare la criteriile de selecție (articolele 45-52), nu sunt aplicabile contractelor de achiziții publice pentru serviciile de transport maritim. |
| --- | --- |

(234)

În schimb, în temeiul considerentului 20 din Directiva 2004/18/CE, contractele de achiziții publice atribuite de autoritățile contractante în cadrul activităților lor de prestare de servicii în sectorul transportului maritim, de coastă sau fluvial intră în domeniul de aplicare al acestei directive. Cu toate acestea, serviciile de transport naval sunt enumerate, de asemenea, în anexa II B la respectiva directivă, ceea ce implică (77) faptul că acestea fac obiectul exclusiv al articolului 23 și al articolului 35 alineatul (4) din aceasta. Acest lucru înseamnă că, în temeiul Directivei 2004/18/CE, un contract de achiziții publice pentru servicii de transport maritim face obiectul exclusiv al obligațiilor privind specificațiile tehnice (articolul 23 și al obligației de a publica un anunț de atribuire a contractului [după ce contractul a fost atribuit și, prin urmare, la sfârșitul, și nu la începutul, procedurii de atribuire: articolul 35 alineatul (4)]. Toate celelalte norme prevăzute de Directiva 2004/18/CE, inclusiv prevederile privind conținutul anunțurilor care trebuie publicate [articolul 36 alineatul (1)], precum și dispozițiile referitoare la criteriile de selecție (articolele 45-52), nu sunt aplicabile contractelor de achiziții publice pentru serviciile de transport maritim.

77

| (235) | Mai mult, Directiva 2004/18/CE nu se aplică în niciun caz concesionării serviciilor, astfel cum este definită la articolul 1 alineatul (4) (78). Potrivit Comisiei, concesionarea serviciilor (și contractele de achiziții publice) care prezintă un oarecare interes transfrontalier rămân totuși sub incidența principiilor generale privind transparența, nediscriminarea și egalitatea de tratament prevăzute de tratat. |
| --- | --- |

(235)

Mai mult, Directiva 2004/18/CE nu se aplică în niciun caz concesionării serviciilor, astfel cum este definită la articolul 1 alineatul (4) (78). Potrivit Comisiei, concesionarea serviciilor (și contractele de achiziții publice) care prezintă un oarecare interes transfrontalier rămân totuși sub incidența principiilor generale privind transparența, nediscriminarea și egalitatea de tratament prevăzute de tratat.

78

| (236) | Pe baza celor menționate mai sus, Comisia concluzionează că Directiva 2004/18/CE se poate aplica doar în cazul unui contract de achiziții publice, dar nu atunci când acesta vizează o concesionare de servicii. În plus, având în vedere că, în cazul de față, sunt vizate servicii de transport naval care fac obiectul unui contract de servicii publice, potrivit celor menționate mai sus, ar fi aplicabilă doar o parte din cerințele respectivei directive. În acest context, Comisia consideră că nu se poate baza doar pe conformitatea cu directivele privind achizițiile publice pentru a demonstra respectarea celui de al patrulea criteriu Altmark. Din acest motiv, Comisia evaluează în continuare dacă procedura de achiziții utilizată de Italia a fost competitivă, transparentă, nediscriminatorie și necondiționată. Pentru a efectua această evaluare, Comisia se bazează pe orientările relevante prezentate în comunicarea sa privind noțiunea de ajutor (79) (în special la punctele 89 și următoarele) și pe comunicarea privind SIEG (în special la punctele 63 și următoarele). |
| --- | --- |

(236)

Pe baza celor menționate mai sus, Comisia concluzionează că Directiva 2004/18/CE se poate aplica doar în cazul unui contract de achiziții publice, dar nu atunci când acesta vizează o concesionare de servicii. În plus, având în vedere că, în cazul de față, sunt vizate servicii de transport naval care fac obiectul unui contract de servicii publice, potrivit celor menționate mai sus, ar fi aplicabilă doar o parte din cerințele respectivei directive. În acest context, Comisia consideră că nu se poate baza doar pe conformitatea cu directivele privind achizițiile publice pentru a demonstra respectarea celui de al patrulea criteriu Altmark. Din acest motiv, Comisia evaluează în continuare dacă procedura de achiziții utilizată de Italia a fost competitivă, transparentă, nediscriminatorie și necondiționată. Pentru a efectua această evaluare, Comisia se bazează pe orientările relevante prezentate în comunicarea sa privind noțiunea de ajutor (79) (în special la punctele 89 și următoarele) și pe comunicarea privind SIEG (în special la punctele 63 și următoarele).

79

Natura competitivă și transparentă a procedurii de achiziții

| (237) | Punctul 90 din comunicarea privind noțiunea de ajutor specifică faptul că o procedură de ofertare trebuie să fie competitivă (80) pentru a permite tuturor ofertanților interesați și calificați să participe la proces. Mai mult, în conformitate cu punctul 91 din comunicarea respectivă, procedura trebuie să fie transparentă pentru a permite tuturor ofertanților interesați să fie informați în mod egal și adecvat în fiecare etapă a procedurii de ofertare. De asemenea, punctul respectiv subliniază faptul că accesibilitatea informațiilor, o perioadă de timp suficientă pentru ofertanții interesați și claritatea criteriilor de selecție și de atribuire sunt toate elemente esențiale ale unei proceduri de selecție transparente și precizează faptul că o procedură de ofertare trebuie să fie suficient de bine promovată, astfel încât toți ofertanții potențiali să poată lua act de aceasta. |
| --- | --- |

(237)

Punctul 90 din comunicarea privind noțiunea de ajutor specifică faptul că o procedură de ofertare trebuie să fie competitivă (80) pentru a permite tuturor ofertanților interesați și calificați să participe la proces. Mai mult, în conformitate cu punctul 91 din comunicarea respectivă, procedura trebuie să fie transparentă pentru a permite tuturor ofertanților interesați să fie informați în mod egal și adecvat în fiecare etapă a procedurii de ofertare. De asemenea, punctul respectiv subliniază faptul că accesibilitatea informațiilor, o perioadă de timp suficientă pentru ofertanții interesați și claritatea criteriilor de selecție și de atribuire sunt toate elemente esențiale ale unei proceduri de selecție transparente și precizează faptul că o procedură de ofertare trebuie să fie suficient de bine promovată, astfel încât toți ofertanții potențiali să poată lua act de aceasta.

80

| (238) | În cazul de față, cererea de exprimare a interesului a fost publicată în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene, precum și în Monitorul Oficial național și regional și în ziarele naționale (a se vedea considerentul 56). Această cerere a invitat pe oricine care poate „garanta continuitatea serviciului de transport maritim” să își exprime interesul și nu a impus alte condiții. Ofertanților potențiali li s-a oferit suficient timp să își exprime interesul în mod corespunzător, condiție care le-a permis să participe în continuare la proces. Prin urmare, Comisia consideră că intenția regiunii Toscana de a vinde Toremar și de a atribui contractul de servicii publice a fost comunicată la scară largă, ajungând astfel la cunoștința tuturor ofertanților posibili. |
| --- | --- |

(238)

În cazul de față, cererea de exprimare a interesului a fost publicată în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene, precum și în Monitorul Oficial național și regional și în ziarele naționale (a se vedea considerentul 56). Această cerere a invitat pe oricine care poate „garanta continuitatea serviciului de transport maritim” să își exprime interesul și nu a impus alte condiții. Ofertanților potențiali li s-a oferit suficient timp să își exprime interesul în mod corespunzător, condiție care le-a permis să participe în continuare la proces. Prin urmare, Comisia consideră că intenția regiunii Toscana de a vinde Toremar și de a atribui contractul de servicii publice a fost comunicată la scară largă, ajungând astfel la cunoștința tuturor ofertanților posibili.

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

| (239) | În plus, ofertanților trebuie să li se pună la dispoziție toate documentele și informațiile necesare pentru participarea la procedura de ofertare, care să le permită să evalueze în mod corespunzător societatea pusă în vânzare. Aceste informații trebuie puse la dispoziția ofertanților potențiali într-un mod transparent și nediscriminatoriu, toți participanții interesați având acces egal la informațiile relevante. |
| --- | --- |

(239)

În plus, ofertanților trebuie să li se pună la dispoziție toate documentele și informațiile necesare pentru participarea la procedura de ofertare, care să le permită să evalueze în mod corespunzător societatea pusă în vânzare. Aceste informații trebuie puse la dispoziția ofertanților potențiali într-un mod transparent și nediscriminatoriu, toți participanții interesați având acces egal la informațiile relevante.

| (240) | Mai întâi, cererea de exprimare a interesului a menționat că ofertanții trebuiau să poată „garanta continuitatea serviciului de transport maritim”. Acesta a fost singurul criteriu de selecție pe care l-a aplicat Italia pentru a stabili dacă părțile interesate puteau sau nu să participe la procedura de achiziții. Deși cererea nu specifica modul în care ofertanții puteau dovedi îndeplinirea acestei cerințe, acest lucru presupunea, în mod implicit, că puteau fi utilizate orice mijloace de probă (81). Întrucât niciuna dintre cele 11 părți care și-au exprimat interesul de a participa la procedura de achiziții nu a fost exclusă, Comisia consideră că acest criteriu de selecție a fost clar pentru toți ofertanții interesați și a fost, de asemenea, justificat din perspectiva obiectivului urmărit. |
| --- | --- |

(240)

Mai întâi, cererea de exprimare a interesului a menționat că ofertanții trebuiau să poată „garanta continuitatea serviciului de transport maritim”. Acesta a fost singurul criteriu de selecție pe care l-a aplicat Italia pentru a stabili dacă părțile interesate puteau sau nu să participe la procedura de achiziții. Deși cererea nu specifica modul în care ofertanții puteau dovedi îndeplinirea acestei cerințe, acest lucru presupunea, în mod implicit, că puteau fi utilizate orice mijloace de probă (81). Întrucât niciuna dintre cele 11 părți care și-au exprimat interesul de a participa la procedura de achiziții nu a fost exclusă, Comisia consideră că acest criteriu de selecție a fost clar pentru toți ofertanții interesați și a fost, de asemenea, justificat din perspectiva obiectivului urmărit.

81

| (241) | În al doilea rând, trimiterea la legea din 2009 a precizat în mod clar părților interesate faptul că se va încheia o nouă convenție/un nou contract de servicii publice la finalizarea procedurii de achiziții și că valoarea anuală maximă a compensației pentru obligația de serviciu public a fost stabilită la 13 005 441 EUR pe an. În plus, cererea de exprimare a interesului a precizat că obiectivul era de a vinde Toremar la prețul fix de 10 258 397 EUR. Mai mult, astfel cum a confirmat Italia, toate informațiile relevante în ceea ce privește obiectul acestei vânzări, inclusiv proiectul de contract de servicii publice care urma să fie încheiat între cumpărător și Italia, au fost puse la dispoziția celor 11 părți care și-au exprimat interesul de a participa la procedura de achiziții. Acest lucru a permis părților respective să decidă dacă vor prezenta oferte sau nu și, în caz afirmativ, care va fi valoarea acestora. Pe această bază, Comisia consideră că respectiva cerere de exprimare a interesului a fost suficient de clară în privința faptului că vânzarea a vizat societatea Toremar împreună cu un nou contract de servicii publice. După ce părțile și-au exprimat interesul, acestea au primit acces la toate informațiile necesare pentru a decide asupra unei posibile oferte. |
| --- | --- |

(241)

În al doilea rând, trimiterea la legea din 2009 a precizat în mod clar părților interesate faptul că se va încheia o nouă convenție/un nou contract de servicii publice la finalizarea procedurii de achiziții și că valoarea anuală maximă a compensației pentru obligația de serviciu public a fost stabilită la 13 005 441 EUR pe an. În plus, cererea de exprimare a interesului a precizat că obiectivul era de a vinde Toremar la prețul fix de 10 258 397 EUR. Mai mult, astfel cum a confirmat Italia, toate informațiile relevante în ceea ce privește obiectul acestei vânzări, inclusiv proiectul de contract de servicii publice care urma să fie încheiat între cumpărător și Italia, au fost puse la dispoziția celor 11 părți care și-au exprimat interesul de a participa la procedura de achiziții. Acest lucru a permis părților respective să decidă dacă vor prezenta oferte sau nu și, în caz afirmativ, care va fi valoarea acestora. Pe această bază, Comisia consideră că respectiva cerere de exprimare a interesului a fost suficient de clară în privința faptului că vânzarea a vizat societatea Toremar împreună cu un nou contract de servicii publice. După ce părțile și-au exprimat interesul, acestea au primit acces la toate informațiile necesare pentru a decide asupra unei posibile oferte.

| (242) | În al treilea rând, Comisia consideră că respectiva cerere de exprimare a interesului a atras un număr considerabil de potențiali ofertanți. Toate cele 11 societăți care și-au exprimat interesul au primit ulterior informații detaliate din partea regiunii Toscana cu privire la procedură. În plus, în conformitate cu dispozițiile Directivei 2004/18/CE, se pare că Italia nu avea obligația de a furniza, în cererea de exprimare a interesului, informații suplimentare cu privire la contractul care urma să fie atribuit, cu excepția simplei menționări a continuării furnizării serviciului public și a trimiterii la normele juridice care reglementau serviciul respectiv (a se vedea considerentul 234). |
| --- | --- |

(242)

În al treilea rând, Comisia consideră că respectiva cerere de exprimare a interesului a atras un număr considerabil de potențiali ofertanți. Toate cele 11 societăți care și-au exprimat interesul au primit ulterior informații detaliate din partea regiunii Toscana cu privire la procedură. În plus, în conformitate cu dispozițiile Directivei 2004/18/CE, se pare că Italia nu avea obligația de a furniza, în cererea de exprimare a interesului, informații suplimentare cu privire la contractul care urma să fie atribuit, cu excepția simplei menționări a continuării furnizării serviciului public și a trimiterii la normele juridice care reglementau serviciul respectiv (a se vedea considerentul 234).

| (243) | În al patrulea rând, cererea de exprimare a interesului a conținut informațiile minime necesare pentru exprimarea interesului (și anume continuarea serviciului public) și nu ar fi putut determina excluderea operatorilor maritimi interesați. Autoritățile de planificare au decis să asigure continuitatea serviciului public și conexiunea insulelor arhipelagului toscan cu continentul. Această condiție a fost comunicată în prealabil, astfel cum s-a explicat mai sus, tuturor operatorilor potențiali care și-au exprimat interesul de a participa la procedura de achiziții. Prin urmare, Comisia este de acord cu Italia că, în această etapă, nu a existat niciun control asupra potențialilor ofertanți (a se vedea considerentul 127), ceea ce arată că autoritățile de planificare nu au intenționat, ca urmare a includerii cerinței obligatorii de continuare a serviciului public, să favorizeze în mod selectiv vreun potențial ofertant, căruia să i se atribuie contractul de servicii publice și dreptul de proprietate asupra Toremar. Comisia observă, de asemenea, că toate informațiile relevante privind criteriile de selecție și desfășurarea în continuare a procedurii au fost furnizate în invitația de participare transmisă tuturor celor 11 părți care și-au exprimat interesul de a participa la procedură (82). |
| --- | --- |

(243)

În al patrulea rând, cererea de exprimare a interesului a conținut informațiile minime necesare pentru exprimarea interesului (și anume continuarea serviciului public) și nu ar fi putut determina excluderea operatorilor maritimi interesați. Autoritățile de planificare au decis să asigure continuitatea serviciului public și conexiunea insulelor arhipelagului toscan cu continentul. Această condiție a fost comunicată în prealabil, astfel cum s-a explicat mai sus, tuturor operatorilor potențiali care și-au exprimat interesul de a participa la procedura de achiziții. Prin urmare, Comisia este de acord cu Italia că, în această etapă, nu a existat niciun control asupra potențialilor ofertanți (a se vedea considerentul 127), ceea ce arată că autoritățile de planificare nu au intenționat, ca urmare a includerii cerinței obligatorii de continuare a serviciului public, să favorizeze în mod selectiv vreun potențial ofertant, căruia să i se atribuie contractul de servicii publice și dreptul de proprietate asupra Toremar. Comisia observă, de asemenea, că toate informațiile relevante privind criteriile de selecție și desfășurarea în continuare a procedurii au fost furnizate în invitația de participare transmisă tuturor celor 11 părți care și-au exprimat interesul de a participa la procedură (82).

82

| (244) | În sfârșit, Comisia consideră că inițiativa regiunii Toscana de a înființa o platformă digitală specială sau o cameră de date, care să conțină toată documentația necesară, a permis tuturor potențialilor ofertanți să cunoască în mod egal, pe deplin și în mod corespunzător toate informațiile necesare pentru pregătirea ofertei lor. |
| --- | --- |

(244)

În sfârșit, Comisia consideră că inițiativa regiunii Toscana de a înființa o platformă digitală specială sau o cameră de date, care să conțină toată documentația necesară, a permis tuturor potențialilor ofertanți să cunoască în mod egal, pe deplin și în mod corespunzător toate informațiile necesare pentru pregătirea ofertei lor.

| (245) | În decizia din 2012, Comisia a exprimat o serie de îndoieli cu privire la impunerea anumitor cerințe tehnice și financiare în cadrul procedurii de achiziții în sarcina ofertanților (a se vedea considerentul 113) în plus față de condițiile standard de calitate care sunt, în orice caz, impuse ca obligații de serviciu public. În plus, Comisia și-a exprimat îndoiala că astfel de cerințe ar putea fi acceptate într-o situație precum cea de față, în care întreaga societate face obiectul vânzării. |
| --- | --- |

(245)

În decizia din 2012, Comisia a exprimat o serie de îndoieli cu privire la impunerea anumitor cerințe tehnice și financiare în cadrul procedurii de achiziții în sarcina ofertanților (a se vedea considerentul 113) în plus față de condițiile standard de calitate care sunt, în orice caz, impuse ca obligații de serviciu public. În plus, Comisia și-a exprimat îndoiala că astfel de cerințe ar putea fi acceptate într-o situație precum cea de față, în care întreaga societate face obiectul vânzării.

cerințe tehnice și financiare în cadrul procedurii de achiziții

| (246) | În cursul investigației, Comisia a primit informații care i-au atenuat preocupările în acest sens. Comisia consideră că respectivele cerințe tehnice și financiare nu au condus la excluderea vreunui potențial ofertant, din următoarele motive. |
| --- | --- |

(246)

În cursul investigației, Comisia a primit informații care i-au atenuat preocupările în acest sens. Comisia consideră că respectivele cerințe tehnice și financiare nu au condus la excluderea vreunui potențial ofertant, din următoarele motive.

| (247) | În primul rând, cerințele tehnice și financiare au fost incluse în documentația de atribuire și, prin urmare, erau cunoscute de toți potențialii ofertanți încă din etapele incipiente ale procedurii. În special, aceste cerințe au fost incluse în anunțul de participare care a fost publicat la nivel internațional, invitând toți operatorii interesați care îndeplinesc aceste cerințe să își exprime interesul. |
| --- | --- |

(247)

În primul rând, cerințele tehnice și financiare au fost incluse în documentația de atribuire și, prin urmare, erau cunoscute de toți potențialii ofertanți încă din etapele incipiente ale procedurii. În special, aceste cerințe au fost incluse în anunțul de participare care a fost publicat la nivel internațional, invitând toți operatorii interesați care îndeplinesc aceste cerințe să își exprime interesul.

| (248) | În al doilea rând, Comisia observă că respectivele cerințe specifice au fost exprimate sub forma unor condiții obiective pentru participarea la procedură și, prin urmare, nu au constituit criterii de atribuire și nici nu le-a fost alocat un punctaj. În consecință, autoritățile contractante nu dispuneau de nicio marjă de apreciere în ceea ce privește selectarea ofertanților pentru următoarea etapă a procedurii. |
| --- | --- |

(248)

În al doilea rând, Comisia observă că respectivele cerințe specifice au fost exprimate sub forma unor condiții obiective pentru participarea la procedură și, prin urmare, nu au constituit criterii de atribuire și nici nu le-a fost alocat un punctaj. În consecință, autoritățile contractante nu dispuneau de nicio marjă de apreciere în ceea ce privește selectarea ofertanților pentru următoarea etapă a procedurii.

| (249) | În al treilea rând, având în vedere modul în care s-a desfășurat procedura de achiziții (și anume, gruparea vânzării societății cu încheierea unui nou contract de servicii publice), Comisia este de părere că obiectivul regiunii Toscana de a asigura continuitatea serviciului public la cele mai înalte standarde de calitate posibile constituie un obiectiv legitim de interes public (83), care nu ar fi putut fi realizat în absența cerințelor menționate. În plus, faptul că publicarea anunțului de participare cu cerințele menționate a condus la prezentarea a 11 expresii de interes arată în mod evident că includerea acestor cerințe nu a avut un efect disuasiv. |
| --- | --- |

(249)

În al treilea rând, având în vedere modul în care s-a desfășurat procedura de achiziții (și anume, gruparea vânzării societății cu încheierea unui nou contract de servicii publice), Comisia este de părere că obiectivul regiunii Toscana de a asigura continuitatea serviciului public la cele mai înalte standarde de calitate posibile constituie un obiectiv legitim de interes public (83), care nu ar fi putut fi realizat în absența cerințelor menționate. În plus, faptul că publicarea anunțului de participare cu cerințele menționate a condus la prezentarea a 11 expresii de interes arată în mod evident că includerea acestor cerințe nu a avut un efect disuasiv.

83

| (250) | Pe baza celor prezentate mai sus, Comisia consideră că, în ansamblu, procedura de achiziții a fost competitivă și transparentă. În special, intenția regiunii Toscana de a cesiona Toremar și de a încheia un nou contract de servicii publice cu o durată de 12 ani cu ofertantul câștigător a fost comunicată la scară largă, ajungând astfel la cunoștința tuturor ofertanților posibili de pe piața regională sau internațională relevantă. Mai mult, Comisia ține seama de faptul că ofertanții potențiali au putut să își manifeste cu ușurință interesul și nu au trebuit să își exprime vreun angajament în etapa respectivă. Sub rezerva demonstrării îndeplinirii singurului criteriu de selecție, respectiv garantarea continuității serviciului, aceste părți au avut la dispoziție toate informațiile necesare și timp suficient pentru a decide dacă doreau să prezinte oferte pentru serviciul respectiv și care urma să fie valoarea ofertei lor. Din aceste motive, Comisia consideră că îndoielile sale cu privire la faptul că procedura de achiziții nu a fost suficient de transparentă din cauza unor posibile deficiențe în cererea de exprimare a interesului sunt înlăturate. |
| --- | --- |

(250)

Pe baza celor prezentate mai sus, Comisia consideră că, în ansamblu, procedura de achiziții a fost competitivă și transparentă. În special, intenția regiunii Toscana de a cesiona Toremar și de a încheia un nou contract de servicii publice cu o durată de 12 ani cu ofertantul câștigător a fost comunicată la scară largă, ajungând astfel la cunoștința tuturor ofertanților posibili de pe piața regională sau internațională relevantă. Mai mult, Comisia ține seama de faptul că ofertanții potențiali au putut să își manifeste cu ușurință interesul și nu au trebuit să își exprime vreun angajament în etapa respectivă. Sub rezerva demonstrării îndeplinirii singurului criteriu de selecție, respectiv garantarea continuității serviciului, aceste părți au avut la dispoziție toate informațiile necesare și timp suficient pentru a decide dacă doreau să prezinte oferte pentru serviciul respectiv și care urma să fie valoarea ofertei lor. Din aceste motive, Comisia consideră că îndoielile sale cu privire la faptul că procedura de achiziții nu a fost suficient de transparentă din cauza unor posibile deficiențe în cererea de exprimare a interesului sunt înlăturate.

Natura nediscriminatorie a procedurii de achiziții

| (251) | Punctul 92 din comunicarea privind noțiunea de ajutor evidențiază faptul că tratamentul nediscriminatoriu al tuturor ofertanților în toate etapele procedurii și criteriile de selecție și de atribuire obiective stabilite înaintea procesului sunt condiții indispensabile pentru a asigura conformitatea tranzacției cu condițiile pieței. Mai mult, punctul menționat specifică faptul că, pentru a garanta egalitatea de tratament, criteriile de atribuire a contractului trebuie să permită compararea și evaluarea ofertelor în mod obiectiv. |
| --- | --- |

(251)

Punctul 92 din comunicarea privind noțiunea de ajutor evidențiază faptul că tratamentul nediscriminatoriu al tuturor ofertanților în toate etapele procedurii și criteriile de selecție și de atribuire obiective stabilite înaintea procesului sunt condiții indispensabile pentru a asigura conformitatea tranzacției cu condițiile pieței. Mai mult, punctul menționat specifică faptul că, pentru a garanta egalitatea de tratament, criteriile de atribuire a contractului trebuie să permită compararea și evaluarea ofertelor în mod obiectiv.

| (252) | Astfel cum s-a arătat mai sus (a se vedea considerentul 240), cererea de exprimare a interesului a conținut o condiție de selecție unică, respectiv aceea că ofertanții trebuiau să poată „garanta continuitatea serviciului de transport maritim”. Toate cele 11 părți care au răspuns cererii și și-au exprimat interesul erau conștiente de această obligație. Comisia consideră că această condiție a fost obiectivă și a fost prezentată suficient de clar pentru toate părțile interesate în cererea de exprimare a interesului. |
| --- | --- |

(252)

Astfel cum s-a arătat mai sus (a se vedea considerentul 240), cererea de exprimare a interesului a conținut o condiție de selecție unică, respectiv aceea că ofertanții trebuiau să poată „garanta continuitatea serviciului de transport maritim”. Toate cele 11 părți care au răspuns cererii și și-au exprimat interesul erau conștiente de această obligație. Comisia consideră că această condiție a fost obiectivă și a fost prezentată suficient de clar pentru toate părțile interesate în cererea de exprimare a interesului.

| (253) | Cei 11 ofertanți interesați au fost invitați ulterior să depună o ofertă și au primit acces la o cameră de date virtuală, care conținea toate informațiile relevante (a se vedea considerentul 62), permițându-le să evalueze societatea Toremar și noul contract de servicii publice care reprezentau obiectul procedurii. Prin urmare, toți ofertanții au primit aceleași informații și au fost tratați în permanență în mod egal. |
| --- | --- |

(253)

Cei 11 ofertanți interesați au fost invitați ulterior să depună o ofertă și au primit acces la o cameră de date virtuală, care conținea toate informațiile relevante (a se vedea considerentul 62), permițându-le să evalueze societatea Toremar și noul contract de servicii publice care reprezentau obiectul procedurii. Prin urmare, toți ofertanții au primit aceleași informații și au fost tratați în permanență în mod egal.

| (254) | Îndoielile Comisiei exprimate în decizia din 2011 cu privire la caracterul nediscriminatoriu al cererii de exprimare a interesului sunt, prin urmare, înlăturate. Toate părțile au fost informate în mod corect și egal pe întreaga durată a diferitelor etape ale procedurii de achiziții, ceea ce le-a permis să prezinte o ofertă cunoscând pe deplin procedura și cerințele. De asemenea, Comisia consideră că respectivele criterii de atribuire au permis o comparație și o evaluare obiective ale ofertelor. |
| --- | --- |

(254)

Îndoielile Comisiei exprimate în decizia din 2011 cu privire la caracterul nediscriminatoriu al cererii de exprimare a interesului sunt, prin urmare, înlăturate. Toate părțile au fost informate în mod corect și egal pe întreaga durată a diferitelor etape ale procedurii de achiziții, ceea ce le-a permis să prezinte o ofertă cunoscând pe deplin procedura și cerințele. De asemenea, Comisia consideră că respectivele criterii de atribuire au permis o comparație și o evaluare obiective ale ofertelor.

Asigurarea furnizării serviciilor la cel mai scăzut cost pentru comunitate

| (255) | Punctul 65 din comunicarea privind SIEG prevede că, potrivit jurisprudenței Curții de Justiție, o procedură de achiziții publice exclude existența unui ajutor de stat numai în cazul în care permite alegerea ofertantului capabil să furnizeze serviciul „la cel mai scăzut cost pentru comunitate”. |
| --- | --- |

(255)

Punctul 65 din comunicarea privind SIEG prevede că, potrivit jurisprudenței Curții de Justiție, o procedură de achiziții publice exclude existența unui ajutor de stat numai în cazul în care permite alegerea ofertantului capabil să furnizeze serviciul „la cel mai scăzut cost pentru comunitate”.

| (256) | În cazul de față, s-a organizat o procedură de achiziții în legătură cu noul contract de servicii publice împreună cu societatea Toremar și nu doar în legătură cu contractul de servicii publice. Italia a decis că prețul de vânzare al societății Toremar este fix (pe baza evaluării efectuate de un expert independent) și nenegociabil, în timp ce, pentru contractul de servicii, Italia a ales oferta cea mai avantajoasă din punct de vedere economic, respectiv cea căreia i se acordă 20 de puncte în legătură cu prețul, 70 de puncte în ceea ce privește calitatea și 10 puncte pentru serviciile suplimentare (a se vedea considerentele 60 și 61). |
| --- | --- |

(256)

În cazul de față, s-a organizat o procedură de achiziții în legătură cu noul contract de servicii publice împreună cu societatea Toremar și nu doar în legătură cu contractul de servicii publice. Italia a decis că prețul de vânzare al societății Toremar este fix (pe baza evaluării efectuate de un expert independent) și nenegociabil, în timp ce, pentru contractul de servicii, Italia a ales oferta cea mai avantajoasă din punct de vedere economic, respectiv cea căreia i se acordă 20 de puncte în legătură cu prețul, 70 de puncte în ceea ce privește calitatea și 10 puncte pentru serviciile suplimentare (a se vedea considerentele 60 și 61).

| (257) | În ceea ce privește utilizarea ofertei celei mai avantajoase din punct de vedere economic, punctul 67 din comunicarea privind SIEG indică faptul că „oferta cea mai avantajoasă din punct de vedere economic” este considerată, de asemenea, suficientă (în plus față de „prețul cel mai scăzut”) pentru a îndeplini cel de al patrulea criteriu Altmark„[...] dacă criteriile de atribuire [...] sunt strâns legate de obiectul serviciilor prestate și să permită alegerea ofertei celei mai avantajoase din punct de vedere economic, care corespunde valorii de pe piață” (84). |
| --- | --- |

(257)

În ceea ce privește utilizarea ofertei celei mai avantajoase din punct de vedere economic, punctul 67 din comunicarea privind SIEG indică faptul că „oferta cea mai avantajoasă din punct de vedere economic” este considerată, de asemenea, suficientă (în plus față de „prețul cel mai scăzut”) pentru a îndeplini cel de al patrulea criteriu Altmark„[...] dacă criteriile de atribuire [...] sunt strâns legate de obiectul serviciilor prestate și să permită alegerea ofertei celei mai avantajoase din punct de vedere economic, care corespunde valorii de pe piață” (84).

Altmark

84

| (258) | Comisia observă că Italia a acordat importanță alegerii unui operator care să furnizeze serviciul la standarde înalte de calitate, ținând seama de anumite cerințe. Invitația de participare la procedura de ofertare a inclus toate informațiile necesare pentru completarea ofertelor financiare și tehnice. În special în ceea ce privește oferta tehnică (pentru care s-au alocat în total 80 de puncte, restul de 20 de puncte fiind alocate criteriului prețului), toți cei 11 operatori maritimi care și-au exprimat interesul au fost invitați să prezinte informații referitoare la vechimea medie a navelor puse la dispoziție pentru fiecare linie și pentru fiecare an contractual, capacitatea și facilitățile structurale asigurate pasagerilor cu handicap, precum și informații referitoare la posibilitatea operatorului selectat de a programa călătorii suplimentare în anumite intervale orare (inclusiv pe timp de noapte) pe tot parcursul anului. Aceste criterii de calitate sunt în mod evident strâns legate de furnizarea serviciului de transport maritim și conferă valoare adăugată acesteia. Prin urmare, Comisia consideră că utilizarea ofertei celei mai avantajoase din punct de vedere economic pentru serviciul în cauză grupat cu vânzarea societății Toremar a permis Italiei să creeze o concurență efectivă și să obțină un serviciu cu cea mai mare valoare posibilă, la cel mai scăzut cost pentru comunitate. |
| --- | --- |

(258)

Comisia observă că Italia a acordat importanță alegerii unui operator care să furnizeze serviciul la standarde înalte de calitate, ținând seama de anumite cerințe. Invitația de participare la procedura de ofertare a inclus toate informațiile necesare pentru completarea ofertelor financiare și tehnice. În special în ceea ce privește oferta tehnică (pentru care s-au alocat în total 80 de puncte, restul de 20 de puncte fiind alocate criteriului prețului), toți cei 11 operatori maritimi care și-au exprimat interesul au fost invitați să prezinte informații referitoare la vechimea medie a navelor puse la dispoziție pentru fiecare linie și pentru fiecare an contractual, capacitatea și facilitățile structurale asigurate pasagerilor cu handicap, precum și informații referitoare la posibilitatea operatorului selectat de a programa călătorii suplimentare în anumite intervale orare (inclusiv pe timp de noapte) pe tot parcursul anului. Aceste criterii de calitate sunt în mod evident strâns legate de furnizarea serviciului de transport maritim și conferă valoare adăugată acesteia. Prin urmare, Comisia consideră că utilizarea ofertei celei mai avantajoase din punct de vedere economic pentru serviciul în cauză grupat cu vânzarea societății Toremar a permis Italiei să creeze o concurență efectivă și să obțină un serviciu cu cea mai mare valoare posibilă, la cel mai scăzut cost pentru comunitate.

| (259) | În ceea ce privește în special gruparea serviciului cu vânzarea societății Toremar, în decizia din 2012, Comisia a considerat, cu titlu preliminar, că organizarea unei proceduri de achiziții în legătură cu noul contract de servicii publice fără o obligație de preluare a navelor Toremar necesare pentru furnizarea serviciului public ar fi avut drept rezultat un cost mai scăzut pentru comunitate. |
| --- | --- |

(259)

În ceea ce privește în special gruparea serviciului cu vânzarea societății Toremar, în decizia din 2012, Comisia a considerat, cu titlu preliminar, că organizarea unei proceduri de achiziții în legătură cu noul contract de servicii publice fără o obligație de preluare a navelor Toremar necesare pentru furnizarea serviciului public ar fi avut drept rezultat un cost mai scăzut pentru comunitate.

| (260) | Comisia a concluzionat deja mai sus că procedura de achiziții a fost suficient de transparentă și nediscriminatorie pentru a permite participarea unui număr cât mai mare de potențiali ofertanți. Într-adevăr, în urma publicării la scară largă a cererii de exprimare a interesului, 11 operatori maritimi au răspuns afirmativ. Toate informațiile relevante privind procedura de achiziții au fost furnizate în invitația de participare transmisă tuturor celor 11 participanți. În plus, regiunea Toscana a înființat o platformă digitală specială sau o cameră de date, care a conținut toată documentația necesară pentru a permite tuturor potențialilor ofertanți să fie informați în mod egal. |
| --- | --- |

(260)

Comisia a concluzionat deja mai sus că procedura de achiziții a fost suficient de transparentă și nediscriminatorie pentru a permite participarea unui număr cât mai mare de potențiali ofertanți. Într-adevăr, în urma publicării la scară largă a cererii de exprimare a interesului, 11 operatori maritimi au răspuns afirmativ. Toate informațiile relevante privind procedura de achiziții au fost furnizate în invitația de participare transmisă tuturor celor 11 participanți. În plus, regiunea Toscana a înființat o platformă digitală specială sau o cameră de date, care a conținut toată documentația necesară pentru a permite tuturor potențialilor ofertanți să fie informați în mod egal.

| (261) | În urma etapei de exprimare a interesului, s-au primit două oferte competitive (din partea Moby și Toscana di Navigazione S.r.l), pe care regiunea Toscana le-a evaluat, ținând seama de aspectele de ordin tehnic și financiar prevăzute de acestea. Astfel cum s-a menționat în considerentele 62 și 64, în timpul etapei de evaluare, regiunea Toscana a identificat unele neconcordanțe legate de o serie de diferențe între ofertele tehnice și economice prezentate de Toscana di Navigazione S.r.l, ceea ce a dus la excluderea acesteia din urmă, contractul fiind astfel atribuit în cele din urmă societății Moby. |
| --- | --- |

(261)

În urma etapei de exprimare a interesului, s-au primit două oferte competitive (din partea Moby și Toscana di Navigazione S.r.l), pe care regiunea Toscana le-a evaluat, ținând seama de aspectele de ordin tehnic și financiar prevăzute de acestea. Astfel cum s-a menționat în considerentele 62 și 64, în timpul etapei de evaluare, regiunea Toscana a identificat unele neconcordanțe legate de o serie de diferențe între ofertele tehnice și economice prezentate de Toscana di Navigazione S.r.l, ceea ce a dus la excluderea acesteia din urmă, contractul fiind astfel atribuit în cele din urmă societății Moby.

| (262) | Condiția obligatorie de a garanta continuitatea serviciului public și gruparea activelor cu obligațiile de serviciu public sunt interconectate. În special, prin gruparea vânzării Toremar cu un nou contract de servicii publice, achizitorul, Moby, intră în mod automat sub incidența cerinței de a asigura continuitatea serviciului public, acestuia acordându-i-se, de asemenea, prioritate la acostare. Comisia consideră că gruparea Toremar cu noul contract de servicii publice și acordarea priorității la acostare nu au drept rezultat un preț mai scăzut decât dacă activele și contractul respectiv ar fi fost vândute separat, din următoarele motive. |
| --- | --- |

(262)

Condiția obligatorie de a garanta continuitatea serviciului public și gruparea activelor cu obligațiile de serviciu public sunt interconectate. În special, prin gruparea vânzării Toremar cu un nou contract de servicii publice, achizitorul, Moby, intră în mod automat sub incidența cerinței de a asigura continuitatea serviciului public, acestuia acordându-i-se, de asemenea, prioritate la acostare. Comisia consideră că gruparea Toremar cu noul contract de servicii publice și acordarea priorității la acostare nu au drept rezultat un preț mai scăzut decât dacă activele și contractul respectiv ar fi fost vândute separat, din următoarele motive.

| (263) | Toremar a fost destinată exclusiv furnizării serviciului public și asigurării continuității teritoriale. Într-adevăr, toate navele Toremar au fost și sunt utilizate în prezent pentru serviciul public. Comisia este de părere că un vânzător privat nu ar fi putut obține un preț mai mare pentru navele respective pe piață. Într-adevăr, potrivit raportului Fidi, pentru trei din cele opt nave ale Toremar s-a prevăzut valoarea reziduală, în timp ce, pentru celelalte cinci, care au fost complet amortizate, s-a prevăzut valoarea de casare. Cu toate acestea, pare puțin probabil ca navele respective să fi putut fi vândute în alte scopuri de transport maritim decât cele care prevăd includerea condiției de continuare a serviciului public la un preț mai mare decât cel prevăzut. Acest lucru se datorează faptului că, atunci când o navă nu se află încă la sfârșitul duratei sale de viață utilă, valoarea sa în scopuri de transport maritim este mai mare decât valoarea sa de casare. În scenariul în care navele sunt vândute separat, este probabil ca măcar unele dintre ele să trebuiască să fie vândute la valoarea lor de casare, în eventualitatea în care acestea ar putea fi vândute. Prin urmare, prin gruparea navelor cu contractul de servicii publice, toate navele rămân în activitate și pot fi, așadar, vândute la un preț mai mare decât valoarea lor de casare. |
| --- | --- |

(263)

Toremar a fost destinată exclusiv furnizării serviciului public și asigurării continuității teritoriale. Într-adevăr, toate navele Toremar au fost și sunt utilizate în prezent pentru serviciul public. Comisia este de părere că un vânzător privat nu ar fi putut obține un preț mai mare pentru navele respective pe piață. Într-adevăr, potrivit raportului Fidi, pentru trei din cele opt nave ale Toremar s-a prevăzut valoarea reziduală, în timp ce, pentru celelalte cinci, care au fost complet amortizate, s-a prevăzut valoarea de casare. Cu toate acestea, pare puțin probabil ca navele respective să fi putut fi vândute în alte scopuri de transport maritim decât cele care prevăd includerea condiției de continuare a serviciului public la un preț mai mare decât cel prevăzut. Acest lucru se datorează faptului că, atunci când o navă nu se află încă la sfârșitul duratei sale de viață utilă, valoarea sa în scopuri de transport maritim este mai mare decât valoarea sa de casare. În scenariul în care navele sunt vândute separat, este probabil ca măcar unele dintre ele să trebuiască să fie vândute la valoarea lor de casare, în eventualitatea în care acestea ar putea fi vândute. Prin urmare, prin gruparea navelor cu contractul de servicii publice, toate navele rămân în activitate și pot fi, așadar, vândute la un preț mai mare decât valoarea lor de casare.

| (264) | În plus, Comisia este de acord cu observațiile prezentate de beneficiar cu privire la costurile substanțiale pe care regiunea Toscana ar fi trebuit să le suporte în cazul în care Toremar ar fi fost vândută separat în orice scopuri de transport maritim fără includerea serviciului public (și anume, costurile de lichidare, costurile de dotare cu navele necesare etc.). În plus, în cazul în care Toremar ar fi fost vândută separat, Comisia consideră că este puțin probabil ca potențialii ofertanți să fi dispus de cele opt nave necesare imediat pentru a fi reutilizate în vederea îndeplinirii obligațiilor de serviciu public prevăzute în noul contract de servicii publice. Acest lucru este valabil în special din perspectiva faptului că noul contract conține cerințe specifice (de exemplu, legate de dimensiune) referitoare la navele care urmează a fi utilizate pe diferitele rute aferente serviciului public. Orice operator care ar fi dispus de resursele necesare le-ar fi utilizat probabil deja pe alte rute, iar reutilizarea lor în conformitate cu noul contract de servicii publice ar fi condus în mod inevitabil la pierderea veniturilor obținute din utilizarea lor anterioară. |
| --- | --- |

(264)

În plus, Comisia este de acord cu observațiile prezentate de beneficiar cu privire la costurile substanțiale pe care regiunea Toscana ar fi trebuit să le suporte în cazul în care Toremar ar fi fost vândută separat în orice scopuri de transport maritim fără includerea serviciului public (și anume, costurile de lichidare, costurile de dotare cu navele necesare etc.). În plus, în cazul în care Toremar ar fi fost vândută separat, Comisia consideră că este puțin probabil ca potențialii ofertanți să fi dispus de cele opt nave necesare imediat pentru a fi reutilizate în vederea îndeplinirii obligațiilor de serviciu public prevăzute în noul contract de servicii publice. Acest lucru este valabil în special din perspectiva faptului că noul contract conține cerințe specifice (de exemplu, legate de dimensiune) referitoare la navele care urmează a fi utilizate pe diferitele rute aferente serviciului public. Orice operator care ar fi dispus de resursele necesare le-ar fi utilizat probabil deja pe alte rute, iar reutilizarea lor în conformitate cu noul contract de servicii publice ar fi condus în mod inevitabil la pierderea veniturilor obținute din utilizarea lor anterioară.

| (265) | Prin urmare, Comisia consideră că gruparea acestor nave cu contractul de servicii publice a permis obținerea unui preț mai ridicat pentru navele Toremar, având în vedere că, în schimbul utilizării navelor pe rute aferente serviciului public, achizitorul acestora urma să primească o compensație pentru obligația de serviciu public pentru o perioadă de 12 ani. În plus, orice vânzător în economia de piață ar fi decis să vândă Toremar împreună cu un nou contract de servicii publice pentru a obține prețul cel mai ridicat. Pe această bază, Comisia concluzionează că Italia nu a impus condiții susceptibile de a scădea prețul sau pe care un vânzător privat nu le-ar fi impus. |
| --- | --- |

(265)

Prin urmare, Comisia consideră că gruparea acestor nave cu contractul de servicii publice a permis obținerea unui preț mai ridicat pentru navele Toremar, având în vedere că, în schimbul utilizării navelor pe rute aferente serviciului public, achizitorul acestora urma să primească o compensație pentru obligația de serviciu public pentru o perioadă de 12 ani. În plus, orice vânzător în economia de piață ar fi decis să vândă Toremar împreună cu un nou contract de servicii publice pentru a obține prețul cel mai ridicat. Pe această bază, Comisia concluzionează că Italia nu a impus condiții susceptibile de a scădea prețul sau pe care un vânzător privat nu le-ar fi impus.

| (266) | Comisia concluzionează că este înlăturată îndoiala sa că organizarea unei proceduri de achiziții în legătură cu noul contract de servicii publice corelat cu societatea Toremar nu ar fi putut avea ca rezultat cel mai scăzut cost pentru comunitate. |
| --- | --- |

(266)

Comisia concluzionează că este înlăturată îndoiala sa că organizarea unei proceduri de achiziții în legătură cu noul contract de servicii publice corelat cu societatea Toremar nu ar fi putut avea ca rezultat cel mai scăzut cost pentru comunitate.

| (267) | Având în vedere cele de mai sus, Comisia consideră că utilizarea ofertei celei mai avantajoase din punct de vedere economic pentru noul contract de servicii publice grupat cu societatea Toremar a creat o concurență reală până la sfârșitul procedurii de achiziții, depunându-se două oferte competitive și angajante. Excluderea Toscana di Navigazione S.r.l a avut loc numai cu ocazia evaluării ulterioare a ofertelor și, prin urmare, nu a modificat caracterul concurențial al procedurii de achiziții. Prin urmare, Comisia concluzionează că, în cazul de față, criteriul Altmark 4 este respectat. |
| --- | --- |

(267)

Având în vedere cele de mai sus, Comisia consideră că utilizarea ofertei celei mai avantajoase din punct de vedere economic pentru noul contract de servicii publice grupat cu societatea Toremar a creat o concurență reală până la sfârșitul procedurii de achiziții, depunându-se două oferte competitive și angajante. Excluderea Toscana di Navigazione S.r.l a avut loc numai cu ocazia evaluării ulterioare a ofertelor și, prin urmare, nu a modificat caracterul concurențial al procedurii de achiziții. Prin urmare, Comisia concluzionează că, în cazul de față, criteriul Altmark 4 este respectat.

| (268) | Întrucât cele patru criterii stabilite de Curtea de Justiție în cauza Altmark sunt îndeplinite în mod cumulativ, Comisia concluzionează că atribuirea contractului de servicii publice împreună cu societatea Toremar și cu prioritatea la acostare în favoarea Moby/Toremar nu conferă un avantaj economic acestei societăți. |
| --- | --- |

(268)

Întrucât cele patru criterii stabilite de Curtea de Justiție în cauza Altmark sunt îndeplinite în mod cumulativ, Comisia concluzionează că atribuirea contractului de servicii publice împreună cu societatea Toremar și cu prioritatea la acostare în favoarea Moby/Toremar nu conferă un avantaj economic acestei societăți.

6.1.2.5.   Concluzie

| (269) | Întrucât nu sunt îndeplinite toate criteriile prevăzute la articolul 107 alineatul (1) din TFUE, Comisia concluzionează că atribuirea noului contract de servicii publice împreună cu societatea Toremar și cu prioritatea la acostare în favoarea Moby/Toremar nu constituie ajutor de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE. |
| --- | --- |

(269)

Întrucât nu sunt îndeplinite toate criteriile prevăzute la articolul 107 alineatul (1) din TFUE, Comisia concluzionează că atribuirea noului contract de servicii publice împreună cu societatea Toremar și cu prioritatea la acostare în favoarea Moby/Toremar nu constituie ajutor de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE.

6.1.3.   Măsurile stabilite de legea din 2010

Măsurile stabilite de legea din 2010

| (270) | În cadrul deciziei din 2011, Comisia a considerat, cu titlu preliminar, că toate măsurile prevăzute de Decretul-lege nr. 125/2010, convertit cu modificări în legea din 2010, au constituit ajutor de stat acordat în favoarea societăților fostului grup Tirrenia, în măsura în care beneficiarii respectivi au putut să utilizeze aceste măsuri pentru a acoperi nevoile de lichidități și, prin urmare, să își îmbunătățească situația financiară generală. |
| --- | --- |

(270)

În cadrul deciziei din 2011, Comisia a considerat, cu titlu preliminar, că toate măsurile prevăzute de Decretul-lege nr. 125/2010, convertit cu modificări în legea din 2010, au constituit ajutor de stat acordat în favoarea societăților fostului grup Tirrenia, în măsura în care beneficiarii respectivi au putut să utilizeze aceste măsuri pentru a acoperi nevoile de lichidități și, prin urmare, să își îmbunătățească situația financiară generală.

| (271) | Pe baza informațiilor primite în cursul investigației oficiale, Comisia consideră că cele trei măsuri ar trebui evaluate separat. |
| --- | --- |

(271)

Pe baza informațiilor primite în cursul investigației oficiale, Comisia consideră că cele trei măsuri ar trebui evaluate separat.

6.1.3.1.   Posibila utilizare a fondurilor destinate modernizării navelor în scopuri legate de lichiditate

| (272) | Resursele de stat: Fondurile în cauză au fost acordate de către stat de la bugetul propriu (a se vedea considerentul 91) și utilizarea lor în scopuri legate de lichiditate a fost permisă prin legea din 2010. Prin urmare, măsura este imputabilă statului și este acordată prin intermediul resurselor de stat. |
| --- | --- |

(272)

Resursele de stat: Fondurile în cauză au fost acordate de către stat de la bugetul propriu (a se vedea considerentul 91) și utilizarea lor în scopuri legate de lichiditate a fost permisă prin legea din 2010. Prin urmare, măsura este imputabilă statului și este acordată prin intermediul resurselor de stat.

| (273) | Selectivitatea: această măsură a fost acordată doar societăților fostului grup Tirrenia, inclusiv societății Toremar, și este, prin urmare, selectivă. Pentru exhaustivitate, Comisia precizează că această măsură nu a fost acordată societății Moby. |
| --- | --- |

(273)

Selectivitatea: această măsură a fost acordată doar societăților fostului grup Tirrenia, inclusiv societății Toremar, și este, prin urmare, selectivă. Pentru exhaustivitate, Comisia precizează că această măsură nu a fost acordată societății Moby.

| (274) | Avantajul economic: Comisia precizează că Toremar a utilizat suma de 1 617 300 EUR pentru a-și moderniza flota în vederea respectării standardelor internaționale în materie de siguranță (808 650 EUR pentru modernizarea navei Aethalia și 808 650 EUR pentru modernizarea navei Liburna). Potrivit Italiei, aceste fonduri nu au fost utilizate niciodată în scopuri legate de lichiditate (a se vedea considerentul 138), iar Comisia nu a identificat probe care să susțină contrariul. |
| --- | --- |

(274)

Avantajul economic: Comisia precizează că Toremar a utilizat suma de 1 617 300 EUR pentru a-și moderniza flota în vederea respectării standardelor internaționale în materie de siguranță (808 650 EUR pentru modernizarea navei Aethalia și 808 650 EUR pentru modernizarea navei Liburna). Potrivit Italiei, aceste fonduri nu au fost utilizate niciodată în scopuri legate de lichiditate (a se vedea considerentul 138), iar Comisia nu a identificat probe care să susțină contrariul.

| (275) | Întrucât Toremar nu a utilizat aceste fonduri în scopuri legate de lichiditate pentru a evita costurile pe care, în mod normal, ar trebui să le acopere prin intermediul resurselor sale financiare proprii, îndoielile exprimate în decizia din 2011 nu mai sunt valabile, iar Comisia consideră că societății Toremar nu i s-a conferit niciun avantaj economic prin utilizarea fondurilor respective. |
| --- | --- |

(275)

Întrucât Toremar nu a utilizat aceste fonduri în scopuri legate de lichiditate pentru a evita costurile pe care, în mod normal, ar trebui să le acopere prin intermediul resurselor sale financiare proprii, îndoielile exprimate în decizia din 2011 nu mai sunt valabile, iar Comisia consideră că societății Toremar nu i s-a conferit niciun avantaj economic prin utilizarea fondurilor respective.

| (276) | Concluzie: întrucât nu sunt îndeplinite toate criteriile prevăzute la articolul 107 alineatul (1) din TFUE, Comisia concluzionează că fondurile acordate Toremar în vederea modernizării flotei nu constituie ajutor de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE. |
| --- | --- |

(276)

Concluzie: întrucât nu sunt îndeplinite toate criteriile prevăzute la articolul 107 alineatul (1) din TFUE, Comisia concluzionează că fondurile acordate Toremar în vederea modernizării flotei nu constituie ajutor de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE.

6.1.3.2.   Scutiri fiscale legate de procesul de privatizare

| (277) | Astfel cum s-a descris în considerentul 93, în conformitate cu articolul 1 din legea din 2010, anumite acte și operațiuni efectuate pentru a privatiza grupul Tirrenia și descrise la articolul 19-ter alineatele (1)-(15) din Decretul-lege nr. 135/2009, convertit cu modificări în legea din 2009, sunt scutite de la plata taxelor datorate în mod obișnuit pentru aceste acte și operațiuni. |
| --- | --- |

(277)

Astfel cum s-a descris în considerentul 93, în conformitate cu articolul 1 din legea din 2010, anumite acte și operațiuni efectuate pentru a privatiza grupul Tirrenia și descrise la articolul 19-ter alineatele (1)-(15) din Decretul-lege nr. 135/2009, convertit cu modificări în legea din 2009, sunt scutite de la plata taxelor datorate în mod obișnuit pentru aceste acte și operațiuni.

-ter

| (278) | În primul rând, Comisia constată că trebuie evaluate două transferuri separate: 1. transferurile fostelor filiale ale Tirrenia, respectiv Caremar, Saremar și Toremar, de la Tirrenia către regiunile Campania, Sardinia și Toscana; și 2. transferul societății Toremar de la regiunea Toscana către Moby. Taxele care fac obiectul scutirii sunt, în special, taxa de înregistrare, taxele de înscriere în cartea funciară și de constituire a ipotecii, taxele de timbru (denumite în mod colectiv „taxe indirecte”), TVA-ul și impozitul pe profit. Beneficiarii acestei măsuri de ajutor ar fi vânzătorul, cumpărătorul sau ambele părți. Numai al doilea set de transferuri va fi evaluat în prezenta decizie (85). |
| --- | --- |

(278)

În primul rând, Comisia constată că trebuie evaluate două transferuri separate: 1. transferurile fostelor filiale ale Tirrenia, respectiv Caremar, Saremar și Toremar, de la Tirrenia către regiunile Campania, Sardinia și Toscana; și 2. transferul societății Toremar de la regiunea Toscana către Moby. Taxele care fac obiectul scutirii sunt, în special, taxa de înregistrare, taxele de înscriere în cartea funciară și de constituire a ipotecii, taxele de timbru (denumite în mod colectiv „taxe indirecte”), TVA-ul și impozitul pe profit. Beneficiarii acestei măsuri de ajutor ar fi vânzătorul, cumpărătorul sau ambele părți. Numai al doilea set de transferuri va fi evaluat în prezenta decizie (85).

85

| (279) | În primul rând, Comisia observă, de asemenea, că, în temeiul Decretului prezidențial nr. 633 din 26 octombrie 1972, transferurile de întreprinderi în activitate sau de unități operaționale către o altă societate nu sunt considerate a constitui o livrare de bunuri și sunt, prin urmare, scutite de la plata TVA. Prin urmare, deoarece tranzacțiile precum vânzarea societății Toremar nu fac obiectul TVA, scutirea fiscală nu ar fi putut conferi Toremar un avantaj în ceea ce privește TVA-ul. În plus, Comisia ia act de faptul că respectivul contract de vânzare a societății Toremar prevede în mod clar obligația cumpărătorului, și anume a societății Moby, de a suporta toate costurile aferente vânzării (și anume taxele de înregistrare, costurile notariale, taxa de înscriere în cartea funciară etc.), fără vreo mențiune a vreunei scutiri de la plata acestor costuri în favoarea Moby. În ceea ce privește scutirea de la plata impozitului pe profit, Comisia consideră că un astfel de impozit s-ar aplica numai veniturilor obținute dintr-o vânzare. Cu toate acestea, în cazul de față, Moby a achiziționat Toremar de la regiunea Toscana, ceea ce înseamnă că această tranzacție a constituit o cheltuială pentru Moby și, prin urmare, nu putea fi datorat niciun impozit pe profit. Prin urmare, această măsură nu se aplică societății Moby. Având în vedere cele de mai sus, Comisia concluzionează că nici Toremar și nici Moby nu au beneficiat de aceste scutiri fiscale. |
| --- | --- |

(279)

În primul rând, Comisia observă, de asemenea, că, în temeiul Decretului prezidențial nr. 633 din 26 octombrie 1972, transferurile de întreprinderi în activitate sau de unități operaționale către o altă societate nu sunt considerate a constitui o livrare de bunuri și sunt, prin urmare, scutite de la plata TVA. Prin urmare, deoarece tranzacțiile precum vânzarea societății Toremar nu fac obiectul TVA, scutirea fiscală nu ar fi putut conferi Toremar un avantaj în ceea ce privește TVA-ul. În plus, Comisia ia act de faptul că respectivul contract de vânzare a societății Toremar prevede în mod clar obligația cumpărătorului, și anume a societății Moby, de a suporta toate costurile aferente vânzării (și anume taxele de înregistrare, costurile notariale, taxa de înscriere în cartea funciară etc.), fără vreo mențiune a vreunei scutiri de la plata acestor costuri în favoarea Moby. În ceea ce privește scutirea de la plata impozitului pe profit, Comisia consideră că un astfel de impozit s-ar aplica numai veniturilor obținute dintr-o vânzare. Cu toate acestea, în cazul de față, Moby a achiziționat Toremar de la regiunea Toscana, ceea ce înseamnă că această tranzacție a constituit o cheltuială pentru Moby și, prin urmare, nu putea fi datorat niciun impozit pe profit. Prin urmare, această măsură nu se aplică societății Moby. Având în vedere cele de mai sus, Comisia concluzionează că nici Toremar și nici Moby nu au beneficiat de aceste scutiri fiscale.

| (280) | Din aceste motive, niciuna dintre scutirile fiscale menționate anterior nu constituie ajutor de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE. |
| --- | --- |

(280)

Din aceste motive, niciuna dintre scutirile fiscale menționate anterior nu constituie ajutor de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE.

6.1.3.3.   Posibilitatea utilizării resurselor FAS pentru a satisface nevoile de lichidități

| (281) | În cadrul deciziilor din 2011 și din 2012, Comisia a menționat posibilitatea ca societățile (fostului) grup Tirrenia să utilizeze resursele FAS pentru a satisface nevoile curente de lichidități. Cu toate acesta, în cursul procedurii oficiale de investigare, Italia a clarificat faptul că resursele FAS nu au reprezentat o compensație suplimentară pentru Toremar sau Moby (și pentru niciuna dintre societățile fostului grup Tirrenia sau achizitorii acestora). În schimb, aceste resurse au fost puse la dispoziție pentru a suplimenta creditele bugetare alocate pentru plata compensațiilor pentru obligația de serviciu public către societățile fostului grup Tirrenia, în cazul în care acestea s-ar fi dovedit insuficiente. Într-adevăr, articolul 1 alineatul (5)-ter) din legea din 2010 a permis regiunilor să utilizeze resursele FAS pentru a finanța (o parte din) compensația obișnuită pentru obligația de serviciu public și, prin urmare, pentru a asigura continuitatea serviciilor publice de transport maritim. Cu alte cuvinte, această măsură a vizat de fapt o alocare de resurse de la bugetul italian pentru plata compensațiilor pentru obligația de serviciu public. |
| --- | --- |

(281)

În cadrul deciziilor din 2011 și din 2012, Comisia a menționat posibilitatea ca societățile (fostului) grup Tirrenia să utilizeze resursele FAS pentru a satisface nevoile curente de lichidități. Cu toate acesta, în cursul procedurii oficiale de investigare, Italia a clarificat faptul că resursele FAS nu au reprezentat o compensație suplimentară pentru Toremar sau Moby (și pentru niciuna dintre societățile fostului grup Tirrenia sau achizitorii acestora). În schimb, aceste resurse au fost puse la dispoziție pentru a suplimenta creditele bugetare alocate pentru plata compensațiilor pentru obligația de serviciu public către societățile fostului grup Tirrenia, în cazul în care acestea s-ar fi dovedit insuficiente. Într-adevăr, articolul 1 alineatul (5)-ter) din legea din 2010 a permis regiunilor să utilizeze resursele FAS pentru a finanța (o parte din) compensația obișnuită pentru obligația de serviciu public și, prin urmare, pentru a asigura continuitatea serviciilor publice de transport maritim. Cu alte cuvinte, această măsură a vizat de fapt o alocare de resurse de la bugetul italian pentru plata compensațiilor pentru obligația de serviciu public.

-ter

| (282) | Având în vedere cele prezentate mai sus, Comisia concluzionează că resursele FAS reprezintă doar o sursă de finanțare care permite statului să plătească compensațiile pentru obligația de serviciu public (acordate în temeiul convenției inițiale prelungite) și nu constituie o măsură de care Toremar poate beneficia în plus față de compensațiile pentru obligația de serviciu public. Prin urmare, posibila utilizare a resurselor FAS nu constituie ajutor de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE. |
| --- | --- |

(282)

Având în vedere cele prezentate mai sus, Comisia concluzionează că resursele FAS reprezintă doar o sursă de finanțare care permite statului să plătească compensațiile pentru obligația de serviciu public (acordate în temeiul convenției inițiale prelungite) și nu constituie o măsură de care Toremar poate beneficia în plus față de compensațiile pentru obligația de serviciu public. Prin urmare, posibila utilizare a resurselor FAS nu constituie ajutor de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE.

6.1.4.   Concluzie privind existența ajutorului

Concluzie privind existența ajutorului

| (283) | Pe baza evaluării de mai sus, Comisia constată că:






  — | compensația acordată Toremar pentru exploatarea rutelor maritime în perioada 1 ianuarie 2009-1 ianuarie 2012 constituie ajutor de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE; |
| --- | --- | --- |

(283)

Pe baza evaluării de mai sus, Comisia constată că:

—

compensația acordată Toremar pentru exploatarea rutelor maritime în perioada 1 ianuarie 2009-1 ianuarie 2012 constituie ajutor de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE;

| — | atribuirea noului contract de servicii publice pentru perioada 2 ianuarie 2012-31 decembrie 2023 împreună cu societatea Toremar și prioritatea la acostare în favoarea Moby/Toremar respectă cele patru condiții Altmark și, prin urmare, nu constituie ajutor de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE; |
| --- | --- |

—

atribuirea noului contract de servicii publice pentru perioada 2 ianuarie 2012-31 decembrie 2023 împreună cu societatea Toremar și prioritatea la acostare în favoarea Moby/Toremar respectă cele patru condiții Altmark și, prin urmare, nu constituie ajutor de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE;

Altmark

| — | fondurile Toremar pentru modernizarea navelor nu au fost utilizate în scopuri legate de lichiditate și, prin urmare, nu constituie ajutor de stat acordat Toremar în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE; |
| --- | --- |

—

fondurile Toremar pentru modernizarea navelor nu au fost utilizate în scopuri legate de lichiditate și, prin urmare, nu constituie ajutor de stat acordat Toremar în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE;

| — | scutirile fiscale legate de procesul de privatizare a Toremar și posibilitatea utilizării resurselor FAS pentru a satisface nevoile de lichidități, astfel cum se prevede în legea din 2010, nu constituie ajutor de stat acordat Toremar în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE. |
| --- | --- |

—

scutirile fiscale legate de procesul de privatizare a Toremar și posibilitatea utilizării resurselor FAS pentru a satisface nevoile de lichidități, astfel cum se prevede în legea din 2010, nu constituie ajutor de stat acordat Toremar în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE.

6.2.   Legalitatea ajutorului

Legalitatea ajutorului

| (284) | Măsura de ajutor menționată în prezenta decizie a fost pusă în aplicare înainte de orice aprobare oficială din partea Comisiei. Prin urmare, întrucât măsura de ajutor respectivă nu a fost exceptată de la obligația de notificare în temeiul deciziei SIEG din 2005 sau al deciziei SIEG din 2011, aceasta a fost acordată de Italia cu încălcarea articolului 108 alineatul (3) din TFUE (86). |
| --- | --- |

(284)

Măsura de ajutor menționată în prezenta decizie a fost pusă în aplicare înainte de orice aprobare oficială din partea Comisiei. Prin urmare, întrucât măsura de ajutor respectivă nu a fost exceptată de la obligația de notificare în temeiul deciziei SIEG din 2005 sau al deciziei SIEG din 2011, aceasta a fost acordată de Italia cu încălcarea articolului 108 alineatul (3) din TFUE (86).

86

6.3.   Compatibilitatea ajutorului

Compatibilitatea ajutorului

| (285) | Compatibilitatea măsurii de ajutor de stat identificate mai sus trebuie evaluată în raport cu articolul 106 alineatul (2) din TFUE. |
| --- | --- |

(285)

Compatibilitatea măsurii de ajutor de stat identificate mai sus trebuie evaluată în raport cu articolul 106 alineatul (2) din TFUE.

6.3.1.   Prelungirea convenției inițiale dintre Toremar și Italia

Prelungirea convenției inițiale dintre Toremar și Italia

6.3.1.1.   Norme aplicabile

| (286) | Prelungirea convenției inițiale după sfârșitul anului 2008 s-a realizat prin acte juridice subsecvente, după cum urmează:






  (a) | Decretul-lege nr. 207 din 30 decembrie 2008, convertit în Legea nr. 14 din 27 februarie 2009, a prevăzut prelungirea convențiilor inițiale de la 1 ianuarie 2009 până la 31 decembrie 2009; |
| --- | --- | --- |

(286)

Prelungirea convenției inițiale după sfârșitul anului 2008 s-a realizat prin acte juridice subsecvente, după cum urmează:

(a)

Decretul-lege nr. 207 din 30 decembrie 2008, convertit în Legea nr. 14 din 27 februarie 2009, a prevăzut prelungirea convențiilor inițiale de la 1 ianuarie 2009 până la 31 decembrie 2009;

| (b) | Decretul-lege nr. 135 din 25 septembrie 2009, convertit în legea din 2009, a prevăzut, printre altele, prelungirea convențiilor inițiale de la 1 ianuarie 2010 până la 30 septembrie 2010; |
| --- | --- |

(b)

Decretul-lege nr. 135 din 25 septembrie 2009, convertit în legea din 2009, a prevăzut, printre altele, prelungirea convențiilor inițiale de la 1 ianuarie 2010 până la 30 septembrie 2010;

| (c) | Decretul-lege nr. 125 din 5 august 2010, convertit în legea din 2010, a prevăzut o prelungire suplimentară a convențiilor inițiale de la 1 octombrie 2010 până la sfârșitul proceselor de privatizare a Tirrenia și Siremar. |
| --- | --- |

(c)

Decretul-lege nr. 125 din 5 august 2010, convertit în legea din 2010, a prevăzut o prelungire suplimentară a convențiilor inițiale de la 1 octombrie 2010 până la sfârșitul proceselor de privatizare a Tirrenia și Siremar.

| (287) | În acest context, Comisia constată că acordarea compensației pentru obligația de serviciu public în temeiul prelungirii convenției inițiale a avut loc înaintea intrării în vigoare a deciziei SIEG din 2011 și a cadrului SIEG din 2011. Cu toate acestea, pachetul privind SIEG din 2011 conține – la articolul 10 din decizia SIEG din 2011 și la punctul 69 din cadrul SIEG din 2011 – norme care prevăd aplicarea sa și în cazul ajutorului acordat înainte de intrarea sa în vigoare la 31 ianuarie 2012. În special, decizia SIEG din 2011 prevede la articolul 10 litera (b) că


  „orice ajutor acordat înainte de intrarea în vigoare a prezentei decizii [și anume înainte de 31 ianuarie 2012], incompatibil cu piața internă și neexceptat de la obligația de notificare în conformitate cu Decizia 2005/842/CE, dar care îndeplinește condițiile stabilite de prezenta decizie, este compatibil cu piața internă și este exceptat de la obligația de notificare prealabilă.” |
| --- | --- |

(287)

În acest context, Comisia constată că acordarea compensației pentru obligația de serviciu public în temeiul prelungirii convenției inițiale a avut loc înaintea intrării în vigoare a deciziei SIEG din 2011 și a cadrului SIEG din 2011. Cu toate acestea, pachetul privind SIEG din 2011 conține – la articolul 10 din decizia SIEG din 2011 și la punctul 69 din cadrul SIEG din 2011 – norme care prevăd aplicarea sa și în cazul ajutorului acordat înainte de intrarea sa în vigoare la 31 ianuarie 2012. În special, decizia SIEG din 2011 prevede la articolul 10 litera (b) că

„orice ajutor acordat înainte de intrarea în vigoare a prezentei decizii [și anume înainte de 31 ianuarie 2012], incompatibil cu piața internă și neexceptat de la obligația de notificare în conformitate cu Decizia 2005/842/CE, dar care îndeplinește condițiile stabilite de prezenta decizie, este compatibil cu piața internă și este exceptat de la obligația de notificare prealabilă.”

„orice ajutor acordat înainte de intrarea în vigoare a prezentei decizii [și anume înainte de 31 ianuarie 2012], incompatibil cu piața internă și neexceptat de la obligația de notificare în conformitate cu Decizia 2005/842/CE, dar care îndeplinește condițiile stabilite de prezenta decizie, este compatibil cu piața internă și este exceptat de la obligația de notificare prealabilă.”

| (288) | În ceea ce privește cadrul SIEG din 2011, punctele 68 și 69 menționează faptul că Comisia va aplica principiile acestuia tuturor proiectelor de ajutoare notificate, indiferent dacă notificarea a avut loc înainte sau după începerea aplicării cadrului respectiv la 31 ianuarie 2012, precum și tuturor ajutoarelor ilegale cu privire la care aceasta ia o decizie după 31 ianuarie 2012, chiar dacă ajutorul respectiv a fost acordat înainte de 31 ianuarie 2012. În acest din urmă caz, dispozițiile de la punctele 14, 19, 20, 24, 39 și 60 din cadrul SIEG din 2011 nu se aplică. |
| --- | --- |

(288)

În ceea ce privește cadrul SIEG din 2011, punctele 68 și 69 menționează faptul că Comisia va aplica principiile acestuia tuturor proiectelor de ajutoare notificate, indiferent dacă notificarea a avut loc înainte sau după începerea aplicării cadrului respectiv la 31 ianuarie 2012, precum și tuturor ajutoarelor ilegale cu privire la care aceasta ia o decizie după 31 ianuarie 2012, chiar dacă ajutorul respectiv a fost acordat înainte de 31 ianuarie 2012. În acest din urmă caz, dispozițiile de la punctele 14, 19, 20, 24, 39 și 60 din cadrul SIEG din 2011 nu se aplică.

| (289) | Ca urmare, normele de aplicare ale deciziei SIEG din 2011 și ale cadrului SIEG din 2011, astfel cum sunt descrise mai sus, permit evaluarea compensației pentru obligația de serviciu public acordată Toremar în timpul perioadei de prelungire în conformitate cu pachetul privind SIEG din 2011. În cazul în care condițiile relevante prevăzute de decizia SIEG din 2011 sau de cadrul SIEG din 2011 sunt respectate, măsura de ajutor respectivă este compatibilă cu piața internă pe întreaga perioadă cuprinsă între 1 ianuarie 2009 și 1 ianuarie 2012 (87). |
| --- | --- |

(289)

Ca urmare, normele de aplicare ale deciziei SIEG din 2011 și ale cadrului SIEG din 2011, astfel cum sunt descrise mai sus, permit evaluarea compensației pentru obligația de serviciu public acordată Toremar în timpul perioadei de prelungire în conformitate cu pachetul privind SIEG din 2011. În cazul în care condițiile relevante prevăzute de decizia SIEG din 2011 sau de cadrul SIEG din 2011 sunt respectate, măsura de ajutor respectivă este compatibilă cu piața internă pe întreaga perioadă cuprinsă între 1 ianuarie 2009 și 1 ianuarie 2012 (87).

87

| (290) | Comisia precizează că atât decizia SIEG din 2005, care a intrat în vigoare la 19 decembrie 2005, cât și decizia SIEG din 2011 sunt aplicabile doar ajutorului de stat sub forma compensației pentru obligația de serviciu public pentru rutele maritime către insule, pe care traficul anual mediu din cele două exerciții financiare anterioare celui în care a fost atribuit SIEG nu depășește 300 000 de pasageri. Cu toate acestea, Italia a furnizat valorile medii pentru toate cele cinci rute împreună și nu separat pentru fiecare rută pentru a arăta că, în anii 2010 și 2011, numărul de pasageri pe toate aceste rute exploatate de Toremar în temeiul convenției inițiale, astfel cum a fost prelungită, nu a depășit pragul de 300 000 de pasageri pe an. Prin urmare, Comisia nu poate evalua compatibilitatea compensației pentru obligația de serviciu public plătită către Toremar în temeiul prelungirii convenției inițiale până la 1 ianuarie 2012 nici în temeiul deciziei SIEG din 2005 și nici în temeiul deciziei SIEG din 2011. |
| --- | --- |

(290)

Comisia precizează că atât decizia SIEG din 2005, care a intrat în vigoare la 19 decembrie 2005, cât și decizia SIEG din 2011 sunt aplicabile doar ajutorului de stat sub forma compensației pentru obligația de serviciu public pentru rutele maritime către insule, pe care traficul anual mediu din cele două exerciții financiare anterioare celui în care a fost atribuit SIEG nu depășește 300 000 de pasageri. Cu toate acestea, Italia a furnizat valorile medii pentru toate cele cinci rute împreună și nu separat pentru fiecare rută pentru a arăta că, în anii 2010 și 2011, numărul de pasageri pe toate aceste rute exploatate de Toremar în temeiul convenției inițiale, astfel cum a fost prelungită, nu a depășit pragul de 300 000 de pasageri pe an. Prin urmare, Comisia nu poate evalua compatibilitatea compensației pentru obligația de serviciu public plătită către Toremar în temeiul prelungirii convenției inițiale până la 1 ianuarie 2012 nici în temeiul deciziei SIEG din 2005 și nici în temeiul deciziei SIEG din 2011.

| (291) | În consecință, compatibilitatea compensației pentru obligația de serviciu public acordate Toremar începând cu 2009 și până la finalizarea procesului de privatizare s-ar încadra, în mod normal, în domeniul de aplicare al cadrului SIEG din 2011. |
| --- | --- |

(291)

În consecință, compatibilitatea compensației pentru obligația de serviciu public acordate Toremar începând cu 2009 și până la finalizarea procesului de privatizare s-ar încadra, în mod normal, în domeniul de aplicare al cadrului SIEG din 2011.

| (292) | Comisia va evalua dacă respectiva compensație pentru obligația de serviciu public acordată Toremar în perioada de prelungire respectă condițiile prevăzute în cadrul SIEG din 2011, cu excepția condițiilor de la punctele 9, 14, 19, 20, 24, 39 și 60. |
| --- | --- |

(292)

Comisia va evalua dacă respectiva compensație pentru obligația de serviciu public acordată Toremar în perioada de prelungire respectă condițiile prevăzute în cadrul SIEG din 2011, cu excepția condițiilor de la punctele 9, 14, 19, 20, 24, 39 și 60.

6.3.1.2.   Serviciu autentic de interes economic general în sensul articolului 106 din TFUE

| (293) | Potrivit punctului 12 din cadrul SIEG din 2011, „[a]jutorul trebuie să fie acordat pentru un serviciu de interes economic general autentic și corect definit, astfel cum este prevăzut la articolul 106 alineatul (2) din tratat”. Punctul 13 clarifică faptul că „statele membre nu pot să impună obligații specifice de serviciu public pentru serviciile care sunt prestate deja sau care pot fi prestate satisfăcător și în condiții, cum ar fi prețul, caracteristici în materie de calitate obiective, continuitate și accesul la serviciul respectiv, coerente cu interesul public, astfel cum este definit de stat, de către întreprinderi care își desfășoară activitatea în condiții normale de piață. În ceea ce privește întrebarea dacă un serviciu poate fi furnizat de piață, evaluarea Comisiei se limitează la a verifica dacă definiția statului membru este viciată de o eroare manifestă, cu excepția cazului în care dispoziții ale legislației Uniunii prevăd un standard mai strict”. În sfârșit, punctul 56 din cadrul SIEG din 2011 se referă la „marja largă de apreciere a statelor membre” în ceea ce privește natura serviciilor care ar putea fi clasificate drept servicii de interes economic general. |
| --- | --- |

(293)

Potrivit punctului 12 din cadrul SIEG din 2011, „[a]jutorul trebuie să fie acordat pentru un serviciu de interes economic general autentic și corect definit, astfel cum este prevăzut la articolul 106 alineatul (2) din tratat”. Punctul 13 clarifică faptul că „statele membre nu pot să impună obligații specifice de serviciu public pentru serviciile care sunt prestate deja sau care pot fi prestate satisfăcător și în condiții, cum ar fi prețul, caracteristici în materie de calitate obiective, continuitate și accesul la serviciul respectiv, coerente cu interesul public, astfel cum este definit de stat, de către întreprinderi care își desfășoară activitatea în condiții normale de piață. În ceea ce privește întrebarea dacă un serviciu poate fi furnizat de piață, evaluarea Comisiei se limitează la a verifica dacă definiția statului membru este viciată de o eroare manifestă, cu excepția cazului în care dispoziții ale legislației Uniunii prevăd un standard mai strict”. În sfârșit, punctul 56 din cadrul SIEG din 2011 se referă la „marja largă de apreciere a statelor membre” în ceea ce privește natura serviciilor care ar putea fi clasificate drept servicii de interes economic general.

| (294) | Evaluarea autenticității SIEG trebuie, de asemenea, să fie efectuată în temeiul comunicării privind SIEG (a se vedea considerentele 186 și 200), al Regulamentului privind cabotajul maritim (a se vedea considerentele 188-190) și al jurisprudenței (a se vedea considerentele 192 și 193). Prin urmare, în ceea ce privește perioada de prelungire, Comisia trebuie să evalueze:






  (a) | dacă a existat cerere din partea utilizatorilor; |
| --- | --- | --- |

(294)

Evaluarea autenticității SIEG trebuie, de asemenea, să fie efectuată în temeiul comunicării privind SIEG (a se vedea considerentele 186 și 200), al Regulamentului privind cabotajul maritim (a se vedea considerentele 188-190) și al jurisprudenței (a se vedea considerentele 192 și 193). Prin urmare, în ceea ce privește perioada de prelungire, Comisia trebuie să evalueze:

(a)

dacă a existat cerere din partea utilizatorilor;

cerere din partea utilizatorilor

| (b) | dacă respectiva cerere nu putea fi îndeplinită de operatorii de pe piață în absența unei obligații impuse de autoritățile publice (existența unei disfuncționalități a pieței); |
| --- | --- |

(b)

dacă respectiva cerere nu putea fi îndeplinită de operatorii de pe piață în absența unei obligații impuse de autoritățile publice (existența unei disfuncționalități a pieței);

existența unei disfuncționalități a pieței

| (c) | dacă utilizarea unor simple obligații de serviciu public era insuficientă pentru a remedia această deficiență (abordarea cea mai puțin dăunătoare). |
| --- | --- |

(c)

dacă utilizarea unor simple obligații de serviciu public era insuficientă pentru a remedia această deficiență (abordarea cea mai puțin dăunătoare).

abordarea cea mai puțin dăunătoare

| (295) | Comisia subliniază că rutele aferente serviciului public exploatate de Toremar în timpul perioadei de prelungire sunt aceleași cu cele atribuite Moby/Toremar în temeiul noului contract de servicii publice, cu excepția, în ceea ce privește călătoriile, că numărul de rute în perioada de prelungire a fost de cinci (a se vedea considerentul 36), în timp ce noul contract de servicii publice a adăugat o legătură cu insula Giannutri (linia A5). În plus, Comisia a descris și a evaluat deja situația concurențială pe aceste rute în timpul perioadei de prelungire. În acest context, evaluarea următoare se va baza pe părțile relevante ale evaluării efectuate pentru noul contract de servicii publice de mai sus și va face trimiteri la acestea (a se vedea secțiunea 6.1.2.1). |
| --- | --- |

(295)

Comisia subliniază că rutele aferente serviciului public exploatate de Toremar în timpul perioadei de prelungire sunt aceleași cu cele atribuite Moby/Toremar în temeiul noului contract de servicii publice, cu excepția, în ceea ce privește călătoriile, că numărul de rute în perioada de prelungire a fost de cinci (a se vedea considerentul 36), în timp ce noul contract de servicii publice a adăugat o legătură cu insula Giannutri (linia A5). În plus, Comisia a descris și a evaluat deja situația concurențială pe aceste rute în timpul perioadei de prelungire. În acest context, evaluarea următoare se va baza pe părțile relevante ale evaluării efectuate pentru noul contract de servicii publice de mai sus și va face trimiteri la acestea (a se vedea secțiunea 6.1.2.1).

linia A5

| (296) | În acest context, Comisia reamintește mai întâi (a se vedea considerentul 123) că Italia a impus obligațiile de serviciu public prevăzute în convenția inițială în principal pentru (i) a asigura continuitatea teritorială dintre zona continentală și insule și pentru (ii) a contribui la dezvoltarea economică a insulelor respective prin intermediul unor servicii de transport maritim regulate și fiabile. Comisia a concluzionat deja (a se vedea considerentul 195) că acestea sunt într-adevăr obiective legitime de interes public. |
| --- | --- |

(296)

În acest context, Comisia reamintește mai întâi (a se vedea considerentul 123) că Italia a impus obligațiile de serviciu public prevăzute în convenția inițială în principal pentru (i) a asigura continuitatea teritorială dintre zona continentală și insule și pentru (ii) a contribui la dezvoltarea economică a insulelor respective prin intermediul unor servicii de transport maritim regulate și fiabile. Comisia a concluzionat deja (a se vedea considerentul 195) că acestea sunt într-adevăr obiective legitime de interes public.

| (297) | Pentru a ilustra cererea reală în legătură cu serviciile respective de transport maritim din partea utilizatorilor, Italia a furnizat statistici detaliate (a se vedea tabelele 9 și 10), care arată că, în 2009, primul an al perioadei de prelungire, Toremar a transportat 1 622 876 de pasageri și 347 935 de vehicule pe cele cinci rute de servicii mixte combinate în perioadele respective vizate de obligațiile de serviciu public. Aceste cifre au fost mai scăzute în 2010 (1 462 570 de pasageri și 317 488 de vehicule) și în 2011 (1 437 613 pasageri și 294 433 de vehicule).












  An | Linia A1 | Linia A2 | Linia A2 rapidă | Linia A3 | Linia A4 | Număr total de pasageri |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2009 | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | 1 622 876 |
| 2010 | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | 1 462 570 |
| 2011 | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | 1 437 613 |

(297)

Pentru a ilustra cererea reală în legătură cu serviciile respective de transport maritim din partea utilizatorilor, Italia a furnizat statistici detaliate (a se vedea tabelele 9 și 10), care arată că, în 2009, primul an al perioadei de prelungire, Toremar a transportat 1 622 876 de pasageri și 347 935 de vehicule pe cele cinci rute de servicii mixte combinate în perioadele respective vizate de obligațiile de serviciu public. Aceste cifre au fost mai scăzute în 2010 (1 462 570 de pasageri și 317 488 de vehicule) și în 2011 (1 437 613 pasageri și 294 433 de vehicule).

An

An

Linia A1

Linia A1

Linia A2

Linia A2

Linia A2 rapidă

Linia A2 rapidă

Linia A3

Linia A3

Linia A4

Linia A4

Număr total de pasageri

Număr total de pasageri

2009

2009

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

1 622 876

2010

2010

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

1 462 570

2011

2011

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

1 437 613

Tabelul 9 – Statistici privind transportul de pasageri pentru anii 2009-2011

Tabelul 9 – Statistici privind transportul de pasageri pentru anii 2009-2011

| An | Linia A1 | Linia A2 | Linia A2 rapidă | Linia A3 | Linia A4 | Număr total de pasageri |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2009 | [...] | [...] | | [...] | [...] | 347 935 |
| 2010 | [...] | [...] | | [...] | [...] | 317 488 |
| 2011 | [...] | [...] | | [...] | [...] | 294 433 |

An

An

Linia A1

Linia A1

Linia A2

Linia A2

Linia A2 rapidă

Linia A2 rapidă

Linia A3

Linia A3

Linia A4

Linia A4

Număr total de pasageri

Număr total de pasageri

2009

2009

[...]

[...]

[...]

[...]

347 935

2010

2010

[...]

[...]

[...]

[...]

317 488

2011

2011

[...]

[...]

[...]

[...]

294 433

Tabelul 10 – Statistici privind transportul de vehicule pentru anii 2009-2011

Tabelul 10 – Statistici privind transportul de vehicule pentru anii 2009-2011

| (298) | În ansamblu, cifrele respective arată că, pentru fiecare dintre rutele respective, cererea de servicii de transport cu feribotul din partea utilizatorilor a fost semnificativă și destul de stabilă, iar analiza pentru anii 2009-2011 nu a furnizat niciun indiciu că aceasta ar fi dispărut. Comisia a demonstrat deja că a existat o cerere semnificativă de servicii de transport maritim din partea utilizatorilor în perioada începând cu 2012 (a se vedea considerentul 198). |
| --- | --- |

(298)

În ansamblu, cifrele respective arată că, pentru fiecare dintre rutele respective, cererea de servicii de transport cu feribotul din partea utilizatorilor a fost semnificativă și destul de stabilă, iar analiza pentru anii 2009-2011 nu a furnizat niciun indiciu că aceasta ar fi dispărut. Comisia a demonstrat deja că a existat o cerere semnificativă de servicii de transport maritim din partea utilizatorilor în perioada începând cu 2012 (a se vedea considerentul 198).

| (299) | Prin urmare, se poate concluziona că aceste servicii au abordat o cerere autentică din partea utilizatorilor și că, prin urmare, au satisfăcut nevoi publice reale. |
| --- | --- |

(299)

Prin urmare, se poate concluziona că aceste servicii au abordat o cerere autentică din partea utilizatorilor și că, prin urmare, au satisfăcut nevoi publice reale.

| (300) | Astfel cum s-a explicat în considerentul 200, Comisia trebuie să examineze și dacă aceste servicii ar fi fost inadecvate în cazul în care furnizarea lor ar fi fost lăsată în seama forțelor pieței, având în vedere obligațiile de serviciu public impuse de statul membru respectiv în baza prelungirii convenției inițiale. Punctul 48 din comunicarea privind SIEG menționează în această privință că „evaluarea Comisiei se limitează la a verifica dacă statul membru a făcut o eroare vădită”. |
| --- | --- |

(300)

Astfel cum s-a explicat în considerentul 200, Comisia trebuie să examineze și dacă aceste servicii ar fi fost inadecvate în cazul în care furnizarea lor ar fi fost lăsată în seama forțelor pieței, având în vedere obligațiile de serviciu public impuse de statul membru respectiv în baza prelungirii convenției inițiale. Punctul 48 din comunicarea privind SIEG menționează în această privință că „evaluarea Comisiei se limitează la a verifica dacă statul membru a făcut o eroare vădită”.

| (301) | Comisia precizează că, în perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2009 și 1 ianuarie 2012, pe unele rute care trebuiau să fie exploatate de Toremar în temeiul prelungirii convenției inițiale, au existat alți operatori care au oferit servicii de transport cu feribotul, deși nu neapărat pe tot parcursul anului și cu aceeași frecvență. Comisia a evaluat deja în considerentele 201-207 pentru fiecare dintre rutele în cauză dacă serviciile furnizate de alți operatori erau echivalente cu cele pe care Moby/Toremar au trebuit să le furnizeze în temeiul noului contract de servicii publice. Comisia reamintește că această evaluare s-a bazat pe situația concurențială de pe aceste rute în perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2009 și 1 ianuarie 2012. Având în vedere că serviciile pe care trebuia să le furnizeze Moby/Toremar sunt aproape identice în ceea ce privește rutele deservite, frecvențele și cerințele tehnice cu cele pe care a trebuit să le furnizeze Toremar în perioada de prelungire, concluzia Comisiei (a se vedea considerentul 207) că doar forțele pieței erau insuficiente pentru a satisface nevoile de serviciu public este, de asemenea, valabilă pentru Toremar pe întreaga perioadă de prelungire. Într-adevăr, pe o serie de rute, Toremar era singurul operator, în timp ce, pe celelalte rute, serviciile furnizate de alți operatori nu erau echivalente în ceea ce privește continuitatea, regularitatea, capacitatea și calitatea și, prin urmare, nu satisfăceau pe deplin nevoile de serviciu public impuse Toremar în temeiul convenției inițiale (astfel cum a fost prelungită). |
| --- | --- |

(301)

Comisia precizează că, în perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2009 și 1 ianuarie 2012, pe unele rute care trebuiau să fie exploatate de Toremar în temeiul prelungirii convenției inițiale, au existat alți operatori care au oferit servicii de transport cu feribotul, deși nu neapărat pe tot parcursul anului și cu aceeași frecvență. Comisia a evaluat deja în considerentele 201-207 pentru fiecare dintre rutele în cauză dacă serviciile furnizate de alți operatori erau echivalente cu cele pe care Moby/Toremar au trebuit să le furnizeze în temeiul noului contract de servicii publice. Comisia reamintește că această evaluare s-a bazat pe situația concurențială de pe aceste rute în perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2009 și 1 ianuarie 2012. Având în vedere că serviciile pe care trebuia să le furnizeze Moby/Toremar sunt aproape identice în ceea ce privește rutele deservite, frecvențele și cerințele tehnice cu cele pe care a trebuit să le furnizeze Toremar în perioada de prelungire, concluzia Comisiei (a se vedea considerentul 207) că doar forțele pieței erau insuficiente pentru a satisface nevoile de serviciu public este, de asemenea, valabilă pentru Toremar pe întreaga perioadă de prelungire. Într-adevăr, pe o serie de rute, Toremar era singurul operator, în timp ce, pe celelalte rute, serviciile furnizate de alți operatori nu erau echivalente în ceea ce privește continuitatea, regularitatea, capacitatea și calitatea și, prin urmare, nu satisfăceau pe deplin nevoile de serviciu public impuse Toremar în temeiul convenției inițiale (astfel cum a fost prelungită).

| (302) | În sfârșit, având în vedere privatizarea planificată și pentru a asigura continuitatea serviciilor publice care erau furnizate în temeiul convenției inițiale, Italia a decis să prelungească această convenție fără modificări și sub rezerva schimbării metodologiei de compensare aplicabilă începând din 2010. Comisia admite că respectiva cerere din partea utilizatorilor (astfel cum este descrisă în considerentele 297-299) nu ar fi putut să fie satisfăcută prin impunerea unor obligații de serviciu public aplicabile tuturor operatorilor care deserveau rutele în cauză. Mai exact, pe mai multe rute, Toremar era singurul operator (a se vedea considerentul 202) și, în situațiile în care existau și alți operatori, oferta furnizată de acești operatori nu îndeplinea (toate) cerințele de regularitate, continuitate și calitate. Mai mult, exploatarea majorității rutelor (dacă nu a tuturor), în special în extrasezon, este generatoare de pierderi, astfel încât, în lipsa compensației pentru obligația de serviciu public, acestea nu ar mai fi probabil exploatate deloc. În plus, Comisia admite că, în contextul procesului de privatizare a Toremar, prelungirea contractului de servicii publice existent era singurul mod de a garanta continuitatea serviciilor publice până la finalizarea privatizării. |
| --- | --- |

(302)

În sfârșit, având în vedere privatizarea planificată și pentru a asigura continuitatea serviciilor publice care erau furnizate în temeiul convenției inițiale, Italia a decis să prelungească această convenție fără modificări și sub rezerva schimbării metodologiei de compensare aplicabilă începând din 2010. Comisia admite că respectiva cerere din partea utilizatorilor (astfel cum este descrisă în considerentele 297-299) nu ar fi putut să fie satisfăcută prin impunerea unor obligații de serviciu public aplicabile tuturor operatorilor care deserveau rutele în cauză. Mai exact, pe mai multe rute, Toremar era singurul operator (a se vedea considerentul 202) și, în situațiile în care existau și alți operatori, oferta furnizată de acești operatori nu îndeplinea (toate) cerințele de regularitate, continuitate și calitate. Mai mult, exploatarea majorității rutelor (dacă nu a tuturor), în special în extrasezon, este generatoare de pierderi, astfel încât, în lipsa compensației pentru obligația de serviciu public, acestea nu ar mai fi probabil exploatate deloc. În plus, Comisia admite că, în contextul procesului de privatizare a Toremar, prelungirea contractului de servicii publice existent era singurul mod de a garanta continuitatea serviciilor publice până la finalizarea privatizării.

| (303) | Prin urmare, Comisia concluzionează că Italia nu a făcut o eroare vădită în a defini serviciile încredințate Toremar drept SIEG. Îndoielile exprimate de Comisie în deciziile din 2011 și 2012 sunt, prin urmare, înlăturate. |
| --- | --- |

(303)

Prin urmare, Comisia concluzionează că Italia nu a făcut o eroare vădită în a defini serviciile încredințate Toremar drept SIEG. Îndoielile exprimate de Comisie în deciziile din 2011 și 2012 sunt, prin urmare, înlăturate.

6.3.1.3.   Necesitatea unui act de atribuire care să precizeze obligațiile de serviciu public și metodele de calcul al compensației

| (304) | Astfel cum se specifică în secțiunea 2.3 din cadrul SIEG din 2011, conceptul de serviciu de interes economic general în sensul articolului 106 din TFUE se referă la faptul că întreprinderii în cauză i s-a încredințat furnizarea de servicii de interes economic general prin unul sau mai multe acte oficiale. |
| --- | --- |

(304)

Astfel cum se specifică în secțiunea 2.3 din cadrul SIEG din 2011, conceptul de serviciu de interes economic general în sensul articolului 106 din TFUE se referă la faptul că întreprinderii în cauză i s-a încredințat furnizarea de servicii de interes economic general prin unul sau mai multe acte oficiale.

| (305) | Actele de atribuire trebuie să precizeze, în special:






  — | natura precisă a obligației de serviciu public și durata sa; |
| --- | --- | --- |

(305)

Actele de atribuire trebuie să precizeze, în special:

—

natura precisă a obligației de serviciu public și durata sa;

| — | întreprinderea și teritoriul în cauză; |
| --- | --- |

—

întreprinderea și teritoriul în cauză;

| — | natura drepturilor exclusive; |
| --- | --- |

—

natura drepturilor exclusive;

| — | parametrii de calcul, control și revizuire a compensației; |
| --- | --- |

—

parametrii de calcul, control și revizuire a compensației;

| — | modalitățile de evitare și de rambursare a oricărei supracompensații. |
| --- | --- |

—

modalitățile de evitare și de rambursare a oricărei supracompensații.

| (306) | În deciziile sale din 2011 și din 2012, Comisia a exprimat îndoieli cu privire la aspectul dacă actul de atribuire prevedea o descriere cuprinzătoare a naturii obligațiilor de serviciu public ale Toremar pe durata perioadei de prelungire. Mai mult, Comisia a subliniat că nu au fost adoptate planuri pe cinci ani pentru perioadele 2000-2004 și 2005-2008, astfel cum se prevăzuse în convenția inițială. Cu toate acestea, Comisia a reamintit, de asemenea, că elemente diferite ale atribuirii pot fi incluse în mai multe acte, fără ca aceasta să pună sub semnul întrebării caracterul adecvat al definirii obligațiilor. Pe durata perioadei de prelungire, actul de atribuire a serviciilor către Toremar a inclus convenția inițială (astfel cum a fost modificată și prelungită în timp), planurile pe cinci ani pentru perioadele 1990-1994 și 1995-1999, anumite decizii ad hoc adoptate de Italia, directiva CIPE și legea din 2009. |
| --- | --- |

(306)

În deciziile sale din 2011 și din 2012, Comisia a exprimat îndoieli cu privire la aspectul dacă actul de atribuire prevedea o descriere cuprinzătoare a naturii obligațiilor de serviciu public ale Toremar pe durata perioadei de prelungire. Mai mult, Comisia a subliniat că nu au fost adoptate planuri pe cinci ani pentru perioadele 2000-2004 și 2005-2008, astfel cum se prevăzuse în convenția inițială. Cu toate acestea, Comisia a reamintit, de asemenea, că elemente diferite ale atribuirii pot fi incluse în mai multe acte, fără ca aceasta să pună sub semnul întrebării caracterul adecvat al definirii obligațiilor. Pe durata perioadei de prelungire, actul de atribuire a serviciilor către Toremar a inclus convenția inițială (astfel cum a fost modificată și prelungită în timp), planurile pe cinci ani pentru perioadele 1990-1994 și 1995-1999, anumite decizii ad hoc adoptate de Italia, directiva CIPE și legea din 2009.

ad hoc

| (307) | În acest context, Comisia constată mai întâi că respectiva convenție inițială (astfel cum a fost modificată în timp), care formează partea principală a actului de atribuire a serviciilor către Toremar, a rămas pe deplin aplicabilă până la finalizarea privatizării în temeiul unei serii de decrete-lege (a se vedea considerentul 286). Actele juridice respective precizează că Toremar a fost însărcinată cu obligații de serviciu public până la finalizarea privatizării sale. |
| --- | --- |

(307)

În acest context, Comisia constată mai întâi că respectiva convenție inițială (astfel cum a fost modificată în timp), care formează partea principală a actului de atribuire a serviciilor către Toremar, a rămas pe deplin aplicabilă până la finalizarea privatizării în temeiul unei serii de decrete-lege (a se vedea considerentul 286). Actele juridice respective precizează că Toremar a fost însărcinată cu obligații de serviciu public până la finalizarea privatizării sale.

| (308) | Conform convenției inițiale, planurile pe cinci ani specifică rutele și porturile care urmează să fie deservite, tipul și capacitatea navelor care urmează să fie utilizate pentru legăturile maritime asigurate, frecvența serviciului și tarifele care urmează să fie plătite, inclusiv tarifele subvenționate, în special în cazul locuitorilor regiunilor insulare. Deși planurile pentru perioadele 2000-2004 și 2005-2008 nu au fost adoptate în mod oficial, planul pentru perioada 1995-1999 (aprobat prin Decretul ministerial din 14 mai 1996) a continuat să se aplice fără nicio modificare în ceea ce privește domeniul de aplicare al obligațiilor de serviciu public. Prin urmare, dispozițiile acestui plan au continuat să se aplice integral pe parcursul perioadei cuprinse între 1 ianuarie 2009 și 2 ianuarie 2012. Înainte de 2009, schema tarifară inițială prevăzută în convenția inițială a fost modificată printr-o serie de acte subsecvente. Cu toate acestea, pe parcursul întregii perioade de prelungire, nu s-a emis niciun decret interministerial de modificare în continuare a tarifelor care trebuiau percepute de către societățile fostului grup Tirrenia, inclusiv Toremar. Pe această bază, Comisia concluzionează că obligațiile de serviciu public pe care Toremar a trebuit să le îndeplinească în perioada de prelungire au fost definite într-un mod suficient de clar. |
| --- | --- |

(308)

Conform convenției inițiale, planurile pe cinci ani specifică rutele și porturile care urmează să fie deservite, tipul și capacitatea navelor care urmează să fie utilizate pentru legăturile maritime asigurate, frecvența serviciului și tarifele care urmează să fie plătite, inclusiv tarifele subvenționate, în special în cazul locuitorilor regiunilor insulare. Deși planurile pentru perioadele 2000-2004 și 2005-2008 nu au fost adoptate în mod oficial, planul pentru perioada 1995-1999 (aprobat prin Decretul ministerial din 14 mai 1996) a continuat să se aplice fără nicio modificare în ceea ce privește domeniul de aplicare al obligațiilor de serviciu public. Prin urmare, dispozițiile acestui plan au continuat să se aplice integral pe parcursul perioadei cuprinse între 1 ianuarie 2009 și 2 ianuarie 2012. Înainte de 2009, schema tarifară inițială prevăzută în convenția inițială a fost modificată printr-o serie de acte subsecvente. Cu toate acestea, pe parcursul întregii perioade de prelungire, nu s-a emis niciun decret interministerial de modificare în continuare a tarifelor care trebuiau percepute de către societățile fostului grup Tirrenia, inclusiv Toremar. Pe această bază, Comisia concluzionează că obligațiile de serviciu public pe care Toremar a trebuit să le îndeplinească în perioada de prelungire au fost definite într-un mod suficient de clar.

| (309) | Comisia a constatat deja în considerentele 239 și 240 din decizia din 2011 faptul că parametrii necesari pentru calcularea valorii compensației au fost stabiliți în prealabil și sunt descriși în mod clar. În special, pentru anul 2009, convenția inițială (a se vedea considerentele 42 și 44) conține o listă exhaustivă și precisă a elementelor de cost care trebuie luate în considerare, precum și metodologia de calcul al rentabilității capitalului investit pentru operator. Pentru anii 2010 și 2011, metodologia relevantă este stabilită în directiva CIPE (a se vedea considerentele 41-55). Mai exact, directiva CIPE detaliază elementele de cost luate în considerare și rentabilitatea capitalului investit. În sfârșit, legea din 2009 prevede valoarea maximă a compensației, și anume 13 005 441 EUR, care se aplică începând din 2010. Mai mult, convenția inițială a prevăzut faptul că respectiva compensație va fi plătită în tranșe și a asigurat faptul că aceasta s-a bazat pe costurile și veniturile reale aferente furnizării serviciului public. În acest fel, supracompensația putea fi identificată și evitată cu ușurință. Acolo unde era cazul, statul putea să recupereze ulterior supracompensația de la Toremar. |
| --- | --- |

(309)

Comisia a constatat deja în considerentele 239 și 240 din decizia din 2011 faptul că parametrii necesari pentru calcularea valorii compensației au fost stabiliți în prealabil și sunt descriși în mod clar. În special, pentru anul 2009, convenția inițială (a se vedea considerentele 42 și 44) conține o listă exhaustivă și precisă a elementelor de cost care trebuie luate în considerare, precum și metodologia de calcul al rentabilității capitalului investit pentru operator. Pentru anii 2010 și 2011, metodologia relevantă este stabilită în directiva CIPE (a se vedea considerentele 41-55). Mai exact, directiva CIPE detaliază elementele de cost luate în considerare și rentabilitatea capitalului investit. În sfârșit, legea din 2009 prevede valoarea maximă a compensației, și anume 13 005 441 EUR, care se aplică începând din 2010. Mai mult, convenția inițială a prevăzut faptul că respectiva compensație va fi plătită în tranșe și a asigurat faptul că aceasta s-a bazat pe costurile și veniturile reale aferente furnizării serviciului public. În acest fel, supracompensația putea fi identificată și evitată cu ușurință. Acolo unde era cazul, statul putea să recupereze ulterior supracompensația de la Toremar.

| (310) | Pe această bază, Comisia consideră că, pentru perioada de prelungire a convenției inițiale, actele de atribuire au prevăzut o definiție clară a obligațiilor de serviciu public, durata, întreprinderea și teritoriul în cauză, parametrii de calcul, control și revizuire a compensației, precum și modalitățile de evitare și de rambursare a oricărei supracompensații, astfel cum se prevede în cadrul SIEG din 2011. |
| --- | --- |

(310)

Pe această bază, Comisia consideră că, pentru perioada de prelungire a convenției inițiale, actele de atribuire au prevăzut o definiție clară a obligațiilor de serviciu public, durata, întreprinderea și teritoriul în cauză, parametrii de calcul, control și revizuire a compensației, precum și modalitățile de evitare și de rambursare a oricărei supracompensații, astfel cum se prevede în cadrul SIEG din 2011.

6.3.1.4.   Durata perioadei de valabilitate a actului de atribuire

| (311) | Astfel cum se arată la punctul 17 din cadrul SIEG din 2011, „perioada de valabilitate a actului de atribuire ar trebui să fie justificată prin trimitere la criterii obiective, cum ar fi necesitatea amortizării activelor fixe netransferabile. În principiu, perioada de valabilitate a actului de atribuire nu ar trebui să depășească perioada necesară pentru amortizarea celor mai importante active necesare pentru prestarea SIEG”. |
| --- | --- |

(311)

Astfel cum se arată la punctul 17 din cadrul SIEG din 2011, „perioada de valabilitate a actului de atribuire ar trebui să fie justificată prin trimitere la criterii obiective, cum ar fi necesitatea amortizării activelor fixe netransferabile. În principiu, perioada de valabilitate a actului de atribuire nu ar trebui să depășească perioada necesară pentru amortizarea celor mai importante active necesare pentru prestarea SIEG”.

| (312) | Italia a afirmat că durata prelungirii a fost stabilită în raport cu perioada necesară pentru amortizarea celor mai importante active utilizate pentru furnizarea SIEG. În special, durata totală a convenției inițiale, astfel cum a fost prelungită, este puțin peste 22 de ani. Navele reprezintă activele cele mai importante necesare pentru furnizarea serviciului public. Perioada de amortizare pentru navele utilizate pentru serviciile de transport cu feribotul este, de obicei, lungă și poate depăși 25 de ani. |
| --- | --- |

(312)

Italia a afirmat că durata prelungirii a fost stabilită în raport cu perioada necesară pentru amortizarea celor mai importante active utilizate pentru furnizarea SIEG. În special, durata totală a convenției inițiale, astfel cum a fost prelungită, este puțin peste 22 de ani. Navele reprezintă activele cele mai importante necesare pentru furnizarea serviciului public. Perioada de amortizare pentru navele utilizate pentru serviciile de transport cu feribotul este, de obicei, lungă și poate depăși 25 de ani.

| (313) | Italia a furnizat Comisiei valoarea de amortizare a navelor Toremar pentru perioada 2009-2011. Comisia observă că, la momentul prelungirii convenției inițiale, cinci din opt nave erau deja complet amortizate, în timp ce celelalte trei nave, care nu fuseseră încă amortizate, aveau o vechime medie de 21,5 ani. |
| --- | --- |

(313)

Italia a furnizat Comisiei valoarea de amortizare a navelor Toremar pentru perioada 2009-2011. Comisia observă că, la momentul prelungirii convenției inițiale, cinci din opt nave erau deja complet amortizate, în timp ce celelalte trei nave, care nu fuseseră încă amortizate, aveau o vechime medie de 21,5 ani.

| (314) | Deși perioada de amortizare a expirat pentru majoritatea navelor utilizate de Toremar în perioada de prelungire a convenției inițiale, Comisia constată că prelungirea perioadei respective cu trei ani a fost necesară pentru a asigura continuitatea serviciului public până la finalizarea procesului de privatizare. Luând în considerare, în plus, vechimea medie a celorlalte nave a căror valoare nu fusese încă amortizată complet, precum și durata medie a amortizării navelor utilizate pentru serviciile de transport cu feribotul, Comisia concluzionează că durata perioadei de valabilitate a actului de atribuire este justificată într-o măsură suficientă și că punctul 17 din cadrul SIEG este respectat. |
| --- | --- |

(314)

Deși perioada de amortizare a expirat pentru majoritatea navelor utilizate de Toremar în perioada de prelungire a convenției inițiale, Comisia constată că prelungirea perioadei respective cu trei ani a fost necesară pentru a asigura continuitatea serviciului public până la finalizarea procesului de privatizare. Luând în considerare, în plus, vechimea medie a celorlalte nave a căror valoare nu fusese încă amortizată complet, precum și durata medie a amortizării navelor utilizate pentru serviciile de transport cu feribotul, Comisia concluzionează că durata perioadei de valabilitate a actului de atribuire este justificată într-o măsură suficientă și că punctul 17 din cadrul SIEG este respectat.

6.3.1.5.   Respectarea Directivei 2006/111/CE

| (315) | Potrivit punctului 18 din cadrul SIEG din 2011, „[a]jutorul va fi considerat compatibil cu piața internă în temeiul articolului 106 alineatul (2) din tratat doar în cazul în care întreprinderea respectă, după caz, dispozițiile Directivei 2006/111/CE” a Comisiei privind transparența relațiilor financiare dintre statele membre și întreprinderile publice, precum și transparența relațiilor financiare din cadrul anumitor întreprinderi (88). |
| --- | --- |

(315)

Potrivit punctului 18 din cadrul SIEG din 2011, „[a]jutorul va fi considerat compatibil cu piața internă în temeiul articolului 106 alineatul (2) din tratat doar în cazul în care întreprinderea respectă, după caz, dispozițiile Directivei 2006/111/CE” a Comisiei privind transparența relațiilor financiare dintre statele membre și întreprinderile publice, precum și transparența relațiilor financiare din cadrul anumitor întreprinderi (88).

88

| (316) | Mai mult, punctul 44 din cadrul SIEG din 2011 prevede că: „În cazul în care o întreprindere desfășoară activități care se încadrează atât în cadrul, cât și în afara domeniului de aplicare al SIEG, contabilitatea sa internă trebuie să prezinte separat costurile și veniturile asociate serviciilor SIEG și pe cele ale altor servicii, în conformitate cu principiile prevăzute la punctul 31.” |
| --- | --- |

(316)

Mai mult, punctul 44 din cadrul SIEG din 2011 prevede că: „În cazul în care o întreprindere desfășoară activități care se încadrează atât în cadrul, cât și în afara domeniului de aplicare al SIEG, contabilitatea sa internă trebuie să prezinte separat costurile și veniturile asociate serviciilor SIEG și pe cele ale altor servicii, în conformitate cu principiile prevăzute la punctul 31.”

| (317) | Italia a confirmat că Toremar a desfășurat doar activități de furnizare a serviciilor publice în temeiul convenției inițiale. |
| --- | --- |

(317)

Italia a confirmat că Toremar a desfășurat doar activități de furnizare a serviciilor publice în temeiul convenției inițiale.

| (318) | Prin urmare, Comisia consideră că punctul 18 din cadrul SIEG nu este aplicabil. |
| --- | --- |

(318)

Prin urmare, Comisia consideră că punctul 18 din cadrul SIEG nu este aplicabil.

6.3.1.6.   Valoarea compensației

| (319) | Punctul 21 din cadrul SIEG din 2011 prevede că „[v]aloarea compensației nu trebuie să depășească ceea ce este necesar pentru a se acoperi costurile nete [...] ale îndeplinirii obligațiilor de serviciu public, inclusiv un profit rezonabil”. |
| --- | --- |

(319)

Punctul 21 din cadrul SIEG din 2011 prevede că „[v]aloarea compensației nu trebuie să depășească ceea ce este necesar pentru a se acoperi costurile nete [...] ale îndeplinirii obligațiilor de serviciu public, inclusiv un profit rezonabil”.

| (320) | În cazul de față, având în vedere că această compensație constituie ajutor ilegal acordat înainte de intrarea în vigoare a cadrului SIEG din 2011, punctul 69 din acesta prevede în mod specific că, în scopul evaluării ajutorului de stat, utilizarea metodologiei costului net evitat nu este necesară. În schimb, se pot utiliza metode alternative pentru calcularea costului net necesar îndeplinirii obligațiilor de serviciu public, cum ar fi metodologia bazată pe alocarea costurilor. În temeiul acestei metodologii, costul net ar fi calculat ca diferența dintre costurile și veniturile unui anumit furnizor care îndeplinește obligațiile de serviciu public, astfel cum sunt precizate și estimate în actul de atribuire. Punctele 28-38 din cadrul SIEG din 2011 prevăd mai detaliat modul de aplicare a acestei metodologii. |
| --- | --- |

(320)

În cazul de față, având în vedere că această compensație constituie ajutor ilegal acordat înainte de intrarea în vigoare a cadrului SIEG din 2011, punctul 69 din acesta prevede în mod specific că, în scopul evaluării ajutorului de stat, utilizarea metodologiei costului net evitat nu este necesară. În schimb, se pot utiliza metode alternative pentru calcularea costului net necesar îndeplinirii obligațiilor de serviciu public, cum ar fi metodologia bazată pe alocarea costurilor. În temeiul acestei metodologii, costul net ar fi calculat ca diferența dintre costurile și veniturile unui anumit furnizor care îndeplinește obligațiile de serviciu public, astfel cum sunt precizate și estimate în actul de atribuire. Punctele 28-38 din cadrul SIEG din 2011 prevăd mai detaliat modul de aplicare a acestei metodologii.

| (321) | În deciziile sale din 2011 și din 2012, Comisia nu a putut concluziona dacă valoarea compensației începând cu 2009 a fost proporțională, întrucât avea încă îndoieli cu privire la calificarea unora dintre serviciile publice încredințate Toremar ca fiind SIEG autentice. Aceste îndoieli au fost abordate în secțiunea 6.3.1.2 și, prin urmare, Comisia consideră că respectiva compensație acordată Toremar pentru 2009 este proporțională și compatibilă cu articolul 106 din TFUE. Italia a furnizat calculul valorii compensației pentru 2009 (și anume 13 572 035 EUR), care a fost determinată pe baza metodologiei prevăzute în convenția inițială și a corespuns pierderii nete acumulate pentru serviciile furnizate în regim de serviciu public, la care s-a adăugat o sumă variabilă corespunzătoare rentabilității capitalului investit (și anume 301 000 EUR). |
| --- | --- |

(321)

În deciziile sale din 2011 și din 2012, Comisia nu a putut concluziona dacă valoarea compensației începând cu 2009 a fost proporțională, întrucât avea încă îndoieli cu privire la calificarea unora dintre serviciile publice încredințate Toremar ca fiind SIEG autentice. Aceste îndoieli au fost abordate în secțiunea 6.3.1.2 și, prin urmare, Comisia consideră că respectiva compensație acordată Toremar pentru 2009 este proporțională și compatibilă cu articolul 106 din TFUE. Italia a furnizat calculul valorii compensației pentru 2009 (și anume 13 572 035 EUR), care a fost determinată pe baza metodologiei prevăzute în convenția inițială și a corespuns pierderii nete acumulate pentru serviciile furnizate în regim de serviciu public, la care s-a adăugat o sumă variabilă corespunzătoare rentabilității capitalului investit (și anume 301 000 EUR).

| (322) | Comisia a exprimat o serie de îndoieli și cu privire la prima de risc de 6,5 % care s-a aplicat începând din 2010. În special, Comisia a pus sub semnul întrebării măsura în care această primă reflectă un nivel adecvat de risc, având în vedere că, prima facie, Toremar nu părea să își asume riscurile suportate în mod normal în furnizarea unor astfel de servicii. |
| --- | --- |

(322)

Comisia a exprimat o serie de îndoieli și cu privire la prima de risc de 6,5 % care s-a aplicat începând din 2010. În special, Comisia a pus sub semnul întrebării măsura în care această primă reflectă un nivel adecvat de risc, având în vedere că, prima facie, Toremar nu părea să își asume riscurile suportate în mod normal în furnizarea unor astfel de servicii.

prima facie

| (323) | Prima de risc de 6,5 % ar fi fost aplicată pentru a se stabili rentabilitatea capitalului cu ajutorul formulei WACC. Cu toate acestea, astfel cum s-a explicat deja în considerentul 133, Italia a clarificat faptul că, deoarece valoarea compensației care a făcut obiectul procedurii de achiziții a fost plafonată în temeiul legii din 2009, s-a decis simplificarea calculului prin aplicarea procentului de 6,9 % ca rată forfetară a rentabilității capitalului pentru anii 2010 și 2011. |
| --- | --- |

(323)

Prima de risc de 6,5 % ar fi fost aplicată pentru a se stabili rentabilitatea capitalului cu ajutorul formulei WACC. Cu toate acestea, astfel cum s-a explicat deja în considerentul 133, Italia a clarificat faptul că, deoarece valoarea compensației care a făcut obiectul procedurii de achiziții a fost plafonată în temeiul legii din 2009, s-a decis simplificarea calculului prin aplicarea procentului de 6,9 % ca rată forfetară a rentabilității capitalului pentru anii 2010 și 2011.

| (324) | În acest context, pe baza contabilității pentru fiecare rută în parte, prezentată de Italia și inclusă sub formă agregată în tabelul 11, Comisia a putut verifica dacă, pentru anii 2010 și 2011, compensația pentru obligația de serviciu public a fost cu aproximativ 2 200 EUR mai mică decât costul net al serviciului, cu includerea ratei forfetare a rentabilității capitalului de 6,9 %:









  Misiunea de serviciu public a Toremar | 2010 | 2011 | Total general |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Venituri totale | 21 241 542 EUR | 20 097 049 EUR | 41 338 591 EUR |
| – Costuri totale | 35 410 421 EUR | 35 218 639 EUR | 70 629 060 EUR |
| – Amortizări | 1 064 158 EUR | 985 207 EUR | 2 049 365 EUR |
| = Costul net al serviciului public | –15 233 037 EUR | –16 106 797 EUR | –31 339 834 EUR |
| + Rentabilitatea capitalului (6,9 %) | – 359 417 EUR | – 313 826 EUR | – 673 243 EUR |
| = Eligibil pentru compensație | –15 592 454 EUR | –16 420 623 EUR | –32 013 077 EUR |
| + Compensația efectivă | 16 005 441 EUR | 16 005 441 EUR | 32 010 882 EUR |
| = Supra/subcompensare | 412 987 EUR | – 415 182 EUR | –2 195 EUR |

(324)

În acest context, pe baza contabilității pentru fiecare rută în parte, prezentată de Italia și inclusă sub formă agregată în tabelul 11, Comisia a putut verifica dacă, pentru anii 2010 și 2011, compensația pentru obligația de serviciu public a fost cu aproximativ 2 200 EUR mai mică decât costul net al serviciului, cu includerea ratei forfetare a rentabilității capitalului de 6,9 %:

Misiunea de serviciu public a Toremar

Misiunea de serviciu public a Toremar

2010

2010

2011

2011

Total general

Total general

Venituri totale

Venituri totale

21 241 542 EUR

20 097 049 EUR

41 338 591 EUR

– Costuri totale

– Costuri totale

35 410 421 EUR

35 218 639 EUR

70 629 060 EUR

– Amortizări

– Amortizări

1 064 158 EUR

985 207 EUR

2 049 365 EUR

= Costul net al serviciului public

= Costul net al serviciului public

–15 233 037 EUR

–16 106 797 EUR

–31 339 834 EUR

+ Rentabilitatea capitalului (6,9 %)

+ Rentabilitatea capitalului (6,9 %)

– 359 417 EUR

– 313 826 EUR

– 673 243 EUR

= Eligibil pentru compensație

= Eligibil pentru compensație

–15 592 454 EUR

–16 420 623 EUR

–32 013 077 EUR

+ Compensația efectivă

+ Compensația efectivă

16 005 441 EUR

16 005 441 EUR

32 010 882 EUR

= Supra/subcompensare

= Supra/subcompensare

412 987 EUR

– 415 182 EUR

–2 195 EUR

Tabelul 11 – Costul net al serviciului public furnizat de Toremar în perioada 2010-2011

Tabelul 11 – Costul net al serviciului public furnizat de Toremar în perioada 2010-2011

| (325) | Punctul 49 din cadrul SIEG din 2011 prevede obligația statelor membre de a se asigura că respectiva compensație acordată pentru furnizarea SIEG nu conduce la primirea de către întreprinderi a unei supracompensări (astfel cum a fost definită la punctul 47 din cadrul respectiv). Printre altele, statele membre trebuie să furnizeze dovezi la solicitarea Comisiei. Mai mult, acestea trebuie să efectueze controale regulate sau să se asigure că astfel de controale sunt efectuate la sfârșitul perioadei de valabilitate a actului de atribuire și, în orice caz, la intervale de cel mult trei ani. |
| --- | --- |

(325)

Punctul 49 din cadrul SIEG din 2011 prevede obligația statelor membre de a se asigura că respectiva compensație acordată pentru furnizarea SIEG nu conduce la primirea de către întreprinderi a unei supracompensări (astfel cum a fost definită la punctul 47 din cadrul respectiv). Printre altele, statele membre trebuie să furnizeze dovezi la solicitarea Comisiei. Mai mult, acestea trebuie să efectueze controale regulate sau să se asigure că astfel de controale sunt efectuate la sfârșitul perioadei de valabilitate a actului de atribuire și, în orice caz, la intervale de cel mult trei ani.

| (326) | Comisia a evaluat deja în cadrul criteriului Altmark 3 că rata forfetară a rentabilității capitalului de 6,5 % pe care Moby/Toremar puteau să o preconizeze dintr-o perspectivă ex ante a fost în conformitate cu riscurile la care au fost expuse în furnizarea serviciilor publice în temeiul contractului de servicii publice (a se vedea considerentele 224-229). În plus, Comisia reiterează faptul că Italia a utilizat o rată forfetară a rentabilității capitalului (care a fost stabilită la 6,9 % pentru perioada 2010-2011) în scopul simplificării calculului. În fapt, în decizia din 2011, Comisia a plecat de la ipoteza că rata rentabilității capitalului investit pentru 2010 a fost stabilită la 9,95 % înainte de impozitare, însă Italia a explicat că aceasta era o valoare estimată în scopul procedurilor de achiziții deschise ce urmau să se desfășoare după privatizarea societăților fostului grup Tirrenia, inclusiv a Toremar (a se vedea considerentul 132). |
| --- | --- |

(326)

Comisia a evaluat deja în cadrul criteriului Altmark 3 că rata forfetară a rentabilității capitalului de 6,5 % pe care Moby/Toremar puteau să o preconizeze dintr-o perspectivă ex ante a fost în conformitate cu riscurile la care au fost expuse în furnizarea serviciilor publice în temeiul contractului de servicii publice (a se vedea considerentele 224-229). În plus, Comisia reiterează faptul că Italia a utilizat o rată forfetară a rentabilității capitalului (care a fost stabilită la 6,9 % pentru perioada 2010-2011) în scopul simplificării calculului. În fapt, în decizia din 2011, Comisia a plecat de la ipoteza că rata rentabilității capitalului investit pentru 2010 a fost stabilită la 9,95 % înainte de impozitare, însă Italia a explicat că aceasta era o valoare estimată în scopul procedurilor de achiziții deschise ce urmau să se desfășoare după privatizarea societăților fostului grup Tirrenia, inclusiv a Toremar (a se vedea considerentul 132).

ex ante

| (327) | Comisia observă că directiva CIPE prezentată ia în considerare anumite valori de piață aplicabile în sectorul cabotajului maritim. Acesta prevede costurile eligibile pentru îndeplinirea obligațiilor de serviciu public, precum și principiile de calcul privind rata rentabilității capitalului pe baza informațiilor, a condițiilor și a riscurilor relevante pentru acest sector specific. |
| --- | --- |

(327)

Comisia observă că directiva CIPE prezentată ia în considerare anumite valori de piață aplicabile în sectorul cabotajului maritim. Acesta prevede costurile eligibile pentru îndeplinirea obligațiilor de serviciu public, precum și principiile de calcul privind rata rentabilității capitalului pe baza informațiilor, a condițiilor și a riscurilor relevante pentru acest sector specific.

| (328) | În plus, Comisia observă că, pentru anii 2010 și 2011, regiunea Toscana a apelat la rezervele sale pentru a acoperi costurile suplimentare aferente serviciului public ale Toremar care nu au putut fi acoperite de bugetul central al statului, ca urmare a unei reduceri a numărului de pasageri din cauza crizei economice și financiare și a unei creșteri a costurilor cu combustibilul în aceeași perioadă (a se vedea considerentul 40). Prin urmare, Toremar a fost expusă riscului comercial al unei pierderi substanțiale de venituri, fără a avea certitudinea că această pierdere va fi acoperită de regiunea Toscana. Într-adevăr, regiunea urma să elibereze rezervele numai după verificarea detaliată a costurilor și a veniturilor reale aferente perioadei 2010-2011. Având în vedere cele de mai sus, Comisia constată că o rentabilitate a capitalului de 6,9 % este în concordanță cu riscurile implicate. |
| --- | --- |

(328)

În plus, Comisia observă că, pentru anii 2010 și 2011, regiunea Toscana a apelat la rezervele sale pentru a acoperi costurile suplimentare aferente serviciului public ale Toremar care nu au putut fi acoperite de bugetul central al statului, ca urmare a unei reduceri a numărului de pasageri din cauza crizei economice și financiare și a unei creșteri a costurilor cu combustibilul în aceeași perioadă (a se vedea considerentul 40). Prin urmare, Toremar a fost expusă riscului comercial al unei pierderi substanțiale de venituri, fără a avea certitudinea că această pierdere va fi acoperită de regiunea Toscana. Într-adevăr, regiunea urma să elibereze rezervele numai după verificarea detaliată a costurilor și a veniturilor reale aferente perioadei 2010-2011. Având în vedere cele de mai sus, Comisia constată că o rentabilitate a capitalului de 6,9 % este în concordanță cu riscurile implicate.

| (329) | În plus, astfel cum s-a explicat deja în considerentul 227 în contextul evaluării noului contract de servicii publice în temeiul criteriului Altmark 3, Comisia a constatat că, în 2011 (precum și în 2010), rentabilitatea medie a capitalului generată de un grup de referință de operatori de servicii de transport cu feribotul care ofereau legături maritime în interiorul Italiei sau între Italia și alte state membre a fost mai mare de 6,5 %, în anumite cazuri depășind 8 %. Prin urmare, o rentabilitate a capitalului de 6,9 % este considerată a fi în concordanță cu rentabilitatea capitalului observată pentru grupul de referință. |
| --- | --- |

(329)

În plus, astfel cum s-a explicat deja în considerentul 227 în contextul evaluării noului contract de servicii publice în temeiul criteriului Altmark 3, Comisia a constatat că, în 2011 (precum și în 2010), rentabilitatea medie a capitalului generată de un grup de referință de operatori de servicii de transport cu feribotul care ofereau legături maritime în interiorul Italiei sau între Italia și alte state membre a fost mai mare de 6,5 %, în anumite cazuri depășind 8 %. Prin urmare, o rentabilitate a capitalului de 6,9 % este considerată a fi în concordanță cu rentabilitatea capitalului observată pentru grupul de referință.

| (330) | Având în vedere cele de mai sus, Comisia consideră că rentabilitatea capitalului de 6,9 % prezentată rămâne la un nivel rezonabil. |
| --- | --- |

(330)

Având în vedere cele de mai sus, Comisia consideră că rentabilitatea capitalului de 6,9 % prezentată rămâne la un nivel rezonabil.

| (331) | În sfârșit, Italia a furnizat dovezile necesare care arată că s-au efectuat toate controalele regulate pentru a se asigura că valoarea compensației nu a depășit costul net al serviciului. În plus, Comisia reamintește că respectiva compensație este plătită în tranșe (a se vedea considerentul 41) și că plata finală se face pe baza costurilor și a veniturilor efectiv înregistrate în exercițiul relevant. În acest mod, se asigură faptul că valoarea compensației nu depășește costurile nete ale serviciului. |
| --- | --- |

(331)

În sfârșit, Italia a furnizat dovezile necesare care arată că s-au efectuat toate controalele regulate pentru a se asigura că valoarea compensației nu a depășit costul net al serviciului. În plus, Comisia reamintește că respectiva compensație este plătită în tranșe (a se vedea considerentul 41) și că plata finală se face pe baza costurilor și a veniturilor efectiv înregistrate în exercițiul relevant. În acest mod, se asigură faptul că valoarea compensației nu depășește costurile nete ale serviciului.

| (332) | Având în vedere cele de mai sus, Comisia concluzionează că valoarea compensației acordate Toremar pe durata prelungirii convenției inițiale nu a condus la nicio supracompensare și că sunt respectate cerințele aplicabile din secțiunea 2.8 din cadrul SIEG. |
| --- | --- |

(332)

Având în vedere cele de mai sus, Comisia concluzionează că valoarea compensației acordate Toremar pe durata prelungirii convenției inițiale nu a condus la nicio supracompensare și că sunt respectate cerințele aplicabile din secțiunea 2.8 din cadrul SIEG.

6.3.1.7.   Prioritatea la acostare

| (333) | Articolul 19-ter alineatul (21) din legea din 2009 menționează în mod clar faptul că prioritatea la acostare a fost necesară pentru a garanta continuitatea teritorială cu insulele și din perspectiva obligațiilor de serviciu public ale societăților fostului grup Tirrenia, inclusiv Toremar. Într-adevăr, dacă nu ar exista nicio prioritate la acostare pentru societățile însărcinate cu obligații de serviciu public, acestea ar putea să fie nevoite să își aștepte rândul înainte să acosteze și, prin urmare, să aibă întârzieri, ceea ce ar submina scopul de a asigura o legătură fiabilă și convenabilă pentru consumatori. Un orar de circulație regulat este, într-adevăr, necesar pentru a satisface nevoile de mobilitate ale populației insulelor și pentru a contribui la dezvoltarea economică a insulelor respective. În plus, întrucât orele de plecare pentru rutele de serviciu public sunt stabilite prin convenție, prioritatea la acostare este necesară pentru a se asigura că porturile alocă danele și orarele de acostare într-un mod care să permită operatorului de servicii publice să își respecte obligațiile de serviciu public. |
| --- | --- |

(333)

Articolul 19-ter alineatul (21) din legea din 2009 menționează în mod clar faptul că prioritatea la acostare a fost necesară pentru a garanta continuitatea teritorială cu insulele și din perspectiva obligațiilor de serviciu public ale societăților fostului grup Tirrenia, inclusiv Toremar. Într-adevăr, dacă nu ar exista nicio prioritate la acostare pentru societățile însărcinate cu obligații de serviciu public, acestea ar putea să fie nevoite să își aștepte rândul înainte să acosteze și, prin urmare, să aibă întârzieri, ceea ce ar submina scopul de a asigura o legătură fiabilă și convenabilă pentru consumatori. Un orar de circulație regulat este, într-adevăr, necesar pentru a satisface nevoile de mobilitate ale populației insulelor și pentru a contribui la dezvoltarea economică a insulelor respective. În plus, întrucât orele de plecare pentru rutele de serviciu public sunt stabilite prin convenție, prioritatea la acostare este necesară pentru a se asigura că porturile alocă danele și orarele de acostare într-un mod care să permită operatorului de servicii publice să își respecte obligațiile de serviciu public.

-ter

| (334) | În acest context, Comisia consideră că această măsură a fost acordată pentru a permite Toremar să își îndeplinească obligațiile de serviciu public care reprezintă SIEG autentice (a se vedea secțiunea 6.3.1.2). Mai mult, Italia a confirmat că prioritatea la acostare este aplicabilă doar serviciilor furnizate în regim de serviciu public. |
| --- | --- |

(334)

În acest context, Comisia consideră că această măsură a fost acordată pentru a permite Toremar să își îndeplinească obligațiile de serviciu public care reprezintă SIEG autentice (a se vedea secțiunea 6.3.1.2). Mai mult, Italia a confirmat că prioritatea la acostare este aplicabilă doar serviciilor furnizate în regim de serviciu public.

| (335) | Comisia a evaluat deja în detaliu compatibilitatea SIEG și compensația aferentă acordată Toremar pe durata prelungirii convenției inițiale (a se vedea secțiunea 6.3.1). Prin urmare, Comisia consideră că evaluarea sa privind compatibilitatea în ceea ce privește prioritatea la acostare se poate limita la a stabili dacă această măsură a putut conduce sau nu la supracompensare. |
| --- | --- |

(335)

Comisia a evaluat deja în detaliu compatibilitatea SIEG și compensația aferentă acordată Toremar pe durata prelungirii convenției inițiale (a se vedea secțiunea 6.3.1). Prin urmare, Comisia consideră că evaluarea sa privind compatibilitatea în ceea ce privește prioritatea la acostare se poate limita la a stabili dacă această măsură a putut conduce sau nu la supracompensare.

| (336) | Comisia ia act de argumentele prezentate de Italia, potrivit cărora orice posibil avantaj financiar care rezultă din prioritatea la acostare ar fi limitat (a se vedea considerentul 137). Prin urmare, riscul de supracompensare care decurge din măsură ar fi, de asemenea, limitat. În plus, în măsura în care această acțiune ar reduce cheltuielile de funcționare sau ar crește veniturile operatorului de serviciu public, aceste efecte s-ar reflecta în totalitate în contabilitatea internă a operatorului. Prin urmare, controalele privind supracompensarea efectuate pentru Toremar, astfel cum s-a menționat în secțiunea 6.3.1.6, pot, de asemenea, să detecteze orice supracompensare posibilă rezultată din prioritatea la acostare. |
| --- | --- |

(336)

Comisia ia act de argumentele prezentate de Italia, potrivit cărora orice posibil avantaj financiar care rezultă din prioritatea la acostare ar fi limitat (a se vedea considerentul 137). Prin urmare, riscul de supracompensare care decurge din măsură ar fi, de asemenea, limitat. În plus, în măsura în care această acțiune ar reduce cheltuielile de funcționare sau ar crește veniturile operatorului de serviciu public, aceste efecte s-ar reflecta în totalitate în contabilitatea internă a operatorului. Prin urmare, controalele privind supracompensarea efectuate pentru Toremar, astfel cum s-a menționat în secțiunea 6.3.1.6, pot, de asemenea, să detecteze orice supracompensare posibilă rezultată din prioritatea la acostare.

| (337) | Prin urmare, Comisia concluzionează că prioritatea la acostare, care este indisolubil legată de serviciul public furnizat de Toremar, este compatibilă cu piața internă în conformitate cu articolul 106 alineatul (2) din TFUE și cu cadrul SIEG din 2011. |
| --- | --- |

(337)

Prin urmare, Comisia concluzionează că prioritatea la acostare, care este indisolubil legată de serviciul public furnizat de Toremar, este compatibilă cu piața internă în conformitate cu articolul 106 alineatul (2) din TFUE și cu cadrul SIEG din 2011.

6.3.1.8.   Concluzie

| (338) | Pe baza evaluării de la considerentele 286-337, Comisia concluzionează că respectiva compensație acordată Toremar pentru furnizarea serviciilor de transport maritim în temeiul prelungirii convenției inițiale în perioada de la 1 ianuarie 2010 până la 1 ianuarie 2012 și prioritatea la acostare respectă condițiile aplicabile din cadrul SIEG din 2011 și sunt, prin urmare, compatibile cu piața internă în temeiul articolului 106 din TFUE. |
| --- | --- |

(338)

Pe baza evaluării de la considerentele 286-337, Comisia concluzionează că respectiva compensație acordată Toremar pentru furnizarea serviciilor de transport maritim în temeiul prelungirii convenției inițiale în perioada de la 1 ianuarie 2010 până la 1 ianuarie 2012 și prioritatea la acostare respectă condițiile aplicabile din cadrul SIEG din 2011 și sunt, prin urmare, compatibile cu piața internă în temeiul articolului 106 din TFUE.

6.3.2.   Concluzie privind compatibilitatea ajutorului

Concluzie privind compatibilitatea ajutorului

| (339) | Pe baza evaluării de mai sus, Comisia constată că respectiva compensație acordată Toremar și prioritatea la acostare pentru exploatarea rutelor maritime în perioada 1 ianuarie 2010-1 ianuarie 2012 sunt compatibile cu piața internă în conformitate cu articolul 106 din TFUE și cu cadrul SIEG din 2011. |
| --- | --- |

(339)

Pe baza evaluării de mai sus, Comisia constată că respectiva compensație acordată Toremar și prioritatea la acostare pentru exploatarea rutelor maritime în perioada 1 ianuarie 2010-1 ianuarie 2012 sunt compatibile cu piața internă în conformitate cu articolul 106 din TFUE și cu cadrul SIEG din 2011.

7.   CONCLUZIE

CONCLUZIE

| (340) | Comisia constată că Italia a pus în aplicare în mod ilegal măsurile de ajutor supuse evaluării, încălcând articolul 108 alineatul (3) din TFUE. Pe baza evaluării de mai sus, Comisia a decis că respectiva compensație pentru obligația de serviciu public acordată Toremar în temeiul prelungirii convenției inițiale este compatibilă cu piața internă în temeiul articolului 106 din TFUE. Mai mult, având în vedere că prioritatea la acostare este indisolubil legată de furnizarea SIEG de către Toremar, această măsură este, de asemenea, compatibilă cu piața internă în temeiul articolului 106 din TFUE. |
| --- | --- |

(340)

Comisia constată că Italia a pus în aplicare în mod ilegal măsurile de ajutor supuse evaluării, încălcând articolul 108 alineatul (3) din TFUE. Pe baza evaluării de mai sus, Comisia a decis că respectiva compensație pentru obligația de serviciu public acordată Toremar în temeiul prelungirii convenției inițiale este compatibilă cu piața internă în temeiul articolului 106 din TFUE. Mai mult, având în vedere că prioritatea la acostare este indisolubil legată de furnizarea SIEG de către Toremar, această măsură este, de asemenea, compatibilă cu piața internă în temeiul articolului 106 din TFUE.

| (341) | În plus, Comisia constată că următoarele măsuri nu constituie ajutor de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE:






  1. | compensația acordată Toremar pentru furnizarea de servicii de transport maritim în temeiul noului contract de servicii pentru perioada 2 ianuarie 2012-31 decembrie 2023 împreună cu societatea Toremar și cu prioritatea la acostare în favoarea Moby/Toremar, deoarece respectă cele patru criterii Altmark; |
| --- | --- | --- |

(341)

În plus, Comisia constată că următoarele măsuri nu constituie ajutor de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE:

1.

compensația acordată Toremar pentru furnizarea de servicii de transport maritim în temeiul noului contract de servicii pentru perioada 2 ianuarie 2012-31 decembrie 2023 împreună cu societatea Toremar și cu prioritatea la acostare în favoarea Moby/Toremar, deoarece respectă cele patru criterii Altmark;

| 2. | utilizarea de către Toremar a fondurilor pentru modernizarea navelor, deoarece acestea nu au fost utilizate în scopuri legate de lichiditate; și |
| --- | --- |

2.

utilizarea de către Toremar a fondurilor pentru modernizarea navelor, deoarece acestea nu au fost utilizate în scopuri legate de lichiditate; și

| 3. | scutirile fiscale legate de procesul de privatizare a Toremar și posibilitatea utilizării resurselor FAS pentru a satisface nevoile de lichidități, astfel cum se prevede în legea din 2010, |
| --- | --- |

3.

scutirile fiscale legate de procesul de privatizare a Toremar și posibilitatea utilizării resurselor FAS pentru a satisface nevoile de lichidități, astfel cum se prevede în legea din 2010,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Compensația acordată Toremar și prioritatea la acostare pentru furnizarea serviciilor de transport maritim în temeiul prelungirii convenției inițiale în perioada 1 ianuarie 2009-1 ianuarie 2012 constituie ajutor de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE. Italia a pus în aplicare ajutorul în favoarea Toremar cu încălcarea articolului 108 alineatul (3) din TFUE. Acest ajutor este compatibil cu piața internă.

Articolul 2

Atribuirea noului contract de servicii publice pentru perioada 2 ianuarie 2012-31 decembrie 2023 împreună cu societatea Toremar și prioritatea la acostare în favoarea Moby/Toremar nu constituie ajutor de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE.

Articolul 3

Fondurile primite de Toremar pentru modernizarea navelor sale nu au fost utilizate în scopuri legate de lichiditate și, prin urmare, nu constituie ajutor de stat acordat Toremar în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE.

Articolul 4

Scutirile fiscale legate de procesul de privatizare a Toremar și posibilitatea utilizării resurselor aferente Fondo Aree Sottoutilizzate pentru a satisface nevoile de lichidități, astfel cum se prevede în legea din 2010, nu constituie ajutor de stat acordat Toremar în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE.

Articolul 5

Prezenta decizie se adresează Republicii Italiene.

Adoptată la Bruxelles, 17 iunie 2021.

Pentru Comisie

Margrethe VESTAGER

Membru al Comisiei

---

(1)  
  JO C 28, 1.2.2012, p. 18 și JO C 84, 22.3.2013, p. 58.

1

(2)  Fostul grup Tirrenia era compus din societățile Tirrenia di Navigazione S.p.A., Adriatica S.p.A., Caremar – Campania Regionale Marittima S.p.A., Saremar – Sardegna Regionale Marittima S.p.A., Siremar – Sicilia Regionale Marittima S.p.A. și Toremar – Toscana Regionale Marittima S.p.A.

2

(3)  Ajutor de stat – Republica Italiană – Ajutor de stat SA.32014 (2011/C) (ex 11/NN), SA.32015 (11/C) (ex 11/NN), SA.32016 (11/C) (ex 11/NN) – Ajutor de stat pentru societățile fostului grup Tirrenia – Invitație de a prezenta observații în temeiul articolului 108 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (JO C 28, 1.2.2012, p. 18).

3

(4)  Ajutor de stat – Republica Italiană – Ajutor de stat SA.32014 (2011/C), SA.32015 (2011/C), SA.32016 (2011/C) – Ajutor de stat pentru societățile fostului grup Tirrenia și pentru achizitorii acestora – Invitație de a prezenta observații în temeiul articolului 108 alineatul (2) din TFUE (JO C 84, 22.3.2013, p. 58).

4

(5)  Decizia (UE) 2018/261 a Comisiei din 22 ianuarie 2014 privind ajutoarele de stat SA.32014 (2011/C), SA.32015 (2011/C), SA.32016 (2011/C) acordate de regiunea Sardinia în favoarea Saremar (JO L 49, 22.2.2018, p. 22).

5

(6)  A se vedea Hotărârea din 6 aprilie 2017, Regione autonoma della Sardegna (Italia)/Comisia, T-219/14,, EU:T:2017:266.

6

(7)  Fintecna (Finanziaria per i Settori Industriale e dei Servizi S.p.A.) este deținută integral de Ministerul Economiei și Finanțelor din Italia și este specializată în gestionarea participațiilor și a proceselor de privatizare, ocupându-se, de asemenea, de proiecte de raționalizare și de restructurare a societăților care se confruntă cu dificultăți de ordin industrial, financiar sau organizațional.

7

(8)  Regulamentul (CEE) nr. 3577/92 al Consiliului din 7 decembrie 1992 de aplicare a principiului liberei circulații a serviciilor la transporturile maritime în interiorul statelor membre (cabotaj maritim) (JO L 364, 12.12.1992) („Regulamentul privind cabotajul maritim”).

8

(9)  Decizia 2001/851/CE a Comisiei din 21 iunie 2001 privind ajutoarele de stat acordate de Italia companiei de transport maritim Tirrenia di Navigazione (JO L 318, 4.12.2001, p. 9).

9

(10)  Decizia 2005/163/CE a Comisiei din 16 martie 2004 privind ajutoarele de stat plătite de Italia companiilor de transport maritim Adriatica, Caremar, Siremar, Saremar și Toremar (JO L 053, 26.2.2005, p. 29).

10

(11)  Cauzele conexate T-265/04, T-292/04 și T-504/04, Tirrenia di Navigazione/Comisia, ECLI:EU:T:2009:48.

11

(12)  Decizia (UE) 2020/1411 a Comisiei din 2 martie 2020 privind ajutorul de stat nr. C 64/99 (ex NN 68/99) pus în aplicare de Italia pentru societățile de transport maritim Adriatica, Caremar, Siremar, Saremar și Toremar (grupul Tirrenia) (JO L 332, 12.10.2020, p. 1).

12

(13)  Comunicare a Comisiei: Cadrul Uniunii Europene pentru ajutoarele de stat sub forma compensațiilor pentru obligația de serviciu public (JO C 8, 11.1.2012, p. 15).

13

(14)  Decizia (UE) 2020/1412 a Comisiei din 2 martie 2020 privind măsurile SA.32014, SA.32015, SA.32016 (11/C) (ex 11/NN) puse în aplicare de Italia pentru Tirrenia di Navigazione și achizitorul acesteia, Compagnia Italiana di Navigazione (JO L 332, 12.10.2020, p. 45).

14

(15)  Acest transfer a fost formalizat la 1 iunie 2011.

15

(16)  Articolul 19-ter alineatul (10) din legea din 2009.

16

ter

(17)  Din care 19 839 226 EUR de la Campania și 10 030 606 EUR de la Lazio.

17

(18)  Aceasta include eșalonarea plății de către CIN a unei părți din prețul de cumpărare pentru achiziția ramurii de activitate Tirrenia și mai multe presupuse măsuri suplimentare de ajutor în contextul privatizării ramurii de activitate Siremar (de exemplu, contragaranția și majorarea, de către stat, a capitalului CdI, entitatea care a achiziționat inițial ramura de activitate Siremar).

18

(19)  În special, proiectul „Bonus Sardo – Vacanza”, care face parte din măsura 7, nu a fost evaluat în cadrul deciziei din 2014 și, de asemenea, nu va fi evaluat în prezenta decizie.

19

(20)  După data de 25 noiembrie 2010, prin decizia privind stabilirea subvenției anuale, adoptată de comisia interministerială instituită în temeiul articolului 11 din Legea nr. 856/1986 între Ministerul Infrastructurii și Transporturilor, Ministerul Economiei și Finanțelor și Ministerul Dezvoltării Economice („comisia interministerială”), orice sumă plătită în plus față de compensație se deduce din viitoarele plăți în avans ale subvenției.

20

(21)  Comitato Interministeriale per la Programmazione Economica.

21

(22)  
  Gazzetta Ufficiale della Repubblica Italiana („GURI”) nr. 50 din 28 februarie 2008.

22

Gazzetta Ufficiale della Repubblica Italiana

(23)  În temeiul articolului 1 punctul 999 din Legea nr. 296 din 27 decembrie 2006 și al articolului 1 litera (e) din Decretul-lege nr. 430/1997.

23

(24)  Rata dorită de rentabilitate pentru un investitor în capital, dat fiind profilul de risc al societății și fluxurile de numerar asociate.

24

(25)  
  Bolletino Ufficiale della Regione Toscana (BURT) nr. 2, 13 ianuarie 2010.

25

Bolletino Ufficiale della Regione Toscana

(26)  GURI nr. 4, 13 ianuarie 2010.

26

(27)  JO S 9/010860/2010.

27

(28)  Corriere della Sera, Il Sole 24Ore, La Repubblica and La Nazione.

28

(29)  Directiva 2004/18/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 31 martie 2004 privind coordonarea procedurilor de atribuire a contractelor de achiziții publice de lucrări, de bunuri și de servicii (JO L 134, 30.4.2004, p. 114).

29

(30)  Având în vedere timpul necesar pentru procedura de achiziții, raportul Fidi a pornit de la ipoteza că transferul efectiv al acțiunilor nu putea avea loc înainte de sfârșitul anului 2010. Prin urmare, valoarea contabilă a activelor, astfel cum a fost stabilită la 30 iunie 2010, trebuia modificată pentru a ține seama de valoarea de piață a activelor la momentul transferului efectiv. Valoarea de piață a activelor a fost stabilită de un alt expert evaluator independent. Această evaluare nu a vizat calculul prețului de vânzare al acțiunilor Toremar, ci calculul valorii activelor Toremar.

30

(31)  Potrivit Italiei, articolul 4 din legea din 2009 (a se vedea considerentul 26) prevede un angajament din partea Ministerului Finanțelor din Italia de a se asigura că, în cursul procesului de privatizare, au fost prevăzute „angajamente din partea cumpărătorului Tirrenia SpA și al Siremar SpA de a achita orice datorii către Toremar SpA în termen de 60 de zile de la transfer”. Atunci când Tirrenia a intrat în administrare specială [a se vedea în acest sens Decizia (UE) 2020/1412 a Comisiei din 2 martie 2020 privind măsurile SA.32014, SA.32015, SA.32016 (2011/C) (ex 2011/NN) puse în aplicare de Italia pentru Tirrenia di Navigazione și achizitorul acesteia, Compagnia Italiana di Navigazione], pentru a evita impactul negativ asupra procesului de privatizare a Toremar, regiunea Toscana a inclus această clauză în contractul de vânzare, condiționând plata părții din preț corespunzătoare creanței de plata creanței respective de către Tirrenia. Această clauză a fost adusă la cunoștința tuturor participanților la procedura de achiziții.

31

(32)  Pe baza celor mai recente informații primite de Italia, această creanță nu a fost recuperată până în prezent. Aceasta a fost admisă pe lista creanțelor negarantate de către Tribunalul Civil din Roma în cadrul procedurii de administrare extraordinară.

32

(33)  Contractul pentru atribuirea serviciilor de cabotaj maritim care leagă insulele arhipelagului toscan a fost încheiat între regiunea Toscana, pe de o parte, și atât Moby, cât și Toremar, pe de altă parte. Prin urmare, decizia va face trimitere la ambele societăți (prin formularea „Moby/Toremar”) în toate secțiunile referitoare la noul contract de servicii publice.

33

(34)  Articolul 26 alineatul (2) prevede următoarele: „O deviație pozitivă sau negativă la nivelul echilibrului economico-financiar poate fi cauzată de:

34

| (a) | ineficiențe în materie de gestionare; |
| --- | --- |

(a)

ineficiențe în materie de gestionare;

| (b) | comunicarea eronată de către societate a serviciilor efectiv furnizate pentru stabilirea prețului anual; |
| --- | --- |

(b)

comunicarea eronată de către societate a serviciilor efectiv furnizate pentru stabilirea prețului anual;

| (c) | condiții de piață extrem de nefavorabile, care nu depind de societate și care conduc la înrăutățirea condițiilor de exploatare și, prin urmare, la cheltuieli de funcționare mai mari sau la venituri tarifare mai mici, de natură să determine o modificare negativă a profitului din exploatare de peste 10 %; |
| --- | --- |

(c)

condiții de piață extrem de nefavorabile, care nu depind de societate și care conduc la înrăutățirea condițiilor de exploatare și, prin urmare, la cheltuieli de funcționare mai mari sau la venituri tarifare mai mici, de natură să determine o modificare negativă a profitului din exploatare de peste 10 %;

| (d) | modificări de ordin financiar; |
| --- | --- |

(d)

modificări de ordin financiar;

| (e) | modificări ale actelor cu putere de lege sau ale normelor administrative care stabilesc noi condiții pentru serviciul prevăzut în contract; |
| --- | --- |

(e)

modificări ale actelor cu putere de lege sau ale normelor administrative care stabilesc noi condiții pentru serviciul prevăzut în contract;

| (f) | noi investiții pe care regiunea trebuie să le realizeze din resursele publice prevăzute la articolul 20; |
| --- | --- |

(f)

noi investiții pe care regiunea trebuie să le realizeze din resursele publice prevăzute la articolul 20;

| (g) | modificarea sistemului tarifar în conformitate cu articolul 13; |
| --- | --- |

(g)

modificarea sistemului tarifar în conformitate cu articolul 13;

| (h) | condiții de piață extrem de favorabile, care conduc la o creștere a profitului din exploatare mai mare de 10 %; |
| --- | --- |

(h)

condiții de piață extrem de favorabile, care conduc la o creștere a profitului din exploatare mai mare de 10 %;

| (i) | majorarea costului unitar cu personalul în vederea respectării CCNL (contractul național colectiv de muncă) și a puterii de negociere a societății în ceea ce privește pensiile suplimentare”. (Traducere neoficială a Comisiei). |
| --- | --- |

(i)

majorarea costului unitar cu personalul în vederea respectării CCNL (contractul național colectiv de muncă) și a puterii de negociere a societății în ceea ce privește pensiile suplimentare”. (Traducere neoficială a Comisiei).

(35)  Astfel cum se prevede la articolul 19 alineatul (13a) din Decretul-lege nr. 78/2009, convertit în Legea nr. 102/2009 („Legea nr. 102/2009) și la articolul 19-ter alineatul (19) din legea din 2009.

35

-ter

(36)  Aceste standarde în materie de siguranță au fost detaliate în Directiva 98/18/CE a Consiliului din 17 martie 1998, transpusă prin Decretul-lege nr. 45 din 4 februarie 2000, în Directiva 2003/24/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 14 aprilie 2003, transpusă prin Decretul-lege nr. 52 din 8 martie 2005 și în Directiva 2003/25/CE a Parlamentului European și a Consiliului, transpusă prin Decretul-lege nr. 65 din 14 martie 2005.

36

(37)  Toate fondurile (și anume 7 000 000 EUR) asigurate în conformitate cu articolul 19-ter alineatul (19) din legea din 2009 și 16 750 000 EUR din fondurile asigurate în conformitate cu Legea nr. 102/2009.

37

ter

(38)  Fondul pentru zonele subutilizate (Fondo Aree Sottoutilizzate) este un fond național care sprijină punerea în aplicare a politicii regionale a Italiei. Resursele acestuia sunt alocate, în principal, regiunilor identificate ca atare de către Italia.

38

Fondo Aree Sottoutilizzate

(39)  
  Gazzetta Ufficiale della Repubblica Italiana nr. 137 din 16 iunie 2009.

39

Gazzetta Ufficiale della Repubblica Italiana

(40)  Regulamentul (CEE) nr. 3577/92 al Consiliului din 7 decembrie 1992 de aplicare a principiului liberei circulații a serviciilor la transporturile maritime în interiorul statelor membre (cabotaj maritim) (JO L 364, 12.12.1992, p. 7). Comisia constată că Regulamentul privind cabotajul maritim nu impune statelor membre să își privatizeze companiile de transport maritim, ci doar să liberalizeze această piață specifică.

40

(41)  Scrisoarea de punere în întârziere a fost adoptată la 28 ianuarie 2010, dar a fost transmisă Italiei abia în ziua următoare.

41

(42)  A se vedea Hotărârea din 24 iulie 2003, Altmark Trans, C-280/00, EU:C:2003:415.

42

(43)  Decizia 2005/842/Ce a Comisiei din 28 noiembrie 2005 privind aplicarea articolului 86 alineatul (2) din Tratatul CE la ajutorul de stat, sub forma compensației pentru obligația de serviciu public, acordat anumitor întreprinderi cărora le-a fost încredințată prestarea unui serviciu de interes economic general (JO L 312, 29.11.2005, p. 67).

43

(44)  Cadru comunitar pentru ajutoarele de stat sub forma compensațiilor pentru obligația de serviciu public (JO C 297, 29.11.2005, p. 4).

44

(45)  Decizia 2012/21/UE a Comisiei din 20 decembrie 2011 privind aplicarea articolului 106 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene în cazul ajutoarelor de stat sub formă de compensații pentru obligația de serviciu public acordate anumitor întreprinderi cărora le-a fost încredințată prestarea unui serviciu de interes economic general (JO L 7, 11.1.2012, p. 3).

45

(46)  Comunicare a Comisiei: Cadrul Uniunii Europene pentru ajutoarele de stat sub forma compensațiilor pentru obligația de serviciu public.

46

(47)  Invitația de participare la procedura de ofertare prevede ca participanții să demonstreze că au furnizat, în perioada cuprinsă între 30 noiembrie 2006 și 30 noiembrie 2009, un volum de servicii de transport maritim corespunzător parcurgerii a cel puțin 450 000 de mile marine și că au raportat o cifră de afaceri pentru serviciile de transport maritim, în cursul ultimelor trei exerciții financiare, de cel puțin 150 de milioane EUR, din care cel puțin 75 de milioane EUR din exploatarea serviciilor de transport maritim de pasageri.

47

(48)  Italia face trimitere, în acest sens, la scrisoarea D(2009) 75213 a Comisiei (DG Energie și Transporturi) din 21 decembrie 2009 (a se vedea considerentul 96).

48

(49)  Potrivit Italiei, valoarea compensației din cadrul procedurii de achiziții constituie o limită exclusiv în scopul evaluării ofertelor și nu stabilește nicio limită pentru compensația plătită efectiv în timpul contractului.

49

(50)  A se vedea analiza detaliată în această privință din secțiunea 6.3.1.

50

(51)  Părțile fac trimitere la următoarele cauze în sprijinul acestui argument: cauza C-390/98, Banks, ECLI:EU:C:2001:456, cauzele conexate C-74/00P și C-75/00P, Falck, ECLI:EU:C:2002:524 și cauza C-277/00, Germania/Comisia, ECLI:EU:C:2004:238.

51

(52)  A se vedea Hotărârea din 24 iulie 2003, Altmark Trans, C-280/00, EU:C:2003:415.

52

(53)  Comunicarea Comisiei privind aplicarea normelor Uniunii Europene în materie de ajutor de stat în cazul compensației acordate pentru prestarea unor servicii de interes economic general (JO C 8, 11.1.2012, p. 4).

53

(54)  Decizia (UE) 2020/1412 a Comisiei din 2 martie 2020 privind măsurile SA.32014, SA.32015, SA.32016 (2011/C) (ex 2011/NN) puse în aplicare de Italia pentru Tirrenia di Navigazione și achizitorul acesteia, Compagnia Italiana di Navigazione (JO L 332, 12.10.2020, p. 45), considerentul 265.

54

(55)  A se vedea, în special, Hotărârea pronunțată în cauza C-730/79, Philip Morris/Comisia, ECLI:EU:C:1980:209, punctul 11; Hotărârea pronunțată în cauza C-53/00, Ferring, ECLI:EU:C:2001:627, punctul 21; Hotărârea pronunțată în cauza C-372/97, Italia/Comisia, ECLI:EU:C:2004:234, punctul 44.

55

(56)  Hotărârea pronunțată în Cauza T-214/95, Het Vlaamse Gewest/Comisia, ECLI:EU:T:1998:77.

56

(57)  Regulamentul (CEE) nr. 4055/86 al Consiliului din 22 decembrie 1986 de aplicare a principiului libertății de a presta servicii în transporturile maritime între state membre și între state membre și țări terțe (JO L 378, 31.12.1986, p. 1).

57

(58)  Decizia (UE) 2020/1411.

58

(59)  Regulamentul (UE) 2015/1589 al Consiliului din 13 iulie 2015 de stabilire a normelor de aplicare a articolului 108 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (JO L 248, 24.9.2015, p. 9).

59

(60)  Hotărârea pronunțată în cauza C-590/14 P, DEI și Comisia/Alouminion tis Ellados, ECLI:EU:C:2016:797, punctul 45.

60

(61)  Hotărârea pronunțată în cauzele conexate T-127/99, T-129/99 și T-148/99, Territorio Histórico de Álava – Diputación Foral de Álava și alții/Comisia, ECLI:EU:T:2002:59, punctul 175.

61

(62)  Decizia (UE) 2020/1411.

62

(63)  Hotărârea în cauza T-289/03, BUPA și alții/Comisia, [2008] ECR II 81, punctul 96. A se vedea, de asemenea, concluziile avocatului general Tizzano în cauza C-53/00, Ferring, ECR I 9069 și concluziile avocatului general Jacobs în cauza C-126/01, GEMO, [2003] ECR I 13769.

63

(64)  Comunicarea Comisiei C(2004) 43 – Orientări comunitare privind ajutoarele de stat pentru transportul maritim (JO C 13, 17.1.2004, p. 3).

64

(65)  A se vedea Hotărârea pronunțată în cauza C-205/99 Asociación Profesional de Empresas Navieras de Líneas Regulares (Analir) și alții/Administración General del Estado, ECLI:EU:C:2001:107.

65

(66)  Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor de actualizare și rectificare a Comunicării privind interpretarea Regulamentului (CEE) nr. 3577/92 al Consiliului de aplicare a principiului liberei circulații a serviciilor la transporturile maritime în interiorul statelor membre (cabotaj maritim), Bruxelles {COM(2014) 232 final, 22.4.2014].

66

(67)  A se vedea Hotărârea pronunțată în cauza T-454/13, SNCM/Comisia, ECLI:EU:C:2017:134, punctele 130 și 134.

67

(68)  Navele utilizate pe linia A2 rapidă și linia A5 nu pot transporta vehicule.

68

(69)  A se vedea Hotărârea pronunțată în cauza C-205/99, Analir și alții, ECLI:EU:C:2001:107, punctul 71.

69

(70)  Documentația de atribuire a prevăzut posibilitatea subcontractării serviciilor. Italia a furnizat Comisiei sumele specifice – reprezentând costul net al serviciului – plătite anual către Moby/Toremar de către regiunea Toscana pentru furnizarea serviciului public pe ruta Porto S. Stefano – Giannutri. Toremar plătește societății Maregiglio o sumă forfetară pe baza unui subcontract. Această ultimă tranzacție, care implică un contract privat, nu intră în domeniul de aplicare al prezentei decizii.

70

(71)  Scrisoarea din 3 aprilie 2012, ref. AOOGRT-0096174/O.80.

71

(72)  În special, este vorba despre Minoan Lines Shipping, La Méridionale, Moby, Grandi Navi Veloci, Liberty Lines, Grimaldi Group, Corsica Ferries, SNAV și Caronte & Tourist. Alte societăți ale fostului grup Tirrenia (de exemplu, Caremar, Laziomar) au fost excluse din grupul de referință.

72

(73)  Directiva 2004/17/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 31 martie 2004 de coordonare a procedurilor de atribuire a contractelor de achiziții în sectoarele apei, energiei, transporturilor și serviciilor poștale (JO L 134, 30.4.2004, p. 1).

73

(74)  Directiva 2004/18/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 31 martie 2004 privind coordonarea procedurilor de atribuire a contractelor de achiziții publice de lucrări, de bunuri și de servicii (JO L 134, 30.4.2004, p. 114).

74

(75)  Directiva 2014/24/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 26 februarie 2014 privind achizițiile publice și de abrogare a Directivei 2004/18/CE (JO L 94, 28.3.2014, p. 65).

75

(76)  Directiva 2014/25/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 26 februarie 2014 privind achizițiile efectuate de entitățile care își desfășoară activitatea în sectoarele apei, energiei, transporturilor și serviciilor poștale și de abrogare a Directivei 2004/17/CΕ (JO L 94, 28.3.2014, p. 243).

76

(77)  În temeiul articolului 21 din Directiva 2004/18/CE.

77

(78)  Articolul 1 alineatul (4) din Directiva 2004/18/CE prevede astfel: „
  «Concesionarea serviciilor» este un contract care prezintă aceleași caracteristici ca un contract de achiziții publice de servicii, cu excepția compensației pentru serviciile prestate, care poate consta fie exclusiv în dreptul de exploatare a serviciilor, fie în dreptul de exploatare și o plată.”

78

(79)  Comunicare a Comisiei privind noțiunea de ajutor de stat astfel cum este menționată la articolul 107 alineatul (1) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (JO C 262, 19.7.2016, p. 1).

79

(80)  În comunicarea privind noțiunea de ajutor, Comisia precizează că instanțele Uniunii se referă adesea, în contextul ajutoarelor de stat, la o procedură de ofertare „deschisă”. Utilizarea cuvântului „deschisă” nu desemnează, totuși, o procedură specifică în temeiul directivelor privind achizițiile publice. Prin urmare, Comisia consideră că termenul „competitivă” pare a fi mai adecvat. În această comunicare, Comisia precizează, de asemenea, că utilizarea termenului respectiv nu are în vedere nicio abatere de la condițiile de fond stabilite în jurisprudență.

80

(81)  Mai mult, astfel cum s-a explicat mai sus (a se vedea considerentul 234), articolul 36 alineatul (1) din Directiva 2004/18/CE nu s-a aplicat în cazul acestei proceduri de achiziții. Prin urmare, Italia nu avea, de fapt, nicio obligație să furnizeze criterii de selecție în cadrul cererii de exprimare a interesului.

81

(82)  Invitația de participare include, printre altele, informații privind creanța în valoare de 9 772 572 EUR deținută împotriva Tirrenia (a se vedea considerentele 69-71).

82

(83)  A se vedea Hotărârea pronunțată în cauza C-205/99 Asociación Profesional de Empresas Navieras de Líneas Regulares (Analir) și alții/Administración General del Estado, ECLI:EU:C:2001:107, punctul 37.

83

(84)  A se vedea, de asemenea, punctul 96 din comunicarea privind noțiunea de ajutor.

84

(85)  Primul set de transferuri a fost evaluat în Decizia (UE) 2020/1412 a Comisiei din 2 martie 2020 privind măsurile SA.32014, SA.32015, SA.32016 (2011/C) (ex 2011/NN) puse în aplicare de Italia pentru Tirrenia di Navigazione și achizitorul acesteia, Compagnia Italiana di Navigazione.

85

(86)  Italia a notificat doar (a se vedea considerentul 2) compensația pentru obligația de serviciu public acordată în temeiul prelungirii convenției inițiale. Mai mult, Italia susține că respectiva compensație pentru obligația de serviciu public acordată Toremar în temeiul prelungirii convenției inițiale este compatibilă și exceptată de la obligația de notificare în temeiul deciziei SIEG din 2011. Comisia va evalua, în secțiunea 6.3.1, dacă lucrurile au stat astfel.

86

(87)  Pentru exhaustivitate, Comisia precizează că dispoziția tranzitorie de la articolul 10 litera (a) din decizia SIEG din 2011, conform căreia orice schemă de ajutor aplicată înainte de intrarea în vigoare a deciziei respective (și anume înainte de 31 ianuarie 2012), compatibilă cu piața internă și exceptată de la obligația de notificare în conformitate cu decizia SIEG din 2005, își menține compatibilitatea cu piața internă și este exceptată de la obligația de notificare pentru o perioadă suplimentară de doi ani (și anume până la 30 ianuarie 2014 inclusiv). Acest lucru înseamnă că ajutorul care a fost acordat în temeiul unei astfel de scheme în perioada cuprinsă între intrarea în vigoare a deciziei SIEG din 2005 la 19 decembrie 2005 și intrarea în vigoare a deciziei SIEG din 2011 la 31 ianuarie 2012 va fi considerat compatibil cu piața internă, însă doar începând de la data la care a fost acordat și până la 30 ianuarie 2014 inclusiv. În orice caz, pentru ajutoarele acordate în perioada începând de la 31 ianuarie 2012, dispoziția tranzitorie de la articolul 10 litera (a) din decizia SIEG din 2011 nu se aplică, iar evaluarea compatibilității trebuie efectuată în conformitate cu decizia SIEG din 2011.

87

(88)  Directiva 2006/111/CE a Comisiei din 16 noiembrie 2006 privind transparența relațiilor financiare dintre statele membre și întreprinderile publice, precum și transparența relațiilor financiare din cadrul anumitor întreprinderi (JO L 318, 17.11.2006, p. 17).

88

---

| 2.3.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 64/60 |
| --- | --- | --- | --- |

2.3.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 64/60

---

DECIZIA DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2022/349 A COMISIEI

din 28 februarie 2022

de modificare a anexei la Decizia de punere în aplicare (UE) 2021/641 privind măsuri de urgență vizând focarele epidemice de gripă aviară înalt patogenă din anumite state membre

[notificată cu numărul C(2022) 1342]

(Text cu relevanță pentru SEE)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (UE) 2016/429 al Parlamentului European și al Consiliului din 9 martie 2016 privind bolile transmisibile ale animalelor și de modificare și de abrogare a anumitor acte din domeniul sănătății animalelor („Legea privind sănătatea animală”) (1), în special articolul 259, alineatul (1) litera (c),

întrucât:

| (1) | Gripa aviară înalt patogenă (HPAI) este o boală infecțioasă virală a păsărilor care poate avea un impact mare asupra profitabilității exploatațiilor avicole, cauzând perturbări ale comerțului în Uniune și ale exporturilor în țări terțe. Virusurile HPAI pot infecta păsări migratoare, care pot apoi să le răspândească pe distanțe lungi în timpul migrațiilor de toamnă și de primăvară. Prin urmare, prezența virusurilor HPAI la păsări sălbatice reprezintă o amenințare continuă de introducere directă și indirectă a acestor virusuri în exploatațiile de păsări de curte sau de alte păsări captive. În cazul apariției unui focar epidemic de HPAI, există riscul ca agentul patogen să se răspândească la alte exploatații de păsări de curte sau de păsări captive. |
| --- | --- |

(1)

Gripa aviară înalt patogenă (HPAI) este o boală infecțioasă virală a păsărilor care poate avea un impact mare asupra profitabilității exploatațiilor avicole, cauzând perturbări ale comerțului în Uniune și ale exporturilor în țări terțe. Virusurile HPAI pot infecta păsări migratoare, care pot apoi să le răspândească pe distanțe lungi în timpul migrațiilor de toamnă și de primăvară. Prin urmare, prezența virusurilor HPAI la păsări sălbatice reprezintă o amenințare continuă de introducere directă și indirectă a acestor virusuri în exploatațiile de păsări de curte sau de alte păsări captive. În cazul apariției unui focar epidemic de HPAI, există riscul ca agentul patogen să se răspândească la alte exploatații de păsări de curte sau de păsări captive.

| (2) | Regulamentul (UE) 2016/429 stabilește un nou cadru legislativ pentru prevenirea și combaterea bolilor care sunt transmisibile la animale sau la om. HPAI se încadrează în definiția unei boli listate din regulamentul respectiv și face obiectul normelor de prevenire și control al bolilor prevăzute în el. În plus, Regulamentul delegat (UE) 2020/687 al Comisiei (2) completează Regulamentul (UE) 2016/429 în ceea ce privește normele de prevenire și control al anumitor boli listate, inclusiv măsurile de control vizând HPAI. |
| --- | --- |

(2)

Regulamentul (UE) 2016/429 stabilește un nou cadru legislativ pentru prevenirea și combaterea bolilor care sunt transmisibile la animale sau la om. HPAI se încadrează în definiția unei boli listate din regulamentul respectiv și face obiectul normelor de prevenire și control al bolilor prevăzute în el. În plus, Regulamentul delegat (UE) 2020/687 al Comisiei (2) completează Regulamentul (UE) 2016/429 în ceea ce privește normele de prevenire și control al anumitor boli listate, inclusiv măsurile de control vizând HPAI.

| (3) | Decizia de punere în aplicare (UE) 2021/641 a Comisiei (3) a fost adoptată în cadrul Regulamentului (UE) 2016/429 și stabilește măsuri de control al bolii vizând focarele de HPAI. |
| --- | --- |

(3)

Decizia de punere în aplicare (UE) 2021/641 a Comisiei (3) a fost adoptată în cadrul Regulamentului (UE) 2016/429 și stabilește măsuri de control al bolii vizând focarele de HPAI.

| (4) | Mai exact, Decizia de punere în aplicare (UE) 2021/641 prevede că zonele de protecție și de supraveghere stabilite de statele membre în urma apariției focarelor de HPAI, în conformitate cu Regulamentul delegat (UE) 2020/687, trebuie să cuprindă cel puțin zonele menționate ca zone de protecție și de supraveghere în anexa la decizia de punere în aplicare respectivă. |
| --- | --- |

(4)

Mai exact, Decizia de punere în aplicare (UE) 2021/641 prevede că zonele de protecție și de supraveghere stabilite de statele membre în urma apariției focarelor de HPAI, în conformitate cu Regulamentul delegat (UE) 2020/687, trebuie să cuprindă cel puțin zonele menționate ca zone de protecție și de supraveghere în anexa la decizia de punere în aplicare respectivă.

| (5) | Anexa la Decizia de punere în aplicare (UE) 2021/641 a fost modificată recent prin Decizia de punere în aplicare (UE) 2022/257 a Comisiei (4) ca urmare a apariției unor focare de HPAI la păsări de curte sau captive din Cehia, Danemarca, Germania, Spania, Franța, Italia, Țările de Jos, Polonia, Portugalia, România și Regatul Unit în ceea ce privește Irlanda de Nord, care necesitau să fie reflectate în anexa respectivă. |
| --- | --- |

(5)

Anexa la Decizia de punere în aplicare (UE) 2021/641 a fost modificată recent prin Decizia de punere în aplicare (UE) 2022/257 a Comisiei (4) ca urmare a apariției unor focare de HPAI la păsări de curte sau captive din Cehia, Danemarca, Germania, Spania, Franța, Italia, Țările de Jos, Polonia, Portugalia, România și Regatul Unit în ceea ce privește Irlanda de Nord, care necesitau să fie reflectate în anexa respectivă.

| (6) | De la data adoptării Deciziei de punere în aplicare (UE) 2022/257, Cehia, Germania, Spania, Franța, Italia, Țările de Jos, Polonia și Portugalia au notificat Comisiei apariția unor noi focare de HPAI de subtip H5N1 în exploatații de păsări de curte sau captive, situate în interiorul sau în afara zonelor menționate în anexa la decizia de punere în aplicare respectivă. |
| --- | --- |

(6)

De la data adoptării Deciziei de punere în aplicare (UE) 2022/257, Cehia, Germania, Spania, Franța, Italia, Țările de Jos, Polonia și Portugalia au notificat Comisiei apariția unor noi focare de HPAI de subtip H5N1 în exploatații de păsări de curte sau captive, situate în interiorul sau în afara zonelor menționate în anexa la decizia de punere în aplicare respectivă.

| (7) | Autoritățile competente din Cehia, Germania, Spania, Franța, Italia, Țările de Jos, Polonia și Portugalia au luat măsurile necesare vizând menținerea sub control a bolii în conformitate cu Regulamentul delegat (UE) 2020/687, inclusiv stabilirea unor zone de protecție și de supraveghere în jurul respectivelor focare. |
| --- | --- |

(7)

Autoritățile competente din Cehia, Germania, Spania, Franța, Italia, Țările de Jos, Polonia și Portugalia au luat măsurile necesare vizând menținerea sub control a bolii în conformitate cu Regulamentul delegat (UE) 2020/687, inclusiv stabilirea unor zone de protecție și de supraveghere în jurul respectivelor focare.

| (8) | Comisia a examinat măsurile de control al bolii luate de Cehia, Germania, Spania, Franța, Italia, Țările de Jos, Polonia și Portugalia în colaborare cu statele membre respective și admite faptul că limitele zonelor de protecție și de supraveghere din Cehia, Germania, Spania, Franța, Italia, Țările de Jos, Polonia și Portugalia, stabilite de autoritățile competente din statele membre respective, se află la o distanță suficientă față de exploatațiile în care au fost confirmate focarele recente de HPAI. |
| --- | --- |

(8)

Comisia a examinat măsurile de control al bolii luate de Cehia, Germania, Spania, Franța, Italia, Țările de Jos, Polonia și Portugalia în colaborare cu statele membre respective și admite faptul că limitele zonelor de protecție și de supraveghere din Cehia, Germania, Spania, Franța, Italia, Țările de Jos, Polonia și Portugalia, stabilite de autoritățile competente din statele membre respective, se află la o distanță suficientă față de exploatațiile în care au fost confirmate focarele recente de HPAI.

| (9) | Pentru a preveni orice perturbări inutile ale comerțului din Uniune și pentru a evita impunerea de către țări terțe a unor bariere nejustificate în calea comerțului, este necesar să se descrie rapid la nivelul Uniunii, în colaborare cu Cehia, Germania, Spania, Franța, Italia, Țările de Jos, Polonia și Portugalia, zonele de protecție și de supraveghere stabilite de statele membre respective în conformitate cu Regulamentul delegat (UE) 2020/687. |
| --- | --- |

(9)

Pentru a preveni orice perturbări inutile ale comerțului din Uniune și pentru a evita impunerea de către țări terțe a unor bariere nejustificate în calea comerțului, este necesar să se descrie rapid la nivelul Uniunii, în colaborare cu Cehia, Germania, Spania, Franța, Italia, Țările de Jos, Polonia și Portugalia, zonele de protecție și de supraveghere stabilite de statele membre respective în conformitate cu Regulamentul delegat (UE) 2020/687.

| (10) | Prin urmare, este necesar ca zonele din Cehia, Germania, Spania, Franța, Italia, Țările de Jos, Polonia și Portugalia incluse în anexa la Decizia de punere în aplicare (UE) 2021/641 să fie modificate. |
| --- | --- |

(10)

Prin urmare, este necesar ca zonele din Cehia, Germania, Spania, Franța, Italia, Țările de Jos, Polonia și Portugalia incluse în anexa la Decizia de punere în aplicare (UE) 2021/641 să fie modificate.

| (11) | În consecință, este necesar ca anexa la Decizia de punere în aplicare (UE) 2021/641 să fie modificată pentru a se actualiza regionalizarea la nivelul Uniunii astfel încât să se țină seama de zonele de protecție și de supraveghere stabilite în mod corespunzător de Cehia, Germania, Spania, Franța, Italia, Țările de Jos, Polonia și Portugalia în conformitate cu Regulamentul delegat (UE) 2020/687, precum și durata măsurilor aplicabile în zonele respective. |
| --- | --- |

(11)

În consecință, este necesar ca anexa la Decizia de punere în aplicare (UE) 2021/641 să fie modificată pentru a se actualiza regionalizarea la nivelul Uniunii astfel încât să se țină seama de zonele de protecție și de supraveghere stabilite în mod corespunzător de Cehia, Germania, Spania, Franța, Italia, Țările de Jos, Polonia și Portugalia în conformitate cu Regulamentul delegat (UE) 2020/687, precum și durata măsurilor aplicabile în zonele respective.

| (12) | Prin urmare, este necesar ca Decizia de punere în aplicare (UE) 2021/641 să fie modificată în consecință. |
| --- | --- |

(12)

Prin urmare, este necesar ca Decizia de punere în aplicare (UE) 2021/641 să fie modificată în consecință.

| (13) | Având în vedere caracterul urgent al situației epidemiologice din Uniune în ceea ce privește răspândirea HPAI, este important ca modificările aduse Deciziei de punere în aplicare (UE) 2021/641 efectuate prin prezenta decizie să intre în vigoare cât mai curând posibil. |
| --- | --- |

(13)

Având în vedere caracterul urgent al situației epidemiologice din Uniune în ceea ce privește răspândirea HPAI, este important ca modificările aduse Deciziei de punere în aplicare (UE) 2021/641 efectuate prin prezenta decizie să intre în vigoare cât mai curând posibil.

| (14) | Măsurile prevăzute în prezenta decizie sunt conforme cu avizul Comitetului permanent pentru plante, animale, produse alimentare și hrană pentru animale, |
| --- | --- |

(14)

Măsurile prevăzute în prezenta decizie sunt conforme cu avizul Comitetului permanent pentru plante, animale, produse alimentare și hrană pentru animale,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Anexa la Decizia de punere în aplicare (UE) 2021/641 se înlocuiește cu textul din anexa la prezenta decizie.

Articolul 2

Prezenta decizie se adresează statelor membre.

Adoptată la Bruxelles, 28 februarie 2022.

Pentru Comisie

Stella KYRIAKIDES

Membru al Comisiei

---

(1)  
  JO L 84, 31.3.2016, p. 1.

1

(2)  Regulamentul delegat (UE) 2020/687 al Comisiei din 17 decembrie 2019 de completare a Regulamentului (UE) 2016/429 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește normele de prevenire și control al anumitor boli listate (JO L 174, 3.6.2020, p. 64).

2

(3)  Decizia de punere în aplicare (UE) 2021/641 a Comisiei din 16 aprilie 2021 privind măsuri de protecție vizând focarele epidemice de gripă aviară înalt patogenă din anumite state membre (JO L 134, 20.4.2021, p. 166).

3

(4)  Decizia de punere în aplicare (UE) 2022/257 a Comisiei din 21 februarie 2022 de modificare a anexei la Decizia de punere în aplicare (UE) 2021/641 privind măsuri de urgență vizând focarele epidemice de gripă aviară înalt patogenă din anumite state membre (JO L 42, 23.2.2022, p. 9).

4

---

ANEXĂ

„ANEXĂ

Partea A

Zone de protecție din statele membre în cauză* menționate la articolele 1 și 2:

Stat membru: Cehia

| Zona care cuprinde: | Data până la care se aplică în conformitate cu articolul 39 din Regulamentul delegat (UE) 2020/687 |
| --- | --- |
| Central Bohemian Region |
| Doubek (631035), Doubravčice (631205), Hradešín (736287), Kozojedy u Kostelce nad Černými Lesy (671886), Masojedy (631213), Mrzky (767166), Přišimasy (736295), Škvorec (762733), Štíhlice (631221). | 3.3.2022 |
| Plzeň Region |
| Dolní Lukavice (629685); Krasavce (629707); Lišice u Dolní Lukavice (629715); Snopoušovy (629723); Horní Lukavice (629693); Předenice (704091); Robčice u Štěnovic (775657). | 10.3.2022 |

Zona care cuprinde:

Data până la care se aplică în conformitate cu articolul 39 din Regulamentul delegat (UE) 2020/687

Central Bohemian Region

Doubek (631035), Doubravčice (631205), Hradešín (736287), Kozojedy u Kostelce nad Černými Lesy (671886), Masojedy (631213), Mrzky (767166), Přišimasy (736295), Škvorec (762733), Štíhlice (631221).

3.3.2022

Plzeň Region

Dolní Lukavice (629685); Krasavce (629707); Lišice u Dolní Lukavice (629715); Snopoušovy (629723); Horní Lukavice (629693); Předenice (704091); Robčice u Štěnovic (775657).

10.3.2022

Stat membru: Danemarca

| Zona care cuprinde: | Data până la care se aplică în conformitate cu articolul 39 din Regulamentul delegat (UE) 2020/687 |
| --- | --- |
| The parts of Holbæk, Sorø and Ringsted municipalities that are contained within a circle of radius 3 kilometres, centred on GPS coordinates N 55,5166; E 11,6902 | 7.3.2022 |

Zona care cuprinde:

Data până la care se aplică în conformitate cu articolul 39 din Regulamentul delegat (UE) 2020/687

The parts of Holbæk, Sorø and Ringsted municipalities that are contained within a circle of radius 3 kilometres, centred on GPS coordinates N 55,5166; E 11,6902

7.3.2022

Stat membru: Germania

| Zona care cuprinde: | Data până la care se aplică în conformitate cu articolul 39 din Regulamentul delegat (UE) 2020/687 |
| --- | --- |
| MECKLENBURG-VORPOMMERN |
| Landkreis Rostock







  — | Gemeinde Satow mit den Ortsteilen und Orten: Gorow, Klein Bölkow, Heiligenhagen, Anna Luisenhof, Clausdorf, Reinshagen und Hanstorf |

Zona care cuprinde:

Data până la care se aplică în conformitate cu articolul 39 din Regulamentul delegat (UE) 2020/687

MECKLENBURG-VORPOMMERN

Landkreis Rostock

—

Gemeinde Satow mit den Ortsteilen und Orten: Gorow, Klein Bölkow, Heiligenhagen, Anna Luisenhof, Clausdorf, Reinshagen und Hanstorf

| — | Gemeinde Stäbelow mit dem Ortsteil Bliesekow |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stäbelow mit dem Ortsteil Bliesekow

5.2.2022-26.2.2022

NIEDERSACHSEN

Landkreis Cloppenburg

In der Gemeinde Garrel an der Kreuzung Fasanenweg/ Beverbrucher Damm dem Beverbrucher Damm in südlicher Richtung bis zum Kreisverkehr folgend, der Großenkneter Straße westlich bis Vehne folgend, dem Wasserverlauf in südlicher Richtung bis Tweeler Straße, dieser in nordwestlicher Richtung bis zum dritten Verbindungsweg zur Kellerhöher Straße (Dachsweg) folgend, diesem in westlicher Richtung bis Kellerhöher Straße folgend und dieser in südlicher Richtung bis Schlichtenmoor/ Fuchsweg folgend, diesem in westlicher Richtung bis Schlichtenmoor folgend, diesem nördlich bis Allensteiner Straße/ Roslaes Höhe folgend, dieser erst in westlicher und dann in nördlicher Richtung bis Breslauer Straße folgend, dieser in westlicher Richtung bis Bunzlauer Straße folgend, dieser nördlich bis zur Danziger Straße folgend, dort in westlicher Richtung dem Verbindungsweg zur Görlitzer Straße folgend, dieser in westlicher Richtung bis Tannenkampstraße folgend, dieser in nördlicher Richtung bis Beverbrucher Straße folgend, dieser in westlicher Richtung bis Cloppenburger Straße folgend, dieser in nördlicher Richtung bis An der Höhe folgend, dieser in westlicher Richtung bis Bahnhofstraße folgend, dieser in nördlicher Richtung bis Raiffeisenstraße folgend, dieser in westlicher Richtung bis Adolf-Kolping-Straße folgend, dieser nördlich bis Petersfelder Straße folgend, dieser und im Weiteren Thüler Straße in westlicher Richtung bis Bergaue folgend, dem Wasserverlauf in nördlicher Richtung bis zur Gemeindegrenze Gemeinde Garrel/ Gemeinde Bösel folgend, dieser in östlicher Richtung bis Lindenweg/ Grüner Weg folgend, diesem in nördlicher Richtung bis zum Verbindungsgraben zum Birkenmoor folgend, dem Wasserverlauf bis Birkenmoor folgend, diesem in nördlicher Richtung bis (Am) Birkenmoor folgend, diesem in östlicher Richtung bis Baumstraße folgend, dieser in südlicher Richtung bis Eichkamp folgend, diesem in östlicher Richtung bis Am Streek folgend, diesem in nördlicher Richtung bis Moorstraße folgend, dieser in erst nordöstlicher und dann in nördlicher Richtung bis zum Waldstück und dort dem Wasserverlauf in südlicher Richtung bis zur Gemeindegrenze Gemeinde Garrel/ Gemeinde Bösel folgend, dieser in nordöstlicher Richtung bis zum ersten Verbindungsgraben zur Barkentange folgend, diesem in südlicher Richtung bis zur Barkentange folgend, dieser und dem anschließenden Feldweg parallel zum Nikolausdorf Wasserzug zunächst in nordöstlicher und im weiteren Verlauf in südöstlicher Richtung, nach dem Wald ausschließlich dem der Barkentange anschließenden Feldweg in südöstlicher Richtung bis zur Oldenburger Straße folgend, dieser in nordöstlicher Richtung bis zur Kreisgrenze Landkreis Cloppenburg/ Landkreis Oldenburg folgend, dieser in südlicher Richtung bis Krumme Riede folgend, diesem Wasserverlauf in südlicher Richtung bis zum Fasanenweg folgend, entlang diesem in westlicher Richtung bis zum Ausgangspunkt.

13.3.2022

Landkreis Emsland

Im Süden beginnend Ostenwalder Straße westlich Dorfanger – Verbindungsweg Dorfanger-Holzweg – Holzweg – Verbindungsweg Holzweg – Ostenwalder Straße – Gut Horst – Radweg Raddesee Sögel – Marientaler Straße – Spahner Straße – Verbindungsweg – Friesenweg – Spahner Weg – Zum Windberg – Verbindungsweg – Werpeloher Grenzgraben – Schnüggenweg – Nordkampstraße – Hauptstraße/L 51 – Sögeler Straße – Verbindungsweg – Börger-Spahner Grenzgraben – Bachlauf Ohe nördlich – Haßmoorschloot – Tichelpläcke – Werlter Straße – Loruper Straße – Harrenstätter Straße – Unfriedstraße – Schlosser Straße – Hammerstraße – Bahnhofstraße – Hobelstraße – Bernhard-Krone-Straße – Kasernenstraße – Hauptstraße – Sögeler Straße – Ostenwalder Straße

5.3.2022

Stat membru: Spania

| Zona care cuprinde: | Data până la care se aplică în conformitate cu articolul 39 din Regulamentul delegat (UE) 2020/687 |
| --- | --- |
| Those parts in the province of Huelva of the comarca of Condado de Huelva (La Palma del Condado) contained within a circle of a radius of 3 kilometres, centered on UTM 30, ETRS89 coordinates long -6,5990325, lat 37,4095017. | 4.3.2022 |
| Those parts in the province of Valladolid of the comarcas of Olmedo and Cuellar contained within a circle of a radius of 3 kilometres, centered on UTM 30, ETRS89 coordinates long -4,5334409, lat 41,3517177 | 11.3.2022 |
| Those parts in the province of Huelva of the comarca of Condado de Huelva (La Palma del Condado) contained within a circle of a radius of 3 kilometres, centered on UTM 30, ETRS89 coordinates long -6,6616736, lat 37,3749029 | 11.3.2022 |
| Those parts in the province of Sevilla of the comarca of Carmona (Los Arcores) contained within a circle of a radius of 3 kilometres, centered on UTM 30, ETRS89 coordinates long -5,7299643, lat 37,4175677 | 14.03.2022 |
| Those parts in the province of Huelva of the comarca of Valverde del Camino (Andevalo Oriental) and Cartaya (Costa Occidental), contained within a circle of a radius of 3 kilometres, centered on UTM 30, ETRS89 coordinates long -6,7880779, lat 37,3735092 | 11.3.2022 |
| Those parts in the province of Huelva of the comarca of Condado de Huelva (La Palma del Condado) contained within a circle of a radius of 3 kilometres, centered on UTM 30, ETRS89 coordinates long -6,6673369, lat 37,3714944 | 26.3.2022 |
| Those parts in the province of Sevilla of the comarca of Osuna (campiña/Sierra sur), contained within a circle of a radius of 3 kilometres, centered on UTM 30, ETRS89 coordinates long -4,9146003, lat 37,2439955 | 5.4.2022 |
| Those parts in the province of Sevilla of the comarca of Carmona (Los Arcores) contained within a circle of a radius of 3 kilometres, centered on UTM 30, ETRS89 coordinates long -5,7312900, lat 37,3890270 | 16.3.2022 |
| Those parts in the province of Sevilla of the comarca of Osuna (campiña/Sierra sur), contained within a circle of a radius of 3 kilometres, centered on UTM 30, ETRS89 coordinates long -4,9364384, lat 37,2511113 | 19.4.2022 |
| Those parts in the province of Sevilla of the comarca of Carmona (Los Arcores) contained within a circle of a radius of 3 kilometres, centered on UTM 30, ETRS89 coordinates long -5,7708966, lat 37,4234866 | 31.3.2022 |
| Those parts in the province of Valladolid of the comarcas of Olmedo and Cuéllar contained within a circle of a radius of 3 kilometres, centered on UTM 30, ETRS89 coordinates long -4,5320177, lat 41,3459358 | 21.3.2022 |
| Those parts in the province of Sevilla of the comarca of Carmona contained within a circle of a radius of 3 kilometres, centered on UTM 30, ETRS89 coordinates long -5,694225, lat 37,4235978 | 2.5.2022 |
| Those parts in the province of Sevilla of the comarca of Carmona contained within a circle of a radius of 3 kilometres, centered on UTM 30, ETRS89 coordinates long, -5,7322995 lat 37,4194919 | 6.5.2022 |
| Those parts in the province of Huelva of the comarca of La Palma del Condado contained within a circle of a radius of 3 kilometres, centered on UTM 30, ETRS89 coordinates long -6,6742835, lat 37,3738911 | 4.4.2022 |
| Those parts in the province of Huelva of the comarcas of La Palma del Condado and Almonte contained within a circle of a radius of 3 kilometres, centered on UTM 30, ETRS89 coordinates long -6,6877604, lat 37,3635289 | 4.4.2022 |
| Those parts in the province of Sevilla of the comarca of Osuna contained within a circle of a radius of 3 kilometres, centered on UTM 30, ETRS89 coordinates long -5,0032525, lat 37,2584618 | 6.4.2022 |
| Those parts in the province of Sevilla of the comarca of Osuna contained within a circle of a radius of 3 kilometres, centered on UTM 30, ETRS89 coordinates long -4,920941, lat 37,2274386 | 6.4.2022 |

Zona care cuprinde:

Data până la care se aplică în conformitate cu articolul 39 din Regulamentul delegat (UE) 2020/687

Those parts in the province of Huelva of the comarca of Condado de Huelva (La Palma del Condado) contained within a circle of a radius of 3 kilometres, centered on UTM 30, ETRS89 coordinates long -6,5990325, lat 37,4095017.

4.3.2022

Those parts in the province of Valladolid of the comarcas of Olmedo and Cuellar contained within a circle of a radius of 3 kilometres, centered on UTM 30, ETRS89 coordinates long -4,5334409, lat 41,3517177

11.3.2022

Those parts in the province of Huelva of the comarca of Condado de Huelva (La Palma del Condado) contained within a circle of a radius of 3 kilometres, centered on UTM 30, ETRS89 coordinates long -6,6616736, lat 37,3749029

11.3.2022

Those parts in the province of Sevilla of the comarca of Carmona (Los Arcores) contained within a circle of a radius of 3 kilometres, centered on UTM 30, ETRS89 coordinates long -5,7299643, lat 37,4175677

14.03.2022

Those parts in the province of Huelva of the comarca of Valverde del Camino (Andevalo Oriental) and Cartaya (Costa Occidental), contained within a circle of a radius of 3 kilometres, centered on UTM 30, ETRS89 coordinates long -6,7880779, lat 37,3735092

11.3.2022

Those parts in the province of Huelva of the comarca of Condado de Huelva (La Palma del Condado) contained within a circle of a radius of 3 kilometres, centered on UTM 30, ETRS89 coordinates long -6,6673369, lat 37,3714944

26.3.2022

Those parts in the province of Sevilla of the comarca of Osuna (campiña/Sierra sur), contained within a circle of a radius of 3 kilometres, centered on UTM 30, ETRS89 coordinates long -4,9146003, lat 37,2439955

5.4.2022

Those parts in the province of Sevilla of the comarca of Carmona (Los Arcores) contained within a circle of a radius of 3 kilometres, centered on UTM 30, ETRS89 coordinates long -5,7312900, lat 37,3890270

16.3.2022

Those parts in the province of Sevilla of the comarca of Osuna (campiña/Sierra sur), contained within a circle of a radius of 3 kilometres, centered on UTM 30, ETRS89 coordinates long -4,9364384, lat 37,2511113

19.4.2022

Those parts in the province of Sevilla of the comarca of Carmona (Los Arcores) contained within a circle of a radius of 3 kilometres, centered on UTM 30, ETRS89 coordinates long -5,7708966, lat 37,4234866

31.3.2022

Those parts in the province of Valladolid of the comarcas of Olmedo and Cuéllar contained within a circle of a radius of 3 kilometres, centered on UTM 30, ETRS89 coordinates long -4,5320177, lat 41,3459358

21.3.2022

Those parts in the province of Sevilla of the comarca of Carmona contained within a circle of a radius of 3 kilometres, centered on UTM 30, ETRS89 coordinates long -5,694225, lat 37,4235978

2.5.2022

Those parts in the province of Sevilla of the comarca of Carmona contained within a circle of a radius of 3 kilometres, centered on UTM 30, ETRS89 coordinates long, -5,7322995 lat 37,4194919

6.5.2022

Those parts in the province of Huelva of the comarca of La Palma del Condado contained within a circle of a radius of 3 kilometres, centered on UTM 30, ETRS89 coordinates long -6,6742835, lat 37,3738911

4.4.2022

Those parts in the province of Huelva of the comarcas of La Palma del Condado and Almonte contained within a circle of a radius of 3 kilometres, centered on UTM 30, ETRS89 coordinates long -6,6877604, lat 37,3635289

4.4.2022

Those parts in the province of Sevilla of the comarca of Osuna contained within a circle of a radius of 3 kilometres, centered on UTM 30, ETRS89 coordinates long -5,0032525, lat 37,2584618

6.4.2022

Those parts in the province of Sevilla of the comarca of Osuna contained within a circle of a radius of 3 kilometres, centered on UTM 30, ETRS89 coordinates long -4,920941, lat 37,2274386

6.4.2022

Stat membru: Franța

| Zona care cuprinde: | Data până la care se aplică în conformitate cu articolul 39 din Regulamentul delegat (UE) 2020/687 |
| --- | --- |
| Les communes suivantes dans le département: Gers (32) |
| ARBLADE-LE-BAS
  ARBLADE-LE-HAUT
  BARCELONNE-DU-GERS
  BERNEDE
  BOURROUILLAN
  BOUZON-GELLENAVE
  BRETAGNE-D'ARMAGNAC
  CAHUZAC-SUR-ADOUR
  CAMPAGNE-D'ARMAGNAC
  CASTELNAU D'AUZAN LABARRERE
  CASTILLON-DEBATS
  CAUMONT
  CAUPENNE-D’ARMAGNAC
  CAZENEUVE
  CORNEILLAN
  DEMU
  EAUZE
  FUSTEROUAU
  GEE-RIVIERE
  GOUX
  IZOTGES
  LAGRAULET-DU-GERS
  LANNE-SOUBIRAN
  LANNUX
  LAUJUZAN
  LE HOUGA
  LELIN-LAPUJOLLE
  LUPPE-VIOLLES
  MAGNAN
  MANCIET
  MAULEON-D'ARMAGNAC
  MAULICHERES
  MONCLAR
  MONTREAL
  NOGARO
  POUYDRAGUIN
  PRENERON
  PROJAN
  REANS
  RISCLE
  SAINT-GERME
  SAINT-GRIEDE
  SAINT-MARTIN-D'ARMAGNAC
  SAINT-MONT
  SAINTE-CHRISTIE-D'ARMAGNAC
  SALLES-D'ARMAGNAC
  SARRAGACHIES
  SEGOS
  SORBETS
  TARSAC
  TASQUE
  TERMES-D'ARMAGNAC
  URGOSSE
  VERGOIGNAN
  VERLUS
  VIC-FEZENSAC | 28.2.2022 |
| Département: Indre (36) and Loir-et-Cher (41) |
| VILLENTROIS-FAVEROLLES-EN-BERRY
  ouest de la D22 | 14.3.2022 |
| Département: Indre-et-Loire (37) |
| BEAUMONT-VILLAGE
  GENILLE (à l'est de la route entre les Hauts-Millets et les Merrières, et à l'est de la route entre Marsin et les Bruyères)
  ORBIGNY (à l'ouest de la route D81 et de la route D11) | 11.3.2022 |
| NOUANS-LES-FONTAINES | 14.3.2022 |
| Les communes suivantes dans le département: Landes (40) |
| Aire-sur-l'Adour
  Amou
  Arboucave
  Argelos
  Arsague
  Arthez-d'Armagnac
  Aubagnan
  Audignon
  Aurice
  Bahus-Soubiran
  Baigts
  Banos
  Bas-Mauco
  Bassercles
  Bastennes
  Bats
  Benquet
  Bergouey
  Beylongue
  Beyries
  Bonnegarde
  Bordères-et-Lamensans
  Bougue
  Bourdalat
  Brassempouy
  Buanes
  Carcarès-Sainte-Croix
  Carcen-Ponson
  Cassen
  Castaignos-Souslens
  Castandet
  Castelnau-Chalosse
  Castelnau-Tursan
  Castelner
  Castel-Sarrazin
  Cauna
  Caupenne
  Cazalis
  Cazères-sur-l'Adour
  Classun
  Clèdes
  Clermont
  Coudures
  Doazit
  Donzacq
  Duhort-Bachen
  Dumes
  Estibeaux
  Eugénie-les-Bains
  Eyres-Moncube
  Fargues
  Le Frêche
  Gamarde-les-Bains
  Garrey
  Gaujacq
  Geaune
  Gibret
  Goos
  Gousse
  Grenade-sur-l'Adour
  Habas
  Hagetmau
  Hauriet
  Haut-Mauco
  Hontanx
  Horsarrieu
  Labastide-Chalosse
  Labastide-d'Armagnac
  Labatut
  Lacajunte
  Lacrabe
  Laglorieuse
  Lahosse
  Lamothe
  Larbey
  Larrivière-Saint-Savin
  Latrille
  Laurède
  Lauret
  Louer
  Lourquen
  Lussagnet
  Mant
  Marpaps
  Mauries
  Maurrin
  Maylis
  Meilhan
  Mimbaste
  Miramont-Sensacq
  Misson
  Momuy
  Monget
  Monségur
  Montaut
  Montfort-en-Chalosse
  Montgaillard
  Montsoué
  Morganx
  Mouscardès
  Mugron
  Nassiet
  Nerbis
  Nousse
  Onard
  Ossages
  Ozourt
  Payros-Cazautets
  Pécorade
  Perquie
  Peyre
  Philondenx
  Pimbo
  Pomarez
  Poudenx
  Pouillon
  Poyanne
  Poyartin
  Préchacq-les-Bains
  Pujo-le-Plan
  Puyol-Cazalet
  Renung
  Saint-Agnet
  Saint-Aubin
  Sainte-Colombe
  Saint-Cricq-Chalosse
  Saint-Cricq-Villeneuve
  Saint-Gein
  Saint-Geours-d'Auribat
  Saint-Jean-de-Lier
  Saint-Loubouer
  Saint-Maurice-sur-Adour
  Saint-Sever
  Saint-Yaguen
  Samadet
  Sarraziet
  Sarron
  Saubusse
  Serres-Gaston
  Serreslous-et-Arribans
  Sorbets
  Sort-en-Chalosse
  Souprosse
  Tilh
  Toulouzette
  Urgons
  Vicq-d'Auribat
  Vielle-Tursan
  Vielle-Soubiran
  Le Vignau
  Villeneuve-de-Marsan | 1.3.2022 |
| Hastingues
  Oeyregave | 28.2.2022 |
| Les communes suivantes dans le département: Lot-et-Garonne (47) |
| SAINTE-MAURE-DE-PEYRAC
  SAINT-PE-SAINT-SIMON | 28.2.2022 |
| Département: Mayenne (53) |
| BOUCHAMPS-LES-CRAON
  RENAZE
  SAINT-MARTIN-DU-LIMET
  SAINT-SATURNIN-DU-LIMET | 9.3.2022 |
| Les communes suivantes dans le département: Pyrénées-Atlantiques (64) |
| BIDACHE
  CAME
  GUICHE
  SAMES | 28.2.2022 |
| ABITAIN
  AICIRITS-CAMOU-SUHAST
  AINHARP
  ANDREIN
  ANOS
  ARAUJUZON
  ARAUX
  ARBOUET-SUSSAUTE
  AREN
  ARGELOS
  ARGET
  ARHANSUS
  AROUE-ITHOROTS-OLHAIBY
  ARROS-DE-NAY
  ARROSES
  ASTIS
  ATHOS-ASPIS
  AUDAUX
  AUGA
  AURIAC
  AUTEVIELLE-SAINT-MARTIN-BIDEREN
  BAIGTS-DE-BEARN
  BALIRACQ-MAUMUSSON
  BARINQUE
  BARRAUTE-CAMU
  BASTANES
  BAUDREIX
  BENEJACQ
  BERNADETS
  BETRACQ
  BONNUT
  BOUEILH-BOUEILHO-LASQUE
  BOURDETTES
  BUGNEIN
  BURGARONNE
  CABIDOS
  CARRERE
  CARRESSE-CASSABER
  CASTAGNEDE
  CASTEIDE-CANDAU
  CASTETNAU-CAMBLONG
  CASTETPUGON
  CHARRE
  CHARRITTE-DE-BAS
  CLARACQ
  COARRAZE
  COSLEDAA-LUBE-BOAST
  CROUSEILLES
  DIUSSE
  DOGNEN
  DOMEZAIN-BERRAUTE
  DOUMY
  ESCOS
  ESPIUTE
  ETCHARRY
  GABASTON
  GABAT
  GARINDEIN
  GARLIN
  GERONCE
  GESTAS
  GEUS-D'OLORON
  GUINARTHE-PARENTIES
  GURS
  HAUT-DE-BOSDARROS
  HIGUERES-SOUYE
  ILHARRE
  JASSES
  LAAS
  LABASTIDE-VILLEFRANCHE
  LABATMALE
  LABEYRIE
  LAGOR
  LALONQUETTE
  LANNECAUBE
  LARRIBAR-SORHAPURU
  LASCLAVERIES
  LAY-LAMIDOU
  LEDEUIX
  LEME
  LICHOS
  LOHITZUN-OYHERCQ
  LUCQ-DE-BEARN
  MALAUSSANNE
  MERITEIN
  MIOSSENS-LANUSSE
  MIREPEIX
  MONCLA
  MONTAGUT
  MONTFORT
  MORLANNE
  MOUHOUS
  MOUMOUR
  MUSCULDY
  NABAS
  NARP
  NAVAILLES-ANGOS
  NAVARRENX
  NAY
  OGENNE-CAMPTORT
  ORAAS
  ORDIARP
  ORIN
  ORION
  ORRIULE
  ORTHEZ
  OSSENX
  OSSERAIN-RIVAREYTE
  PAGOLLE
  PARDIES-PIETAT
  PIETS-PLASENCE-MOUSTROU
  POEY-D'OLORON
  PONTACQ
  PORTET
  POURSIUGUES-BOUCOUE
  PRECHACQ-JOSBAIG
  PRECHACQ-NAVARRENX
  RAMOUS
  RIBARROUY
  RIUPEYROUS
  RIVEHAUTE
  SAINT-ABIT
  SAINT-ARMOU
  SAINT-BOES
  SAINT-CASTIN
  SAINT-GIRONS-EN-BEARN
  SAINT-GLADIE-ARRIVE-MUNEIN
  SAINT-GOIN
  SAINT-JAMMES
  SAINT-LAURENT-BRETAGNE
  SAINT-MEDARD
  SAINT-VINCENT
  SALIES-DE-BEARN
  SALLESPISSE
  SAUCEDE
  SAULT-DE-NAVAILLES
  SAUVELADE
  SAUVETERRE-DE-BEARN
  SEBY
  SEVIGNACQ
  SUS
  SUSMIOU
  TABAILLE-USQUAIN
  TARON-SADIRAC-VIELLENAVE
  THEZE
  UHART-MIXE
  VERDETS
  VIELLENAVE-DE-NAVARRENX
  VIELLESEGURE
  VIVEN | 10.3.2022 |
| Les communes suivantes dans le département: Hautes-Pyrénées (65) |
| ANDREST
  AZEREIX
  BARLEST
  BARTRES
  CASTELNAU-RIVIERE-BASSE
  GAYAN
  HAGEDET
  HERES
  LAGARDE
  LAMARQUE-PONTACQ
  LOUBAJAC
  MADIRAN
  OSSUN
  OURSBELILLE
  POUEYFERRE
  PUJO
  SAINT-LANNE
  SAINT-LEZER
  SIARROUY
  SOUBLECAUSE
  TALAZAC
  TARASTEIX
  VILLENAVE-PRES-BEARN | 28.2.2022 |
| ANTIN
  AUBAREDE
  BOUILH-PEREUILH
  CABANAC
  CASTELVIEILH
  CHELLE-DEBAT
  COLLONGUES
  COUSSAN
  GOUDON
  HOURC
  LAMARQUE-RUSTAING
  LOUIT
  LUBRET-SAINT-LUC
  LUBY-BETMONT
  MARQUERIE
  MARSEILLAN
  MUN
  OSMETS
  PEYRIGUERE
  POUYASTRUC
  SERE-RUSTAING
  THUY
  TROULEY-LABARTHE | 10.3.2022 |
| Les communes suivantes dans le département: Seine-Maritime (76) |
| LA BELLIERE
  BOSC-EDELINE
  LA FERTE-SAINT-SAMSON
  FORGES-LES-EAUX
  LONGMESNIL
  MAUQUENCHY
  MESANGUEVILLE
  POMMEREUX
  RONCHEROLLES-EN-BRAY
  ROUVRAY-CATILLON
  SAINT-MICHEL-D'HALESCOURT
  SAUMONT-LA-POTERIE
  SIGY-EN-BRAY
  LE THIL-RIBERPRE | 1.3.2022 |
| BERTHEAUVILLE
  BEUZEVILLE-LA-GUERARD
  BOSVILLE
  CANY-BARVILLE
  GRAINVILLE-LA-TEINTURIERE
  LE HANOUARD
  OHERVILLE
  OURVILLE-EN-CAUX | 25.2.2022 |
| Les communes suivantes dans le département: Vendée (85) |
| APREMONT (Est D21 - Nord rivière La Vie)
  MACHE
  SAINT-CHRISTOPHE-DU-LIGNERON (est D754)
  SAINT-PAUL-MONT-PENIT
  LA CHAPELLE PALLUAU Ouest D978
  FALLERON
  GRAND’LANDES Ouest D81 et D50 | 16.3.2022 |

Zona care cuprinde:

Data până la care se aplică în conformitate cu articolul 39 din Regulamentul delegat (UE) 2020/687

Les communes suivantes dans le département: Gers (32)

ARBLADE-LE-BAS

ARBLADE-LE-HAUT

BARCELONNE-DU-GERS

BERNEDE

BOURROUILLAN

BOUZON-GELLENAVE

BRETAGNE-D'ARMAGNAC

CAHUZAC-SUR-ADOUR

CAMPAGNE-D'ARMAGNAC

CASTELNAU D'AUZAN LABARRERE

CASTILLON-DEBATS

CAUMONT

CAUPENNE-D’ARMAGNAC

CAZENEUVE

CORNEILLAN

DEMU

EAUZE

FUSTEROUAU

GEE-RIVIERE

GOUX

IZOTGES

LAGRAULET-DU-GERS

LANNE-SOUBIRAN

LANNUX

LAUJUZAN

LE HOUGA

LELIN-LAPUJOLLE

LUPPE-VIOLLES

MAGNAN

MANCIET

MAULEON-D'ARMAGNAC

MAULICHERES

MONCLAR

MONTREAL

NOGARO

POUYDRAGUIN

PRENERON

PROJAN

REANS

RISCLE

SAINT-GERME

SAINT-GRIEDE

SAINT-MARTIN-D'ARMAGNAC

SAINT-MONT

SAINTE-CHRISTIE-D'ARMAGNAC

SALLES-D'ARMAGNAC

SARRAGACHIES

SEGOS

SORBETS

TARSAC

TASQUE

TERMES-D'ARMAGNAC

URGOSSE

VERGOIGNAN

VERLUS

VIC-FEZENSAC

28.2.2022

Département: Indre (36) and Loir-et-Cher (41)

VILLENTROIS-FAVEROLLES-EN-BERRY

ouest de la D22

14.3.2022

Département: Indre-et-Loire (37)

BEAUMONT-VILLAGE

GENILLE (à l'est de la route entre les Hauts-Millets et les Merrières, et à l'est de la route entre Marsin et les Bruyères)

ORBIGNY (à l'ouest de la route D81 et de la route D11)

11.3.2022

NOUANS-LES-FONTAINES

14.3.2022

Les communes suivantes dans le département: Landes (40)

Aire-sur-l'Adour

Amou

Arboucave

Argelos

Arsague

Arthez-d'Armagnac

Aubagnan

Audignon

Aurice

Bahus-Soubiran

Baigts

Banos

Bas-Mauco

Bassercles

Bastennes

Bats

Benquet

Bergouey

Beylongue

Beyries

Bonnegarde

Bordères-et-Lamensans

Bougue

Bourdalat

Brassempouy

Buanes

Carcarès-Sainte-Croix

Carcen-Ponson

Cassen

Castaignos-Souslens

Castandet

Castelnau-Chalosse

Castelnau-Tursan

Castelner

Castel-Sarrazin

Cauna

Caupenne

Cazalis

Cazères-sur-l'Adour

Classun

Clèdes

Clermont

Coudures

Doazit

Donzacq

Duhort-Bachen

Dumes

Estibeaux

Eugénie-les-Bains

Eyres-Moncube

Fargues

Le Frêche

Gamarde-les-Bains

Garrey

Gaujacq

Geaune

Gibret

Goos

Gousse

Grenade-sur-l'Adour

Habas

Hagetmau

Hauriet

Haut-Mauco

Hontanx

Horsarrieu

Labastide-Chalosse

Labastide-d'Armagnac

Labatut

Lacajunte

Lacrabe

Laglorieuse

Lahosse

Lamothe

Larbey

Larrivière-Saint-Savin

Latrille

Laurède

Lauret

Louer

Lourquen

Lussagnet

Mant

Marpaps

Mauries

Maurrin

Maylis

Meilhan

Mimbaste

Miramont-Sensacq

Misson

Momuy

Monget

Monségur

Montaut

Montfort-en-Chalosse

Montgaillard

Montsoué

Morganx

Mouscardès

Mugron

Nassiet

Nerbis

Nousse

Onard

Ossages

Ozourt

Payros-Cazautets

Pécorade

Perquie

Peyre

Philondenx

Pimbo

Pomarez

Poudenx

Pouillon

Poyanne

Poyartin

Préchacq-les-Bains

Pujo-le-Plan

Puyol-Cazalet

Renung

Saint-Agnet

Saint-Aubin

Sainte-Colombe

Saint-Cricq-Chalosse

Saint-Cricq-Villeneuve

Saint-Gein

Saint-Geours-d'Auribat

Saint-Jean-de-Lier

Saint-Loubouer

Saint-Maurice-sur-Adour

Saint-Sever

Saint-Yaguen

Samadet

Sarraziet

Sarron

Saubusse

Serres-Gaston

Serreslous-et-Arribans

Sorbets

Sort-en-Chalosse

Souprosse

Tilh

Toulouzette

Urgons

Vicq-d'Auribat

Vielle-Tursan

Vielle-Soubiran

Le Vignau

Villeneuve-de-Marsan

1.3.2022

Hastingues

Oeyregave

28.2.2022

Les communes suivantes dans le département: Lot-et-Garonne (47)

SAINTE-MAURE-DE-PEYRAC

SAINT-PE-SAINT-SIMON

28.2.2022

Département: Mayenne (53)

BOUCHAMPS-LES-CRAON

RENAZE

SAINT-MARTIN-DU-LIMET

SAINT-SATURNIN-DU-LIMET

9.3.2022

Les communes suivantes dans le département: Pyrénées-Atlantiques (64)

BIDACHE

CAME

GUICHE

SAMES

28.2.2022

ABITAIN

AICIRITS-CAMOU-SUHAST

AINHARP

ANDREIN

ANOS

ARAUJUZON

ARAUX

ARBOUET-SUSSAUTE

AREN

ARGELOS

ARGET

ARHANSUS

AROUE-ITHOROTS-OLHAIBY

ARROS-DE-NAY

ARROSES

ASTIS

ATHOS-ASPIS

AUDAUX

AUGA

AURIAC

AUTEVIELLE-SAINT-MARTIN-BIDEREN

BAIGTS-DE-BEARN

BALIRACQ-MAUMUSSON

BARINQUE

BARRAUTE-CAMU

BASTANES

BAUDREIX

BENEJACQ

BERNADETS

BETRACQ

BONNUT

BOUEILH-BOUEILHO-LASQUE

BOURDETTES

BUGNEIN

BURGARONNE

CABIDOS

CARRERE

CARRESSE-CASSABER

CASTAGNEDE

CASTEIDE-CANDAU

CASTETNAU-CAMBLONG

CASTETPUGON

CHARRE

CHARRITTE-DE-BAS

CLARACQ

COARRAZE

COSLEDAA-LUBE-BOAST

CROUSEILLES

DIUSSE

DOGNEN

DOMEZAIN-BERRAUTE

DOUMY

ESCOS

ESPIUTE

ETCHARRY

GABASTON

GABAT

GARINDEIN

GARLIN

GERONCE

GESTAS

GEUS-D'OLORON

GUINARTHE-PARENTIES

GURS

HAUT-DE-BOSDARROS

HIGUERES-SOUYE

ILHARRE

JASSES

LAAS

LABASTIDE-VILLEFRANCHE

LABATMALE

LABEYRIE

LAGOR

LALONQUETTE

LANNECAUBE

LARRIBAR-SORHAPURU

LASCLAVERIES

LAY-LAMIDOU

LEDEUIX

LEME

LICHOS

LOHITZUN-OYHERCQ

LUCQ-DE-BEARN

MALAUSSANNE

MERITEIN

MIOSSENS-LANUSSE

MIREPEIX

MONCLA

MONTAGUT

MONTFORT

MORLANNE

MOUHOUS

MOUMOUR

MUSCULDY

NABAS

NARP

NAVAILLES-ANGOS

NAVARRENX

NAY

OGENNE-CAMPTORT

ORAAS

ORDIARP

ORIN

ORION

ORRIULE

ORTHEZ

OSSENX

OSSERAIN-RIVAREYTE

PAGOLLE

PARDIES-PIETAT

PIETS-PLASENCE-MOUSTROU

POEY-D'OLORON

PONTACQ

PORTET

POURSIUGUES-BOUCOUE

PRECHACQ-JOSBAIG

PRECHACQ-NAVARRENX

RAMOUS

RIBARROUY

RIUPEYROUS

RIVEHAUTE

SAINT-ABIT

SAINT-ARMOU

SAINT-BOES

SAINT-CASTIN

SAINT-GIRONS-EN-BEARN

SAINT-GLADIE-ARRIVE-MUNEIN

SAINT-GOIN

SAINT-JAMMES

SAINT-LAURENT-BRETAGNE

SAINT-MEDARD

SAINT-VINCENT

SALIES-DE-BEARN

SALLESPISSE

SAUCEDE

SAULT-DE-NAVAILLES

SAUVELADE

SAUVETERRE-DE-BEARN

SEBY

SEVIGNACQ

SUS

SUSMIOU

TABAILLE-USQUAIN

TARON-SADIRAC-VIELLENAVE

THEZE

UHART-MIXE

VERDETS

VIELLENAVE-DE-NAVARRENX

VIELLESEGURE

VIVEN

10.3.2022

Les communes suivantes dans le département: Hautes-Pyrénées (65)

ANDREST

AZEREIX

BARLEST

BARTRES

CASTELNAU-RIVIERE-BASSE

GAYAN

HAGEDET

HERES

LAGARDE

LAMARQUE-PONTACQ

LOUBAJAC

MADIRAN

OSSUN

OURSBELILLE

POUEYFERRE

PUJO

SAINT-LANNE

SAINT-LEZER

SIARROUY

SOUBLECAUSE

TALAZAC

TARASTEIX

VILLENAVE-PRES-BEARN

28.2.2022

ANTIN

AUBAREDE

BOUILH-PEREUILH

CABANAC

CASTELVIEILH

CHELLE-DEBAT

COLLONGUES

COUSSAN

GOUDON

HOURC

LAMARQUE-RUSTAING

LOUIT

LUBRET-SAINT-LUC

LUBY-BETMONT

MARQUERIE

MARSEILLAN

MUN

OSMETS

PEYRIGUERE

POUYASTRUC

SERE-RUSTAING

THUY

TROULEY-LABARTHE

10.3.2022

Les communes suivantes dans le département: Seine-Maritime (76)

LA BELLIERE

BOSC-EDELINE

LA FERTE-SAINT-SAMSON

FORGES-LES-EAUX

LONGMESNIL

MAUQUENCHY

MESANGUEVILLE

POMMEREUX

RONCHEROLLES-EN-BRAY

ROUVRAY-CATILLON

SAINT-MICHEL-D'HALESCOURT

SAUMONT-LA-POTERIE

SIGY-EN-BRAY

LE THIL-RIBERPRE

1.3.2022

BERTHEAUVILLE

BEUZEVILLE-LA-GUERARD

BOSVILLE

CANY-BARVILLE

GRAINVILLE-LA-TEINTURIERE

LE HANOUARD

OHERVILLE

OURVILLE-EN-CAUX

25.2.2022

Les communes suivantes dans le département: Vendée (85)

APREMONT (Est D21 - Nord rivière La Vie)

MACHE

SAINT-CHRISTOPHE-DU-LIGNERON (est D754)

SAINT-PAUL-MONT-PENIT

LA CHAPELLE PALLUAU Ouest D978

FALLERON

GRAND’LANDES Ouest D81 et D50

16.3.2022

Stat membru: Italia

| Zona care cuprinde: | Data până la care se aplică în conformitate cu articolul 39 din Regulamentul delegat (UE) 2020/687 |
| --- | --- |
| The area of Lombardia and Emilia Romagna Regions within a circle of radius of three kilometers from the following outbreaks ADIS: IT-HPAI(P)-2022-00016 (WGS84 dec. coordinates N45.089934 E9.380432) | 5.3.2022 |
| The area of Lombardia and Emilia Romagna Regions within a circle of radius of three kilometers from the following outbreaks ADIS: IT-HPAI(P)-2022-00019 (WGS84 dec. coordinates N45.087314 E9.396439) | 10.3.2022 |
| The area of Toscana Region within a circle of radius of three kilometers from the following outbreaks ADIS: IT-HPAI(P)-2022-00018 (WGS84 dec. coordinates N44.043697 E11.153191) | 12.3.2022 |
| The area of Toscana Region within a circle of radius of three kilometers from the following outbreaks ADIS: IT-HPAI(P)-2022-00017 (WGS84 dec. coordinates N43.928892 E11.062317) | 16.3.2022 |

Zona care cuprinde:

Data până la care se aplică în conformitate cu articolul 39 din Regulamentul delegat (UE) 2020/687

The area of Lombardia and Emilia Romagna Regions within a circle of radius of three kilometers from the following outbreaks ADIS: IT-HPAI(P)-2022-00016 (WGS84 dec. coordinates N45.089934 E9.380432)

5.3.2022

The area of Lombardia and Emilia Romagna Regions within a circle of radius of three kilometers from the following outbreaks ADIS: IT-HPAI(P)-2022-00019 (WGS84 dec. coordinates N45.087314 E9.396439)

10.3.2022

The area of Toscana Region within a circle of radius of three kilometers from the following outbreaks ADIS: IT-HPAI(P)-2022-00018 (WGS84 dec. coordinates N44.043697 E11.153191)

12.3.2022

The area of Toscana Region within a circle of radius of three kilometers from the following outbreaks ADIS: IT-HPAI(P)-2022-00017 (WGS84 dec. coordinates N43.928892 E11.062317)

16.3.2022

Stat membru: Țările de Jos

| Zona care cuprinde: | Data până la care se aplică în conformitate cu articolul 39 din Regulamentul delegat (UE) 2020/687 |
| --- | --- |
| Municipality Harderwijk, province Gelderland |
| Those parts of the municipalities Harderwijk and Nunspeet (province Gelderland) contained within a circle of a radius of 3 kilometres, centered on WGS84 dec. coordinates long 5,67004, lat 52,34306 | 26.2.2022 |
| Those parts of the municipalities Harderwijk and Nunspeet (province Gelderland) contained within a circle of a radius of 3 kilometres, centered on WGS84 dec. coordinates long 5.66425, lat 52.34671 | 28.2.2022 |
| Municipality Lochem, province Gelderland |
| Those parts of the municipalities Lochem and Zutphen (province Gelderland) contained within a circle of a radius of 3 kilometres, centered on WGS84 dec. coordinates long 6.24741, lat 52.15942 | 1.3.2022 |
| Municipality Putten, province Gelderland |
| Those parts of the municipalities Ermelo, Putten en Zeewolde contained within a circle of a radius of 3 kilometres, centered on WGS84 dec. coordinates long 5.55815 lat 52.28283 | 10.3.2022 |
| Municipality Woltersum, province Groningen |
| Those parts of the municipalities Groningen en Midden Groningen contained within a circle of a radius of 3 kilometres, centered on WGS84 dec. coordinates long 6.72565 lat 53.26682 | 8.3.2022 |
| Municipality Uithuizen, province Groningen |
| Those parts of the municipality Het Hoge Land contained within a circle of a radius of 3 kilometres, centered on WGS84 dec. coordinates long 6.69457 lat 53.42069 | 13.3.2022 |

Zona care cuprinde:

Data până la care se aplică în conformitate cu articolul 39 din Regulamentul delegat (UE) 2020/687

Municipality Harderwijk, province Gelderland

Those parts of the municipalities Harderwijk and Nunspeet (province Gelderland) contained within a circle of a radius of 3 kilometres, centered on WGS84 dec. coordinates long 5,67004, lat 52,34306

26.2.2022

Those parts of the municipalities Harderwijk and Nunspeet (province Gelderland) contained within a circle of a radius of 3 kilometres, centered on WGS84 dec. coordinates long 5.66425, lat 52.34671

28.2.2022

Municipality Lochem, province Gelderland

Those parts of the municipalities Lochem and Zutphen (province Gelderland) contained within a circle of a radius of 3 kilometres, centered on WGS84 dec. coordinates long 6.24741, lat 52.15942

1.3.2022

Municipality Putten, province Gelderland

Those parts of the municipalities Ermelo, Putten en Zeewolde contained within a circle of a radius of 3 kilometres, centered on WGS84 dec. coordinates long 5.55815 lat 52.28283

10.3.2022

Municipality Woltersum, province Groningen

Those parts of the municipalities Groningen en Midden Groningen contained within a circle of a radius of 3 kilometres, centered on WGS84 dec. coordinates long 6.72565 lat 53.26682

8.3.2022

Municipality Uithuizen, province Groningen

Those parts of the municipality Het Hoge Land contained within a circle of a radius of 3 kilometres, centered on WGS84 dec. coordinates long 6.69457 lat 53.42069

13.3.2022

Stat membru: Polonia

| Zona care cuprinde: | Data până la care se aplică în conformitate cu articolul 39 din Regulamentul delegat (UE) 2020/687 |
| --- | --- |
| Województwo kujawsko - pomorskie |
| 1) | w powiecie sępoleńskim:







  a) | w gminie Kamień Krajeński miejscowości: Kamień Krajeński, Duża Cerkwica, Mała Cerkwica, Radzim, Obkas, Orzełek; |

Zona care cuprinde:

Data până la care se aplică în conformitate cu articolul 39 din Regulamentul delegat (UE) 2020/687

Województwo kujawsko - pomorskie

1)

w powiecie sępoleńskim:

a)

w gminie Kamień Krajeński miejscowości: Kamień Krajeński, Duża Cerkwica, Mała Cerkwica, Radzim, Obkas, Orzełek;

| 2) | w powiecie tucholskim:







  a) | w gminie Kęsowo miejscowości: Drożdżenica |
| --- | --- | --- |

2)

w powiecie tucholskim:

a)

w gminie Kęsowo miejscowości: Drożdżenica

28.2.2022

| 1) | w powiecie inowrocławskim:






  a) | w gminie Inowrocław miejscowości: Turzany, Marcinkowo, Olszewice, Komaszyce, Balczewo, Pławinek, Balin, Jacewo, Słońsko, Dziennice; |
| --- | --- | --- |

1)

w powiecie inowrocławskim:

a)

w gminie Inowrocław miejscowości: Turzany, Marcinkowo, Olszewice, Komaszyce, Balczewo, Pławinek, Balin, Jacewo, Słońsko, Dziennice;

| b) | w gminie Dąbrowa Biskupia miejscowości: Parchanie, Rejna |
| --- | --- |

b)

w gminie Dąbrowa Biskupia miejscowości: Parchanie, Rejna

| c) | w gminie Gniewkowo, miejscowość: Gąski |
| --- | --- |

c)

w gminie Gniewkowo, miejscowość: Gąski

1.3.2022

Województwo pomorskie

| 1) | w powiecie człuchowskim







  a) | w gminie Debrzno miejscowości: Buchowo, Grzymisław, Kamień, Strzeczona, Strzeczonka, |
| --- | --- | --- |

1)

w powiecie człuchowskim

a)

w gminie Debrzno miejscowości: Buchowo, Grzymisław, Kamień, Strzeczona, Strzeczonka,

| b) | w gminie Człuchów miejscowość Barkówko |
| --- | --- |

b)

w gminie Człuchów miejscowość Barkówko

6.3.2022

Województwo łódzkie

| 1) | w powiecie sieradzkim:






  a) | w gminie Goszczanów miejscowości: Chlewo, Wilkszyce, Wójcinek, Waliszewice, Świnice Kaliskie, Sulmówek, Stojanów, Chwalęcice, |
| --- | --- | --- |

1)

w powiecie sieradzkim:

a)

w gminie Goszczanów miejscowości: Chlewo, Wilkszyce, Wójcinek, Waliszewice, Świnice Kaliskie, Sulmówek, Stojanów, Chwalęcice,

| b) | w gminie Warta miejscowość: Zielęcin, |
| --- | --- |

b)

w gminie Warta miejscowość: Zielęcin,

| c) | w gminie Błaszki miejscowości: Korzenica, Morawki, Paulinowo |
| --- | --- |

c)

w gminie Błaszki miejscowości: Korzenica, Morawki, Paulinowo

7.3.2022

Województwo małopolskie

| 1) | w powiecie krakowskim ziemskim:






  a) | w gminie Wielka Wieś miejscowości: Wierzchowie, Bębło – południowa część miejscowości ograniczona od strony północnej ulicami: Na Dolinkę, Lasek, Południową i Turkusową, Będkowice – wschodnia część miejscowości ograniczona od strony zachodniej ulicami: Długą, Browar i Kawiory, Biały Kościół – południowo-zachodnia część miejscowości ograniczona od strony północno-wschodniej ulicą Krakowską, Wielka Wieś- zachodnia część miejscowości ograniczona od strony wschodniej ulicami: Krakowską, Słoneczną, Centralną i Polną; |
| --- | --- | --- |

1)

w powiecie krakowskim ziemskim:

a)

w gminie Wielka Wieś miejscowości: Wierzchowie, Bębło – południowa część miejscowości ograniczona od strony północnej ulicami: Na Dolinkę, Lasek, Południową i Turkusową, Będkowice – wschodnia część miejscowości ograniczona od strony zachodniej ulicami: Długą, Browar i Kawiory, Biały Kościół – południowo-zachodnia część miejscowości ograniczona od strony północno-wschodniej ulicą Krakowską, Wielka Wieś- zachodnia część miejscowości ograniczona od strony wschodniej ulicami: Krakowską, Słoneczną, Centralną i Polną;

| b) | w gminie Zabierzów miejscowości: Bolechowice, Karniowice, Ujazd, Więckowice, Zelków, Kobylany – centralna część miejscowości ograniczona od strony zachodniej ulicą Jurajską, a od strony południowej ulicą Akacjową |
| --- | --- |

b)

w gminie Zabierzów miejscowości: Bolechowice, Karniowice, Ujazd, Więckowice, Zelków, Kobylany – centralna część miejscowości ograniczona od strony zachodniej ulicą Jurajską, a od strony południowej ulicą Akacjową

16.3.2021

Województwo wielkopolskie

| 1) | w powiecie kaliskim,






  a) | w gminie Koźminek, miejscowości: Dębsko, Emilianów, Krzyżówki, |
| --- | --- | --- |

1)

w powiecie kaliskim,

a)

w gminie Koźminek, miejscowości: Dębsko, Emilianów, Krzyżówki,

| b) | w gminie Lisków miejscowości: Koźlątków, Lisków-Rzgów, Wygoda, Zakrzyn, Zakrzyn-Kolonia, Żychów |
| --- | --- |

b)

w gminie Lisków miejscowości: Koźlątków, Lisków-Rzgów, Wygoda, Zakrzyn, Zakrzyn-Kolonia, Żychów

10.3.2022

| 1) | w powiecie ostrowskim:







  a) | w gminie Sieroszewice miejscowości: Strzyżew, Sieroszewice, Parczew; |
| --- | --- | --- |

1)

w powiecie ostrowskim:

a)

w gminie Sieroszewice miejscowości: Strzyżew, Sieroszewice, Parczew;

| b) | w gminie Przygodzice miejscowość: Bogufałów; |
| --- | --- |

b)

w gminie Przygodzice miejscowość: Bogufałów;

| 2) | w powiecie ostrzeszowskim, w gminie Mikstat miejscowości: Biskupice Zabaryczne, Kotłów. |
| --- | --- |

2)

w powiecie ostrzeszowskim, w gminie Mikstat miejscowości: Biskupice Zabaryczne, Kotłów.

15.3.2022

Stat membru: Portugalia

| Zona care cuprinde: | Data până la care se aplică în conformitate cu articolul 39 din Regulamentul delegat (UE) 2020/687 |
| --- | --- |
| The part of Torres Vedras municipality, that are contained within circle of 3 kilometers radius, centered on GPS coordinates 39.140842N, 9.296611W | 25.3.2022 |
| The part of Torres Vedras municipality, that are contained within circle of 3 kilometers radius, centered on GPS coordinates 39.140375N, 9.305293W | 25.3.2022 |
| The part of Torres Vedras municipality, that are contained within circle of 3 kilometers radius, centered on GPS coordinates 39.138111N, 9.306278W | 25.3.2022 |
| The part of Torres Vedras municipality, that are contained within circle of 3 kilometers radius, centered on GPS coordinates 39.128166N, 9.286183W | 25.3.2022 |
| The part of Mértola municipality, that are contained within circle of 3 kilometers radius, centered on GPS coordinates 37.610000N, 7.620000W | 13.3.2022 |
| The part of Torres Vedras municipality, that are contained within circle of 3 kilometers radius, centered on GPS coordinates 39.131874N, 9.285700W | 25.3.2022 |

Zona care cuprinde:

Data până la care se aplică în conformitate cu articolul 39 din Regulamentul delegat (UE) 2020/687

The part of Torres Vedras municipality, that are contained within circle of 3 kilometers radius, centered on GPS coordinates 39.140842N, 9.296611W

25.3.2022

The part of Torres Vedras municipality, that are contained within circle of 3 kilometers radius, centered on GPS coordinates 39.140375N, 9.305293W

25.3.2022

The part of Torres Vedras municipality, that are contained within circle of 3 kilometers radius, centered on GPS coordinates 39.138111N, 9.306278W

25.3.2022

The part of Torres Vedras municipality, that are contained within circle of 3 kilometers radius, centered on GPS coordinates 39.128166N, 9.286183W

25.3.2022

The part of Mértola municipality, that are contained within circle of 3 kilometers radius, centered on GPS coordinates 37.610000N, 7.620000W

13.3.2022

The part of Torres Vedras municipality, that are contained within circle of 3 kilometers radius, centered on GPS coordinates 39.131874N, 9.285700W

25.3.2022

Stat membru: România

| Zona care cuprinde: | Data până la care se aplică în conformitate cu articolul 39 din Regulamentul delegat (UE) 2020/687 |
| --- | --- |
| Județ: Ialomița |
| Următoarele localități:
  Țăndărei | 4.3.2022 |

Zona care cuprinde:

Data până la care se aplică în conformitate cu articolul 39 din Regulamentul delegat (UE) 2020/687

Județ: Ialomița

Următoarele localități:

Țăndărei

4.3.2022

Regatul Unit (Irlanda de Nord)

| Zona care cuprinde: | Data până la care se aplică în conformitate cu articolul 39 din Regulamentul delegat (UE) 2020/687 |
| --- | --- |
| Those parts of County Fermanagh contained within a circle of a radius of three kilometres, centred on GPS coordinates N 54.3301 and E -7.6926 | 1.3.2022 |

Zona care cuprinde:

Data până la care se aplică în conformitate cu articolul 39 din Regulamentul delegat (UE) 2020/687

Those parts of County Fermanagh contained within a circle of a radius of three kilometres, centred on GPS coordinates N 54.3301 and E -7.6926

1.3.2022

Partea B

Zonele de supraveghere din statele membre în cauză* menționate la articolele 1 și 3:

Stat membru: Bulgaria

| Zona care cuprinde: | Data până la care se aplică în conformitate cu articolul 55 din Regulamentul delegat (UE) 2020/687 |
| --- | --- |
| Haskovo Region, Haskovo municipality |
| Aleksandrovo, Nova Nadezhda, Uzundzhovo | 4.3.2022 |
| Haskovo Region, Dimitrovgrad municipality |
| Brod, Chernogorovo | 24.2.2022-4.3.2022 |
| Dimitrovgrad, Zlatopole, Dolno Belevo, Voden, Krepost, Rajnovo, Golyamo Asenovo, Malko Asenovo, Radievo, Bryast | 4.3.2022 |
| Region: Dobrich |
| Dobrichka municipality: Vodnyanci, Hitovo, Alcek, Pchelnik, Zhitnitsa, Tyanevo, Polkovnik Ivanovo, Karapelit, Enevo, Geshanovo
  Tervel municipality: Tervel, Kochmar, Popgruevo, Bozhan, Mali izvor | 27.2.2022 |
| Dobrichka municipality: Feldfebel Denkovo, Dryanovets | 18.2.2022-27.2.2022 |

Zona care cuprinde:

Data până la care se aplică în conformitate cu articolul 55 din Regulamentul delegat (UE) 2020/687

Haskovo Region, Haskovo municipality

Aleksandrovo, Nova Nadezhda, Uzundzhovo

4.3.2022

Haskovo Region, Dimitrovgrad municipality

Brod, Chernogorovo

24.2.2022-4.3.2022

Dimitrovgrad, Zlatopole, Dolno Belevo, Voden, Krepost, Rajnovo, Golyamo Asenovo, Malko Asenovo, Radievo, Bryast

4.3.2022

Region: Dobrich

Dobrichka municipality: Vodnyanci, Hitovo, Alcek, Pchelnik, Zhitnitsa, Tyanevo, Polkovnik Ivanovo, Karapelit, Enevo, Geshanovo

Tervel municipality: Tervel, Kochmar, Popgruevo, Bozhan, Mali izvor

27.2.2022

Dobrichka municipality: Feldfebel Denkovo, Dryanovets

18.2.2022-27.2.2022

Stat membru: Cehia

| Zona care cuprinde: | Data până la care se aplică în conformitate cu articolul 55 din Regulamentul delegat (UE) 2020/687 |
| --- | --- |
| Central Bohemian Region |
| Babice (600601), Brník (710148), Březí u Říčan (613886), Břežany II (614955), Bylany u Českého Brodu (653985), Černé Voděrady (620084), Černíky (620220), Český Brod (622737), Dobré Pole u Vitic (782785), Dobročovice (627313), Horoušany (644803), Chotýš (782807), Jevany (659312), Jirny (660922), Klokočná (666467), Konojedy (708097), Kostelec nad Černými lesy (670162), Krupá u Kostelce nad Černými Lesy (675229), Křenice u Prahy (675814), Kšely (782815), Květnice (747751), Liblice u Českého Brodu (622826), Limuzy (767158), Louňovice (687359), Mukařov u Říčan (700321), Myšlín (697559), Nová Ves II (741434), Pacov u Říčan (717207), Prusice (708127), Přehvozdí (771376), Přistoupim (736279), Rostoklaty (741442), Říčany u Prahy (745456), Říčany-Radošovice (745511), Sibřina (747769), Sluštice (750808), Srbín (752967), Strašín u Říčan (756237), Struhařov u Mnichovic (757080), Stupice (747785), Svatbín (675237), Světice u Říčan (760391), Svojetice (761176), Štolmíř (622818), Tehov u Říčan (765309), Tehovec (765317), Tismice (767174), Tlustovousy (771414), Třebohostice u Škvorce (762741), Tuchoraz (771384), Tuklaty (771422), Úvaly u Prahy (775738), Vitice (782831), Vrátkov (767182), Všestary u Říčan (787396), Vyšehořovice (788503), Vyžlovka (789046), Zlatá (793019), Zvánovice (793795), Žernovka (700339). | 12.3.2022 |
| Doubek (631035), Doubravčice (631205), Hradešín (736287), Kozojedy u Kostelce nad Černými Lesy (671886), Masojedy (631213), Mrzky (767166), Přišimasy (736295), Škvorec (762733), Štíhlice (631221). | 4.3.2022-12.3.2022 |
| Plzeň Region: |
| Borovy (607941); Čižice (624039); Černotín u Dnešic (626775); Dnešice (626783); Dobřany (627615); Šlovice u Plzně (762831); Vodní Újezd (627623); Dolce (644820); Drahkov (631582); Horšice (644838); Újezd u Horšic (644854); Chlum u Blovic (651516); Chlumčany u Přeštic (651737); Chouzovy (654949); Chválenice (654957); Želčany (654965); Chocenický Újezd (652016); Kbelnice u Letin (680583); Letiny (680605); Losiná u Plzně (686841); Dlouhá Louka u Lužan (689173); Lužany u Přeštic (689181); Zelené (689203); Nebílovy (704075); Netunice (704083); Nezbavětice (763136); Nezdice nad Úhlavou (607959); Nová Ves u Plzně (705551); Oplot (626805); Černice (620106); Lhota u Dobřan (680940); Litice u Plzně (722740); Radobyčice (620122); Přestavlky u Dnešic (626813); Přeštice (735256); Skočice u Přeštic (748323); Žerovice (796638); Kucíny (735931); Příchovice u Přeštic (735949); Zálesí u Příchovic (735965); Radkovice u Příchovic (735957); Háje u Vodokrt (784371); Knihy (784389); Libákovice (745081); Osek u Vodokrt (784397); Plevňov (745090); Řenče (745103); Vodokrty (784401); Seč u Blovic (746436); Horušany (751596); Soběkury (751600); Střížovice u Plzně (758124); Štěnovice (763349); Nebílovský Borek (624047); Štěnovický Borek (624055); Únětice u Blovic (774421); Útušice (775665); Vlčtejn (783919); Vstiš (786985). | 19.3.2022 |
| Dolní Lukavice (629685); Krasavce (629707); Lišice u Dolní Lukavice (629715); Snopoušovy (629723); Horní Lukavice (629693); Předenice (704091); Robčice u Štěnovic (775657). | 11.3.2022-19.3.2022 |

Zona care cuprinde:

Data până la care se aplică în conformitate cu articolul 55 din Regulamentul delegat (UE) 2020/687

Central Bohemian Region

Babice (600601), Brník (710148), Březí u Říčan (613886), Břežany II (614955), Bylany u Českého Brodu (653985), Černé Voděrady (620084), Černíky (620220), Český Brod (622737), Dobré Pole u Vitic (782785), Dobročovice (627313), Horoušany (644803), Chotýš (782807), Jevany (659312), Jirny (660922), Klokočná (666467), Konojedy (708097), Kostelec nad Černými lesy (670162), Krupá u Kostelce nad Černými Lesy (675229), Křenice u Prahy (675814), Kšely (782815), Květnice (747751), Liblice u Českého Brodu (622826), Limuzy (767158), Louňovice (687359), Mukařov u Říčan (700321), Myšlín (697559), Nová Ves II (741434), Pacov u Říčan (717207), Prusice (708127), Přehvozdí (771376), Přistoupim (736279), Rostoklaty (741442), Říčany u Prahy (745456), Říčany-Radošovice (745511), Sibřina (747769), Sluštice (750808), Srbín (752967), Strašín u Říčan (756237), Struhařov u Mnichovic (757080), Stupice (747785), Svatbín (675237), Světice u Říčan (760391), Svojetice (761176), Štolmíř (622818), Tehov u Říčan (765309), Tehovec (765317), Tismice (767174), Tlustovousy (771414), Třebohostice u Škvorce (762741), Tuchoraz (771384), Tuklaty (771422), Úvaly u Prahy (775738), Vitice (782831), Vrátkov (767182), Všestary u Říčan (787396), Vyšehořovice (788503), Vyžlovka (789046), Zlatá (793019), Zvánovice (793795), Žernovka (700339).

12.3.2022

Doubek (631035), Doubravčice (631205), Hradešín (736287), Kozojedy u Kostelce nad Černými Lesy (671886), Masojedy (631213), Mrzky (767166), Přišimasy (736295), Škvorec (762733), Štíhlice (631221).

4.3.2022-12.3.2022

Plzeň Region:

Borovy (607941); Čižice (624039); Černotín u Dnešic (626775); Dnešice (626783); Dobřany (627615); Šlovice u Plzně (762831); Vodní Újezd (627623); Dolce (644820); Drahkov (631582); Horšice (644838); Újezd u Horšic (644854); Chlum u Blovic (651516); Chlumčany u Přeštic (651737); Chouzovy (654949); Chválenice (654957); Želčany (654965); Chocenický Újezd (652016); Kbelnice u Letin (680583); Letiny (680605); Losiná u Plzně (686841); Dlouhá Louka u Lužan (689173); Lužany u Přeštic (689181); Zelené (689203); Nebílovy (704075); Netunice (704083); Nezbavětice (763136); Nezdice nad Úhlavou (607959); Nová Ves u Plzně (705551); Oplot (626805); Černice (620106); Lhota u Dobřan (680940); Litice u Plzně (722740); Radobyčice (620122); Přestavlky u Dnešic (626813); Přeštice (735256); Skočice u Přeštic (748323); Žerovice (796638); Kucíny (735931); Příchovice u Přeštic (735949); Zálesí u Příchovic (735965); Radkovice u Příchovic (735957); Háje u Vodokrt (784371); Knihy (784389); Libákovice (745081); Osek u Vodokrt (784397); Plevňov (745090); Řenče (745103); Vodokrty (784401); Seč u Blovic (746436); Horušany (751596); Soběkury (751600); Střížovice u Plzně (758124); Štěnovice (763349); Nebílovský Borek (624047); Štěnovický Borek (624055); Únětice u Blovic (774421); Útušice (775665); Vlčtejn (783919); Vstiš (786985).

19.3.2022

Dolní Lukavice (629685); Krasavce (629707); Lišice u Dolní Lukavice (629715); Snopoušovy (629723); Horní Lukavice (629693); Předenice (704091); Robčice u Štěnovic (775657).

11.3.2022-19.3.2022

Stat membru: Danemarca

| Zona care cuprinde: | Data până la care se aplică în conformitate cu articolul 55 din Regulamentul delegat (UE) 2020/687 |
| --- | --- |
| The parts of Holbæk, Sorø, and Ringsted municipalities beyond the area described in the protection zone and within the circle of radius 10 kilometres, centred on GPS koordinates coordinates
  N 55,5166; E 11,6902 | 16.3.2022 |
| The parts of Holbæk, Sorø and Ringsted municipalities that are contained within a circle of radius 3 km, centered on GPS coordinates
  N 55,5166; E 11,6902 | 7.3.2022-16.3.2022 |

Zona care cuprinde:

Data până la care se aplică în conformitate cu articolul 55 din Regulamentul delegat (UE) 2020/687

The parts of Holbæk, Sorø, and Ringsted municipalities beyond the area described in the protection zone and within the circle of radius 10 kilometres, centred on GPS koordinates coordinates

N 55,5166; E 11,6902

16.3.2022

The parts of Holbæk, Sorø and Ringsted municipalities that are contained within a circle of radius 3 km, centered on GPS coordinates

N 55,5166; E 11,6902

7.3.2022-16.3.2022

Stat membru: Germania

| Zona care cuprinde: | Data până la care se aplică în conformitate cu articolul 55 din Regulamentul delegat (UE) 2020/687 |
| --- | --- |
| MECKLENBURG-VORPOMMERN |
| Landkreis Rostock







  — | Gemeinde Jürgenshagen mit dem Ortsteil Jürgenshagen |

Zona care cuprinde:

Data până la care se aplică în conformitate cu articolul 55 din Regulamentul delegat (UE) 2020/687

MECKLENBURG-VORPOMMERN

Landkreis Rostock

—

Gemeinde Jürgenshagen mit dem Ortsteil Jürgenshagen

| — | Gemeinde Klein Belitz mit den Ortsteilen und Orten: Krugland, Groß Belitz, Boldenstorf und Neukirchen |
| --- | --- |

—

Gemeinde Klein Belitz mit den Ortsteilen und Orten: Krugland, Groß Belitz, Boldenstorf und Neukirchen

| — | Stadt Bad Doberan mit den Ortsteilen und Ortschaften: Bad Doberan, Walkenhagen und Althof |
| --- | --- |

—

Stadt Bad Doberan mit den Ortsteilen und Ortschaften: Bad Doberan, Walkenhagen und Althof

| — | Gemeinde Admannshagen-Bargeshagen mit den Ortsteilen: Rabenhorst, Admannshagen und Bargeshagen |
| --- | --- |

—

Gemeinde Admannshagen-Bargeshagen mit den Ortsteilen: Rabenhorst, Admannshagen und Bargeshagen

| — | Gemeinde Bartenshagen-Parkentin mit den Ortsteilen und Orten: Hütten, Neuhof, Parkentin, Bartenshagen und Bollbrücke |
| --- | --- |

—

Gemeinde Bartenshagen-Parkentin mit den Ortsteilen und Orten: Hütten, Neuhof, Parkentin, Bartenshagen und Bollbrücke

| — | Gemeinde Hohenfelde mit den Ortsteilen: Hohenfelde, Neu Hohenfelde und Ivendorf |
| --- | --- |

—

Gemeinde Hohenfelde mit den Ortsteilen: Hohenfelde, Neu Hohenfelde und Ivendorf

| — | Gemeinde Reddelich mit dem Ortsteil Reddelich |
| --- | --- |

—

Gemeinde Reddelich mit dem Ortsteil Reddelich

| — | Gemeinde Retschow mit den Ortsteilen und Orten: Glashagen, Stülow, Fulgenkoppel, Retschow - Waldsiedlung und Retschow |
| --- | --- |

—

Gemeinde Retschow mit den Ortsteilen und Orten: Glashagen, Stülow, Fulgenkoppel, Retschow - Waldsiedlung und Retschow

| — | Gemeinde Satow mit den Ortsteilen und Orten: Groß Bölkow, Bölkow, Bölkow-Ausbau, Püschow, Lüningshagen, Rederank, Konow, Hastorf, Miekenhagen, Hohen Luckow, Hohen Luckow-Ausbau, Satow, Radegast, Gerdshagen, Horst und Matersen |
| --- | --- |

—

Gemeinde Satow mit den Ortsteilen und Orten: Groß Bölkow, Bölkow, Bölkow-Ausbau, Püschow, Lüningshagen, Rederank, Konow, Hastorf, Miekenhagen, Hohen Luckow, Hohen Luckow-Ausbau, Satow, Radegast, Gerdshagen, Horst und Matersen

| — | Gemeinde Benitz mit den Ortsteilen und Orten: Brookhusen und Brookhusen-Ausbau |
| --- | --- |

—

Gemeinde Benitz mit den Ortsteilen und Orten: Brookhusen und Brookhusen-Ausbau

| — | Gemeinde Bröbberow mit den Ortsteilen: Bröbberow, Groß Grenz und Klein Grenz |
| --- | --- |

—

Gemeinde Bröbberow mit den Ortsteilen: Bröbberow, Groß Grenz und Klein Grenz

| — | Gemeinde Schwaan mit dem OrtsteilDorf Tatschow |
| --- | --- |

—

Gemeinde Schwaan mit dem OrtsteilDorf Tatschow

| — | Stadt Kröpelin mit den Ortsteilen und Orten: Schmadebeck, Brusow, Einhusen, Groß Siennen, Klein Siemen, und Altenhagen –Ausbau |
| --- | --- |

—

Stadt Kröpelin mit den Ortsteilen und Orten: Schmadebeck, Brusow, Einhusen, Groß Siennen, Klein Siemen, und Altenhagen –Ausbau

| — | Amt Warnow-West: |
| --- | --- |

—

Amt Warnow-West:

| — | Gemeinde Kritzmow mit den Ortsteilen und Orten: Kritzmow, Klein Stove, Klein Schwaß, Groß Schwaß und Wilsen-Ausbau |
| --- | --- |

—

Gemeinde Kritzmow mit den Ortsteilen und Orten: Kritzmow, Klein Stove, Klein Schwaß, Groß Schwaß und Wilsen-Ausbau

| — | Gemeinde Lambrechtshagen mit den Ortsteilen: Lambrechtshagen, Sievershagen, Allershagen, Vorweden und Mönkweden |
| --- | --- |

—

Gemeinde Lambrechtshagen mit den Ortsteilen: Lambrechtshagen, Sievershagen, Allershagen, Vorweden und Mönkweden

| — | Gemeinde Papendorf mit den Ortsteilen: Groß Stove und Niendorf |
| --- | --- |

—

Gemeinde Papendorf mit den Ortsteilen: Groß Stove und Niendorf

| — | Gemeinde Pölchow mit den Ortsteilen: Pölchow und Wahrstorf |
| --- | --- |

—

Gemeinde Pölchow mit den Ortsteilen: Pölchow und Wahrstorf

| — | Gemeinde Stäbelow mit den Ortsteilen: Stäbelow, Wilsen und Parkentin-Ausbau |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stäbelow mit den Ortsteilen: Stäbelow, Wilsen und Parkentin-Ausbau

| — | Gemeinde Ziesendorf mit den Ortsteilen und Orten: Ziesendorf, Buchholz, Nienhusen, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Ziesendorf mit den Ortsteilen und Orten: Ziesendorf, Buchholz, Nienhusen,

Fahrenholz und Buchholz Heide.

5.2.2022-7.3.2022

Hanse- und Universitätsstadt Rostock

betroffene Stadtteile: Reutershagen, Gartenstadt, Südstadt, Stadtweide, Biestow; begrenzt durch die Stadtgrenze im Süden und Westen sowie im Norden durch die Hamburger Straße bis zum Schutower Kreuz und im Osten durch den Barnstorfer Ring (B 103), Edelweißweg, Kuphalstraße, Asternweg, Am Waldessaum, Rennbahnallee, Tiergartenallee, Satower Straße, Südring und Nobelstraße

5.2.2022-7.3.2022

NIEDERSACHSEN

Landkreis Ammerland

Ausgangspunkt ist die Kreisgrenze beim Wasserzug am Wittenbergsdamm. Dem Wasserzug am Wittenbergsdamm folgend bis zur Hafenstraße. Der Hafenstraße in östlicher Richtung folgend übergehend in die Straße Langendamm übergehend in die Straße Am Düker. Der Straße Am Düker bis zur Kreisgrenze folgend. Entlang der Kreisgrenze zurück zum Ausgangspunkt Kreisgrenze beim Wasserzug am Wittenbergsdamm.

22.3.2022

Landkreis Celle

Das Gebiet erstreckt sich im Südwesten beginnend ab Schnittpunkt der Gemarkungsgrenze Wathlingen mit der Kreisgrenze der Gemarkungsgrenze nördlich folgend bis zur L 311. Dieser nördlich über die B 214, "Okamp", "Parkstraße", L 311, "Alter Postweg", "Appelweg", "Lageweg" bis zum Wienhäuser Mühlenkanal folgen. Auf diesem weiter in nördlicher Richtung bis zum Bockmarschweg und dann auf der L 311 bis zum "Alten Postweg" in Lachendorf folgen. Diesem bis zur Gemarkungsgrenze Ahnsbeck folgen und auf ihr weiter bis zur L 284. Von dort weiter westlich über die "Stettiner Straße", "Herbert-Bangemann-Straße", "Beedenbostler Straße", "Hühnerkamp", "Rhienende", "Beckstraße" bis zur Gemarkungsgrenze Bunkenburg. Dieser östlich folgen über die Gemarkungsgrenzen Hohnhorst, Wohlenrode, Grebshorn bis zur Kreisgrenze und auf dieser westlich weiter bis zum Ausgangspunkt.

26.2.2022

Landkreis Celle

Das Gebiet erstreckt sich im Südwesten beginnend ab Schnittpunkt K 51 mit der Kreisgrenze der K 51 folgend in nördlicher Richtung bis Abzweigung "Bahnhofstraße", dieser entlang bis zur K 52. Der K 52 nördlich 50 m folgen und dann rechts -zwischen Hausnummer 5 und 7- abbiegen in einen Feldweg und bis zur Einmündung K 50 folgen. Der K 50 und dann über "Maschweg", K 48, "Neuhaus" bis zur Kreisgrenze folgen. An dieser südlich entlang bis zum Ausgangspunkt.

18.2.2022-26.2.2022

Landkreis Cloppenburg

In der Gemeinde Lindern von der Kreisgrenze zum Landkreis Emsland der Marka und im Weiteren dem Auener Graben südlich folgend bis zum Grenzgraben Wachtung-Liener, dem Wasserverlauf südwestlich folgend bis zur Kreisgrenze und dieser nördlich folgend bis zum Ausgangspunkt.

14.3.2022

Landkreis Cloppenburg

In der Gemeinde Emstek von der Kreisgrenze zum Landkreis Oldenburg der Bundesstraße 213 westlich folgend bis Kellerhöher Straße, entlang dieser bis Bether Tannen, dieser in westliche Richtung bis Kanalweg folgend, entlang diesem in nördliche Richtung bis Heidegrund, entlang diesem bis Heideweg, diesem südlich folgend bis zum Verbindungsweg zum Roggenkamp, diesem und Roggenkamp westlich folgend bis Garreler Weg, diesem südlich folgend bis Käseweg und entlang diesem in nordwestliche Richtung bis zur Waldgrenze. Dieser südwestlich in direkter Linie zur Friesoyther Straße folgend, entlang dieser in nordwestliche Richtung bis zur Gemeindegrenze Cloppenburg/ Garrel, dieser westlich folgend und über die Gemeindegrenze Garrel/ Molbergen bis Varrelbuscher Straße, dieser westlich folgend bis Resthauser Graben, dem Wasserverlauf westlich folgend bis Hüttekamp und diesem nordöstlich und an der Gabelung westlich folgend bis Petersfelder Weg. Entlang diesem in nördliche Richtung bis Neumühlen, dieser entlang der Waldgrenze westlich folgend, die Ferienhaussiedlung nördlich passierend, bis Große Tredde, dieser südlich folgend bis Neumühler Weg, diesem westlich folgend bis Kleine Tredde und dieser westlich folgend bis Wöstenweg. Entlang diesem in nördliche Richtung und an der Gabelung weiter in nordöstliche und sodann parallel zum Wöstenschloot nördliche Richtung bis zur Gemeindegrenze Friesoythe/ Molbergen. Dieser in westliche Richtung folgend bis Dwergter Straße, entlang dieser in nördliche Richtung bis Bernhardsweg, entlang diesem bis Thülsfelder Straße, dieser westlich folgend bis Dorfstraße, dieser nördlich folgend und im weiteren Am Augustendorfer Weg bis Markhauser Weg, entlang diesem in westliche Richtung bis Igelriede, dem Wasserverlauf nördlich folgend und entlang dem Waldrand in westliche Richtung bis Morgenlandstraße, entlang dieser bis Markhauser Moorgraben, dem Wasserverlauf nördlich folgend, entlang der Waldgrenze und sodann dieser nordöstlich und nordwestlich folgend bis Vorderthüler Straße. Dieser nordöstlich durch den Wald folgend und im weiteren über Am Horstberg bis Bundesstraße 72, dieser nördlich folgend bis Ziegeldamm, entlang diesem bis Ziegelmoor, entlang dieser bis Friesoyther Straße, dieser östlich folgend bis Kündelstraße, dieser nördlich und an der Gabelung weiter östlich folgend bis Elsene Graben/ Böseler Kanal, dem Wasserverlauf nördlich folgend, den Steinbergsweg passierend, bis zur nordöstlich abgehenden Baumreihe, dieser folgend bis zum Steinbergsweg, diesem südöstlich folgend bis Overlaher Straße, entlang dieser in nordöstliche Richtung bis zum östlich abgehenden Wirtschaftsweg zum Overlaher Graben, diesem folgend zum Overlaher Graben, dem Wasserverlauf nördlich folgend bis Lager Schloot, dem Wasserverlauf östlich und sodann nördlich folgend bis zur Kreisgrenze zum Landkreis Ammerland, dieser östlich folgend und über die Kreisgrenze zum Landkreis Oldenburg bis zum Ausgangspunkt.

22.3.2022

Landkreis Cloppenburg

In der Gemeinde Garrel an der Kreuzung Fasanenweg/ Beverbrucher Damm dem Beverbrucher Damm in südlicher Richtung bis zum Kreisverkehr folgend, der Großenkneter Straße westlich bis Vehne folgend, dem Wasserverlauf in südlicher Richtung bis Tweeler Straße, dieser in nordwestlicher Richtung bis zum dritten Verbindungsweg zur Kellerhöher Straße (Dachsweg) folgend, diesem in westlicher Richtung bis Kellerhöher Straße folgend und dieser in südlicher Richtung bis Schlichtenmoor/ Fuchsweg folgend, diesem in westlicher Richtung bis Schlichtenmoor folgend, diesem nördlich bis Allensteiner Straße/ Roslaes Höhe folgend, dieser erst in westlicher und dann in nördlicher Richtung bis Breslauer Straße folgend, dieser in westlicher Richtung bis Bunzlauer Straße folgend, dieser nördlich bis zur Danziger Straße folgend, dort in westlicher Richtung dem Verbindungsweg zur Görlitzer Straße folgend, dieser in westlicher Richtung bis Tannenkampstraße folgend, dieser in nördlicher Richtung bis Beverbrucher Straße folgend, dieser in westlicher Richtung bis Cloppenburger Straße folgend, dieser in nördlicher Richtung bis An der Höhe folgend, dieser in westlicher Richtung bis Bahnhofstraße folgend, dieser in nördlicher Richtung bis Raiffeisenstraße folgend, dieser in westlicher Richtung bis Adolf-Kolping-Straße folgend, dieser nördlich bis Petersfelder Straße folgend, dieser und im Weiteren Thüler Straße in westlicher Richtung bis Bergaue folgend, dem Wasserverlauf in nördlicher Richtung bis zur Gemeindegrenze Gemeinde Garrel/ Gemeinde Bösel folgend, dieser in östlicher Richtung bis Lindenweg/ Grüner Weg folgend, diesem in nördlicher Richtung bis zum Verbindungsgraben zum Birkenmoor folgend, dem Wasserverlauf bis Birkenmoor folgend, diesem in nördlicher Richtung bis (Am) Birkenmoor folgend, diesem in östlicher Richtung bis Baumstraße folgend, dieser in südlicher Richtung bis Eichkamp folgend, diesem in östlicher Richtung bis Am Streek folgend, diesem in nördlicher Richtung bis Moorstraße folgend, dieser in erst nordöstlicher und dann in nördlicher Richtung bis zum Waldstück und dort dem Wasserverlauf in südlicher Richtung bis zur Gemeindegrenze Gemeinde Garrel/ Gemeinde Bösel folgend, dieser in nordöstlicher Richtung bis zum ersten Verbindungsgraben zur Barkentange folgend, diesem in südlicher Richtung bis zur Barkentange folgend, dieser und dem anschließenden Feldweg parallel zum Nikolausdorf Wasserzug zunächst in nordöstlicher und im weiteren Verlauf in südöstlicher Richtung, nach dem Wald ausschließlich dem der Barkentange anschließenden Feldweg in südöstlicher Richtung bis zur Oldenburger Straße folgend, dieser in nordöstlicher Richtung bis zur Kreisgrenze Landkreis Cloppenburg/ Landkreis Oldenburg folgend, dieser in südlicher Richtung bis Krumme Riede folgend, diesem Wasserverlauf in südlicher Richtung bis zum Fasanenweg folgend, entlang diesem in westlicher Richtung bis zum Ausgangspunkt.

14.3.2022-22.3.2022

Landkreis Emsland

Kreisgrenze Cloppenburg / Vinnen – Vinner Straße – Wachtumer Straße – Riehen – Up`n Sande – Vinner Straße – Cors Kamp – Lahner Straße – Am Alten Lager – Ahmsener Straße – Ostlähdener Straße – Hüvener Straße – Hüvener Mühle – Lähdener Straße – Alte Ch – Lahner Straße – Sögeler Straße – Raiffeisenstraße – Gartenstraße – Ahornstraße – Kienmoorweg – Verbindungsweg – Grenzgraben Eisten-Hüven – Nordradde – Berßener Straße – Staverner Straße – Am Egels – Verbindungsweg – Gut Sprakel – Verbindungsweg – L 53 – Wahner Straße – Gutshofstraße – Verbindungsweg - Sandandpoelgraben I – Püngel – Fleiereigraben II – Börger Graben – Börger Mittelgraben – Binnewegesmoor – Fasanenstraße – Börgerstraße – Höge – Verbindungsweg – Großer Schloot – Surwolder Straße – Neubörger Straße – Feldstraße – Verbindungsweg – Kreuzallee – Bergstraße – Tongru-benweg – Verbindungsweg – Im Timpen – Esterweger Straße – Surwolder Straße – Herrenweg – Lattensberg – Heidbrücker Straße – An den Zuschlägen – Oheweg – Ohe – Loruper Beeke – Hilkenbrooker Straße – Dosenweg – Gehlenberger Straße – Loruper Straße – Rittveengraben – Verbindungsweg – Kreisgrenze

14.3.2022

Landkreis Emsland

Im Süden beginnend Ostenwalder Straße westlich Dorfanger – Verbindungsweg Dorfanger-Holzweg – Holzweg – Verbindungsweg Holzweg – Ostenwalder Straße – Gut Horst – Radweg Raddesee Sögel – Marientaler Straße – Spahner Straße – Verbindungsweg – Friesenweg – Spahner Weg – Zum Windberg – Verbindungsweg – Werpeloher Grenzgraben – Schnüggenweg – Nordkampstraße – Hauptstraße/L 51 – Sögeler Straße – Verbindungsweg – Börger-Spahner Grenzgraben – Bachlauf Ohe nördlich – Haßmoorschloot – Tichelpläcke – Werlter Straße – Loruper Straße – Harrenstätter Straße – Unfriedstraße – Schlosser Straße – Hammerstraße – Bahnhofstraße – Hobelstraße – Bernhard-Krone-Straße – Kasernenstraße – Hauptstraße – Sögeler Straße – Ostenwalder Straße

6.3.2022-14.3.2022

Landkreis Gifhorn

Von der Kreisgrenze bei Ummern bis zur Wiehe und an der Wiehe entlang bis zur Straße Zum Schmarloh.

Über die Zum Schmarloh bis zur L 284. Links auf die L 284 durch Ummern bis auf die B4.

Über die B 4 bis zur Krümme und rechts auf den Krümmeweg. Über Krümmeweg, Im Achtertor bis über die Dorfstr. in Neubokel. Durch Neubokel auf die B 188. Rechts auf die B 188 bis Brenneckenbrück/Allerkanal.

Links am Allerkanal entlang bis zum Viehmoorgraben. Rechts auf den Viehmoorgraben bis zu den Bahngleisen. Rechts auf die Bahngleise in Richtung Leiferde bis zur L 320. Rechts auf die L 320 (Volkser Str.). Geradeaus über den Kreisel in Richtung Volkse.

Durch Volkse auf dem Rietzer Weg bis zur Kreisgrenze. An der Kreisgrenze entlang bis zur 214.

26.2.2022

Landkreis Gifhorn

Im Norden von der Kreisgrenze bis zur Moorstr. rechts auf die Moorstr, die L 283 querend bis zum Bäckerweg.

Rechts in den Bäckerweg bis zur Bahnhofstr. Über die Bahnhofstr. auf die L 283. Von der L 283 rechts auf den Meinerser Weg bis zur B 188.

Dann rechts auf die B 188. Dort geradeaus über den Kreisel hinweg. Nach dem Kreisel rechts auf die L 299. Von der L 299 links in Richtung Päse. Durch Päse hindurch in Richtung Höfen.

Von Höfen bis zur Kreisgrenze und dann an der Kreisgrenze entlang bis zur B 214.

18.2.2022-26.2.2022

Region Hannover

Ortsteile Uetze und Eltze der Gemeinde Uetze ohne das Gebiet westlich der Straße zwischen Krätze und Katensen.

26.2.2022

Landkreis Oldenburg

| — | Ausgangspunkt ist der Schnittpunkt Kreisgrenze Landkreis Oldenburg/ Landkreis Ammerland und die K 141 (Ammerländer Straße) am Küstenkanal in der Gemeinde Wardenburg |
| --- | --- |

—

Ausgangspunkt ist der Schnittpunkt Kreisgrenze Landkreis Oldenburg/ Landkreis Ammerland und die K 141 (Ammerländer Straße) am Küstenkanal in der Gemeinde Wardenburg

| — | Von dort der K 141 durch Achternmeer & Westerholt nach Oberlethe folgen |
| --- | --- |

—

Von dort der K 141 durch Achternmeer & Westerholt nach Oberlethe folgen

| — | In Oberlethe über Tungeler Damm – übergehend in Böseler Straße – bis Abbiegung Wassermühlenweg |
| --- | --- |

—

In Oberlethe über Tungeler Damm – übergehend in Böseler Straße – bis Abbiegung Wassermühlenweg

| — | Den Wassermühlenweg folgend über die Lethe auf Litteler Straße (L 847) |
| --- | --- |

—

Den Wassermühlenweg folgend über die Lethe auf Litteler Straße (L 847)

| — | L 847 Richtung Littel bis Einmündung Fladderstraße |
| --- | --- |

—

L 847 Richtung Littel bis Einmündung Fladderstraße

| — | Weiter über Fladderstraße / Grüner Weg / Oldenburger Straße (L 870) / Wikinger Straße (K 242) auf Autobahn A 29 - Anschlussstelle Wardenburg |
| --- | --- |

—

Weiter über Fladderstraße / Grüner Weg / Oldenburger Straße (L 870) / Wikinger Straße (K 242) auf Autobahn A 29 - Anschlussstelle Wardenburg

| — | Der A 29 Richtung Ahlhorn bis Lammerweg folgen |
| --- | --- |

—

Der A 29 Richtung Ahlhorn bis Lammerweg folgen

| — | Von Dort über Lammerweg / Am Schmeel / Petersburg / Voßbergweg / Zum Döhler Wehe bis Einmündung Straße Schmehl in Döhlen |
| --- | --- |

—

Von Dort über Lammerweg / Am Schmeel / Petersburg / Voßbergweg / Zum Döhler Wehe bis Einmündung Straße Schmehl in Döhlen

| — | Anschließend weiter über Schmehl / Krumlander Straße / Hasselbusch auf die Straße „Im Dorf“ (L 871) |
| --- | --- |

—

Anschließend weiter über Schmehl / Krumlander Straße / Hasselbusch auf die Straße „Im Dorf“ (L 871)

| — | Der L 871 Richtung Großenkneten folgend zur Bahntrasse |
| --- | --- |

—

Der L 871 Richtung Großenkneten folgend zur Bahntrasse

| — | Weiter der Bahntrasse Richtung Osnabrück bis Sager Esch/ Hauptstraße (L 871) in Großenkneten |
| --- | --- |

—

Weiter der Bahntrasse Richtung Osnabrück bis Sager Esch/ Hauptstraße (L 871) in Großenkneten

| — | Von dort der L 871 nach Sage; Sager Straße/ Oldenburger Straße (L 870) folgend bis Abbiegung Feldmühlenweg in Ahlhorn |
| --- | --- |

—

Von dort der L 871 nach Sage; Sager Straße/ Oldenburger Straße (L 870) folgend bis Abbiegung Feldmühlenweg in Ahlhorn

| — | Weiter über Feldmühlenweg / Lether Schulweg auf Cloppenburger Straße |
| --- | --- |

—

Weiter über Feldmühlenweg / Lether Schulweg auf Cloppenburger Straße

| — | Anschließend der Cloppenburger Straße westlich folgen zur Kreisgrenze Landkreis Oldenburg / Landkreis Cloppenburg |
| --- | --- |

—

Anschließend der Cloppenburger Straße westlich folgen zur Kreisgrenze Landkreis Oldenburg / Landkreis Cloppenburg

| — | Abschließend der Kreisgrenze Landkreis Oldenburg / Landkreis Cloppenburg im Uhrzeigersinn zum Ausgangspunkt am Küstenkanal in der Gemeinde Wardenburg |
| --- | --- |

—

Abschließend der Kreisgrenze Landkreis Oldenburg / Landkreis Cloppenburg im Uhrzeigersinn zum Ausgangspunkt am Küstenkanal in der Gemeinde Wardenburg

22.3.2022

Landkreis Peine

Betroffen sind die Ortschaften Eickenrode und Plockhorst in der Gemeinde Edemissen.

Ab der Kreisgrenze im Osten zum LK Gifhorn auf der B 214 bis zur Straße „Am Haferkamp“ folgen. Der Straße „Am Haferkamp“ bis zum Ortsrand Eickenrode folgen. Entlang des östlichen und südlichen Ortsrandes von Eickenrode bis zum Schnittpunkt mit der dort verlaufenden Hochspannungsleitung. Dieser bis zum nördlich gelegenen Kiesteich folgen. Westlich entlang des Kiesteichs bis zur Dorfstr. Westlich bis zum Ortsrand von Plockhorst folgen. Entlang des östlichen, südlichen und westlichen Ortsrandes von Plockhorst bis zur Kreisstr. 10. Dieser folgen bis zum Eltzer Plockhorster Grenzgraben. Entlang des Grabens nach Norden bis zur Kreuzung mit der Bahnlinie. Östlich entlang der Bahnlinie bis zur Höhe des Grundstücks des Klärwerks. An der östlichen Grundstücksgrenze des Klärwerks in Verlängerung etwa 100 m nördlich bis zur Kreisgrenze zur Region Hannover folgen.

26.2.2022

NORDRHEIN-WESTFALEN

Ennepe-Rhur-Kreis

Die Überwachungszone beinhaltet die Gebiete des Ennepe-Ruhr-Kreises, die in einem 10 km-Radius um die GPS-Koordinaten lat="51.4987315490"; lon="7.4097860146" liegen und umfasst somit ein Areal, das sich von der nördlichen Kreisgrenze nach Süden über Bereiche der Städte Witten und Herdecke erstreckt.

2.3.2022

Kreis Recklinghausen

Beginnend an der Stadtgrenze Herne der Holthauser Straße in nördliche Richtung folgend bis zur Kreuzung Westring. Dem Westring nach Nordwesten folgend bis zur Victorstraße. Anschließend der Victorstraße nach Osten folgend bis zur Wartburgstraße. Der Wartburgstraße nach Norden folgend bis zur Langen Straße. Der Langen Straße nach Osten folgend bis zur Friedrichstraße. Der Friedrichstaße in östliche Richtung folgend und weiter auf Ickerner Straße in nordöstliche Richtung bis zur Unterführung der A2. Anschließend der A2 in Richtung Südosten folgend bis zur Stadtgrenze Dortmund. Der Stadtgrenze zu Dortmund in Richtung Süden folgend bis zur Stadtgrenze Bochum. Der Stadtgrenze Bochum in nordwestlicher Richtung folgend bis zur Stadtgrenze Herne. Anschließend der Stadtgrenze Herne nach Norden folgend bis zum Ausgangspunkt Höhe Holthauser Straße.

2.3.2022

Kreis Unna

Lünen-Brambauer Schnittpunkt Kreisgrenze / Zechenstraße Richtung Osten bis „Brechtener Straße“, Richtung Süden bis Hochspannungsleitung unterhalb der Straße „In den Hülsen“, Richtung Osten bis zur westlichen „Oetringhauser Straße“, Richtung Westen bis Schnittpunkt Kreisgrenze

2.3.2022

Markischer Kreis

Östlich der Ortschaft Radevormwald-Jägershaus in südlicher Richtung der Kreisgrenze folgend bis zum Erreichen der Straße von Jägershaus in südlicher Richtung. Diese ca. 600 m in östlicher Richtung entlang bis zur nächsten Kreuzung, dann rechts durch die Ortschaft Grafweg bis zum Erreichen des Baches Hartmecke. Diesem Bach in nördlicher, dann östlicher Richtung folgend bis zur Ortslage Hartmecke. In Höhe der Hausnummer Hartmecke 4 rechts abbiegend. Dem Straßenverlauf ca. 300m folgend, dann links die Ennepe querend. Nach der Brücke rechts abbiegend auf die Straße nach Brenscheid. Dem Straßenverlauf bis Lingensiepen folgend. An der folgenden T-Kreuzung nach rechts abbiegend bis zum Ende der Straße, dann nach links abbiegend auf die Löhbacher Straße. Dieser bis zum Ende folgend, dann rechts der Hagener Str. folgend, bis diese die B229 unterquert. Dann der Remscheider Str. (B229 - L528) in östlicher Richtung ca. 2 km folgend. Anschließend links nach Sticht abbiegend. Vor Erreichen der Ortslage rechts abbiegend Richtung Lammecke. Ab Höhe des Hauses Sticht 3 dem Bachverlauf des Haweckessiepen folgend bis zum Erreichen der Ortschaft Lammecke. Ab Erreichen der Hausnummer Lammecke 1 dem Straßenverlauf Richtung Süden ca. 100 m folgend, dann rechts abzweigend auf die Straße nach Romberg. Dieser in südlicher Richtung folgend, die L528 bei der Ortschaft Im Höfken querend und weiter in südlicher Richtung über Blechen bis zum Straßenende. Dann rechts abbiegend und die Kerspe überquerend. Nach der Brücke links der K3 folgend bis Kierspe-Padberg. Padbergstr und Straße Höferhof entlang, dann rechts abbiegend in die Straße nach Kiersperhagen bis B237.Dort rechts abbiegend und für etwa 450m dem Straßenverlauf folgend. Dann links abbiegend und der Straße Kiersperhagen bis Lingese folgend. Ab Lingese erst dem Hotteschlaer Bach und dann der Lingese in Fließrichtung bis zum Erreichen der Kreisgrenze nördlich von Wernscheid folgend. Dann westlich an der Kreisgrenze entlang bis zum Queren der Straße von Benninghausen Richtung Wernscheid.

6.3.2022

Oberbergischer Kreis

Die Grenze der Überwachungszone beginnt an der Kreisgrenze Oberbergischer Kreis/Rheinisch-Bergischer Kreis auf der L412 auf Höhe der Wuppertalsperre und verläuft von dort in nordöstlicher Richtung bis zur Kreuzstraße in der Ortschaft Bergerhof über die Froweinstraße, über die Lohengrinstraße, weiter über die Nibelungenstraße, über die Espertstraße, die Karl-Goerdeler-Straße, die Siepenstraße, über die Straße Am Krankenhaus weiter über den Höhweg Richtung B229. Die Grenze der Überwachungszone verläuft von dort aus weiter der B229 in östlicher Richtung folgend bis an die Abzweigung Poststraße. Von dort aus verläuft die Grenze Überwachungszone weiter über die Poststraße, die Blumenstraße, die Uelefe-Wuppertal-Straße überquerend, weiter über die Rosenstraße, die Mermbacher Straße auf die K9 nordöstlich in Richtung der Ortschaft Neuenhof. Weiter verläuft die Grenze der Überwachungszone über die K10 Richtung Neuenhof und weiter über die Ortschaft Neuenhaus, Neuenhaus einschließend, durch die Ortschaft Im Busch, weiter über die Ortschaften Finkensiepen und Oberschmittensiepen Richtung Köttershaus, Köttershaus einschließend bis zur Kreisgrenze Oberbergischer/Märkischer Kreis. Von dort verläuft die Grenze der Überwachungszone im Oberbergischen Kreis entlang der Kreisgrenze Oberbergischer/Märkischer Kreis in südlicher Richtung bis Marienheide, nördlich der Lingesetalsperre, auf der Straße zwischen der Ortschaft Benninghausen (Märkischer Kreis) und der Ortschaft Lambach (Oberbergischer Kreis). Von dort aus verläuft die Grenze der Überwachungszone auf der Straße Lambach über die Ortschaft Wernscheid bis zur L97/Talsperrenstraße. Weiter verläuft die Grenze der Überwachungszone der L97 westlich in Richtung Marienheide folgend, bis zum Abzweig Lindenweg und weiter dem Lindenweg in südöstlicher Richtung folgend über die Höfeler Landstraße/L97. Weiter verläuft die Grenze der Überwachungszone auf der L 97 und dann weiter über die Klosterstraße in westlicher Richtung über An den Leyen, die Griemeringhauser Straße, die Singernstraße und die Klosterstraße überquerend weiter über den Räuberweg, über die Brucher Straße südöstlich Richtung Brucherstausee über Eberg, bis zur B256/Gummersbacher Straße und weiter dieser folgend in westlicher Richtung, Richtung Marienheide Zentrum, über die Hauptstraße bis zur Abzweigung Reppinghauser Straße. Die Grenze der Überwachungszone verläuft weiter über die Reppinghauser Straße Richtung Späinghausen. Von dort aus verläuft die Grenze der Überwachungszone weiter über die Schöneborner Straße Richtung Schöneborn, Schöneborn ausschließend, weiter über die Straße Im Kämpchen bis zur Gimborner Straße und weiter der Gimborner Straße in südöstlicher Richtung Kotthausen folgend bis zur Abzweigung Zum Höltchen über Unter der Stube über An der Waar in südwestlicher Richtung über die Straße Hennenckenbruch bis zur Kreuzung Windhagener Straße/ Westtangente/B256. Von dort aus verläuft die Grenze der Überwachungszone weiter der L 306/Windhagener Straße südwestlich Richtung Herreshagen folgend, weiter durch Herreshagen über die L 306/Windhagener Straße bis Wegescheid. Weiter über die L306/Wervershoofer Straße in Richtung Niedergelbe. Die Grenze der Überwachungszone verläuft weiter über die L306/Gelpestraße über Nochen, Peisel bis zur Kreuzung Alte Landstraße in Elbach und dieser westlich Richtung Flaberg folgend über die Lindlarer Straße, über den Forstweg bis zur L306/Gelpestraße. Die Grenze der Überwachungszone verläuft weiter der L306 in südlicher Richtung folgend bis Neuremscheid von dort über die Straße Papiermühle, dem Weg Richtung Remshagener Straße bis zu dieser folgend. Weiter verläuft die Grenze der Überwachungszone der K19/Remshagener Straße nördlich folgend, Remshagen ausschießend, Richtung Lindlar Zentrum. Von der K9/Wolfsschlade verläuft die Grenze der Überwachungszone weiter über die K 21/Klauser Straße bis zur Abzweigung Dillensiefen. Von dort aus verläuft die Grenze der Überwachungszone weiter der Straße Dillensiefen folgend bis zur Abzweigung der Verbindungstraße, die auf die Borromäusstraße führt und dieser Verbindungsstraße folgend bis zur Borromäusstraße. Weiter verläuft die Grenze der Überwachungszone der Borromäusstraße in nordwestlicher Richtung folgend über die Bismarckstraße, die Eichenhofstraße bis zur Kreuzung Alten Linde. Weiter verläuft die Grenze der Überwachungszone der Straße Alten Linde folgend über Am Sülzer Berg bis zur L 284. Von dort aus verläuft die Grenze der Überwachungszone der L 284 folgend südwestlich Richtung Linde bis zur Straße Breidenbach. Weiter verläuft die Grenze der Überwachungszone der Straße Breidenbach in nördlicher Richtung folgend über Unterbreidenbach, Mittelbreidenbach und Oberbreidenbach und weiter über die Straße Richtung Spich über Spich bis zur Abzweigung der Straße Zur Ommer und weiter der Straße Zur Ommer folgend durch die Ortschaft Rölenommer über die Verbindungsstraße Richtung der K 31 bis zur Kreisgrenze Oberbergischer Kreis/ /Rheinischbergischer Kreis. Von dort aus verläuft die Grenze Überwachungszone im Oberbergischen Kreis der Kreisgrenze in nördlicher Richtung folgend bis zum Ausgangspunkt der Grenze der Überwachungszone.

6.3.2022

Oberbergischer Kreis

Die Grenze der Schutzzone startet an der Gemeindegrenze Wipperfürth/Hückeswagen auf Höhe des Landeplatzes Wipperfürth –Neye und verläuft von dort in nördlicher Richtung der Gemeindegrenze Wipperfürth/Hückeswagen folgend die Ortschaften Niederröttenscheid und Oberröttenscheid einschließend bis zur K 13 nordöstlich der Ortschaft Niederlangenberg. Von dort aus verläuft die Grenze der Schutzzone weiter der K13 folgend bis zur Abzweigung Richtung der Ortschaft Obernien. Die Grenze der Schutzzone verläuft weiter die K 13 verlassend in westlicher Richtung der Straße Richtung Obernien folgend. Westlich von Obernien verläuft die Grenze der Schutzzone weiter der Straße in nördlicher Richtung folgend Richtung K30 nördlich der Ortschaft Forste. Weiter verläuft die Grenze der Schutzzone auf der K30 in südlicher Richtung die Ortschaft Forste ausschließend bis zur Ortschaft Kreuzberg der K30 weiterfolgend bis zu der Ortschaft Wasserfuhr. Von Wasserfuhr aus verläuft die Grenze der Schutzzone aus weiter der Straße Richtung der Ortschaft Dörpinghausen folgend, durch Dörpinghausen Richtung der Ortschaft Dahl folgend in südwestlicher Richtung bis zur Ortschaft Ibach. Von dort aus verläuft die Grenze der Schutzzone der Straße in östlicher Richtung Richtung der Ortschaft Klaswipper der Gummersbacher Straße folgend, diese verlassend der Straße nach Dohrgaul in südlicher Richtung über Niederklüppelberg folgend. In der Ortschaft Dohrgaul verläuft die Grenze der Schutzzone der K18 westlich Richtung Agathaberg folgend bis zur Abzweigung der Straße Richtung der Ortschaft Hahnenberg. Von Hahnenberg verläuft die Grenze der Schutzzone weiter der Straße Richtung der Ortschaft Kahlscheuer folgend bis zur L 302. Der L302 folgend in südlicher Richtung bis zu der Abzweigung nördlich der Ortschaft Neeskotten. Von dort aus weiter Richtung Unterdierdorf der Straße Richtung Kremershof folgend, über Fähnrichstüttem bis zur L284 in Stüttem. Von dort aus verläuft die Grenze der Schutzzone weiter der L 284 in nördlicher Richtung folgend Richtung Grünewald bis zur Abzweigung der Straße nach Hermesberg. Dieser Straße folgend bis nach Thier. In Thier der Straße nördlich Richtung Fürden folgend bis zur L286. Dieser nördlich folgend bis zur Abzweigung Richtung Vorderschöneberg. Dieser Straße durch Vorderschöneberg folgend bis zur Abzweigung Richtung Klingsiepen. Dieser Straße bis südlich von Klingsiepen folgend, dann weiter der B506 in westlicher Richtung folgend bis zur Abzweigung Richtung Ritzenhaufe. Die Grenze der Schutzzone verläuft weiter durch die Ortschaft Ritzenhaufe weiter der Straße Richtung Kleppersfeld folgend, die Ortschaft Wüstemünte einschließend, bis auf die B237. Der B237 in nordwestlicher Richtung folgend bis zur Gemeindegrenze Wipperfürth/Hückeswagen von dort aus verläuft die Grenze der Schutzzone der Gemeindegrenze Wipperfürth/Hückeswagen folgend bis zum Ausgangspunkt des Schutzgebietes.

23.2.2022-6.3.2022

Rheinisch-Bergischer Kreis

Beginnend in der Stadt Wermelskirchen an der Kreisgrenze im Kreuzungspunkt der B51 mit der K22/Straße Buchholzen, der K22 in südlicher Richtung folgend bis sie auf die K12 stößt, dann der K12 Richtung Unterdurholzen folgend, in Unterdurholzen weiter mittig zwischen den Häusern Nr. 57 und 55 dem Straßenverlauf folgend über den in südlicher Richtung verlaufenden Feldweg bis zur Kreuzung mit der L101, dann in südwestlicher Richtung der L101 folgend bis zum Kreisverkehr in Habenichts, von dort weiter auf die L409 in südlicher Richtung über die Hauptstraße bis zur Mündung in die K14/Pilghauser Straße, von dort dem Straßenverlauf weiter folgend über den Ortsteil Hülsen Richtung Neuenhaus, dort der Straße Heidchen in südlicher Richtung folgend weiter über die Straße Mittelberg und die Straße Unterberg, in Unterberg dem Wanderweg Richtung „Große Dhünntalsperre“ in westlicher Richtung folgend bis zum Uferweg der „Großen Dhünntalsperre“, dann dem Uferweg am östlichen Ufer der „Großen Dhünntalsperre“ Richtung Süden weiterfolgend bis zur Staumauer zwischen „Vorsperre Große Dhünn“ und „Große Dhünntalsperre“, auf der Staumauer in das Gebiet der Gemeinde Kürten wechselnd, nach Verlassen der Staumauer dem Weg zunächst in östlicher dann in südlicher Richtung folgend bis zur Einmündung in die B506, dann der B506 in östlicher Richtung bis zur Einmündung in die Straße Morteln folgend und von dort weiter in südlicher Richtung bis zur Wermelskirchener Straße, auf dieser in südlicher Richtung folgend bis zur Wipperfürther Straße, auf dieser dann in westlicher Richtung bis zur K30/Olpener Straße, dieser südöstlich folgend bis zur Einmündung Höhenstraße, dieser in östlicher Richtung folgend bis zur Einmündung in die Straße Forsten/Schultheismühle, der Straße Schultheismühle in südlicher Richtung folgend bis zum Abzweig der Straße Unterbersten, dieser zunächst in südöstlicher Richtung dann in südwestlicher Richtung folgend bis zur Kreisgrenze des Oberbergischer Kreis, danach der Kreisgrenze folgend wieder in nördlicher Richtung bis zum Ausgangspunkt.

6.3.2022

Stadt Bochum

Im Norden: die Stadtgrenzen Castrop-Rauxel und Herne entlang;

Im Westen: ausgehend von der Herner Stadtgrenze zur Wiescherstraße, von dort aus Richtung Frauenlobstraße und weiter auf die Dietrich-Benking-Straße; dieser dann bis zum Castroper Hellweg folgend bis dieser dann in den Sheffield-Ring übergeht, von dort aus auf die Wittener Straße abbiegend über die Schattbachstraße und anschließend den Hustadtring;

Im Süden: vom Hustadtring weiter bis dieser zu der Straße „Vor den Teichen“ führt, dann um den Klärteich / Oelbach herum bis zur Wittener Stadtgrenze;

Im Osten: der weiteren Wittener Stadtgrenze folgend bis hin zur Dortmunder Stadtgrenze.

2.3.2022

Stadt Dortmund

Im Osten begrenzt durch den Schnittpunkt der Stadtgrenze, B236, Verlauf der B236 nach Süden bis Flautweg, Flautweg bis Altenderner Straße, Altenderner Straße bis Hostedder Straße, Hostedder Straße bis Flughafenstraße, Flughafenstraße bis Brackeler Straße, Brackeler Straße bis Oesterstraße, Oesterstraße bis Holzwickeder Straße, Holzwickeder Straße bis Kleine Schwerter Straße, Kleine Schwerter Straße bis Berghofer Straße, Berghofer Straße bis Stadtgrenze, Verlauf der Stadtgrenze bis Syburger Straße, Syburger Straße bis Westhofener Straße, Westhofener Straße bis A1 Richtung Süden.

Im Süden begrenzt durch den Schnittpunkt der A1 bis zur Bahnlinie, die Bahnlinie entlang in westliche Richtung bis zum Schnittpunkt des Nordufers des Hengsteysees, Verlauf Nordufer Hengsteysee bis Niederhof.

Im Westen begrenzt durch den Schnittpunkt des Nordufers des Hengsteysees und den Verlauf der Stadtgrenze Richtung Norden bis zum Groppenbach.

Im Norden weiterer Verlauf auf der Stadtgrenze ab dem Groppenbach bis zur B236.

2.3.2022

Stadt Dortmund

Im Osten begrenzt durch den Schnittpunkt der Franziusstraße und der Westfalenstraße Richtung Süden, Westfalenstraße bis Sunderweg, Sunderweg bis Unionsstraße, Unionsstraße bis Rheinische Straße bis Lindemannstraße, Lindemannstraße bis Rheinlanddamm, Rheinlanddamm bis L684, L684 bis Strobelallee, Strobelallee bis Turnweg, Turnweg bis Schwimmweg, Schwimmweg bis Bolmker Weg, Bolmker Weg bis Stockumer Straße, Stockumer Straße bis Am Hombruchsfeld, Am Hombruchsfeld bis Kuntzestraße, Kuntzestraße bis Eschenstraße, Eschenstraße bis Harkortstraße, Harkortstraße bis Kieferstraße.

Im Süden begrenzt durch den Schnittpunkt Kieferstraße Grotenbachstraße, Grotenbachstraße bis Hegemanns Heide, Hegemanns Heide bis Persebecker Straße, Persebecker Straße bis Menglinghauser Straße, Menglinghauser Straße bis Schnittpunkt A45 nach Westen.

Im Westen begrenzt durch den Verlauf der A45 in nördliche Richtung bis zur Baroper Straße, Baroper Straße bis Stockumer Bruch, Stockumer Bruch bis Stadtgrenze, Verlauf der Stadtgrenze nach Norden bis Schnittpunkt Dorneystraße, Dorneystraße bis Kleybredde, Kleybredde bis Kleyer Weg, Kleyer Weg bis Borussiastraße, Borussiastraße bis Kesselborn, Kesselborn bis Martener Straße, Martener Straße bis Schnittpunkt Stichstraße Martener Straße (ggü. Vorstenstraße), Stichstraße Martener Straße nach Norden bis zur Bahnlinie.

Im Norden begrenzt durch den Verlauf der Bahnlinie ab Stichstraße Martener Straße bis Rahmer Straße, Rahmer Straße nach Osten verlaufend bis Huckarder Straße, Huckarder Straße bis Franziusstraße.

19.2.2022-2.3.2022

Stadt Herne

Beginnend an der Stadtgrenze Bochum ab Höhe Müllhauser Straße über die Wiescherstraße in nordwestliche Richtung, weiter dem Hölkeskampring folgend in nördliche Richtung bis Kreuzung Sodinger Straße. Der Sodinger Straße nach Osten folgend bis zur Kreuzung Mont-Cenis-Straße. Der Mont-Cenis-Straße nach Osten folgend bis zur Börsinghauser Straße. Der Börsinghauser Straße in nördliche Richtung folgend, weiter auf der Bladenhorster nach Norden bis zur Bruchstraße. Der Bruchstraße in nördliche Richtung folgend bis zur Stadtgrenze Castrop-Rauxel. Der Stadtgrenze Castrop-Rauxel folgend in südliche Richtung bis zur Stadtgrenze Bochum. Der Stadtgrenze Bochum zunächst in westliche Richtung, sodann in südliche Richtung und anschließend in nordwestliche Richtung folgend bis zum Ausgangspunkt Höhe Müllhauser Straße.

2.3.2022

Stadt Remscheid

Die Anschlussüberwachungszone auf Remscheider Gebiet erstreckt sich westlich und nördlich der Kreisgrenze zum Oberbergischen Kreis, nördlich der Kreisgrenze zum Rheinisch-Bergischen Kreis, östlich der Straße Bergisch Born (B 51) und Borner Str. (B 51) sowie südlich der Straßen Dörpholz (L 412) und Dörperhöhe (L 412) bis zur Kräwinkler Brücke (L 412).

6.3.2022

Stat membru: Spania

| Zona care cuprinde: | Data până la care se aplică în conformitate cu articolul 55 din Regulamentul delegat (UE) 2020/687 |
| --- | --- |
| Those parts in the province of Segovia of the comarcas of Cantalejo, Cuéllar and Sepúlveda contained within a circle of a radius of 10 kilometres, centered on UTM 30, ETRS89 coordinates long -3,949732022, lat 41,308075870. | 1.3.2022 |
| Those parts in the province of Huelva of the comarcas of Condado de Huelva (La Palma del Condado) y Entorno de Doñana (Almonte) beyond the area described in the protection zone and contained within a circle of a radius of 10 kilometres, centered on UTM 30, ETRS89 coordinates long -6,5990325, lat 37,4095017. | 13.3.2022 |
| Those parts in the province of Huelva of the comarca of Condado de Huelva (La Palma del Condado) contained within a circle of a radius of 3 kilometres, centered on UTM 30, ETRS89 coordinates long -6,5990325, lat 37,4095017. | 5.3.2022-13.3.2022 |
| Those parts in the province of Valladolid of the comarcas of Olmedo, Valladolid, Santa Maria la Real de Nieva and Cuellar contained within a circle of a radius of 10 kilometres, centered on UTM 30, ETRS89 coordinates long -4,5334409, lat 41,3517177 | 20.3.2022 |
| Those parts in the province of Valladolid of the comarcas of Olmedo and Cuellar contained within a circle of a radius of 3 kilometres, centered on UTM 30, ETRS89 coordinates long -4,5334409, lat 41,3517177 | 12.3.2022-20.3.2022 |
| Those parts in the province of Huelva of the comarca of Condado de Huelva (La Palma del Condado), Almonte (Entorno de Doñana), Valverde del Camino (Andevalo Oriental) and Cartaya (Costa Occidental), contained within a circle of a radius of 10 kilometres, centered on UTM 30, ETRS89 coordinates long -6,6616736, lat 37,3749029 | 20.3.2022 |
| Those parts in the province of Huelva of the comarca of Condado de Huelva (La Palma del Condado) contained within a circle of a radius of 3 kilometres, centered on UTM 30, ETRS89 coordinates long -6,6616736, lat 37,3749029 | 12.3.2022-20.3.2022 |
| Those parts in the province of Sevilla of the comarca of Carmona (Los Arcores), Cantillana (Vega de Sevilla) and Sevilla (Delegación Provincial), contained within a circle of a radius of 10 kilometres, centered on UTM 30, ETRS89 coordinates long -5,7299643, lat 37,4175677 | 23.3.2022 |
| Those parts in the province of Sevilla of the comarca of Carmona (Los Arcores) contained within a circle of a radius of 3 kilometres, centered on UTM 30, ETRS89 coordinates long -5,7299643, lat 37,4175677 | 15.3.2022-23.3.2022 |
| Those parts in the province of Huelva of the comarca of Condado de Huelva (La Palma del Condado), Almonte (Entorno de Doñana), Valverde del Camino (Andevalo Oriental) and Cartaya (Costa Occidental), contained within a circle of a radius of 10 kilometres, centered on UTM 30, ETRS89 coordinates long -6,7880779, lat 37,3735092 | 20.3.2022 |
| Those parts in the province of Huelva of the comarca of Valverde del Camino (Andevalo Oriental) and Cartaya (Costa Occidental), contained within a circle of a radius of 3 kilometres, centered on UTM 30, ETRS89 coordinates long -6,7880779, lat 37,3735092 | 12.3.2022-20.3.2022 |
| Those parts in the province of Huelva of the comarca of Condado de Huelva (La Palma del Condado), Almonte (Entorno de Doñana), Valverde del Camino (Andevalo Oriental) and Cartaya (Costa Occidental), contained within a circle of a radius of 10 kilometres, centered on UTM 30, ETRS89 coordinates long -6,6673369, lat 37,3714944 | 4.4.2022 |
| Those parts in the province of Huelva of the comarca of Condado de Huelva (La Palma del Condado) contained within a circle of a radius of 3 kilometres, centered on UTM 30, ETRS89 coordinates long -6,6673369, lat 37,3714944 | 27.3.2022-4.4.2022 |
| Those parts in the province of Sevilla of the comarca of Osuna (Campiña/Sierra sur) and the province of Malaga of the comarca of Antequera, contained within a circle of a radius of 10 kilometres, centered on UTM 30, ETRS89 coordinates long -4,9146003, lat 37,2439955 | 14.4.2022 |
| Those parts in the province of Sevilla of the comarca of Osuna (Campiña/Sierra sur), contained within a circle of a radius of 3 kilometres, centered on UTM 30, ETRS89 coordinates long -4,9146003, lat 37,2439955 | 6.4.2022-14.4.2022 |
| Those parts in the province of Sevilla of the comarca of Carmona (Los Arcores), Cantillana (Vega de Sevilla) and Sevilla (Delegación Provincial), contained within a circle of a radius of 10 kilometres, centered on UTM 30, ETRS89 coordinates long -5,7312900, lat 37,3890270 | 25.3.2022 |
| Those parts in the province of Sevilla of the comarca of Carmona (Los Arcores) contained within a circle of a radius of 3 kilometres, centered on UTM 30, ETRS89 coordinates long -5,7312900, lat 37,3890270 | 17.3.2022-25.3.2022 |
| Those parts in the province of Sevilla of the comarca of Osuna (campiña/Sierra sur), and the province of Malaga of the comarca of Antequera, contained within a circle of a radius of 10 kilometres, centered on UTM 30, ETRS89 coordinates long -4,9364384, lat 37,2511113 | 28.4.2022 |
| Those parts in the province of Sevilla of the comarca of Osuna (campiña/Sierra sur), contained within a circle of a radius of 3 kilometres, centered on UTM 30, ETRS89 coordinates long -4,9364384, lat 37,2511113 | 20.4.2022-28.4.2022 |
| Those parts in the province of Sevilla of the comarca of Carmona (Los Arcores), Cantillana (Vega de Sevilla) and Sevilla (Delegación Provincial), contained within a circle of a radius of 10 kilometres, centered on UTM 30, ETRS89 coordinates long -5,7708966, lat 37,4234866 | 9.4.2022 |
| Those parts in the province of Sevilla of the comarca of Carmona (Los Arcores) contained within a circle of a radius of 3 kilometres, centered on UTM 30, ETRS89 coordinates long -5,7708966, lat 37,4234866 | 1.4.2022-9.4.2022 |
| Those parts in the province of Valladolid of the comarcas of Olmedo, Valladolid, Santa Maria la Real de Nieva and Cuellar contained within a circle of a radius of 10 kilometres, centered on UTM 30, ETRS89 coordinates long -4,5320177, lat 41,3459358 | 30.3.2022 |
| Those parts in the province of Valladolid of the comarcas of Olmedo and Cuéllar contained within a circle of a radius of 3 kilometres, centered on UTM 30, ETRS89 coordinates long -4,5320177, lat 41,3459358 | 22.3.2022-30.3.2022 |
| Those parts in the province of Sevilla of the comarca of Carmona contained within a circle of a radius of 10 kilometres, centered on UTM 30, ETRS89 coordinates long -5,694225, lat 37,4235978 | 11.5.2022 |
| Those parts in the province of Sevilla of the comarca of Carmona contained within a circle of a radius of 3 kilometres, centered on UTM 30, ETRS89 coordinates long -5,694225, lat 37,4235978 | 3.5.2022-11.5.2022 |
| Those parts in the province of Sevilla of the comarcas of Carmona, Cantillana and Sevilla contained within a circle of a radius of 10 kilometres, centered on UTM 30, ETRS89 coordinates long-5,7322995 lat 37,4194919 | 15.5.2022 |
| Those parts in the province of Sevilla of the comarca of Carmona contained within a circle of a radius of 3 kilometres, centered on UTM 30, ETRS89 coordinates long, -5,7322995 lat 37,4194919 | 7.5.2022-15.5.2022 |
| Those parts in the province of Huelva of the comarcas of La Palma del Condado, Almonte, Cartaya and Valverde del Camino contained within a circle of a radius of 10 kilometres, centered on UTM 30, ETRS89 coordinates long -6,6742835, lat 37,3738911 | 13.4.2022 |
| Those parts in the province of Huelva of the comarca of La Palma del Condado contained within a circle of a radius of 3 kilometres, centered on UTM 30, ETRS89 coordinates long -6,6742835, lat 37,3738911 | 5.4.2022-13.4.2022 |
| Those parts in the province of Huelva of the comarcas of La Palma del Condado, Almonte, Cartaya and Valverde del Camino contained within a circle of a radius of 10 kilometres, centered on UTM 30, ETRS89 coordinates long -6,6877604, lat 37,3635289 | 13.4.2022 |
| Those parts in the province of Huelva of the comarcas of La Palma del Condado and Almonte contained within a circle of a radius of 3 kilometres, centered on UTM 30, ETRS89 coordinates long -6,6877604, lat 37,3635289 | 5.4.2022-13.4.2022 |
| Those parts in the province of Sevilla of the comarcas of Osuna and Écija contained within a circle of a radius of 10 kilometres, centered on UTM 30, ETRS89 coordinates long -5,0032525, lat 37,2584618 | 15.4.2022 |
| Those parts in the province of Sevilla of the comarca of Osuna contained within a circle of a radius of 3 kilometres, centered on UTM 30, ETRS89 coordinates long -5,0032525, lat 37,2584618 | 7.4.2022-15.4.2022 |
| Those parts in the province of Sevilla of the comarca of Osuna and in the province of Málaga of the comarca of Antequera contained within a circle of a radius of 10 kilometres, centered on UTM 30, ETRS89 coordinates long -4,920941, lat 37,2274386 | 15.4.2022 |
| Those parts in the province of Sevilla of the comarca of Osuna contained within a circle of a radius of 3 kilometres, centered on UTM 30, ETRS89 coordinates long -4,920941, lat 37,2274386 | 7.4.2022-15.4.2022 |

Zona care cuprinde:

Data până la care se aplică în conformitate cu articolul 55 din Regulamentul delegat (UE) 2020/687

Those parts in the province of Segovia of the comarcas of Cantalejo, Cuéllar and Sepúlveda contained within a circle of a radius of 10 kilometres, centered on UTM 30, ETRS89 coordinates long -3,949732022, lat 41,308075870.

1.3.2022

Those parts in the province of Huelva of the comarcas of Condado de Huelva (La Palma del Condado) y Entorno de Doñana (Almonte) beyond the area described in the protection zone and contained within a circle of a radius of 10 kilometres, centered on UTM 30, ETRS89 coordinates long -6,5990325, lat 37,4095017.

13.3.2022

Those parts in the province of Huelva of the comarca of Condado de Huelva (La Palma del Condado) contained within a circle of a radius of 3 kilometres, centered on UTM 30, ETRS89 coordinates long -6,5990325, lat 37,4095017.

5.3.2022-13.3.2022

Those parts in the province of Valladolid of the comarcas of Olmedo, Valladolid, Santa Maria la Real de Nieva and Cuellar contained within a circle of a radius of 10 kilometres, centered on UTM 30, ETRS89 coordinates long -4,5334409, lat 41,3517177

20.3.2022

Those parts in the province of Valladolid of the comarcas of Olmedo and Cuellar contained within a circle of a radius of 3 kilometres, centered on UTM 30, ETRS89 coordinates long -4,5334409, lat 41,3517177

12.3.2022-20.3.2022

Those parts in the province of Huelva of the comarca of Condado de Huelva (La Palma del Condado), Almonte (Entorno de Doñana), Valverde del Camino (Andevalo Oriental) and Cartaya (Costa Occidental), contained within a circle of a radius of 10 kilometres, centered on UTM 30, ETRS89 coordinates long -6,6616736, lat 37,3749029

20.3.2022

Those parts in the province of Huelva of the comarca of Condado de Huelva (La Palma del Condado) contained within a circle of a radius of 3 kilometres, centered on UTM 30, ETRS89 coordinates long -6,6616736, lat 37,3749029

12.3.2022-20.3.2022

Those parts in the province of Sevilla of the comarca of Carmona (Los Arcores), Cantillana (Vega de Sevilla) and Sevilla (Delegación Provincial), contained within a circle of a radius of 10 kilometres, centered on UTM 30, ETRS89 coordinates long -5,7299643, lat 37,4175677

23.3.2022

Those parts in the province of Sevilla of the comarca of Carmona (Los Arcores) contained within a circle of a radius of 3 kilometres, centered on UTM 30, ETRS89 coordinates long -5,7299643, lat 37,4175677

15.3.2022-23.3.2022

Those parts in the province of Huelva of the comarca of Condado de Huelva (La Palma del Condado), Almonte (Entorno de Doñana), Valverde del Camino (Andevalo Oriental) and Cartaya (Costa Occidental), contained within a circle of a radius of 10 kilometres, centered on UTM 30, ETRS89 coordinates long -6,7880779, lat 37,3735092

20.3.2022

Those parts in the province of Huelva of the comarca of Valverde del Camino (Andevalo Oriental) and Cartaya (Costa Occidental), contained within a circle of a radius of 3 kilometres, centered on UTM 30, ETRS89 coordinates long -6,7880779, lat 37,3735092

12.3.2022-20.3.2022

Those parts in the province of Huelva of the comarca of Condado de Huelva (La Palma del Condado), Almonte (Entorno de Doñana), Valverde del Camino (Andevalo Oriental) and Cartaya (Costa Occidental), contained within a circle of a radius of 10 kilometres, centered on UTM 30, ETRS89 coordinates long -6,6673369, lat 37,3714944

4.4.2022

Those parts in the province of Huelva of the comarca of Condado de Huelva (La Palma del Condado) contained within a circle of a radius of 3 kilometres, centered on UTM 30, ETRS89 coordinates long -6,6673369, lat 37,3714944

27.3.2022-4.4.2022

Those parts in the province of Sevilla of the comarca of Osuna (Campiña/Sierra sur) and the province of Malaga of the comarca of Antequera, contained within a circle of a radius of 10 kilometres, centered on UTM 30, ETRS89 coordinates long -4,9146003, lat 37,2439955

14.4.2022

Those parts in the province of Sevilla of the comarca of Osuna (Campiña/Sierra sur), contained within a circle of a radius of 3 kilometres, centered on UTM 30, ETRS89 coordinates long -4,9146003, lat 37,2439955

6.4.2022-14.4.2022

Those parts in the province of Sevilla of the comarca of Carmona (Los Arcores), Cantillana (Vega de Sevilla) and Sevilla (Delegación Provincial), contained within a circle of a radius of 10 kilometres, centered on UTM 30, ETRS89 coordinates long -5,7312900, lat 37,3890270

25.3.2022

Those parts in the province of Sevilla of the comarca of Carmona (Los Arcores) contained within a circle of a radius of 3 kilometres, centered on UTM 30, ETRS89 coordinates long -5,7312900, lat 37,3890270

17.3.2022-25.3.2022

Those parts in the province of Sevilla of the comarca of Osuna (campiña/Sierra sur), and the province of Malaga of the comarca of Antequera, contained within a circle of a radius of 10 kilometres, centered on UTM 30, ETRS89 coordinates long -4,9364384, lat 37,2511113

28.4.2022

Those parts in the province of Sevilla of the comarca of Osuna (campiña/Sierra sur), contained within a circle of a radius of 3 kilometres, centered on UTM 30, ETRS89 coordinates long -4,9364384, lat 37,2511113

20.4.2022-28.4.2022

Those parts in the province of Sevilla of the comarca of Carmona (Los Arcores), Cantillana (Vega de Sevilla) and Sevilla (Delegación Provincial), contained within a circle of a radius of 10 kilometres, centered on UTM 30, ETRS89 coordinates long -5,7708966, lat 37,4234866

9.4.2022

Those parts in the province of Sevilla of the comarca of Carmona (Los Arcores) contained within a circle of a radius of 3 kilometres, centered on UTM 30, ETRS89 coordinates long -5,7708966, lat 37,4234866

1.4.2022-9.4.2022

Those parts in the province of Valladolid of the comarcas of Olmedo, Valladolid, Santa Maria la Real de Nieva and Cuellar contained within a circle of a radius of 10 kilometres, centered on UTM 30, ETRS89 coordinates long -4,5320177, lat 41,3459358

30.3.2022

Those parts in the province of Valladolid of the comarcas of Olmedo and Cuéllar contained within a circle of a radius of 3 kilometres, centered on UTM 30, ETRS89 coordinates long -4,5320177, lat 41,3459358

22.3.2022-30.3.2022

Those parts in the province of Sevilla of the comarca of Carmona contained within a circle of a radius of 10 kilometres, centered on UTM 30, ETRS89 coordinates long -5,694225, lat 37,4235978

11.5.2022

Those parts in the province of Sevilla of the comarca of Carmona contained within a circle of a radius of 3 kilometres, centered on UTM 30, ETRS89 coordinates long -5,694225, lat 37,4235978

3.5.2022-11.5.2022

Those parts in the province of Sevilla of the comarcas of Carmona, Cantillana and Sevilla contained within a circle of a radius of 10 kilometres, centered on UTM 30, ETRS89 coordinates long-5,7322995 lat 37,4194919

15.5.2022

Those parts in the province of Sevilla of the comarca of Carmona contained within a circle of a radius of 3 kilometres, centered on UTM 30, ETRS89 coordinates long, -5,7322995 lat 37,4194919

7.5.2022-15.5.2022

Those parts in the province of Huelva of the comarcas of La Palma del Condado, Almonte, Cartaya and Valverde del Camino contained within a circle of a radius of 10 kilometres, centered on UTM 30, ETRS89 coordinates long -6,6742835, lat 37,3738911

13.4.2022

Those parts in the province of Huelva of the comarca of La Palma del Condado contained within a circle of a radius of 3 kilometres, centered on UTM 30, ETRS89 coordinates long -6,6742835, lat 37,3738911

5.4.2022-13.4.2022

Those parts in the province of Huelva of the comarcas of La Palma del Condado, Almonte, Cartaya and Valverde del Camino contained within a circle of a radius of 10 kilometres, centered on UTM 30, ETRS89 coordinates long -6,6877604, lat 37,3635289

13.4.2022

Those parts in the province of Huelva of the comarcas of La Palma del Condado and Almonte contained within a circle of a radius of 3 kilometres, centered on UTM 30, ETRS89 coordinates long -6,6877604, lat 37,3635289

5.4.2022-13.4.2022

Those parts in the province of Sevilla of the comarcas of Osuna and Écija contained within a circle of a radius of 10 kilometres, centered on UTM 30, ETRS89 coordinates long -5,0032525, lat 37,2584618

15.4.2022

Those parts in the province of Sevilla of the comarca of Osuna contained within a circle of a radius of 3 kilometres, centered on UTM 30, ETRS89 coordinates long -5,0032525, lat 37,2584618

7.4.2022-15.4.2022

Those parts in the province of Sevilla of the comarca of Osuna and in the province of Málaga of the comarca of Antequera contained within a circle of a radius of 10 kilometres, centered on UTM 30, ETRS89 coordinates long -4,920941, lat 37,2274386

15.4.2022

Those parts in the province of Sevilla of the comarca of Osuna contained within a circle of a radius of 3 kilometres, centered on UTM 30, ETRS89 coordinates long -4,920941, lat 37,2274386

7.4.2022-15.4.2022

Stat membru: Franța

| Zona care cuprinde: | Data până la care se aplică în conformitate cu articolul 55 din Regulamentul delegat (UE) 2020/687 |
| --- | --- |
| Les communes suivantes dans le département: Gers (32) |
| BAJONNETTE
  BERAUT
  BIVES
  BLAZIERT
  BRUGNENS
  CADEILHAN
  CASTELNAU-D'ARBIEU
  CASTELNAU-SUR-L'AUVIGNON
  CASTERA-LECTOUROIS
  CAUSSENS
  CERAN
  CONDOM (A l’est de D41 entre La Croix de Gensac et Mauhourat Et à l’est de D204, entre Mauhourat et Caussens)
  FLEURANCE
  GAVARRET-SUR-AULOUSTE
  GOUTZ
  L'ISLE-BOUZON
  LA ROMIEU
  LA SAUVETAT
  LAGARDE
  LALANNE
  LAMOTHE-GOAS
  LARROQUE-ENGALIN
  LARROQUE-SAINT-SERNIN
  LECTOURE
  MAGNAS
  MARAVAT
  MARSOLAN
  MAS-D'AUVIGNON
  MIRAMONT-LATOUR
  MONTESTRUC-SUR-GERS
  PAUILHAC
  PIS
  PRECHAC
  PUYSEGUR
  REJAUMONT
  ROQUEFORT
  ROQUEPINE
  SAINT-BRES
  SAINT-CLAR
  SAINT-LEONARD
  SAINT-ORENS-POUY-PETIT
  SAINT-PUY
  SAINTE-CHRISTIE
  SAINTE-GEMME
  SAINTE-RADEGONDE
  TAYBOSC
  TERRAUBE
  URDENS | 28.2.2022 |
| AIGNAN
  AURENSAN
  AVERON-BERGELLE
  AYZIEU
  BASCOUS
  BAZIAN
  BEAUMONT
  BELMONT
  BETOUS
  BEZOLLES
  CAILLAVET
  CASTELNAVET
  CASTEX-D'ARMAGNAC
  CAZAUBON
  CAZAUX-D'ANGLES
  COULOUME-MONDEBAT
  COURRENSAN
  CRAVENCERES
  ESPAS
  ESTANG
  FOURCES
  GALIAX
  GONDRIN
  JU-BELLOC
  JUSTIAN
  LABARTHETE
  LADEVEZE-RIVIERE
  LADEVEZE-VILLE
  LAGARDERE
  LANNEMAIGNAN
  LANNEPAX
  LAREE
  LARRESSINGLE
  LARROQUE-SUR-L'OSSE
  LASSERADE
  LAURAET
  LIAS-D'ARMAGNAC
  LOUBEDAT
  LOUSSOUS-DEBAT
  LUPIAC
  MARAMBAT
  MARGOUET-MEYMES
  MARGUESTAU
  MAUMUSSON LAGUIAN
  MAUPAS
  MONGUILHEM
  MONLEZUN-D'ARMAGNAC
  MORMES
  MOUCHAN
  MOUREDE
  NOULENS
  PANJAS
  PERCHEDE
  PLAISANCE
  PRECHAC-SUR-ADOUR
  RAMOUZENS
  ROQUEBRUNE
  ROQUES
  ROZES
  SABAZAN
  SAINT-AUNIX-LENGROS
  SAINT-JEAN-POUTGE
  SAINT-PAUL-DE-BAISE
  SAINT-PIERRE-D'AUBEZIES
  SEAILLES
  SION
  TIESTE-URAGNOUX
  TOUJOUSE
  TUDELLE
  VIELLA | 9.3.2022 |
| ARBLADE-LE-BAS
  ARBLADE-LE-HAUT
  BARCELONNE-DU-GERS
  BERNEDE
  BOURROUILLAN
  BOUZON-GELLENAVE
  BRETAGNE-D'ARMAGNAC
  CAHUZAC-SUR-ADOUR
  CAMPAGNE-D'ARMAGNAC
  CASTELNAU D'AUZAN LABARRERE
  CASTILLON-DEBATS
  CAUMONT
  CAUPENNE-D’ARMAGNAC
  CAZENEUVE
  CORNEILLAN
  DEMU
  EAUZE
  FUSTEROUAU
  GEE-RIVIERE
  GOUX
  IZOTGES
  LAGRAULET-DU-GERS
  LANNE-SOUBIRAN
  LANNUX
  LAUJUZAN
  LE HOUGA
  LELIN-LAPUJOLLE
  LUPPE-VIOLLES
  MAGNAN
  MANCIET
  MAULEON-D'ARMAGNAC
  MAULICHERES
  MONCLAR
  MONTREAL
  NOGARO
  POUYDRAGUIN
  PRENERON
  PROJAN
  REANS
  RISCLE
  SAINT-GERME
  SAINT-GRIEDE
  SAINT-MARTIN-D'ARMAGNAC
  SAINT-MONT
  SAINTE-CHRISTIE-D'ARMAGNAC
  SALLES-D'ARMAGNAC
  SARRAGACHIES
  SEGOS
  SORBETS
  TARSAC
  TASQUE
  TERMES-D'ARMAGNAC
  URGOSSE
  VERGOIGNAN
  VERLUS
  VIC-FEZENSAC | 1.3.2022-9.3.2022 |
| CASTEX
  SARRAGUZAN
  MONTEGUT-ARROS | 19.3.2022 |
| Département: Indre (36) and Loir-et-Cher (41) |
| CHATEAUVIEUX
  ECUEILLE
  VILLENTROIS-FAVEROLLES-EN-BERRY est de la D22
  LUCAY-LE-MÂLE | 23.3.2022 |
| VILLENTROIS-FAVEROLLES-EN-BERRY ouest de la D22 | 15.3.2022-23.3.2022 |
| Département: Indre-et-Loire (37) |
| CERE-LA-RONDE
  CHEMILLE-SUR-INDROIS
  GENILLE (hors ZP)
  LE LIEGE
  ORBIGNY (hors ZP, ouest D11 et ouest D89) | 20.3.2022 |
| BEAUMONT-VILLAGE
  GENILLE (à l'est de la route entre les Hauts-Millets et les Merrières, et à l'est de la route entre Marsin et les Bruyères)
  ORBIGNY (à l'ouest de la route D81 et de la route D11) | 12.3.2022-20.3.2022 |
| LOCHE-SUR-INDROIS est de la D11 et de la D760
  MONTRESOR
  ORBIGNY est D11 et est D89
  VILLELOIN-COULANGE
  VILLEDOMAIN | 23.3.2022 |
| NOUANS-LES-FONTAINES | 15.3.2022-23.3.2022 |
| Les communes suivantes dans le département: Landes (40) |
| Angoumé
  Arengosse
  Artassenx
  Audon
  Bascons
  Bégaar
  Bélus
  Bénesse-lès-Dax
  Betbezer-d'Armagnac
  Bostens
  Bourriot-Bergonce
  Bretagne-de-Marsan
  Cagnotte
  Campagne
  Campet-et-Lamolère
  Candresse
  Cauneille
  Créon-d'Armagnac
  Dax
  Escalans
  Estigarde
  Gaas
  Gabarret
  Gaillères
  Gouts
  Herré
  Heugas
  Hinx
  Josse
  Lacquy
  Lagrange
  Laluque
  Lesgor
  Le Leuy
  Losse
  Lubbon
  Lucbardez et Bargues
  Retjons
  Magescq
  Mauvezin-d'Armagnac
  Mazerolles
  Mées
  Mont-de-Marsan
  Montégut
  Narrosse
  Oeyreluy
  Orist
  Ousse-Suzan
  Parleboscq
  Pey
  Peyrehorade
  Pontonx-sur-l'Adour
  Port-de-Lanne
  Pouydesseaux
  Rion-des-Landes
  Saint-Avit
  Saint-Cricq-du-Gave
  Saint-Étienne-d'Orthe
  Sainte-Foy
  Saint-Gor
  Saint-Jean-de-Marsacq
  Saint-Julien-d'Armagnac
  Saint-Justin
  Saint-Lon-les-Mines
  Saint-Martin-d'Oney
  Saint-Pandelon
  Saint-Paul-lès-Dax
  Saint-Perdon
  Saint-Pierre-du-Mont
  Saint-Vincent-de-Paul
  Saint-Vincent-de-Tyrosse
  Saubion
  Saubrigues
  Saugnac-et-Cambran
  Seyresse
  Siest
  Sorde-l'Abbaye
  Soustons
  Tartas
  Tercis-les-Bains
  Téthieu
  Tosse
  Villenave
  Ygos-Saint-Saturnin
  Yzosse | 10.3.2022 |
| Aire-sur-l'Adour
  Amou
  Arboucave
  Argelos
  Arsague
  Arthez-d'Armagnac
  Aubagnan
  Audignon
  Aurice
  Bahus-Soubiran
  Baigts
  Banos
  Bas-Mauco
  Bassercles
  Bastennes
  Bats
  Benquet
  Bergouey
  Beylongue
  Beyries
  Bonnegarde
  Bordères-et-Lamensans
  Bougue
  Bourdalat
  Brassempouy
  Buanes
  Carcarès-Sainte-Croix
  Carcen-Ponson
  Cassen
  Castaignos-Souslens
  Castandet
  Castelnau-Chalosse
  Castelnau-Tursan
  Castelner
  Castel-Sarrazin
  Cauna
  Caupenne
  Cazalis
  Cazères-sur-l'Adour
  Classun
  Clèdes
  Clermont
  Coudures
  Doazit
  Donzacq
  Duhort-Bachen
  Dumes
  Estibeaux
  Eugénie-les-Bains
  Eyres-Moncube
  Fargues
  Le Frêche
  Gamarde-les-Bains
  Garrey
  Gaujacq
  Geaune
  Gibret
  Goos
  Gousse
  Grenade-sur-l'Adour
  Habas
  Hagetmau
  Hauriet
  Haut-Mauco
  Hontanx
  Horsarrieu
  Labastide-Chalosse
  Labastide-d'Armagnac
  Labatut
  Lacajunte
  Lacrabe
  Laglorieuse
  Lahosse
  Lamothe
  Larbey
  Larrivière-Saint-Savin
  Latrille
  Laurède
  Lauret
  Louer
  Lourquen
  Lussagnet
  Mant
  Marpaps
  Mauries
  Maurrin
  Maylis
  Meilhan
  Mimbaste
  Miramont-Sensacq
  Misson
  Momuy
  Monget
  Monségur
  Montaut
  Montfort-en-Chalosse
  Montgaillard
  Montsoué
  Morganx
  Mouscardès
  Mugron
  Nassiet
  Nerbis
  Nousse
  Onard
  Ossages
  Ozourt
  Payros-Cazautets
  Pécorade
  Perquie
  Peyre
  Philondenx
  Pimbo
  Pomarez
  Poudenx
  Pouillon
  Poyanne
  Poyartin
  Préchacq-les-Bains
  Pujo-le-Plan
  Puyol-Cazalet
  Renung
  Saint-Agnet
  Saint-Aubin
  Sainte-Colombe
  Saint-Cricq-Chalosse
  Saint-Cricq-Villeneuve
  Saint-Gein
  Saint-Geours-d'Auribat
  Saint-Jean-de-Lier
  Saint-Loubouer
  Saint-Maurice-sur-Adour
  Saint-Sever
  Saint-Yaguen
  Samadet
  Sarraziet
  Sarron
  Saubusse
  Serres-Gaston
  Serreslous-et-Arribans
  Sorbets
  Sort-en-Chalosse
  Souprosse
  Tilh
  Toulouzette
  Urgons
  Vicq-d'Auribat
  Vielle-Tursan
  Vielle-Soubiran
  Le Vignau
  Villeneuve-de-Marsan | 2.3.2022-10.3.2022 |
| Biarrotte
  Orthevielle
  Saint-Laurent-de-Gosse
  Sainte-Marie-de-Gosse
  Saint-Martin-de-Hinx | 9.3.2022 |
| Hastingues
  Oeyregave | 1.3.2022-9.3.2022 |
| Saint-Geours-de-Maremne
  Rivière-Saas-et-Gourby
  Saubusse | 23.2.2022-3.3.2022 |
| Les communes suivantes dans le département: Loire-Atlantique (44) |
| LEGE (Ouest axe la noue-Moulin Guérin D178; Ouest axe Moulin Guérin-Salvert D54; Ouest axe Salvert-La Bossardière-La Garrelière-La Peaudouère-La Guichère)
  TOUVOIS
  CORCOUE SUR LORGNE (Sud route de la Croisée-Le Bousson; Sud axe Bousson-Le Clody D72; Sud axe Le Clody-La Noue)
  SAINT ETIENNE DE MER MORTE (Nord limite communale 85; Ouest limite communale avec Paulx D263; Sud route de la croisée jusqu'à Courcoue sur Lorgne) | 25.3.2022 |
| Les communes suivantes dans le département: Lot-et-Garonne (47) |
| SAINTE-MAURE-DE-PEYRAC
  SAINT-PE-SAINT-SIMON | 1.3.2022-9.3.2022 |
| MEZIN
  POUDENAS
  SOS | 9.3.2022 |
| Département: Maine-et-Loire (49) |
| BOUILLE-MENARD
  BOURG-L'EVEQUE
  SEGRE-EN-ANJOU BLEU (Châtelais
  OMBREE D'ANJOU (Grugé-l'Hôpital)
  OMBREE D'ANJOU (Chazé-Henry)
  OMBREE D'ANJOU (Combrée)
  OMBREE D'ANJOU (La Chapelle-Hullin)
  OMBREE D'ANJOU (Vergonnes) | 18.3.2022 |
| Département: Mayenne (53) |
| ATHEE
  BALLOTS
  CHERANCE
  CONGRIER
  CRAON
  LA BOISSIERE
  LA ROE
  LA SELLE-CRAONNAISE
  LIVRE-LA-TOUCHE
  MEE
  NIAFLES
  POMMERIEUX
  SAINT-AIGNAN-SUR-ROE
  SAINT-ERBLON
  SAINT-MICHEL-DE-LA-ROE
  SAINT-QUENTIN-LES -ANGES | 18.3.2022 |
| BOUCHAMPS-LES-CRAON
  RENAZE
  SAINT-MARTIN-DU-LIMET
  SAINT-SATURNIN-DU-LIMET | 10.3.2022-18.3.2022 |
| Les communes suivantes dans le département: Pyrénées-Atlantiques (64) |
| BIDACHE
  GUICHE
  SAMES
  CAME | 1.3.2022-9.3.2022 |
| ARANCOU
  ARRAUTE-CHARRITTE
  AUTERRIVE
  BARDOS
  BERGOUEY-VIELLENAVE
  LEREN
  OREGUE
  SAINT-DOS
  SAINT-PE-DE-LEREN
  URT | 9.3.2022 |
| AAST
  ABERE
  ABIDOS
  AGNOS
  AMENDEUIX-ONEIX
  AMOROTS-SUCCOS
  ANCE
  ANDOINS
  ANGAIS
  ANGOUS
  ANOYE
  ARBERATS-SILLEGUE
  ARESSY
  ARGAGNON
  ARNOS
  ARRAST-LARREBIEU
  ARRICAU-BORDES
  ARRIEN
  ARTHEZ-DE-BÉARN
  ARTHEZ-D'ASSON
  ARTIGUELOUTAN
  ARZACQ-ARRAZIGUET
  ASSAT
  ASSON
  AUBIN
  AUBOUS
  AURIONS-IDERNES
  AUSSURUCQ
  AYDIE
  BALANSUN
  BALEIX
  BALIROS
  BARCUS
  BARZUN
  BEDEILLE
  BEGUIOS
  BEHASQUE-LAPISTE
  BELLOCQ
  BERENX
  BERROGAIN-LARUNS
  BEUSTE
  BIDOS
  BIRON
  BIZANOS
  BOEIL-BEZING
  BORDERES
  BORDES
  BOSDARROS
  BOUILLON
  BOUMOURT
  BOURNOS
  BRUGES-CAPBIS-MIFAGET
  BUNUS
  BUROS
  BUROSSE-MENDOUSSE
  CADILLON
  CAMOU-CIHIGUE
  CARDESSE
  CASTEIDE-DOAT
  CASTETBON
  CASTETIS
  CASTETNER
  CASTILLON (CANTON D'ARTHEZ-DE-BEARN)
  CASTILLON (CANTON DE LEMBEYE)
  CAUBIOS-LOOS
  CHERAUTE
  CONCHEZ-DE-BEARN
  CORBERE-ABERES
  COUBLUCQ
  CUQUERON
  DOAZON
  ESCOU
  ESCOUBES
  ESCOUT
  ESCURES
  ESLOURENTIES-DABAN
  ESPECHEDE
  ESPES-UNDUREIN
  ESPOEY
  ESQUIULE
  ESTIALESCQ
  ESTOS
  EYSUS
  FEAS
  FICHOUS-RIUMAYOU
  GAN
  GARLEDE-MONDEBAT
  GAROS
  GARRIS
  GAYON
  GELOS
  GER
  GERDEREST
  GEUS-D'ARZACQ
  GOES
  GOMER
  GOTEIN-LIBARRENX
  GURMENCON
  HAGETAUBIN
  HERRERE
  L'HOPITAL-D'ORION
  L'HOPITAL-SAINT-BLAISE
  HOURS
  IDAUX-MENDY
  IDRON
  IGON
  JUXUE
  LAA-MONDRANS
  LABETS-BISCAY
  LACADÉE
  LAGOS
  LAHONTAN
  LAHOURCADE
  LALONGUE
  LANNEPLAA
  LARCEVEAU-ARROS-CIBITS
  LARREULE
  LASSERRE
  LEE
  LEMBEYE
  LESCAR
  LESPIELLE
  LESPOURCY
  LESTELLE-BETHARRAM
  LIMENDOUS
  LIVRON
  LOMBIA
  LONCON
  LONS
  LOUBIENG
  LOURENTIES
  LOUVIE-JUZON
  LOUVIGNY
  LUCGARIER
  LUSSAGNET-LUSSON
  LUXE-SUMBERRAUTE
  LYS
  MASCARAAS-HARON
  MASLACQ
  MASPARRAUTE
  MASPIE-LALONQUERE-JUILLACQ
  MAUCOR
  MAULEON-LICHARRE
  MAZERES-LEZONS
  MAZEROLLES
  MEILLON
  MENDITTE
  MERACQ
  MESPLÈDE
  MIALOS
  MOMAS
  MONASSUT-AUDIRACQ
  MONCAUP
  MONCAYOLLE-LARRORY-MENDIBIEU
  MONEIN
  MONPEZAT
  MONT
  MONTANER
  MONTARDON
  MONTAUT
  MONT-DISSE
  MORLAAS
  MOURENX
  NARCASTET
  NOUSTY
  OLORON-SAINTE-MARIE
  ORSANCO
  OS-MARSILLON
  OSSAS-SUHARE
  OSTABAT-ASME
  OUILLON
  OUSSE
  OZENX-MONTESTRUCQ
  PAU
  PEYRELONGUE-ABOS
  POMPS
  PONSON-DEBAT-POUTS
  PONSON-DESSUS
  POULIACQ
  PRECILHON
  PUYOO
  REBENACQ
  RONTIGNON
  ROQUIAGUE
  SAINTE-COLOME
  SAINT-JEAN-POUDGE
  SAINT-JUST-IBARRE
  SAINT-PALAIS
  SALLES-MONGISCARD
  SAMSONS-LION
  SARPOURENX
  SAUBOLE
  SAUGUIS-SAINT-ETIENNE
  SAUVAGNON
  SEDZE-MAUBECQ
  SEDZERE
  SEMEACQ-BLACHON
  SENDETS
  SERRES-CASTET
  SERRES-MORLAAS
  SEVIGNACQ-MEYRACQ
  SIMACOURBE
  SOUMOULOU
  TADOUSSE-USSAU
  TROIS-VILLES
  UROST
  UZAN
  UZEIN
  UZOS
  VIALER
  VIGNES
  VIODOS-ABENSE-DE-BAS | 19.3.2022 |
| BASSILLON-VAUZE
  BENTAYOU-SEREE
  CASTERA-LOUBIX
  LABATUT
  LAMAYOU
  LUC-ARMAU
  LUCARRE
  MAURE
  MOMY
  MONSEGUR
  PONTIACQ-VIELLEPINTE | 18.2.2022-11.3.2022 |
| ABITAIN
  AICIRITS-CAMOU-SUHAST
  AINHARP
  ANDREIN
  ANOS
  ARAUJUZON
  ARAUX
  ARBOUET-SUSSAUTE
  AREN
  ARGELOS
  ARGET
  ARHANSUS
  AROUE-ITHOROTS-OLHAIBY
  ARROS-DE-NAY
  ARROSES
  ASTIS
  ATHOS-ASPIS
  AUDAUX
  AUGA
  AURIAC
  AUTEVIELLE-SAINT-MARTIN-BIDEREN
  BAIGTS-DE-BEARN
  BALIRACQ-MAUMUSSON
  BARINQUE
  BARRAUTE-CAMU
  BASTANES
  BAUDREIX
  BENEJACQ
  BERNADETS
  BETRACQ
  BONNUT
  BOUEILH-BOUEILHO-LASQUE
  BOURDETTES
  BUGNEIN
  BURGARONNE
  CABIDOS
  CARRERE
  CARRESSE-CASSABER
  CASTAGNEDE
  CASTEIDE-CANDAU
  CASTETNAU-CAMBLONG
  CASTETPUGON
  CHARRE
  CHARRITTE-DE-BAS
  CLARACQ
  COARRAZE
  COSLEDAA-LUBE-BOAST
  CROUSEILLES
  DIUSSE
  DOGNEN
  DOMEZAIN-BERRAUTE
  DOUMY
  ESCOS
  ESPIUTE
  ETCHARRY
  GABASTON
  GABAT
  GARINDEIN
  GARLIN
  GERONCE
  GESTAS
  GEUS-D'OLORON
  GUINARTHE-PARENTIES
  GURS
  HAUT-DE-BOSDARROS
  HIGUERES-SOUYE
  ILHARRE
  JASSES
  LAAS
  LABASTIDE-VILLEFRANCHE
  LABATMALE
  LABEYRIE
  LAGOR
  LALONQUETTE
  LANNECAUBE
  LARRIBAR-SORHAPURU
  LASCLAVERIES
  LAY-LAMIDOU
  LEDEUIX
  LEME
  LICHOS
  LOHITZUN-OYHERCQ
  LUCQ-DE-BEARN
  MALAUSSANNE
  MERITEIN
  MIOSSENS-LANUSSE
  MIREPEIX
  MONCLA
  MONTAGUT
  MONTFORT
  MORLANNE
  MOUHOUS
  MOUMOUR
  MUSCULDY
  NABAS
  NARP
  NAVAILLES-ANGOS
  NAVARRENX
  NAY
  OGENNE-CAMPTORT
  ORAAS
  ORDIARP
  ORIN
  ORION
  ORRIULE
  ORTHEZ
  OSSENX
  OSSERAIN-RIVAREYTE
  PAGOLLE
  PARDIES-PIETAT
  PIETS-PLASENCE-MOUSTROU
  POEY-D'OLORON
  PONTACQ
  PORTET
  POURSIUGUES-BOUCOUE
  PRECHACQ-JOSBAIG
  PRECHACQ-NAVARRENX
  RAMOUS
  RIBARROUY
  RIUPEYROUS
  RIVEHAUTE
  SAINT-ABIT
  SAINT-ARMOU
  SAINT-BOES
  SAINT-CASTIN
  SAINT-GIRONS-EN-BEARN
  SAINT-GLADIE-ARRIVE-MUNEIN
  SAINT-GOIN
  SAINT-JAMMES
  SAINT-LAURENT-BRETAGNE
  SAINT-MEDARD
  SAINT-VINCENT
  SALIES-DE-BEARN
  SALLESPISSE
  SAUCEDE
  SAULT-DE-NAVAILLES
  SAUVELADE
  SAUVETERRE-DE-BEARN
  SEBY
  SEVIGNACQ
  SUS
  SUSMIOU
  TABAILLE-USQUAIN
  TARON-SADIRAC-VIELLENAVE
  THEZE
  UHART-MIXE
  VERDETS
  VIELLENAVE-DE-NAVARRENX
  VIELLESEGURE
  VIVEN | 11.3.2022-19.3.2022 |
| Les communes suivantes dans le département: Hautes-Pyrénées (65) |
| ADE
  ARCIZAC-EZ-ANGLES
  ARTAGNAN
  ARTIGUES
  ASPIN-EN-LAVEDAN
  AUREILHAN
  AURENSAN
  AURIEBAT
  AVERAN
  BARRY
  BAZET
  BAZILLAC
  BENAC
  BORDERES-SUR-L'ECHEZ
  BOULIN
  BOURREAC
  BOURS
  CAIXON
  CAMALES
  CASTERA-LOU
  CAUSSADE-RIVIERE
  CHIS
  DOURS
  ESCAUNETS
  ESCONDEAUX
  ESCOUBES-POUTS
  ESTIRAC
  GARDERES
  HIBARETTE
  IBOS
  JARRET
  JUILLAN
  JULOS
  LABATUT-RIVIERE
  LACASSAGNE
  LAFITOLE
  LANNE
  LARREULE
  LASCAZERES
  LAYRISSE
  LES ANGLES
  LESCURRY
  LEZIGNAN
  LIZOS
  LOUEY
  LOURDES
  LUGAGNAN
  LUQUET
  MARSAC
  MAUBOURGUET
  NOUILHAN
  ODOS
  OLEAC-DEBAT
  OMEX
  ORINCLES
  ORLEIX
  OROIX
  OSSEN
  PAREAC
  PEYROUSE
  PINTAC
  RABASTENS-DE-BIGORRE
  SABALOS
  SAINT-CREAC
  SAINT-MARTIN
  SAINT-PE-DE-BIGORRE
  SANOUS
  SARNIGUET
  SARRIAC-BIGORRE
  SEGUS
  SERON
  SOMBRUN
  SOREAC
  TARBES
  TOSTAT
  UGNOUAS
  VIC-EN-BIGORRE
  VIGER
  VILLEFRANQUE
  VILLENAVE-PRES-MARSAC | 9.3.2022 |
| ANGOS
  BARBAZAN-DEBAT
  BERNADETS-DEBAT
  BERNADETS-DESSUS
  BONNEFONT
  BORDES
  BOUILH-DEVANT
  BUGARD
  BURG
  CALAVANTE
  CLARAC
  ESTAMPURES
  FONTRAILLES
  FRECHEDE
  GONEZ
  JACQUE
  LALANNE-TRIE
  LAMEAC
  LANSAC
  LAPEYRE
  LASLADES
  LESPOUEY
  LHEZ
  LIBAROS
  LUSTAR
  MANSAN
  MASCARAS
  MAZEROLLES
  MONTASTRUC
  MONTIGNAC
  MOULEDOUS
  MOUMOULOUS
  ORIEUX
  PEYRAUBE
  PEYRUN
  PUYDARRIEUX
  SAINT-SEVER-DE-RUSTAN
  SARROUILLES
  SEMEAC
  SENAC
  SENTOUS
  SINZOS
  SOUYEAUX
  TOURNAY
  TOURNOUS-DARRE
  TRIE-SUR-BAISE
  VIDOU
  VILLEMBITS | 19.3.2022 |
| LAHITTE-TOUPIERE
  VIDOUZE | 18.2.2022-11.3.2022 |
| ANDREST
  AZEREIX
  BARLEST
  BARTRES
  CASTELNAU-RIVIERE-BASSE
  GAYAN
  HAGEDET
  HERES
  LAGARDE
  LAMARQUE-PONTACQ
  LOUBAJAC
  MADIRAN
  OSSUN
  OURSBELILLE
  POUEYFERRE
  PUJO
  SAINT-LANNE
  SAINT-LEZER
  SIARROUY
  SOUBLECAUSE
  TALAZAC
  TARASTEIX
  VILLENAVE-PRES-BEARN | 1.3.2022-9.3.2022 |
| ANTIN
  AUBAREDE
  BOUILH-PEREUILH
  CABANAC
  CASTELVIEILH
  CHELLE-DEBAT
  COLLONGUES
  COUSSAN
  GOUDON
  HOURC
  LAMARQUE-RUSTAING
  LOUIT
  LUBRET-SAINT-LUC
  LUBY-BETMONT
  MARQUERIE
  MARSEILLAN
  MUN
  OSMETS
  PEYRIGUERE
  POUYASTRUC
  SERE-RUSTAING
  THUY
  TROULEY-LABARTHE | 11.3.2022-19.3.2022 |
| Les communes suivantes dans le département: Seine-Maritime (76) |
| ARGUEIL
  BEAUBEC-LA ROSIERE
  BEAUSSAULT
  BOIS-GUILBERT
  BOIS-HEROULT
  BOISSAY
  BOSC-BORDEL
  BREMONTIER-MERVAL
  BUCHY
  LA CHAPELLE-SAINT-OUEN
  COMPAINVILLE
  CONTEVILLE
  DAMPIERRE-EN-BRAY
  DOUDEAUVILLE
  ERNEMONT-SUR-BUCHY
  FRY
  GAILLEFONTAINE
  GANCOURT-SUR-ETIENNE
  GRUMESNIL
  LA HALLOTIERE
  HAUCOURT
  HAUSSEZ
  LE HERON
  HERONCHELLES
  HODENG-HODENGER
  MATHONVILLE
  MENERVAL
  LE MESNIL-LIEUBRAY
  MESNIL-MAUGER
  MONTEROLIER
  MORVILLE-SUR-ANDELLE
  NOLLEVAL
  REBETS
  SAINTE-CROIX-SUR-BUCHY
  SAINTE-GENEVIEVE
  SAINT LUCIEN
  SERQUEUX
  SOMMERY | 10.3.2022 |
| LA BELLIERE
  BOSC-EDELINE
  LA FERTE-SAINT-SAMSON
  FORGES-LES-EAUX
  LONGMESNIL
  MAUQUENCHY
  MESANGUEVILLE
  POMMEREUX
  RONCHEROLLES-EN-BRAY
  ROUVRAY-CATILLON
  SAINT-MICHEL-D'HALESCOURT
  SAUMONT-LA-POTERIE
  SIGY-EN-BRAY
  LE THIL-RIBERPRE | 2.3.2022-10.3.2022 |
| ANCOURTEVILLE-SUR-HERICOURT
  ANCRETTEVILLE-SUR-MER
  ANGERVILLE-LA-MARTEL
  ANVEVILLE
  AUBERVILLE-LA-MANUEL
  BERTREVILLE
  BUTOT-VENESVILLE
  CANOUVILLE
  CARVILLE-POT-DE-FER
  CLASVILLE
  CLEUVILLE
  CLIPONVILLE
  CRASVILLE-LA-MALLET
  CRIQUETOT-LE-MAUCONDUIT
  DOUDEVILLE
  DROSAY
  ENVRONVILLE
  FULTOT
  GERPONVILLE
  HARCANVILLE
  HAUTOT-L'AUVRAY
  HAUTOT-SAINT-SULPICE
  HERICOURT-EN-CAUX
  INGOUVILLE
  MALLEVILLE-LES-GRES
  NEVILLE
  NORMANVILLE
  OCQUEVILLE
  OUAINVILLE
  PALUEL
  RIVILLE
  ROBERTOT
  ROCQUEFORT
  ROUTES
  SAINTE-COLOMBE
  SAINT-MARTIN-AUX-BUNEAUX
  SAINT-RIQUIER-ES-PLAINS
  SAINT-SYLVAIN
  SAINT-VAAST-DIEPPEDALLE
  SASSETOT-LE-MAUCONDUIT
  SASSEVILLE
  SOMMESNIL
  SORQUAINVILLE
  TERRES-DE-CAUX
  THEROULDEVILLE
  THEUVILLE-AUX-MAILLOTS
  THIERGEVILLE
  THIETREVILLE
  THIOUVILLE
  VALMONT
  VEAUVILLE-LES-QUELLES
  VINNEMERVILLE
  VITTEFLEUR
  YPREVILLE-BIVILLE | 6.3.2022 |
| BERTHEAUVILLE
  BEUZEVILLE-LA-GUERARD
  BOSVILLE
  CANY-BARVILLE
  GRAINVILLE-LA-TEINTURIERE
  LE HANOUARD
  OHERVILLE
  OURVILLE-EN-CAUX | 26.2.2022-6.3.2022 |
| Les communes suivantes dans le département: Vendée (85) |
| BELLEVIGNY (à l'ouest de la D763)
  SAINT-DENIS-LA-CHEVASSE (à l'ouest de la D763) | 28.2.2022 |
| LES-LUCS-SUR-BOULOGNE
  LE-POIRE-SUR-VIE
  SAINT-ETIENNE-DU-BOIS
  BEAUFOU | 25.1.2022-28.2.2022 |
| COËX (au nord de la D6 et D2006)
  SAINT MAIXENT SUR VIE
  SOULANS (au sud D205, à l’est des D69, D82, D103)
  LA GARNACHE (au sud de la D75, à l’est de la D32)
  FROIDFOND
  GRAND’LANDES Est D81 et D50
  PALLUAU
  AIZENAY (nord D948 et ouest de la D978)
  SAINT-CHRISTOPHE-DU-LIGNERON (ouest D754)
  LA CHAPELLE PALLUAU est D978
  APREMONT (ouest D21 - sud rivière La Vie) | 25.3.2022 |
| CHALLANS
  COMMEQUIERS | 17.2.2022-25.3.2022 |
| APREMONT (Est D21 - Nord rivière La Vie)
  MACHE
  SAINT-CHRISTOPHE-DU-LIGNERON (est D754)
  SAINT-PAUL-MONT-PENIT
  LA CHAPELLE PALLUAU Ouest D978
  FALLERON
  GRAND’LANDES Ouest D81 et D50 | 17.3.2022-25.3.2022 |

Zona care cuprinde:

Data până la care se aplică în conformitate cu articolul 55 din Regulamentul delegat (UE) 2020/687

Les communes suivantes dans le département: Gers (32)

BAJONNETTE

BERAUT

BIVES

BLAZIERT

BRUGNENS

CADEILHAN

CASTELNAU-D'ARBIEU

CASTELNAU-SUR-L'AUVIGNON

CASTERA-LECTOUROIS

CAUSSENS

CERAN

CONDOM (A l’est de D41 entre La Croix de Gensac et Mauhourat Et à l’est de D204, entre Mauhourat et Caussens)

FLEURANCE

GAVARRET-SUR-AULOUSTE

GOUTZ

L'ISLE-BOUZON

LA ROMIEU

LA SAUVETAT

LAGARDE

LALANNE

LAMOTHE-GOAS

LARROQUE-ENGALIN

LARROQUE-SAINT-SERNIN

LECTOURE

MAGNAS

MARAVAT

MARSOLAN

MAS-D'AUVIGNON

MIRAMONT-LATOUR

MONTESTRUC-SUR-GERS

PAUILHAC

PIS

PRECHAC

PUYSEGUR

REJAUMONT

ROQUEFORT

ROQUEPINE

SAINT-BRES

SAINT-CLAR

SAINT-LEONARD

SAINT-ORENS-POUY-PETIT

SAINT-PUY

SAINTE-CHRISTIE

SAINTE-GEMME

SAINTE-RADEGONDE

TAYBOSC

TERRAUBE

URDENS

28.2.2022

AIGNAN

AURENSAN

AVERON-BERGELLE

AYZIEU

BASCOUS

BAZIAN

BEAUMONT

BELMONT

BETOUS

BEZOLLES

CAILLAVET

CASTELNAVET

CASTEX-D'ARMAGNAC

CAZAUBON

CAZAUX-D'ANGLES

COULOUME-MONDEBAT

COURRENSAN

CRAVENCERES

ESPAS

ESTANG

FOURCES

GALIAX

GONDRIN

JU-BELLOC

JUSTIAN

LABARTHETE

LADEVEZE-RIVIERE

LADEVEZE-VILLE

LAGARDERE

LANNEMAIGNAN

LANNEPAX

LAREE

LARRESSINGLE

LARROQUE-SUR-L'OSSE

LASSERADE

LAURAET

LIAS-D'ARMAGNAC

LOUBEDAT

LOUSSOUS-DEBAT

LUPIAC

MARAMBAT

MARGOUET-MEYMES

MARGUESTAU

MAUMUSSON LAGUIAN

MAUPAS

MONGUILHEM

MONLEZUN-D'ARMAGNAC

MORMES

MOUCHAN

MOUREDE

NOULENS

PANJAS

PERCHEDE

PLAISANCE

PRECHAC-SUR-ADOUR

RAMOUZENS

ROQUEBRUNE

ROQUES

ROZES

SABAZAN

SAINT-AUNIX-LENGROS

SAINT-JEAN-POUTGE

SAINT-PAUL-DE-BAISE

SAINT-PIERRE-D'AUBEZIES

SEAILLES

SION

TIESTE-URAGNOUX

TOUJOUSE

TUDELLE

VIELLA

9.3.2022

ARBLADE-LE-BAS

ARBLADE-LE-HAUT

BARCELONNE-DU-GERS

BERNEDE

BOURROUILLAN

BOUZON-GELLENAVE

BRETAGNE-D'ARMAGNAC

CAHUZAC-SUR-ADOUR

CAMPAGNE-D'ARMAGNAC

CASTELNAU D'AUZAN LABARRERE

CASTILLON-DEBATS

CAUMONT

CAUPENNE-D’ARMAGNAC

CAZENEUVE

CORNEILLAN

DEMU

EAUZE

FUSTEROUAU

GEE-RIVIERE

GOUX

IZOTGES

LAGRAULET-DU-GERS

LANNE-SOUBIRAN

LANNUX

LAUJUZAN

LE HOUGA

LELIN-LAPUJOLLE

LUPPE-VIOLLES

MAGNAN

MANCIET

MAULEON-D'ARMAGNAC

MAULICHERES

MONCLAR

MONTREAL

NOGARO

POUYDRAGUIN

PRENERON

PROJAN

REANS

RISCLE

SAINT-GERME

SAINT-GRIEDE

SAINT-MARTIN-D'ARMAGNAC

SAINT-MONT

SAINTE-CHRISTIE-D'ARMAGNAC

SALLES-D'ARMAGNAC

SARRAGACHIES

SEGOS

SORBETS

TARSAC

TASQUE

TERMES-D'ARMAGNAC

URGOSSE

VERGOIGNAN

VERLUS

VIC-FEZENSAC

1.3.2022-9.3.2022

CASTEX

SARRAGUZAN

MONTEGUT-ARROS

19.3.2022

Département: Indre (36) and Loir-et-Cher (41)

CHATEAUVIEUX

ECUEILLE

VILLENTROIS-FAVEROLLES-EN-BERRY est de la D22

LUCAY-LE-MÂLE

23.3.2022

VILLENTROIS-FAVEROLLES-EN-BERRY ouest de la D22

15.3.2022-23.3.2022

Département: Indre-et-Loire (37)

CERE-LA-RONDE

CHEMILLE-SUR-INDROIS

GENILLE (hors ZP)

LE LIEGE

ORBIGNY (hors ZP, ouest D11 et ouest D89)

20.3.2022

BEAUMONT-VILLAGE

GENILLE (à l'est de la route entre les Hauts-Millets et les Merrières, et à l'est de la route entre Marsin et les Bruyères)

ORBIGNY (à l'ouest de la route D81 et de la route D11)

12.3.2022-20.3.2022

LOCHE-SUR-INDROIS est de la D11 et de la D760

MONTRESOR

ORBIGNY est D11 et est D89

VILLELOIN-COULANGE

VILLEDOMAIN

23.3.2022

NOUANS-LES-FONTAINES

15.3.2022-23.3.2022

Les communes suivantes dans le département: Landes (40)

Angoumé

Arengosse

Artassenx

Audon

Bascons

Bégaar

Bélus

Bénesse-lès-Dax

Betbezer-d'Armagnac

Bostens

Bourriot-Bergonce

Bretagne-de-Marsan

Cagnotte

Campagne

Campet-et-Lamolère

Candresse

Cauneille

Créon-d'Armagnac

Dax

Escalans

Estigarde

Gaas

Gabarret

Gaillères

Gouts

Herré

Heugas

Hinx

Josse

Lacquy

Lagrange

Laluque

Lesgor

Le Leuy

Losse

Lubbon

Lucbardez et Bargues

Retjons

Magescq

Mauvezin-d'Armagnac

Mazerolles

Mées

Mont-de-Marsan

Montégut

Narrosse

Oeyreluy

Orist

Ousse-Suzan

Parleboscq

Pey

Peyrehorade

Pontonx-sur-l'Adour

Port-de-Lanne

Pouydesseaux

Rion-des-Landes

Saint-Avit

Saint-Cricq-du-Gave

Saint-Étienne-d'Orthe

Sainte-Foy

Saint-Gor

Saint-Jean-de-Marsacq

Saint-Julien-d'Armagnac

Saint-Justin

Saint-Lon-les-Mines

Saint-Martin-d'Oney

Saint-Pandelon

Saint-Paul-lès-Dax

Saint-Perdon

Saint-Pierre-du-Mont

Saint-Vincent-de-Paul

Saint-Vincent-de-Tyrosse

Saubion

Saubrigues

Saugnac-et-Cambran

Seyresse

Siest

Sorde-l'Abbaye

Soustons

Tartas

Tercis-les-Bains

Téthieu

Tosse

Villenave

Ygos-Saint-Saturnin

Yzosse

10.3.2022

Aire-sur-l'Adour

Amou

Arboucave

Argelos

Arsague

Arthez-d'Armagnac

Aubagnan

Audignon

Aurice

Bahus-Soubiran

Baigts

Banos

Bas-Mauco

Bassercles

Bastennes

Bats

Benquet

Bergouey

Beylongue

Beyries

Bonnegarde

Bordères-et-Lamensans

Bougue

Bourdalat

Brassempouy

Buanes

Carcarès-Sainte-Croix

Carcen-Ponson

Cassen

Castaignos-Souslens

Castandet

Castelnau-Chalosse

Castelnau-Tursan

Castelner

Castel-Sarrazin

Cauna

Caupenne

Cazalis

Cazères-sur-l'Adour

Classun

Clèdes

Clermont

Coudures

Doazit

Donzacq

Duhort-Bachen

Dumes

Estibeaux

Eugénie-les-Bains

Eyres-Moncube

Fargues

Le Frêche

Gamarde-les-Bains

Garrey

Gaujacq

Geaune

Gibret

Goos

Gousse

Grenade-sur-l'Adour

Habas

Hagetmau

Hauriet

Haut-Mauco

Hontanx

Horsarrieu

Labastide-Chalosse

Labastide-d'Armagnac

Labatut

Lacajunte

Lacrabe

Laglorieuse

Lahosse

Lamothe

Larbey

Larrivière-Saint-Savin

Latrille

Laurède

Lauret

Louer

Lourquen

Lussagnet

Mant

Marpaps

Mauries

Maurrin

Maylis

Meilhan

Mimbaste

Miramont-Sensacq

Misson

Momuy

Monget

Monségur

Montaut

Montfort-en-Chalosse

Montgaillard

Montsoué

Morganx

Mouscardès

Mugron

Nassiet

Nerbis

Nousse

Onard

Ossages

Ozourt

Payros-Cazautets

Pécorade

Perquie

Peyre

Philondenx

Pimbo

Pomarez

Poudenx

Pouillon

Poyanne

Poyartin

Préchacq-les-Bains

Pujo-le-Plan

Puyol-Cazalet

Renung

Saint-Agnet

Saint-Aubin

Sainte-Colombe

Saint-Cricq-Chalosse

Saint-Cricq-Villeneuve

Saint-Gein

Saint-Geours-d'Auribat

Saint-Jean-de-Lier

Saint-Loubouer

Saint-Maurice-sur-Adour

Saint-Sever

Saint-Yaguen

Samadet

Sarraziet

Sarron

Saubusse

Serres-Gaston

Serreslous-et-Arribans

Sorbets

Sort-en-Chalosse

Souprosse

Tilh

Toulouzette

Urgons

Vicq-d'Auribat

Vielle-Tursan

Vielle-Soubiran

Le Vignau

Villeneuve-de-Marsan

2.3.2022-10.3.2022

Biarrotte

Orthevielle

Saint-Laurent-de-Gosse

Sainte-Marie-de-Gosse

Saint-Martin-de-Hinx

9.3.2022

Hastingues

Oeyregave

1.3.2022-9.3.2022

Saint-Geours-de-Maremne

Rivière-Saas-et-Gourby

Saubusse

23.2.2022-3.3.2022

Les communes suivantes dans le département: Loire-Atlantique (44)

LEGE (Ouest axe la noue-Moulin Guérin D178; Ouest axe Moulin Guérin-Salvert D54; Ouest axe Salvert-La Bossardière-La Garrelière-La Peaudouère-La Guichère)

TOUVOIS

CORCOUE SUR LORGNE (Sud route de la Croisée-Le Bousson; Sud axe Bousson-Le Clody D72; Sud axe Le Clody-La Noue)

SAINT ETIENNE DE MER MORTE (Nord limite communale 85; Ouest limite communale avec Paulx D263; Sud route de la croisée jusqu'à Courcoue sur Lorgne)

25.3.2022

Les communes suivantes dans le département: Lot-et-Garonne (47)

SAINTE-MAURE-DE-PEYRAC

SAINT-PE-SAINT-SIMON

1.3.2022-9.3.2022

MEZIN

POUDENAS

SOS

9.3.2022

Département: Maine-et-Loire (49)

BOUILLE-MENARD

BOURG-L'EVEQUE

SEGRE-EN-ANJOU BLEU (Châtelais

OMBREE D'ANJOU (Grugé-l'Hôpital)

OMBREE D'ANJOU (Chazé-Henry)

OMBREE D'ANJOU (Combrée)

OMBREE D'ANJOU (La Chapelle-Hullin)

OMBREE D'ANJOU (Vergonnes)

18.3.2022

Département: Mayenne (53)

ATHEE

BALLOTS

CHERANCE

CONGRIER

CRAON

LA BOISSIERE

LA ROE

LA SELLE-CRAONNAISE

LIVRE-LA-TOUCHE

MEE

NIAFLES

POMMERIEUX

SAINT-AIGNAN-SUR-ROE

SAINT-ERBLON

SAINT-MICHEL-DE-LA-ROE

SAINT-QUENTIN-LES -ANGES

18.3.2022

BOUCHAMPS-LES-CRAON

RENAZE

SAINT-MARTIN-DU-LIMET

SAINT-SATURNIN-DU-LIMET

10.3.2022-18.3.2022

Les communes suivantes dans le département: Pyrénées-Atlantiques (64)

BIDACHE

GUICHE

SAMES

CAME

1.3.2022-9.3.2022

ARANCOU

ARRAUTE-CHARRITTE

AUTERRIVE

BARDOS

BERGOUEY-VIELLENAVE

LEREN

OREGUE

SAINT-DOS

SAINT-PE-DE-LEREN

URT

9.3.2022

AAST

ABERE

ABIDOS

AGNOS

AMENDEUIX-ONEIX

AMOROTS-SUCCOS

ANCE

ANDOINS

ANGAIS

ANGOUS

ANOYE

ARBERATS-SILLEGUE

ARESSY

ARGAGNON

ARNOS

ARRAST-LARREBIEU

ARRICAU-BORDES

ARRIEN

ARTHEZ-DE-BÉARN

ARTHEZ-D'ASSON

ARTIGUELOUTAN

ARZACQ-ARRAZIGUET

ASSAT

ASSON

AUBIN

AUBOUS

AURIONS-IDERNES

AUSSURUCQ

AYDIE

BALANSUN

BALEIX

BALIROS

BARCUS

BARZUN

BEDEILLE

BEGUIOS

BEHASQUE-LAPISTE

BELLOCQ

BERENX

BERROGAIN-LARUNS

BEUSTE

BIDOS

BIRON

BIZANOS

BOEIL-BEZING

BORDERES

BORDES

BOSDARROS

BOUILLON

BOUMOURT

BOURNOS

BRUGES-CAPBIS-MIFAGET

BUNUS

BUROS

BUROSSE-MENDOUSSE

CADILLON

CAMOU-CIHIGUE

CARDESSE

CASTEIDE-DOAT

CASTETBON

CASTETIS

CASTETNER

CASTILLON (CANTON D'ARTHEZ-DE-BEARN)

CASTILLON (CANTON DE LEMBEYE)

CAUBIOS-LOOS

CHERAUTE

CONCHEZ-DE-BEARN

CORBERE-ABERES

COUBLUCQ

CUQUERON

DOAZON

ESCOU

ESCOUBES

ESCOUT

ESCURES

ESLOURENTIES-DABAN

ESPECHEDE

ESPES-UNDUREIN

ESPOEY

ESQUIULE

ESTIALESCQ

ESTOS

EYSUS

FEAS

FICHOUS-RIUMAYOU

GAN

GARLEDE-MONDEBAT

GAROS

GARRIS

GAYON

GELOS

GER

GERDEREST

GEUS-D'ARZACQ

GOES

GOMER

GOTEIN-LIBARRENX

GURMENCON

HAGETAUBIN

HERRERE

L'HOPITAL-D'ORION

L'HOPITAL-SAINT-BLAISE

HOURS

IDAUX-MENDY

IDRON

IGON

JUXUE

LAA-MONDRANS

LABETS-BISCAY

LACADÉE

LAGOS

LAHONTAN

LAHOURCADE

LALONGUE

LANNEPLAA

LARCEVEAU-ARROS-CIBITS

LARREULE

LASSERRE

LEE

LEMBEYE

LESCAR

LESPIELLE

LESPOURCY

LESTELLE-BETHARRAM

LIMENDOUS

LIVRON

LOMBIA

LONCON

LONS

LOUBIENG

LOURENTIES

LOUVIE-JUZON

LOUVIGNY

LUCGARIER

LUSSAGNET-LUSSON

LUXE-SUMBERRAUTE

LYS

MASCARAAS-HARON

MASLACQ

MASPARRAUTE

MASPIE-LALONQUERE-JUILLACQ

MAUCOR

MAULEON-LICHARRE

MAZERES-LEZONS

MAZEROLLES

MEILLON

MENDITTE

MERACQ

MESPLÈDE

MIALOS

MOMAS

MONASSUT-AUDIRACQ

MONCAUP

MONCAYOLLE-LARRORY-MENDIBIEU

MONEIN

MONPEZAT

MONT

MONTANER

MONTARDON

MONTAUT

MONT-DISSE

MORLAAS

MOURENX

NARCASTET

NOUSTY

OLORON-SAINTE-MARIE

ORSANCO

OS-MARSILLON

OSSAS-SUHARE

OSTABAT-ASME

OUILLON

OUSSE

OZENX-MONTESTRUCQ

PAU

PEYRELONGUE-ABOS

POMPS

PONSON-DEBAT-POUTS

PONSON-DESSUS

POULIACQ

PRECILHON

PUYOO

REBENACQ

RONTIGNON

ROQUIAGUE

SAINTE-COLOME

SAINT-JEAN-POUDGE

SAINT-JUST-IBARRE

SAINT-PALAIS

SALLES-MONGISCARD

SAMSONS-LION

SARPOURENX

SAUBOLE

SAUGUIS-SAINT-ETIENNE

SAUVAGNON

SEDZE-MAUBECQ

SEDZERE

SEMEACQ-BLACHON

SENDETS

SERRES-CASTET

SERRES-MORLAAS

SEVIGNACQ-MEYRACQ

SIMACOURBE

SOUMOULOU

TADOUSSE-USSAU

TROIS-VILLES

UROST

UZAN

UZEIN

UZOS

VIALER

VIGNES

VIODOS-ABENSE-DE-BAS

19.3.2022

BASSILLON-VAUZE

BENTAYOU-SEREE

CASTERA-LOUBIX

LABATUT

LAMAYOU

LUC-ARMAU

LUCARRE

MAURE

MOMY

MONSEGUR

PONTIACQ-VIELLEPINTE

18.2.2022-11.3.2022

ABITAIN

AICIRITS-CAMOU-SUHAST

AINHARP

ANDREIN

ANOS

ARAUJUZON

ARAUX

ARBOUET-SUSSAUTE

AREN

ARGELOS

ARGET

ARHANSUS

AROUE-ITHOROTS-OLHAIBY

ARROS-DE-NAY

ARROSES

ASTIS

ATHOS-ASPIS

AUDAUX

AUGA

AURIAC

AUTEVIELLE-SAINT-MARTIN-BIDEREN

BAIGTS-DE-BEARN

BALIRACQ-MAUMUSSON

BARINQUE

BARRAUTE-CAMU

BASTANES

BAUDREIX

BENEJACQ

BERNADETS

BETRACQ

BONNUT

BOUEILH-BOUEILHO-LASQUE

BOURDETTES

BUGNEIN

BURGARONNE

CABIDOS

CARRERE

CARRESSE-CASSABER

CASTAGNEDE

CASTEIDE-CANDAU

CASTETNAU-CAMBLONG

CASTETPUGON

CHARRE

CHARRITTE-DE-BAS

CLARACQ

COARRAZE

COSLEDAA-LUBE-BOAST

CROUSEILLES

DIUSSE

DOGNEN

DOMEZAIN-BERRAUTE

DOUMY

ESCOS

ESPIUTE

ETCHARRY

GABASTON

GABAT

GARINDEIN

GARLIN

GERONCE

GESTAS

GEUS-D'OLORON

GUINARTHE-PARENTIES

GURS

HAUT-DE-BOSDARROS

HIGUERES-SOUYE

ILHARRE

JASSES

LAAS

LABASTIDE-VILLEFRANCHE

LABATMALE

LABEYRIE

LAGOR

LALONQUETTE

LANNECAUBE

LARRIBAR-SORHAPURU

LASCLAVERIES

LAY-LAMIDOU

LEDEUIX

LEME

LICHOS

LOHITZUN-OYHERCQ

LUCQ-DE-BEARN

MALAUSSANNE

MERITEIN

MIOSSENS-LANUSSE

MIREPEIX

MONCLA

MONTAGUT

MONTFORT

MORLANNE

MOUHOUS

MOUMOUR

MUSCULDY

NABAS

NARP

NAVAILLES-ANGOS

NAVARRENX

NAY

OGENNE-CAMPTORT

ORAAS

ORDIARP

ORIN

ORION

ORRIULE

ORTHEZ

OSSENX

OSSERAIN-RIVAREYTE

PAGOLLE

PARDIES-PIETAT

PIETS-PLASENCE-MOUSTROU

POEY-D'OLORON

PONTACQ

PORTET

POURSIUGUES-BOUCOUE

PRECHACQ-JOSBAIG

PRECHACQ-NAVARRENX

RAMOUS

RIBARROUY

RIUPEYROUS

RIVEHAUTE

SAINT-ABIT

SAINT-ARMOU

SAINT-BOES

SAINT-CASTIN

SAINT-GIRONS-EN-BEARN

SAINT-GLADIE-ARRIVE-MUNEIN

SAINT-GOIN

SAINT-JAMMES

SAINT-LAURENT-BRETAGNE

SAINT-MEDARD

SAINT-VINCENT

SALIES-DE-BEARN

SALLESPISSE

SAUCEDE

SAULT-DE-NAVAILLES

SAUVELADE

SAUVETERRE-DE-BEARN

SEBY

SEVIGNACQ

SUS

SUSMIOU

TABAILLE-USQUAIN

TARON-SADIRAC-VIELLENAVE

THEZE

UHART-MIXE

VERDETS

VIELLENAVE-DE-NAVARRENX

VIELLESEGURE

VIVEN

11.3.2022-19.3.2022

Les communes suivantes dans le département: Hautes-Pyrénées (65)

ADE

ARCIZAC-EZ-ANGLES

ARTAGNAN

ARTIGUES

ASPIN-EN-LAVEDAN

AUREILHAN

AURENSAN

AURIEBAT

AVERAN

BARRY

BAZET

BAZILLAC

BENAC

BORDERES-SUR-L'ECHEZ

BOULIN

BOURREAC

BOURS

CAIXON

CAMALES

CASTERA-LOU

CAUSSADE-RIVIERE

CHIS

DOURS

ESCAUNETS

ESCONDEAUX

ESCOUBES-POUTS

ESTIRAC

GARDERES

HIBARETTE

IBOS

JARRET

JUILLAN

JULOS

LABATUT-RIVIERE

LACASSAGNE

LAFITOLE

LANNE

LARREULE

LASCAZERES

LAYRISSE

LES ANGLES

LESCURRY

LEZIGNAN

LIZOS

LOUEY

LOURDES

LUGAGNAN

LUQUET

MARSAC

MAUBOURGUET

NOUILHAN

ODOS

OLEAC-DEBAT

OMEX

ORINCLES

ORLEIX

OROIX

OSSEN

PAREAC

PEYROUSE

PINTAC

RABASTENS-DE-BIGORRE

SABALOS

SAINT-CREAC

SAINT-MARTIN

SAINT-PE-DE-BIGORRE

SANOUS

SARNIGUET

SARRIAC-BIGORRE

SEGUS

SERON

SOMBRUN

SOREAC

TARBES

TOSTAT

UGNOUAS

VIC-EN-BIGORRE

VIGER

VILLEFRANQUE

VILLENAVE-PRES-MARSAC

9.3.2022

ANGOS

BARBAZAN-DEBAT

BERNADETS-DEBAT

BERNADETS-DESSUS

BONNEFONT

BORDES

BOUILH-DEVANT

BUGARD

BURG

CALAVANTE

CLARAC

ESTAMPURES

FONTRAILLES

FRECHEDE

GONEZ

JACQUE

LALANNE-TRIE

LAMEAC

LANSAC

LAPEYRE

LASLADES

LESPOUEY

LHEZ

LIBAROS

LUSTAR

MANSAN

MASCARAS

MAZEROLLES

MONTASTRUC

MONTIGNAC

MOULEDOUS

MOUMOULOUS

ORIEUX

PEYRAUBE

PEYRUN

PUYDARRIEUX

SAINT-SEVER-DE-RUSTAN

SARROUILLES

SEMEAC

SENAC

SENTOUS

SINZOS

SOUYEAUX

TOURNAY

TOURNOUS-DARRE

TRIE-SUR-BAISE

VIDOU

VILLEMBITS

19.3.2022

LAHITTE-TOUPIERE

VIDOUZE

18.2.2022-11.3.2022

ANDREST

AZEREIX

BARLEST

BARTRES

CASTELNAU-RIVIERE-BASSE

GAYAN

HAGEDET

HERES

LAGARDE

LAMARQUE-PONTACQ

LOUBAJAC

MADIRAN

OSSUN

OURSBELILLE

POUEYFERRE

PUJO

SAINT-LANNE

SAINT-LEZER

SIARROUY

SOUBLECAUSE

TALAZAC

TARASTEIX

VILLENAVE-PRES-BEARN

1.3.2022-9.3.2022

ANTIN

AUBAREDE

BOUILH-PEREUILH

CABANAC

CASTELVIEILH

CHELLE-DEBAT

COLLONGUES

COUSSAN

GOUDON

HOURC

LAMARQUE-RUSTAING

LOUIT

LUBRET-SAINT-LUC

LUBY-BETMONT

MARQUERIE

MARSEILLAN

MUN

OSMETS

PEYRIGUERE

POUYASTRUC

SERE-RUSTAING

THUY

TROULEY-LABARTHE

11.3.2022-19.3.2022

Les communes suivantes dans le département: Seine-Maritime (76)

ARGUEIL

BEAUBEC-LA ROSIERE

BEAUSSAULT

BOIS-GUILBERT

BOIS-HEROULT

BOISSAY

BOSC-BORDEL

BREMONTIER-MERVAL

BUCHY

LA CHAPELLE-SAINT-OUEN

COMPAINVILLE

CONTEVILLE

DAMPIERRE-EN-BRAY

DOUDEAUVILLE

ERNEMONT-SUR-BUCHY

FRY

GAILLEFONTAINE

GANCOURT-SUR-ETIENNE

GRUMESNIL

LA HALLOTIERE

HAUCOURT

HAUSSEZ

LE HERON

HERONCHELLES

HODENG-HODENGER

MATHONVILLE

MENERVAL

LE MESNIL-LIEUBRAY

MESNIL-MAUGER

MONTEROLIER

MORVILLE-SUR-ANDELLE

NOLLEVAL

REBETS

SAINTE-CROIX-SUR-BUCHY

SAINTE-GENEVIEVE

SAINT LUCIEN

SERQUEUX

SOMMERY

10.3.2022

LA BELLIERE

BOSC-EDELINE

LA FERTE-SAINT-SAMSON

FORGES-LES-EAUX

LONGMESNIL

MAUQUENCHY

MESANGUEVILLE

POMMEREUX

RONCHEROLLES-EN-BRAY

ROUVRAY-CATILLON

SAINT-MICHEL-D'HALESCOURT

SAUMONT-LA-POTERIE

SIGY-EN-BRAY

LE THIL-RIBERPRE

2.3.2022-10.3.2022

ANCOURTEVILLE-SUR-HERICOURT

ANCRETTEVILLE-SUR-MER

ANGERVILLE-LA-MARTEL

ANVEVILLE

AUBERVILLE-LA-MANUEL

BERTREVILLE

BUTOT-VENESVILLE

CANOUVILLE

CARVILLE-POT-DE-FER

CLASVILLE

CLEUVILLE

CLIPONVILLE

CRASVILLE-LA-MALLET

CRIQUETOT-LE-MAUCONDUIT

DOUDEVILLE

DROSAY

ENVRONVILLE

FULTOT

GERPONVILLE

HARCANVILLE

HAUTOT-L'AUVRAY

HAUTOT-SAINT-SULPICE

HERICOURT-EN-CAUX

INGOUVILLE

MALLEVILLE-LES-GRES

NEVILLE

NORMANVILLE

OCQUEVILLE

OUAINVILLE

PALUEL

RIVILLE

ROBERTOT

ROCQUEFORT

ROUTES

SAINTE-COLOMBE

SAINT-MARTIN-AUX-BUNEAUX

SAINT-RIQUIER-ES-PLAINS

SAINT-SYLVAIN

SAINT-VAAST-DIEPPEDALLE

SASSETOT-LE-MAUCONDUIT

SASSEVILLE

SOMMESNIL

SORQUAINVILLE

TERRES-DE-CAUX

THEROULDEVILLE

THEUVILLE-AUX-MAILLOTS

THIERGEVILLE

THIETREVILLE

THIOUVILLE

VALMONT

VEAUVILLE-LES-QUELLES

VINNEMERVILLE

VITTEFLEUR

YPREVILLE-BIVILLE

6.3.2022

BERTHEAUVILLE

BEUZEVILLE-LA-GUERARD

BOSVILLE

CANY-BARVILLE

GRAINVILLE-LA-TEINTURIERE

LE HANOUARD

OHERVILLE

OURVILLE-EN-CAUX

26.2.2022-6.3.2022

Les communes suivantes dans le département: Vendée (85)

BELLEVIGNY (à l'ouest de la D763)

SAINT-DENIS-LA-CHEVASSE (à l'ouest de la D763)

28.2.2022

LES-LUCS-SUR-BOULOGNE

LE-POIRE-SUR-VIE

SAINT-ETIENNE-DU-BOIS

BEAUFOU

25.1.2022-28.2.2022

COËX (au nord de la D6 et D2006)

SAINT MAIXENT SUR VIE

SOULANS (au sud D205, à l’est des D69, D82, D103)

LA GARNACHE (au sud de la D75, à l’est de la D32)

FROIDFOND

GRAND’LANDES Est D81 et D50

PALLUAU

AIZENAY (nord D948 et ouest de la D978)

SAINT-CHRISTOPHE-DU-LIGNERON (ouest D754)

LA CHAPELLE PALLUAU est D978

APREMONT (ouest D21 - sud rivière La Vie)

25.3.2022

CHALLANS

COMMEQUIERS

17.2.2022-25.3.2022

APREMONT (Est D21 - Nord rivière La Vie)

MACHE

SAINT-CHRISTOPHE-DU-LIGNERON (est D754)

SAINT-PAUL-MONT-PENIT

LA CHAPELLE PALLUAU Ouest D978

FALLERON

GRAND’LANDES Ouest D81 et D50

17.3.2022-25.3.2022

Stat membru: Italia

| Zona care cuprinde: | Data până la care se aplică în conformitate cu articolul 55 din Regulamentul delegat (UE) 2020/687 |
| --- | --- |
| The area of Veneto and Lombardia Regions extending beyond the area described in the protection zone and within the circle of a radius of ten kilometers from the following outbreaks ADIS: IT-HPAI(P)-2021-00168, IT-HPAI(P)-2021-00246, IT-HPAI(P)-2021-00247, IT-HPAI(P)-2021-00248, IT-HPAI(P)-2021-00301, IT-HPAI(P)-2021-00304 (WGS84 dec. coordinates N45.277172844 E11.061649543, N45.280768665 E11.050865463, N45.278391753 E11.059469926, N45.275557225 E11.058289583, N45.276713596 E11.048013722, N45.274003643 E11.058793354) | 28.2.2022 |
| The area of Veneto Region within a circle of radius of three kilometers from the following outbreaks ADIS: IT-HPAI(P)-2021-00168, IT-HPAI(P)-2021-00246, IT-HPAI(P)-2021-00247, IT-HPAI(P)-2021-00248, IT-HPAI(P)-2021-00301, IT-HPAI(P)-2021-00304 (WGS84 dec. coordinates N45.277172844 E11.061649543, N45.280768665 E11.050865463, N45.278391753 E11.059469926, N45.275557225 E11.058289583, N45.276713596 E11.048013722, N45.274003643 E11.058793354) | 20.2.2022-28.2.2022 |
| The area of Lombardia and Emilia Romagna Regions extending beyond the area described in the protection zone and within the circle of a radius of ten kilometers from the following outbreak ADIS: IT-HPAI(P)-2022-00016 (WGS84 dec. coordinates N45.089934 E9.380432) | 14.3.2022 |
| The area of Lombardia and Emilia Romagna Regions within a circle of radius of three kilometers from the following outbreak ADIS: IT-HPAI(P)-2022-00016 (WGS84 dec. coordinates N45.089934 E9.380432) | 6.3.2022-14.3.2022 |
| The area of Lombardia and Emilia Romagna Regions extending beyond the area described in the protection zone and within the circle of a radius of ten kilometers from the following outbreak ADIS: IT-HPAI(P)-2022-00019 (WGS84 dec. coordinates N45.087314 E9.396439) | 19.3.2022 |
| The area of Lombardia and Emilia Romagna Regions within a circle of radius of three kilometers from the following outbreak ADIS: IT-HPAI(P)-2022-00019 (WGS84 dec. coordinates N45.087314 E9.396439) | 11.3.2022-19.3.2022 |
| The area of Toscana and Emilia-Romagna Regions extending beyond the area described in the protection zone and within the circle of a radius of ten kilometers from the following outbreak ADIS: IT-HPAI(P)-2022-00018 (WGS84 dec. coordinates N44.043697 E11.153191) | 21.3.2022 |
| The area of Toscana Region within a circle of radius of three kilometers from the following outbreak ADIS: IT-HPAI(P)-2022-00018 (WGS84 dec. coordinates N44.043697 E11.153191) | 13.3.2022-21.3.2022 |
| The area of Toscana Region extending beyond the area described in the protection zone and within the circle of a radius of ten kilometers from the following outbreak ADIS: IT-HPAI(P)-2022-00017 (WGS84 dec. coordinates N43.928892 E11.062317) | 25.3.2022 |
| The area of Toscana Region within a circle of radius of three kilometers from the following outbreak ADIS: IT-HPAI(P)-2022-00017 (WGS84 dec. coordinates N43.928892 E11.062317) | 17.3.2022-25.3.2022 |

Zona care cuprinde:

Data până la care se aplică în conformitate cu articolul 55 din Regulamentul delegat (UE) 2020/687

The area of Veneto and Lombardia Regions extending beyond the area described in the protection zone and within the circle of a radius of ten kilometers from the following outbreaks ADIS: IT-HPAI(P)-2021-00168, IT-HPAI(P)-2021-00246, IT-HPAI(P)-2021-00247, IT-HPAI(P)-2021-00248, IT-HPAI(P)-2021-00301, IT-HPAI(P)-2021-00304 (WGS84 dec. coordinates N45.277172844 E11.061649543, N45.280768665 E11.050865463, N45.278391753 E11.059469926, N45.275557225 E11.058289583, N45.276713596 E11.048013722, N45.274003643 E11.058793354)

28.2.2022

The area of Veneto Region within a circle of radius of three kilometers from the following outbreaks ADIS: IT-HPAI(P)-2021-00168, IT-HPAI(P)-2021-00246, IT-HPAI(P)-2021-00247, IT-HPAI(P)-2021-00248, IT-HPAI(P)-2021-00301, IT-HPAI(P)-2021-00304 (WGS84 dec. coordinates N45.277172844 E11.061649543, N45.280768665 E11.050865463, N45.278391753 E11.059469926, N45.275557225 E11.058289583, N45.276713596 E11.048013722, N45.274003643 E11.058793354)

20.2.2022-28.2.2022

The area of Lombardia and Emilia Romagna Regions extending beyond the area described in the protection zone and within the circle of a radius of ten kilometers from the following outbreak ADIS: IT-HPAI(P)-2022-00016 (WGS84 dec. coordinates N45.089934 E9.380432)

14.3.2022

The area of Lombardia and Emilia Romagna Regions within a circle of radius of three kilometers from the following outbreak ADIS: IT-HPAI(P)-2022-00016 (WGS84 dec. coordinates N45.089934 E9.380432)

6.3.2022-14.3.2022

The area of Lombardia and Emilia Romagna Regions extending beyond the area described in the protection zone and within the circle of a radius of ten kilometers from the following outbreak ADIS: IT-HPAI(P)-2022-00019 (WGS84 dec. coordinates N45.087314 E9.396439)

19.3.2022

The area of Lombardia and Emilia Romagna Regions within a circle of radius of three kilometers from the following outbreak ADIS: IT-HPAI(P)-2022-00019 (WGS84 dec. coordinates N45.087314 E9.396439)

11.3.2022-19.3.2022

The area of Toscana and Emilia-Romagna Regions extending beyond the area described in the protection zone and within the circle of a radius of ten kilometers from the following outbreak ADIS: IT-HPAI(P)-2022-00018 (WGS84 dec. coordinates N44.043697 E11.153191)

21.3.2022

The area of Toscana Region within a circle of radius of three kilometers from the following outbreak ADIS: IT-HPAI(P)-2022-00018 (WGS84 dec. coordinates N44.043697 E11.153191)

13.3.2022-21.3.2022

The area of Toscana Region extending beyond the area described in the protection zone and within the circle of a radius of ten kilometers from the following outbreak ADIS: IT-HPAI(P)-2022-00017 (WGS84 dec. coordinates N43.928892 E11.062317)

25.3.2022

The area of Toscana Region within a circle of radius of three kilometers from the following outbreak ADIS: IT-HPAI(P)-2022-00017 (WGS84 dec. coordinates N43.928892 E11.062317)

17.3.2022-25.3.2022

Stat membru: Ungaria

| Zona care cuprinde: | Data până la care se aplică în conformitate cu articolul 55 din Regulamentul delegat (UE) 2020/687 |
| --- | --- |
| Bács-Kiskun és Csongrád-Csanád megye: |
| Bugac, Fülöpjakab, Nyárlőrinc, Kiksunfélegyháza, Kunszállás, Tiszaalpár és Városföld települések teljes közigazgatási területe. | 7.3.2022 |

Zona care cuprinde:

Data până la care se aplică în conformitate cu articolul 55 din Regulamentul delegat (UE) 2020/687

Bács-Kiskun és Csongrád-Csanád megye:

Bugac, Fülöpjakab, Nyárlőrinc, Kiksunfélegyháza, Kunszállás, Tiszaalpár és Városföld települések teljes közigazgatási területe.

7.3.2022

Stat membru: Țările de Jos

| Zona care cuprinde: | Data până la care se aplică în conformitate cu articolul 55 din Regulamentul delegat (UE) 2020/687 |
| --- | --- |
| Municipality Dronten, province Flevoland |
| Municipality Biddinghuizen, province Flevoland
  Vanaf de kruising Hoge vaart/ lepelaartocht, Lepelaartocht volgen in noordelijke richting tot aan Vogelweg.
  Vogelweg volgen in oostelijke richting tot aan Knardijk.
  Knardijk volgen in noordelijke richting tot aan Meerkoetenweg.
  Meerkoetenweg volgen in oostelijke richting tot aan Anthony Fokkerweg.
  Anthony Fokkerweg volgen in noordelijke richting tot aan A6.
  A6 volgen in oostelijke richting tot aan Lage Vaart.
  Lage Vaart volgen in oostelijke richting overgaand in Dronterweg tot aan Roodbeenweg.
  Roodbeenweg volgen in zuidelijke richting tot aan Ottolanderlaan.
  Ottolanderlaan volgen in oostelijke richting tot aan Rietweg.
  Rietweg volgen in noordelijke richting tot aan Van den Hamlaan.
  Van den Hamlaan volgen in oostelijke richting tot aan Ansjovisweg.
  Ansjovisweg volgen in zuidelijke richting tot aan Ansjovistocht.
  Ansjovistocht volgen in oostelijke richting tot aan Hoge Vaart.
  Hoge Vaart volgen in zuidelijke richting tot aan Oldebroekertocht.
  Oldebroekertocht volgen in zuidelijke richting tot aan Bremenbergertocht.
  Bremenbergertocht volgen in zuidelijke richting tot aan waterloop door Walibi World.
  Waterloop volgen in zuidelijke richting tot aan Spijkweg.
  Spijkweg volgen in westelijke richting tot aan Rotonde.
  Rotonde 3e afslag weg langs parkeerterrein volgen in zuidelijke richting tot aan Bremerbergdijk.
  Bremerbergdijk volgen in westelijke richting tot aan KM paal 16.
  Vanaf KM paal 16 Veluwemeer oversteken tot aan Pangelerbeek.
  Pangelerbeek volgen in zuidelijke richting overgaand in Pangelerweg tot aan Kolmansweg.
  Kolmansweg volgen in westelijke richting tot aan Vreeweg.
  Vreeweg volgen in zuidelijke richting tot aan Harderwijkerweg.
  Harderwijkerweg volgen in westelijke richting overgaand in Broeksteeg tot aan Hessenweg.
  Hessenweg volgen in zuidelijke richting overgaand in Hierderweg tot aan A28.
  A28 volgen in westelijke richting tot aan Tankstation Drielander.
  Vanaf Drielander Wolderwijd oversteken tot aan Gelderseweg.
  Gelderseweg volgen in westelijke richting tot aan Spiekweg.
  Spiekweg volgen in noordelijke richting tot aan Hoge vaart.
  Hoge Vaart volgen in oostelijke richting tot aan Lepelaartocht. | 2.3.2022 |
| Those parts of the municipalities Dronten, Lelystad, Zeewolde contained within a circle of a radius of 3 kilometres, centered on WGS84 dec. coordinates long 5,60983, lat 52,42483 | 22.2.2022-2.3.2022 |
| Municipality West Betuwe, province Gelderland |
| 1. | Vanaf Brug A27/Boven Merwede, Boven Merwede via Avelingerdiep volgen in noordelijke richting, overgaand in Schelluinse Gat, overgaand in Zandkade tot aan Voordijk. |

Zona care cuprinde:

Data până la care se aplică în conformitate cu articolul 55 din Regulamentul delegat (UE) 2020/687

Municipality Dronten, province Flevoland

Municipality Biddinghuizen, province Flevoland

Vanaf de kruising Hoge vaart/ lepelaartocht, Lepelaartocht volgen in noordelijke richting tot aan Vogelweg.

Vogelweg volgen in oostelijke richting tot aan Knardijk.

Knardijk volgen in noordelijke richting tot aan Meerkoetenweg.

Meerkoetenweg volgen in oostelijke richting tot aan Anthony Fokkerweg.

Anthony Fokkerweg volgen in noordelijke richting tot aan A6.

A6 volgen in oostelijke richting tot aan Lage Vaart.

Lage Vaart volgen in oostelijke richting overgaand in Dronterweg tot aan Roodbeenweg.

Roodbeenweg volgen in zuidelijke richting tot aan Ottolanderlaan.

Ottolanderlaan volgen in oostelijke richting tot aan Rietweg.

Rietweg volgen in noordelijke richting tot aan Van den Hamlaan.

Van den Hamlaan volgen in oostelijke richting tot aan Ansjovisweg.

Ansjovisweg volgen in zuidelijke richting tot aan Ansjovistocht.

Ansjovistocht volgen in oostelijke richting tot aan Hoge Vaart.

Hoge Vaart volgen in zuidelijke richting tot aan Oldebroekertocht.

Oldebroekertocht volgen in zuidelijke richting tot aan Bremenbergertocht.

Bremenbergertocht volgen in zuidelijke richting tot aan waterloop door Walibi World.

Waterloop volgen in zuidelijke richting tot aan Spijkweg.

Spijkweg volgen in westelijke richting tot aan Rotonde.

Rotonde 3e afslag weg langs parkeerterrein volgen in zuidelijke richting tot aan Bremerbergdijk.

Bremerbergdijk volgen in westelijke richting tot aan KM paal 16.

Vanaf KM paal 16 Veluwemeer oversteken tot aan Pangelerbeek.

Pangelerbeek volgen in zuidelijke richting overgaand in Pangelerweg tot aan Kolmansweg.

Kolmansweg volgen in westelijke richting tot aan Vreeweg.

Vreeweg volgen in zuidelijke richting tot aan Harderwijkerweg.

Harderwijkerweg volgen in westelijke richting overgaand in Broeksteeg tot aan Hessenweg.

Hessenweg volgen in zuidelijke richting overgaand in Hierderweg tot aan A28.

A28 volgen in westelijke richting tot aan Tankstation Drielander.

Vanaf Drielander Wolderwijd oversteken tot aan Gelderseweg.

Gelderseweg volgen in westelijke richting tot aan Spiekweg.

Spiekweg volgen in noordelijke richting tot aan Hoge vaart.

Hoge Vaart volgen in oostelijke richting tot aan Lepelaartocht.

2.3.2022

Those parts of the municipalities Dronten, Lelystad, Zeewolde contained within a circle of a radius of 3 kilometres, centered on WGS84 dec. coordinates long 5,60983, lat 52,42483

22.2.2022-2.3.2022

Municipality West Betuwe, province Gelderland

1.

Vanaf Brug A27/Boven Merwede, Boven Merwede via Avelingerdiep volgen in noordelijke richting, overgaand in Schelluinse Gat, overgaand in Zandkade tot aan Voordijk.

| 2. | Voordijk volgen in noordelijke richting tot aan Giessen. |
| --- | --- |

2.

Voordijk volgen in noordelijke richting tot aan Giessen.

| 3. | Giessen volgen in oostelijke richting, overgaand in Noordeloos, overgaand in Groote Vliet tot aan Bordenweg. |
| --- | --- |

3.

Giessen volgen in oostelijke richting, overgaand in Noordeloos, overgaand in Groote Vliet tot aan Bordenweg.

| 4. | Bordenweg volgen in oostelijke richting, Oude Zederik overstekend tot aan A27. |
| --- | --- |

4.

Bordenweg volgen in oostelijke richting, Oude Zederik overstekend tot aan A27.

| 5. | A27 volgen in noordelijke richting tot aan Achterkade. |
| --- | --- |

5.

A27 volgen in noordelijke richting tot aan Achterkade.

| 6. | Achterkade volgen in zuidelijke richting, overgaand in Zijderveldselaan tot aan Dorpsweg. |
| --- | --- |

6.

Achterkade volgen in zuidelijke richting, overgaand in Zijderveldselaan tot aan Dorpsweg.

| 7. | Dorpsweg volgen in zuidelijke richting tot aan N484. |
| --- | --- |

7.

Dorpsweg volgen in zuidelijke richting tot aan N484.

| 8. | N484 volgen in oostelijke richting tot aan A12. |
| --- | --- |

8.

N484 volgen in oostelijke richting tot aan A12.

| 9. | A12 volgen in zuidelijke richting tot aan Steenweg. |
| --- | --- |

9.

A12 volgen in zuidelijke richting tot aan Steenweg.

| 10. | Steenweg volgen in westelijke richting, overgaand in Waalbandijk tot aan de Waal. |
| --- | --- |

10.

Steenweg volgen in westelijke richting, overgaand in Waalbandijk tot aan de Waal.

| 11. | De Waal volgen in westelijke richting tot aan Waalbandijk (Gameren). |
| --- | --- |

11.

De Waal volgen in westelijke richting tot aan Waalbandijk (Gameren).

| 12. | Waalbandijk (Gameren) volgen in westelijke richting tot aan Delkant. |
| --- | --- |

12.

Waalbandijk (Gameren) volgen in westelijke richting tot aan Delkant.

| 13. | Delkant volgen in zuidelijke richting, overgaand in Prins Willem Alexanderstraat tot aan Jan Stuverstraat. |
| --- | --- |

13.

Delkant volgen in zuidelijke richting, overgaand in Prins Willem Alexanderstraat tot aan Jan Stuverstraat.

| 14. | Jan Stuverstraat volgen in westelijke richting, overgaand in Dreef tot aan Zeedijk. |
| --- | --- |

14.

Jan Stuverstraat volgen in westelijke richting, overgaand in Dreef tot aan Zeedijk.

| 15. | Zeedijk volgen in zuidelijke richting tot aan Eendenkade. |
| --- | --- |

15.

Zeedijk volgen in zuidelijke richting tot aan Eendenkade.

| 16. | Eendenkade volgen in oostelijke richting tot aan Vliet. |
| --- | --- |

16.

Eendenkade volgen in oostelijke richting tot aan Vliet.

| 17. | Vliet volgen in zuidelijke richting tot aan Afgedamde Maas. |
| --- | --- |

17.

Vliet volgen in zuidelijke richting tot aan Afgedamde Maas.

| 18. | Afgedamde Maas volgen in zuidelijke richting tot aan pad naar Maasdijk. |
| --- | --- |

18.

Afgedamde Maas volgen in zuidelijke richting tot aan pad naar Maasdijk.

| 19. | Maasdijk volgen in westelijke richting tot aan De Kroon. |
| --- | --- |

19.

Maasdijk volgen in westelijke richting tot aan De Kroon.

| 20. | De Kroon volgen in westelijke richting tot aan Perzikstraat. |
| --- | --- |

20.

De Kroon volgen in westelijke richting tot aan Perzikstraat.

| 21. | Perzikstraat volgen in zuidelijke richting tot aan Wijksestraat. |
| --- | --- |

21.

Perzikstraat volgen in zuidelijke richting tot aan Wijksestraat.

| 22. | Wijksestraat volgen in westelijke richting tot aan Groeneweg. |
| --- | --- |

22.

Wijksestraat volgen in westelijke richting tot aan Groeneweg.

| 23. | Groeneweg volgen in zuidelijke richting, overgaand in Bosseweg tot aan Het Hakkevelt. |
| --- | --- |

23.

Groeneweg volgen in zuidelijke richting, overgaand in Bosseweg tot aan Het Hakkevelt.

| 24. | Het Hakkevelt volgen in noordelijke richting tot aan Zwaansheuvel. |
| --- | --- |

24.

Het Hakkevelt volgen in noordelijke richting tot aan Zwaansheuvel.

| 25. | Zwaansheuvel volgen in noordelijke richting tot aan Achterdijk. |
| --- | --- |

25.

Zwaansheuvel volgen in noordelijke richting tot aan Achterdijk.

| 26. | Achterdijk volgen in westelijke richting, overgaand in Eendenveld tot aan Broekgraaf. |
| --- | --- |

26.

Achterdijk volgen in westelijke richting, overgaand in Eendenveld tot aan Broekgraaf.

| 27. | Broekgraaf volgen in noordelijke richting, overgaand in Hoge Oldersdijk tot aan Waardhuizen. |
| --- | --- |

27.

Broekgraaf volgen in noordelijke richting, overgaand in Hoge Oldersdijk tot aan Waardhuizen.

| 28. | Waardhuizen volgen in noordelijke richting tot aan Almweg. |
| --- | --- |

28.

Waardhuizen volgen in noordelijke richting tot aan Almweg.

| 29. | Almweg volgen in westelijke richting tot aan Oude Alm. |
| --- | --- |

29.

Almweg volgen in westelijke richting tot aan Oude Alm.

| 30. | Oude Alm volgen in noordelijke richting, overgaand in Wijde Alm tot aan Waterloop. |
| --- | --- |

30.

Oude Alm volgen in noordelijke richting, overgaand in Wijde Alm tot aan Waterloop.

| 31. | Waterloop volgen in noordelijke richting onder Poortweg door tot aan A27. |
| --- | --- |

31.

Waterloop volgen in noordelijke richting onder Poortweg door tot aan A27.

| 32. | A27 volgen in noordelijke richting tot aan Boven Merwede. |
| --- | --- |

32.

A27 volgen in noordelijke richting tot aan Boven Merwede.

3.3.2022

Those parts of the municipality West Betuwe (province GElderland) and Vijfheerenlanden (province Utrecht) contained within a circle of a radius of 3 kilometres, centered on WGS84 dec. coordinates long 5,07466, lat 51,85738

23.2.2022-3.3.2022

Municipality Zeewolde, province Flevoland

| 1. | Vanaf kruising Schollevaarweg/ Gruttoweg, Gruttoweg volgen in noordelijke richting tot aan Kluutweg. |
| --- | --- |

1.

Vanaf kruising Schollevaarweg/ Gruttoweg, Gruttoweg volgen in noordelijke richting tot aan Kluutweg.

| 2. | Kluutweg volgen in westelijke richting tot aan Gruttotocht. |
| --- | --- |

2.

Kluutweg volgen in westelijke richting tot aan Gruttotocht.

| 3. | Gruttotocht volgen in noordelijke richting overgaand in A27 tot aan A6. |
| --- | --- |

3.

Gruttotocht volgen in noordelijke richting overgaand in A27 tot aan A6.

| 4. | A6 volgen in oostelijke richting tot aan Spectrumdreef. |
| --- | --- |

4.

A6 volgen in oostelijke richting tot aan Spectrumdreef.

| 5. | Spectrumdreef volgen in noordelijke richting tot aan Evenaar. |
| --- | --- |

5.

Spectrumdreef volgen in noordelijke richting tot aan Evenaar.

| 6. | Evenaar volgen in westelijke richting tot aan Atlas. |
| --- | --- |

6.

Evenaar volgen in westelijke richting tot aan Atlas.

| 7. | Atlas volgen in noordelijke richting tot aan Kalenderweg. |
| --- | --- |

7.

Atlas volgen in noordelijke richting tot aan Kalenderweg.

| 8. | Kalanderweg volgen in oostelijke richting tot aan Bosranddreef. |
| --- | --- |

8.

Kalanderweg volgen in oostelijke richting tot aan Bosranddreef.

| 9. | Bosranddreef volgen in noordelijke richting overgaand in Jac. P. Thijsseweg tot aan Oostvaardersdijk. |
| --- | --- |

9.

Bosranddreef volgen in noordelijke richting overgaand in Jac. P. Thijsseweg tot aan Oostvaardersdijk.

| 10. | Oostvaardersdijk volgen in oostelijke richting overgaand in Houtribweg tot aan Houtribdreef. |
| --- | --- |

10.

Oostvaardersdijk volgen in oostelijke richting overgaand in Houtribweg tot aan Houtribdreef.

| 11. | Houtribdreef volgen in oostelijke richting tot aan Oostranddreef. |
| --- | --- |

11.

Houtribdreef volgen in oostelijke richting tot aan Oostranddreef.

| 12. | Oostranddreef volgen in zuidelijke richting tot aan Dronterweg. |
| --- | --- |

12.

Oostranddreef volgen in zuidelijke richting tot aan Dronterweg.

| 13. | Dronterweg volgen in oostelijke richting tot aan Larserringweg. |
| --- | --- |

13.

Dronterweg volgen in oostelijke richting tot aan Larserringweg.

| 14. | Larserringweg volgen in zuidelijke richting tot aan Rietweg. |
| --- | --- |

14.

Larserringweg volgen in zuidelijke richting tot aan Rietweg.

| 15. | Rietweg volgen in westelijke richting tot aan Harderringweg. |
| --- | --- |

15.

Rietweg volgen in westelijke richting tot aan Harderringweg.

| 16. | Harderringweg volgen in zuidelijke richting tot aan Vleetweg. |
| --- | --- |

16.

Harderringweg volgen in zuidelijke richting tot aan Vleetweg.

| 17. | Vleetweg volgen in westelijke richting tot aan Larserweg. |
| --- | --- |

17.

Vleetweg volgen in westelijke richting tot aan Larserweg.

| 18. | Larserweg volgen in zuidelijke richting tot aan Gooiseweg. |
| --- | --- |

18.

Larserweg volgen in zuidelijke richting tot aan Gooiseweg.

| 19. | Gooiseweg volgen in westelijke richting tot aan Ganzenweg. |
| --- | --- |

19.

Gooiseweg volgen in westelijke richting tot aan Ganzenweg.

| 20. | Ganzenweg volgen in zuidelijke richting tot aan Sternweg. |
| --- | --- |

20.

Ganzenweg volgen in zuidelijke richting tot aan Sternweg.

| 21. | Sternweg volgen in westelijke richting tot aan Knardijk. |
| --- | --- |

21.

Sternweg volgen in westelijke richting tot aan Knardijk.

| 22. | Knardijk volgen in noordelijke richting tot aan Ossenkampweg. |
| --- | --- |

22.

Knardijk volgen in noordelijke richting tot aan Ossenkampweg.

| 23. | Ossenkampweg volgen in westelijke richting overgaand in Helling overgaand in Beloop tot aan Kruisboog. |
| --- | --- |

23.

Ossenkampweg volgen in westelijke richting overgaand in Helling overgaand in Beloop tot aan Kruisboog.

| 24. | Kruisboog volgen in noordelijke richting tot aan Spiekweg. |
| --- | --- |

24.

Kruisboog volgen in noordelijke richting tot aan Spiekweg.

| 25. | Spiekweg volgen in noordelijke richting tot aan Gooiseweg. |
| --- | --- |

25.

Spiekweg volgen in noordelijke richting tot aan Gooiseweg.

| 26. | Gooiseweg volgen in westelijke richting tot aan Adelaarsweg. |
| --- | --- |

26.

Gooiseweg volgen in westelijke richting tot aan Adelaarsweg.

| 27. | Adelaarsweg volgen in noordelijke richting tot aan Schollevaarweg. |
| --- | --- |

27.

Adelaarsweg volgen in noordelijke richting tot aan Schollevaarweg.

| 28. | Schollevaarweg volgen in westelijke richting tot aan Gruttoweg. |
| --- | --- |

28.

Schollevaarweg volgen in westelijke richting tot aan Gruttoweg.

5.3.2022

Those parts of the municipalities Zeewolde and Lelystad (Flevoland) contained within a circle of a radius of 3 kilometres, centered on WGS84 dec. coordinates long 5,44293, lat 52,42627

25.2.2022-5.3.2022

Municipality Harderwijk, province Gelderland

| 1. | Vanaf kruising Nulderpad / Spiekweg, Spiekweg volgen in noordelijke richting tot aan Gooiseweg. |
| --- | --- |

1.

Vanaf kruising Nulderpad / Spiekweg, Spiekweg volgen in noordelijke richting tot aan Gooiseweg.

| 2. | Gooiseweg volgen in oostelijke richting tot aan Boordmeestocht. |
| --- | --- |

2.

Gooiseweg volgen in oostelijke richting tot aan Boordmeestocht.

| 3. | Baardmeestocht volgen in noordelijke richting tot aan Hoge Vaart. |
| --- | --- |

3.

Baardmeestocht volgen in noordelijke richting tot aan Hoge Vaart.

| 4. | Hoge Vaart volgen in oostelijke richting tot aan N302. |
| --- | --- |

4.

Hoge Vaart volgen in oostelijke richting tot aan N302.

| 5. | N302 volgen in noordelijke richting tot aan Rietweg. |
| --- | --- |

5.

N302 volgen in noordelijke richting tot aan Rietweg.

| 6. | Rietweg volgen in oostelijke richting tot aan Hoekwanttocht. |
| --- | --- |

6.

Rietweg volgen in oostelijke richting tot aan Hoekwanttocht.

| 7. | Hoekwandtocht volgen in zuidelijke richting tot aan Biddingerweg. |
| --- | --- |

7.

Hoekwandtocht volgen in zuidelijke richting tot aan Biddingerweg.

| 8. | Biddingerweg volgen in oostelijke richting tot aan rand sportpark de Schelp. |
| --- | --- |

8.

Biddingerweg volgen in oostelijke richting tot aan rand sportpark de Schelp.

| 9. | Rand volgen in zuidelijke richting tot aan Kokkelweg. |
| --- | --- |

9.

Rand volgen in zuidelijke richting tot aan Kokkelweg.

| 10. | Kokkelweg volgen in oostelijke richting tot aan N708. |
| --- | --- |

10.

Kokkelweg volgen in oostelijke richting tot aan N708.

| 11. | N708 volgen in zuidelijke richting tot aan Bremerbergtocht. |
| --- | --- |

11.

N708 volgen in zuidelijke richting tot aan Bremerbergtocht.

| 12. | Bremertocht 1600 meter volgen in oostelijke richting tot bospad. |
| --- | --- |

12.

Bremertocht 1600 meter volgen in oostelijke richting tot bospad.

| 13. | Bospad volgen in zuidelijke richting tot aan Spijkweg, |
| --- | --- |

13.

Bospad volgen in zuidelijke richting tot aan Spijkweg,

| 14. | Spijkweg volgen in westelijke richting tot aan Bijsselseweg. |
| --- | --- |

14.

Spijkweg volgen in westelijke richting tot aan Bijsselseweg.

| 15. | Bijsselseweg volgen in zuidelijke richting Veluwemeer overstekend tot aan Bliksweg. |
| --- | --- |

15.

Bijsselseweg volgen in zuidelijke richting Veluwemeer overstekend tot aan Bliksweg.

| 16. | Bliksweg volgen in zuidelijke richting overgaand in Oude Molenweg overgaand in Molenweg tot aan Bovenweg. |
| --- | --- |

16.

Bliksweg volgen in zuidelijke richting overgaand in Oude Molenweg overgaand in Molenweg tot aan Bovenweg.

| 17. | Bovenweg volgen in oostelijke richting tot aan Elburgseweg. |
| --- | --- |

17.

Bovenweg volgen in oostelijke richting tot aan Elburgseweg.

| 18. | Elburgseweg volgen in zuidelijke richting tot aan Oenenburgweg. |
| --- | --- |

18.

Elburgseweg volgen in zuidelijke richting tot aan Oenenburgweg.

| 19. | Oenenburgweg volgen in zuidelijke richting tot aan Eperweg. |
| --- | --- |

19.

Oenenburgweg volgen in zuidelijke richting tot aan Eperweg.

| 20. | Eperweg volgen in oostelijke richting tot aan Pasopweg. |
| --- | --- |

20.

Eperweg volgen in oostelijke richting tot aan Pasopweg.

| 21. | Pasopweg volgen in zuidelijke richting tot aan Tongerenseweg. |
| --- | --- |

21.

Pasopweg volgen in zuidelijke richting tot aan Tongerenseweg.

| 22. | Tongerenseweg volgen in oostelijke richting tot aan Gortelseweg. |
| --- | --- |

22.

Tongerenseweg volgen in oostelijke richting tot aan Gortelseweg.

| 23. | Gortelseweg volgen in westelijke richting tot aan Elspeterbosweg. |
| --- | --- |

23.

Gortelseweg volgen in westelijke richting tot aan Elspeterbosweg.

| 24. | Elspeterbosweg volgen in zuidelijke richting overgaand in Vierhouterweg tot aan Uddelerweg N310. |
| --- | --- |

24.

Elspeterbosweg volgen in zuidelijke richting overgaand in Vierhouterweg tot aan Uddelerweg N310.

| 25. | N310 volgen in zuidelijke richting overgaand in Garderenseweg overgaand in Koningsweg tot aan Dorpsstraat. |
| --- | --- |

25.

N310 volgen in zuidelijke richting overgaand in Garderenseweg overgaand in Koningsweg tot aan Dorpsstraat.

| 26. | Dorpsstraat volgen in noordelijke richting overgaand in Putterweg overgaand in Garderenseweg overgaand in Achterstraat overgaand in Dorpsstraat overgaand in Stationsstraat tot aan Cleenhorsterweg. |
| --- | --- |

26.

Dorpsstraat volgen in noordelijke richting overgaand in Putterweg overgaand in Garderenseweg overgaand in Achterstraat overgaand in Dorpsstraat overgaand in Stationsstraat tot aan Cleenhorsterweg.

| 27. | Cleenhorsterweg volgen in noordelijke richting tot aan Engersteeg. |
| --- | --- |

27.

Cleenhorsterweg volgen in noordelijke richting tot aan Engersteeg.

| 28. | Engersteeg volgen in westelijke richting tot aan Waterweg. |
| --- | --- |

28.

Engersteeg volgen in westelijke richting tot aan Waterweg.

| 29. | Waterweg volgen in zuidelijke richting tot aan De Kronkel(water). |
| --- | --- |

29.

Waterweg volgen in zuidelijke richting tot aan De Kronkel(water).

| 30. | De kronkel volgen in westelijke richting de A28 overstekend vervolgens Nuldernauw overstekend tot aan Seaewaldallee. |
| --- | --- |

30.

De kronkel volgen in westelijke richting de A28 overstekend vervolgens Nuldernauw overstekend tot aan Seaewaldallee.

| 31. | Seaewaldallee volgen in westelijke richting tot aan Nulderpad. |
| --- | --- |

31.

Seaewaldallee volgen in westelijke richting tot aan Nulderpad.

| 32. | Nulderpad volgen in noordelijke richting tot aan Spiekweg. |
| --- | --- |

32.

Nulderpad volgen in noordelijke richting tot aan Spiekweg.

9.3.2022

Those parts of the municipalities Harderwijk and Nunspeet (province Gelderland) contained within a circle of a radius of 3 kilometres, centered on WGS84 dec. coordinates long 5,6647, lat 52,34514

25.2.2022-7.3.2022

Those parts of the municipalities Harderwijk and Nunspeet (province Gelderland) contained within a circle of a radius of 3 kilometres, centered on WGS84 dec. coordinates long 5,67004, lat 52,34306

27.2.2022-7.3.2022

Those parts of the municipalities Harderwijk and Nunspeet (province Gelderland) contained within a circle of a radius of 3 kilometres, centered on WGS84 dec. coordinates long 5.66425, lat 52.34671

1.3.2022-9.3.2022

Municipality Lochem , province Gelderland

| 1. | Vanaf kruising Oudhuizerstraat spoorlijn Apeldoorn/Zutphen, spoorlijn volgen in noordelijke richting tot aan Hoofdweg. |
| --- | --- |

1.

Vanaf kruising Oudhuizerstraat spoorlijn Apeldoorn/Zutphen, spoorlijn volgen in noordelijke richting tot aan Hoofdweg.

| 2. | Hoofdweg volgen in oostelijke richting tot aan Zutphenseweg. |
| --- | --- |

2.

Hoofdweg volgen in oostelijke richting tot aan Zutphenseweg.

| 3. | Zutphenseweg volgen in westelijke richting tot aan Withagenweg. |
| --- | --- |

3.

Zutphenseweg volgen in westelijke richting tot aan Withagenweg.

| 4. | Withagenweg volgen in noordelijke richting tot aan Bloemenksweg. |
| --- | --- |

4.

Withagenweg volgen in noordelijke richting tot aan Bloemenksweg.

| 5. | Bloemenksweg volgen in noordelijke richting tot aan Kneuterstraat. |
| --- | --- |

5.

Bloemenksweg volgen in noordelijke richting tot aan Kneuterstraat.

| 6. | Kneuterstraat volgen in oostelijke richting tot aan Enkweg. |
| --- | --- |

6.

Kneuterstraat volgen in oostelijke richting tot aan Enkweg.

| 7. | Enkweg volgen in noordelijke richting overgaand in H.W. Iordensweg tot aan A2. |
| --- | --- |

7.

Enkweg volgen in noordelijke richting overgaand in H.W. Iordensweg tot aan A2.

| 8. | A2 volgen in oostelijke richting tot aan Deventerweg. |
| --- | --- |

8.

A2 volgen in oostelijke richting tot aan Deventerweg.

| 9. | Deventerweg volgen in noordelijke richting tot aan Noorwegenstraat. |
| --- | --- |

9.

Deventerweg volgen in noordelijke richting tot aan Noorwegenstraat.

| 10. | Noorwegenstraat volgen in oostelijke richting overgaand in Visbystraat overgaand in Zweedsestraat tot aan Holterweg. |
| --- | --- |

10.

Noorwegenstraat volgen in oostelijke richting overgaand in Visbystraat overgaand in Zweedsestraat tot aan Holterweg.

| 11. | Holterweg volgen in westelijke richting tot aan Spitdijk. |
| --- | --- |

11.

Holterweg volgen in westelijke richting tot aan Spitdijk.

| 12. | Spitdijk volgen in zuidelijke richting overgaand in Deventerweg overgaand in Dorpsstraat overgaand in Looweg tot aan Schipbeeksweg. |
| --- | --- |

12.

Spitdijk volgen in zuidelijke richting overgaand in Deventerweg overgaand in Dorpsstraat overgaand in Looweg tot aan Schipbeeksweg.

| 13. | Schipbeeksweg volgen in zuidelijke richting tot aan Marsdijk. |
| --- | --- |

13.

Schipbeeksweg volgen in zuidelijke richting tot aan Marsdijk.

| 14. | Marsdijk volgen in oostelijke richting tot aan A1i. |
| --- | --- |

14.

Marsdijk volgen in oostelijke richting tot aan A1i.

| 15. | A1 volgen in oostelijke richting tot aan Schipbeek. |
| --- | --- |

15.

A1 volgen in oostelijke richting tot aan Schipbeek.

| 16. | Schipbeek volgen in oostelijke richting tot aan Voorste beek. |
| --- | --- |

16.

Schipbeek volgen in oostelijke richting tot aan Voorste beek.

| 17. | Voorste beek volgen in zuidelijke richting overgaand in Dortherbeek Oost tot aan Holterweg. |
| --- | --- |

17.

Voorste beek volgen in zuidelijke richting overgaand in Dortherbeek Oost tot aan Holterweg.

| 18. | Holterweg volgen in zuidelijke richting tot aan Markeloseweg. |
| --- | --- |

18.

Holterweg volgen in zuidelijke richting tot aan Markeloseweg.

| 19. | Markeloseweg volgen in zuidelijke richting tot aan Olde Diek. |
| --- | --- |

19.

Markeloseweg volgen in zuidelijke richting tot aan Olde Diek.

| 20. | Olde Diek volgen in zuidelijke richting tot aan Verwoldseweg. |
| --- | --- |

20.

Olde Diek volgen in zuidelijke richting tot aan Verwoldseweg.

| 21. | Verwoldseweg volgen in oostelijke richting tot aan Dijkmansweg. |
| --- | --- |

21.

Verwoldseweg volgen in oostelijke richting tot aan Dijkmansweg.

| 22. | Dijkmansweg volgen in zuidelijke richting tot aan Amsenseweg. |
| --- | --- |

22.

Dijkmansweg volgen in zuidelijke richting tot aan Amsenseweg.

| 23. | Amsenseweg volgen in oostelijke richting overgaand in Stationsweg overgaand in Graaf Ottoweg tot aan Nieuwstad. |
| --- | --- |

23.

Amsenseweg volgen in oostelijke richting overgaand in Stationsweg overgaand in Graaf Ottoweg tot aan Nieuwstad.

| 24. | Nieuwstad volgen in zuidelijke richting overgaand in Zutphenseweg tot aan Hessenweg. |
| --- | --- |

24.

Nieuwstad volgen in zuidelijke richting overgaand in Zutphenseweg tot aan Hessenweg.

| 25. | Hessenweg volgen in oostelijke richting tot aan Tusselersveenweg, |
| --- | --- |

25.

Hessenweg volgen in oostelijke richting tot aan Tusselersveenweg,

| 26. | Tusselersveenweg volgen in zuidelijke richting tot aan Het Langen. |
| --- | --- |

26.

Tusselersveenweg volgen in zuidelijke richting tot aan Het Langen.

| 27. | Het langen volgen in westelijke richting tot aan Vordenseweg. |
| --- | --- |

27.

Het langen volgen in westelijke richting tot aan Vordenseweg.

| 28. | Vordenseweg volgen in zuidelijke richting overgaand in Wildenborgseweg tot aan Kapelweg. |
| --- | --- |

28.

Vordenseweg volgen in zuidelijke richting overgaand in Wildenborgseweg tot aan Kapelweg.

| 29. | Kapelweg volgen in zuidelijke richting tot aan Mosselweg. |
| --- | --- |

29.

Kapelweg volgen in zuidelijke richting tot aan Mosselweg.

| 30. | Mosselweg volgen in oostelijke richting tot aan Wiersserbroekweg. |
| --- | --- |

30.

Mosselweg volgen in oostelijke richting tot aan Wiersserbroekweg.

| 31. | Wiersserbroekweg volgen in zuidelijke richting overgaand in Ruurloseweg tot aan Kostedeweg. |
| --- | --- |

31.

Wiersserbroekweg volgen in zuidelijke richting overgaand in Ruurloseweg tot aan Kostedeweg.

| 32. | Kostedeweg volgen in zuidelijke richting tot aan Lindeseweg. |
| --- | --- |

32.

Kostedeweg volgen in zuidelijke richting tot aan Lindeseweg.

| 33. | Lindeseweg volgen westelijke richting tot aan Lieferinkweg. |
| --- | --- |

33.

Lindeseweg volgen westelijke richting tot aan Lieferinkweg.

| 34. | Lieferinkweg volgen in zuidelijke richting tot aan Zomervreugdweg. |
| --- | --- |

34.

Lieferinkweg volgen in zuidelijke richting tot aan Zomervreugdweg.

| 35. | Zomervreugdweg volgen in westelijke richting tot aan Berkendijk. |
| --- | --- |

35.

Zomervreugdweg volgen in westelijke richting tot aan Berkendijk.

| 36. | Berkendijk volgen in zuidelijke richting tot aan Maalderinkweg. |
| --- | --- |

36.

Berkendijk volgen in zuidelijke richting tot aan Maalderinkweg.

| 37. | Maalderinkweg volgen in westelijke richting overgaand in Slotsweg tot aan Vordenseweg. |
| --- | --- |

37.

Maalderinkweg volgen in westelijke richting overgaand in Slotsweg tot aan Vordenseweg.

| 38. | Vordenseweg volgen in zuidelijke richting tot aan Lankhorsterweg. |
| --- | --- |

38.

Vordenseweg volgen in zuidelijke richting tot aan Lankhorsterweg.

| 39. | Lankhorsterweg volgen in westelijke richting tot aan Wichmondseweg. |
| --- | --- |

39.

Lankhorsterweg volgen in westelijke richting tot aan Wichmondseweg.

| 40. | Wichmondseweg volgen in zuidelijke richting tot aan Koningsweg. |
| --- | --- |

40.

Wichmondseweg volgen in zuidelijke richting tot aan Koningsweg.

| 41. | Koningsweg volgen in westelijke richting overgaand in Beekstraat overgaand in Kerveldijk overgaand in Beukenlaan tot aan Vrendenbargsedijk. |
| --- | --- |

41.

Koningsweg volgen in westelijke richting overgaand in Beekstraat overgaand in Kerveldijk overgaand in Beukenlaan tot aan Vrendenbargsedijk.

| 42. | Vrendenbargsedijk volgen in westelijke richting tot aan Dollemansstraat, |
| --- | --- |

42.

Vrendenbargsedijk volgen in westelijke richting tot aan Dollemansstraat,

| 43. | Dollemansstraat volgen in zuidelijke richting overgaand in Wolffstraat tot aan Covikseweg. |
| --- | --- |

43.

Dollemansstraat volgen in zuidelijke richting overgaand in Wolffstraat tot aan Covikseweg.

| 44. | Covikseweg volgen in noordelijke richting tot aan Dr Alfons Ariënstraat. |
| --- | --- |

44.

Covikseweg volgen in noordelijke richting tot aan Dr Alfons Ariënstraat.

| 45. | Dr Alfons Ariënstraat volgen in westelijke richting overgaand in Onderstraat tot aan Bovenstraat. |
| --- | --- |

45.

Dr Alfons Ariënstraat volgen in westelijke richting overgaand in Onderstraat tot aan Bovenstraat.

| 46. | Bovenstraat volgen in noordelijke richting tot aan Veerweg. |
| --- | --- |

46.

Bovenstraat volgen in noordelijke richting tot aan Veerweg.

| 47. | Veerweg volgen in westelijke richting tot aan Ijssel overstekend overgaand in Bronkhorsterweg tot aan N348. |
| --- | --- |

47.

Veerweg volgen in westelijke richting tot aan Ijssel overstekend overgaand in Bronkhorsterweg tot aan N348.

| 48. | N348 volgen in zuidelijke richting tot aan De Pothof. |
| --- | --- |

48.

N348 volgen in zuidelijke richting tot aan De Pothof.

| 49. | De Pothof volgen in westelijke richting tot aan Engelenburgerlaan. |
| --- | --- |

49.

De Pothof volgen in westelijke richting tot aan Engelenburgerlaan.

| 50. | Engelenburgerlaan volgen in westelijke richting overgaand in Eerbeekseweg tot aan L.R.Beunenlaan. |
| --- | --- |

50.

Engelenburgerlaan volgen in westelijke richting overgaand in Eerbeekseweg tot aan L.R.Beunenlaan.

| 51. | L.R.Beunenlaan volgen in noordelijke richting tot aan Knoevenoordstraat. |
| --- | --- |

51.

L.R.Beunenlaan volgen in noordelijke richting tot aan Knoevenoordstraat.

| 52. | Knoevenoordstraat volgen in westelijke richting tot aan Stouwstraat. |
| --- | --- |

52.

Knoevenoordstraat volgen in westelijke richting tot aan Stouwstraat.

| 53. | Stouwstraat volgen in noordelijke richting tot aan Rhienderensestraat. |
| --- | --- |

53.

Stouwstraat volgen in noordelijke richting tot aan Rhienderensestraat.

| 54. | Rhienderensestraat volgen in westelijke richting tot aan Hogestraat. |
| --- | --- |

54.

Rhienderensestraat volgen in westelijke richting tot aan Hogestraat.

| 55. | Hogestraat volgen in noordelijke richting tot aan Kikvorsenstraat. |
| --- | --- |

55.

Hogestraat volgen in noordelijke richting tot aan Kikvorsenstraat.

| 56. | Kikvorsenstraat volgen in oostelijke richting tot aan Vosstraat. |
| --- | --- |

56.

Kikvorsenstraat volgen in oostelijke richting tot aan Vosstraat.

| 57. | Vosstraat volgen in westelijke richting tot aan Hallsedijk. |
| --- | --- |

57.

Vosstraat volgen in westelijke richting tot aan Hallsedijk.

| 58. | Hallsedijk volgen in noordelijke richting overgaand in Polveensweg tot aan Voorster Beek. |
| --- | --- |

58.

Hallsedijk volgen in noordelijke richting overgaand in Polveensweg tot aan Voorster Beek.

| 59. | Voorsterbeek volgen in noordelijke richting tot aan Oudhuizerstraat. |
| --- | --- |

59.

Voorsterbeek volgen in noordelijke richting tot aan Oudhuizerstraat.

| 60. | Oudhuizerstraat volgen in noordelijke richting tot aan spoorlijn Aleldoorn/Zutphen. |
| --- | --- |

60.

Oudhuizerstraat volgen in noordelijke richting tot aan spoorlijn Aleldoorn/Zutphen.

10.3.2022

Those parts of the municipalities Lochem and Zutphen (province Gelderland) contained within a circle of a radius of 3 kilometres, centered on WGS84 dec. coordinates long 6.24741, lat 52.15942

2.3.2022-10.3.2022

Municipality Putten, province Gelderland

| 1. | Vanaf Nijkerkernauw Laakse Hoek volgen in noordelijke richting tot aan Eemmeerdijk. |
| --- | --- |

1.

Vanaf Nijkerkernauw Laakse Hoek volgen in noordelijke richting tot aan Eemmeerdijk.

| 2. | Eemmeerdijk volgen in westelijke richting overgaand in Slingerweg tot aan Winkelweg. |
| --- | --- |

2.

Eemmeerdijk volgen in westelijke richting overgaand in Slingerweg tot aan Winkelweg.

| 3. | Winkelweg volgen in noordelijke richting tot aan Nijkerkerweg. |
| --- | --- |

3.

Winkelweg volgen in noordelijke richting tot aan Nijkerkerweg.

| 4. | Nijkerkerweg volgen in noordelijke richting tot aan Gooiseweg. |
| --- | --- |

4.

Nijkerkerweg volgen in noordelijke richting tot aan Gooiseweg.

| 5. | Gooiseweg volgen in westelijke richting tot aan Adelaarsweg. |
| --- | --- |

5.

Gooiseweg volgen in westelijke richting tot aan Adelaarsweg.

| 6. | Adelaarsweg volgen in noordelijke richting tot aan Schollevaarweg. |
| --- | --- |

6.

Adelaarsweg volgen in noordelijke richting tot aan Schollevaarweg.

| 7. | Schollevaarweg volgen oostelijke richting tot aan Knardijk. |
| --- | --- |

7.

Schollevaarweg volgen oostelijke richting tot aan Knardijk.

| 8. | Knardijk volgen in zuidelijke richting tot aan Sternweg. |
| --- | --- |

8.

Knardijk volgen in zuidelijke richting tot aan Sternweg.

| 9. | Sternweg volgen in oostelijke richting tot aan N302. |
| --- | --- |

9.

Sternweg volgen in oostelijke richting tot aan N302.

| 10. | N302 volgen in zuidelijke richting tot aan Newtonweg. |
| --- | --- |

10.

N302 volgen in zuidelijke richting tot aan Newtonweg.

| 11. | Newtonweg volgen in oostelijke richting tot aan Zuiderzeestraatweg. |
| --- | --- |

11.

Newtonweg volgen in oostelijke richting tot aan Zuiderzeestraatweg.

| 12. | Zuiderzeestraatweg volgen in oostelijke richting tot aan Grevenhofsweg. |
| --- | --- |

12.

Zuiderzeestraatweg volgen in oostelijke richting tot aan Grevenhofsweg.

| 13. | Grevenhofsweg volgen in zuidelijke richting tot aan Brouwersbosweg. |
| --- | --- |

13.

Grevenhofsweg volgen in zuidelijke richting tot aan Brouwersbosweg.

| 14. | Brouwersbosweg volgen in zuidelijke richting tot aan Paasloweg. |
| --- | --- |

14.

Brouwersbosweg volgen in zuidelijke richting tot aan Paasloweg.

| 15. | Paasloweg volgen in oostelijke richting tot aan Bredeweg. |
| --- | --- |

15.

Paasloweg volgen in oostelijke richting tot aan Bredeweg.

| 16. | Bredeweg volgen in zuidelijke richting tot aan Parallelweg. |
| --- | --- |

16.

Bredeweg volgen in zuidelijke richting tot aan Parallelweg.

| 17. | Parallelweg volgen in oostelijke richting tot aan Stuizandpad. |
| --- | --- |

17.

Parallelweg volgen in oostelijke richting tot aan Stuizandpad.

| 18. | Stuizandpad volgen in zuidelijke richting tot aan A28. |
| --- | --- |

18.

Stuizandpad volgen in zuidelijke richting tot aan A28.

| 19. | A28 volgen in oostelijke richting tot aan Hierderweg. |
| --- | --- |

19.

A28 volgen in oostelijke richting tot aan Hierderweg.

| 20. | Hierderweg volgen in zuidelijke richting tot aan Poolseweg. |
| --- | --- |

20.

Hierderweg volgen in zuidelijke richting tot aan Poolseweg.

| 21. | Poolseweg volgen in zuidelijke richting tot aan Jonkheer c.j. Zandbergweg. |
| --- | --- |

21.

Poolseweg volgen in zuidelijke richting tot aan Jonkheer c.j. Zandbergweg.

| 22. | Jonkheer c.j. Zandbergweg volgen in oostelijke richting overgaand in Garderenseweg tot aan Flevoweg. |
| --- | --- |

22.

Jonkheer c.j. Zandbergweg volgen in oostelijke richting overgaand in Garderenseweg tot aan Flevoweg.

| 23. | Flevoweg volgen in noordelijke richting tot aan Leuvenumseveld. |
| --- | --- |

23.

Flevoweg volgen in noordelijke richting tot aan Leuvenumseveld.

| 24. | Leuvenumseveld volgen in zuidelijke richting tot aan Garderenseweg. |
| --- | --- |

24.

Leuvenumseveld volgen in zuidelijke richting tot aan Garderenseweg.

| 25. | Garderenseweg volgen in westelijke richting overgaand in Speulderweg tot aan Dorpsstraat. |
| --- | --- |

25.

Garderenseweg volgen in westelijke richting overgaand in Speulderweg tot aan Dorpsstraat.

| 26. | Dorpsstraat volgen in zuidelijke richting tot aan Bakkerstraat. |
| --- | --- |

26.

Dorpsstraat volgen in zuidelijke richting tot aan Bakkerstraat.

| 27. | Bakkerstraat volgen in zuidelijke richting overgaand in Hogesteeg tot aan Apeldoornsestraat. |
| --- | --- |

27.

Bakkerstraat volgen in zuidelijke richting overgaand in Hogesteeg tot aan Apeldoornsestraat.

| 28. | Apeldoornsetraat volgen in westelijke richting tot aan Heuvelrandweg. |
| --- | --- |

28.

Apeldoornsetraat volgen in westelijke richting tot aan Heuvelrandweg.

| 29. | Heuvelrandweg volgen in noordelijke richting tot aan De Voortsering. |
| --- | --- |

29.

Heuvelrandweg volgen in noordelijke richting tot aan De Voortsering.

| 30. | De Voortsering volgen in zuidelijke richting tot aan Overhorsterweg. |
| --- | --- |

30.

De Voortsering volgen in zuidelijke richting tot aan Overhorsterweg.

| 31. | Overhorsterweg volgen in westelijke richting tot aan Schoenlapperweg. |
| --- | --- |

31.

Overhorsterweg volgen in westelijke richting tot aan Schoenlapperweg.

| 32. | Schoenlapperweg volgen in noordelijke richting tot aan Woudweg. |
| --- | --- |

32.

Schoenlapperweg volgen in noordelijke richting tot aan Woudweg.

| 33. | Woudweg volgen in westelijke richting tot aan Appelstraat. |
| --- | --- |

33.

Woudweg volgen in westelijke richting tot aan Appelstraat.

| 34. | Appelstraat volgen in westelijke richting tot aan Kamersteeg. |
| --- | --- |

34.

Appelstraat volgen in westelijke richting tot aan Kamersteeg.

| 35. | Kamersteeg volgen in noordelijke richting tot aan Barneveldseweg. |
| --- | --- |

35.

Kamersteeg volgen in noordelijke richting tot aan Barneveldseweg.

| 36. | Barneveldseweg volgen in zuidelijke richting tot aan Peerweg. |
| --- | --- |

36.

Barneveldseweg volgen in zuidelijke richting tot aan Peerweg.

| 37. | Peerweg volgen in westelijke richting tot aan Koperweg. |
| --- | --- |

37.

Peerweg volgen in westelijke richting tot aan Koperweg.

| 38. | Koperweg volgen in noordelijke richting tot aan Vossenweg. |
| --- | --- |

38.

Koperweg volgen in noordelijke richting tot aan Vossenweg.

| 39. | Vossenweg volgen in noordelijke richting overgaand in Nieuwe Laak tot aan Van Dijkhuizenstraat. |
| --- | --- |

39.

Vossenweg volgen in noordelijke richting overgaand in Nieuwe Laak tot aan Van Dijkhuizenstraat.

| 40. | Van Dijkhuizenstraat volgen in noordelijke richting tot aan Amersfoortseweg. |
| --- | --- |

40.

Van Dijkhuizenstraat volgen in noordelijke richting tot aan Amersfoortseweg.

| 41. | Amersfoortseweg volgen in zuidelijke richting tot aan Arkenheemweg. |
| --- | --- |

41.

Amersfoortseweg volgen in zuidelijke richting tot aan Arkenheemweg.

| 42. | Arkenheemweg volgen in westelijke richting tot aan Bunschoterweg. |
| --- | --- |

42.

Arkenheemweg volgen in westelijke richting tot aan Bunschoterweg.

| 43. | Bunschoterweg volgen in westelijke richting tot aan Korte Holk. |
| --- | --- |

43.

Bunschoterweg volgen in westelijke richting tot aan Korte Holk.

| 44. | Korte Holk volgen in noordelijke richting tot aan Dommersbeek. |
| --- | --- |

44.

Korte Holk volgen in noordelijke richting tot aan Dommersbeek.

| 45. | Dommersbeek volgen in noordelijke richting tot aan Bontepoort. |
| --- | --- |

45.

Dommersbeek volgen in noordelijke richting tot aan Bontepoort.

| 46. | Bontepoort volgen in westelijke richting tot aan Wiel. |
| --- | --- |

46.

Bontepoort volgen in westelijke richting tot aan Wiel.

| 47. | Wiel volgen in noordelijke richting tot aan nekkeveld. |
| --- | --- |

47.

Wiel volgen in noordelijke richting tot aan nekkeveld.

| 48. | Nekkelveld volgen in westelijke richting tot aan Nijkerkernauw. |
| --- | --- |

48.

Nekkelveld volgen in westelijke richting tot aan Nijkerkernauw.

| 49. | Nijkerkernauw overstekend tot aan Laakse Hoek. |
| --- | --- |

49.

Nijkerkernauw overstekend tot aan Laakse Hoek.

19.3.2022

Those parts of the municipalities Ermelo, Putten en Zeewolde contained within a circle of a radius of 3 kilometres, centered on WGS84 dec. coordinates long 5.55815 lat 52.28283

11.3.2022-19.3.2022

Municipality Woltersum, province Groningen

| 1. | Vanaf kruising N46 / Wolddijk, Wolddijk volgen in noordelijke richting tot aan spoorlijn Groningen-Delfijl. |
| --- | --- |

1.

Vanaf kruising N46 / Wolddijk, Wolddijk volgen in noordelijke richting tot aan spoorlijn Groningen-Delfijl.

| 2. | Spoorlijn volgen in oostelijke richting tot aan Boterdiep. |
| --- | --- |

2.

Spoorlijn volgen in oostelijke richting tot aan Boterdiep.

| 3. | Boterdiep volgen in noordelijke richting tot aan Fraamklapsterweg. |
| --- | --- |

3.

Boterdiep volgen in noordelijke richting tot aan Fraamklapsterweg.

| 4. | Fraamklapsterweg volgen in oostelijke richting tot aan Delleweg. |
| --- | --- |

4.

Fraamklapsterweg volgen in oostelijke richting tot aan Delleweg.

| 5. | Delleweg volgen in noordelijke richting tot aan Florastraat. |
| --- | --- |

5.

Delleweg volgen in noordelijke richting tot aan Florastraat.

| 6. | Florastraat volgen in oostelijke richting tot aan Colpende. |
| --- | --- |

6.

Florastraat volgen in oostelijke richting tot aan Colpende.

| 7. | Colpende volgen in oostelijke richting tot aan Huizingerweg. |
| --- | --- |

7.

Colpende volgen in oostelijke richting tot aan Huizingerweg.

| 8. | Huizingerweg volgen in zuidelijke richting overgaand in Hoofdweg overgaand in Smedemaweg tot aan Westeremdenweg. |
| --- | --- |

8.

Huizingerweg volgen in zuidelijke richting overgaand in Hoofdweg overgaand in Smedemaweg tot aan Westeremdenweg.

| 9. | Westeremdenweg volgen in oostelijke richting tot aan N46. |
| --- | --- |

9.

Westeremdenweg volgen in oostelijke richting tot aan N46.

| 10. | N46 volgen in noordelijke richting tot aan Karshofweg. |
| --- | --- |

10.

N46 volgen in noordelijke richting tot aan Karshofweg.

| 11. | Karshofweg volgen in zuidelijke richting overgaand in Kuipersweg tot aan Weversweg. |
| --- | --- |

11.

Karshofweg volgen in zuidelijke richting overgaand in Kuipersweg tot aan Weversweg.

| 12. | Weversweg volgen in zuidelijke richting overgaand in Nieuwstad tot aan Coolmanspad. |
| --- | --- |

12.

Weversweg volgen in zuidelijke richting overgaand in Nieuwstad tot aan Coolmanspad.

| 13. | Coolmanspad volgen in zuidelijke richting tot aan Fiveldijk. |
| --- | --- |

13.

Coolmanspad volgen in zuidelijke richting tot aan Fiveldijk.

| 14. | Fiveldijk volgen in oostelijke richting tot aan Garsthuizerweg. |
| --- | --- |

14.

Fiveldijk volgen in oostelijke richting tot aan Garsthuizerweg.

| 15. | Garsthuizerweg volgen in zuidelijke richting tot aan Terhornseweg. |
| --- | --- |

15.

Garsthuizerweg volgen in zuidelijke richting tot aan Terhornseweg.

| 16. | Terhornseweg volgen in oostelijke richting tot aan Westerweg. |
| --- | --- |

16.

Terhornseweg volgen in oostelijke richting tot aan Westerweg.

| 17. | Westerweg volgen in zuidelijke richting tot aan Terhornseweg. |
| --- | --- |

17.

Westerweg volgen in zuidelijke richting tot aan Terhornseweg.

| 18. | Terhornseweg volgen in oostelijke richting tot aan Leermenstermaar. |
| --- | --- |

18.

Terhornseweg volgen in oostelijke richting tot aan Leermenstermaar.

| 19. | Leermenstermaar volgen in zuidelijke richting tot aan Tuindersweg. |
| --- | --- |

19.

Leermenstermaar volgen in zuidelijke richting tot aan Tuindersweg.

| 20. | Tuindersweg volgen in oostelijke richting tot aan Kapslaan. |
| --- | --- |

20.

Tuindersweg volgen in oostelijke richting tot aan Kapslaan.

| 21. | Kapslaan volgen in oostelijke richting tot aan Leermensterpad. |
| --- | --- |

21.

Kapslaan volgen in oostelijke richting tot aan Leermensterpad.

| 22. | Leermensterpad volgen in zuidelijke richting tot aan Kloosterweg. |
| --- | --- |

22.

Leermensterpad volgen in zuidelijke richting tot aan Kloosterweg.

| 23. | Kloosterweg volgen in oostelijke richting overgaand in Jurkwerderweg tot aan Damsterdiep. |
| --- | --- |

23.

Kloosterweg volgen in oostelijke richting overgaand in Jurkwerderweg tot aan Damsterdiep.

| 24. | Damsterdiep volgen in westelijke richting tot aan Nieuwe Diep. |
| --- | --- |

24.

Damsterdiep volgen in westelijke richting tot aan Nieuwe Diep.

| 25. | Nieuwe Diep volgen in oostelijke richting tot aan Woldweg. |
| --- | --- |

25.

Nieuwe Diep volgen in oostelijke richting tot aan Woldweg.

| 26. | Woldweg volgen in zuidelijke richting tot aan N33. |
| --- | --- |

26.

Woldweg volgen in zuidelijke richting tot aan N33.

| 27. | N33 volgen in zuidelijke richting tot aan Larkswerderweg. |
| --- | --- |

27.

N33 volgen in zuidelijke richting tot aan Larkswerderweg.

| 28. | Larkswerderweg volgen in oostelijke richting tot aan Oude Heemweg. |
| --- | --- |

28.

Larkswerderweg volgen in oostelijke richting tot aan Oude Heemweg.

| 29. | Oude Heemweg volgen in zuidelijke richting tot aan Hoofdweg. |
| --- | --- |

29.

Oude Heemweg volgen in zuidelijke richting tot aan Hoofdweg.

| 30. | Hoofdweg volgen in oostelijke richting tot aan Weereweg. |
| --- | --- |

30.

Hoofdweg volgen in oostelijke richting tot aan Weereweg.

| 31. | Weereweg volgen in zuidelijke richting overgaand in oost Zandenweg tot aan Oudeweg. |
| --- | --- |

31.

Weereweg volgen in zuidelijke richting overgaand in oost Zandenweg tot aan Oudeweg.

| 32. | Oudeweg volgen in westelijke richting tot aan N33. |
| --- | --- |

32.

Oudeweg volgen in westelijke richting tot aan N33.

| 33. | N33 volgen in zuidelijke richting tot aan Ringmaar. |
| --- | --- |

33.

N33 volgen in zuidelijke richting tot aan Ringmaar.

| 34. | Ringmaar volgen in westelijke richting tot aan Slochterweg. |
| --- | --- |

34.

Ringmaar volgen in westelijke richting tot aan Slochterweg.

| 35. | Slochterweg volgen in zuidelijke richting overgaand in Geert Veenhuizenweg tot aan Sappemeersterweg. |
| --- | --- |

35.

Slochterweg volgen in zuidelijke richting overgaand in Geert Veenhuizenweg tot aan Sappemeersterweg.

| 36. | Sappemeersterweg volgen in Zuidelijke richting overgaand inSpitsbergen overgaand in Achterste Noordzijde tot aan Siepweg. |
| --- | --- |

36.

Sappemeersterweg volgen in Zuidelijke richting overgaand inSpitsbergen overgaand in Achterste Noordzijde tot aan Siepweg.

| 37. | Siepweg volgen in oostelijke richting tot aan Lange Weg. |
| --- | --- |

37.

Siepweg volgen in oostelijke richting tot aan Lange Weg.

| 38. | Lange Weg volgen in zuidelijke richting overgaand in Slochterstraat tot aan Winschoterdiep. |
| --- | --- |

38.

Lange Weg volgen in zuidelijke richting overgaand in Slochterstraat tot aan Winschoterdiep.

| 39. | Winschoterdiep volgen in westelijke richting tot aan Van Storckenborgkanaal. |
| --- | --- |

39.

Winschoterdiep volgen in westelijke richting tot aan Van Storckenborgkanaal.

| 40. | Van Starckenborghkanaal volgen in westelijke richting tot aan N370. |
| --- | --- |

40.

Van Starckenborghkanaal volgen in westelijke richting tot aan N370.

| 41. | N370 volgen in noordelijke richting tot aan N46. |
| --- | --- |

41.

N370 volgen in noordelijke richting tot aan N46.

| 42. | N46 volgen in westelijke richting tot aan Wolddijk. |
| --- | --- |

42.

N46 volgen in westelijke richting tot aan Wolddijk.

17.3.2022

Those parts of the municipalities Groningen en Midden Groningen contained within a circle of a radius of 3 kilometres, centered on WGS84 dec. coordinates long 6.72565 lat 53.26682

9.3.2022-17.3.2022

Municipality Het Hogeland, province Groningen

| 1. | Vanaf kruising A.G Belstraat/ Westervalge, Westervalge volgen in noordelijke richting tot aan Noordpolderkanaal. |
| --- | --- |

1.

Vanaf kruising A.G Belstraat/ Westervalge, Westervalge volgen in noordelijke richting tot aan Noordpolderkanaal.

| 2. | Noordpolderkanaal volgen in westelijke richting tot aan M.D.Teenstraweg. |
| --- | --- |

2.

Noordpolderkanaal volgen in westelijke richting tot aan M.D.Teenstraweg.

| 3. | M.D.Teenstraweg volgen in noordelijke richting tot aan Noorderdijk. |
| --- | --- |

3.

M.D.Teenstraweg volgen in noordelijke richting tot aan Noorderdijk.

| 4. | Noorderdijk volgen in oostelijke richting tot aan Ranselgatweg. |
| --- | --- |

4.

Noorderdijk volgen in oostelijke richting tot aan Ranselgatweg.

| 5. | Ranselgatweg volgen in noordelijke richting tot aan Borkumkade. |
| --- | --- |

5.

Ranselgatweg volgen in noordelijke richting tot aan Borkumkade.

| 6. | Borkumkade volgen in noordelijke richting tot aan Doekegatkanaal. |
| --- | --- |

6.

Borkumkade volgen in noordelijke richting tot aan Doekegatkanaal.

| 7. | Doekegatkanaal volgen in zuidelijke richting tot aan Schildweg. |
| --- | --- |

7.

Doekegatkanaal volgen in zuidelijke richting tot aan Schildweg.

| 8. | Schildweg volgen in oostelijke richting tot aan Hubertgatweg. |
| --- | --- |

8.

Schildweg volgen in oostelijke richting tot aan Hubertgatweg.

| 9. | Hubertgatweg volgen in zuidelijke richting tot aan Kwelderweg. |
| --- | --- |

9.

Hubertgatweg volgen in zuidelijke richting tot aan Kwelderweg.

| 10. | Kwelderweg volgen in oostelijke richting overgaand in N33 tot aan Spijkstermaar. |
| --- | --- |

10.

Kwelderweg volgen in oostelijke richting overgaand in N33 tot aan Spijkstermaar.

| 11. | Spijkstermaar volgen in zuidelijke richting overgaand in Losderpermaar tot aan Godlinzermaar. |
| --- | --- |

11.

Spijkstermaar volgen in zuidelijke richting overgaand in Losderpermaar tot aan Godlinzermaar.

| 12. | Godlinzermaar volgen in westelijke richting tot aan Schoolweg. |
| --- | --- |

12.

Godlinzermaar volgen in westelijke richting tot aan Schoolweg.

| 13. | Schoolweg volgen in westelijke richting overgaand in Oostwijtwerderweg tot aan Bosweg. |
| --- | --- |

13.

Schoolweg volgen in westelijke richting overgaand in Oostwijtwerderweg tot aan Bosweg.

| 14. | Bosweg volgen in westelijke richting tot aan Molenweg. |
| --- | --- |

14.

Bosweg volgen in westelijke richting tot aan Molenweg.

| 15. | Molenweg volgen in zuidelijke richting tot aan spoorlijn Appingedam-Roodeschool. |
| --- | --- |

15.

Molenweg volgen in zuidelijke richting tot aan spoorlijn Appingedam-Roodeschool.

| 16. | Spoorlijn volgen in westelijke richting tot aan Delleweg. |
| --- | --- |

16.

Spoorlijn volgen in westelijke richting tot aan Delleweg.

| 17. | Delleweg volgen in noordelijke richting tot aan Weersterweg. |
| --- | --- |

17.

Delleweg volgen in noordelijke richting tot aan Weersterweg.

| 18. | Weersterweg volgen in zuidelijke richting tot aan Stationsweg. |
| --- | --- |

18.

Weersterweg volgen in zuidelijke richting tot aan Stationsweg.

| 19. | Stationsweg volgen in zuidelijke richting tot aan Spoorlijn. |
| --- | --- |

19.

Stationsweg volgen in zuidelijke richting tot aan Spoorlijn.

| 20. | Spoorlijn volgen in westelijke richting tot aan Westerwijtwerdermaar. |
| --- | --- |

20.

Spoorlijn volgen in westelijke richting tot aan Westerwijtwerdermaar.

| 21. | Westerwijdwerdermaar volgen in noordelijke richting tot aan Dorpsweg. |
| --- | --- |

21.

Westerwijdwerdermaar volgen in noordelijke richting tot aan Dorpsweg.

| 22. | Dorpsweg volgen in westelijke richting tot aan Halteweg. |
| --- | --- |

22.

Dorpsweg volgen in westelijke richting tot aan Halteweg.

| 23. | Halteweg volgen in noordelijke richting tot aan Pomsterweg. |
| --- | --- |

23.

Halteweg volgen in noordelijke richting tot aan Pomsterweg.

| 24. | Pomsterweg volgen in westelijke richting tot aan Fraamweg. |
| --- | --- |

24.

Pomsterweg volgen in westelijke richting tot aan Fraamweg.

| 25. | Fraamweg volgen in noordelijke richting tot aan Onderdendamsterweg. |
| --- | --- |

25.

Fraamweg volgen in noordelijke richting tot aan Onderdendamsterweg.

| 26. | Onderdendamsterweg volgen in westelijke richting tot aan Stitswerderweg. |
| --- | --- |

26.

Onderdendamsterweg volgen in westelijke richting tot aan Stitswerderweg.

| 27. | Stitswerderweg volgen in noordelijke richting tot aan Anderwereldstertocht. |
| --- | --- |

27.

Stitswerderweg volgen in noordelijke richting tot aan Anderwereldstertocht.

| 28. | Anderwerekdstertocht volgen in westelijke richting tot aan Delthe. |
| --- | --- |

28.

Anderwerekdstertocht volgen in westelijke richting tot aan Delthe.

| 29. | Delthe volgen in noordelijke richting tot aan Kanaal door de Zuidhorn. |
| --- | --- |

29.

Delthe volgen in noordelijke richting tot aan Kanaal door de Zuidhorn.

| 30. | Kanaal door de Zuidhorn volgen in westelijke richting tot aan Onderdendamsterweg. |
| --- | --- |

30.

Kanaal door de Zuidhorn volgen in westelijke richting tot aan Onderdendamsterweg.

| 31. | Onderdendamsterweg volgen in noordelijke richting overgaand in A.G.Bellstraat tot aan Westervalge. |
| --- | --- |

31.

Onderdendamsterweg volgen in noordelijke richting overgaand in A.G.Bellstraat tot aan Westervalge.

22.3.2022

Those parts of the municipality Het Hoge Land contained within a circle of a radius of 3 kilometres, centered on WGS84 dec. coordinates long 6.69457 lat 53.42069

14.3.2022-22.3.2022

Stat membru: Polonia

| Zona care cuprinde: | Data până la care se aplică în conformitate cu articolul 55 din Regulamentul delegat (UE) 2020/687 |
| --- | --- |
| Województwo dolnośląskie |
| 1) | w powiecie milickim:







  a) | w gminie Milicz miejscowości: Tworzymirki, Tworzymirki Górne, Wziąchowo Małe, Wziąchowo Wielkie, Ostrowąsy, Wodników Górny, Latkowa, Latkowa Gajdówka, Kolęda, Bartniki, Wrocławice, Gądkowice, Wróbliniec, Joachimówka, Wielgie Milickie, Stawczyk, Godnowa, Gajdówka, Dzierzgów, Nowe Grodzisko, Smelice, Średzina Chałupy, Lelików, Dyminy, Sławoszowice, Stawno, Ruda Milicka, Grabownica, Duchowo, Niesułowice, Czatkowice- na zachód od ulicy Rzecznej, Wałkowa; Wszewilki, północna i wschodnia część miasta Milicz ograniczona od południa ulicą Sułowską i od zachodu drogą krajową nr 15 (ul. Trzebnicka), Nowy Zamek poza terenem Rezerwatu Stawów Milickich |

Zona care cuprinde:

Data până la care se aplică în conformitate cu articolul 55 din Regulamentul delegat (UE) 2020/687

Województwo dolnośląskie

1)

w powiecie milickim:

a)

w gminie Milicz miejscowości: Tworzymirki, Tworzymirki Górne, Wziąchowo Małe, Wziąchowo Wielkie, Ostrowąsy, Wodników Górny, Latkowa, Latkowa Gajdówka, Kolęda, Bartniki, Wrocławice, Gądkowice, Wróbliniec, Joachimówka, Wielgie Milickie, Stawczyk, Godnowa, Gajdówka, Dzierzgów, Nowe Grodzisko, Smelice, Średzina Chałupy, Lelików, Dyminy, Sławoszowice, Stawno, Ruda Milicka, Grabownica, Duchowo, Niesułowice, Czatkowice- na zachód od ulicy Rzecznej, Wałkowa; Wszewilki, północna i wschodnia część miasta Milicz ograniczona od południa ulicą Sułowską i od zachodu drogą krajową nr 15 (ul. Trzebnicka), Nowy Zamek poza terenem Rezerwatu Stawów Milickich

| b) | w gminie Krośnice miejscowości: Wąbnice, Dąbrowa, Czarnogoździce, Wierzchowice, Krośnice, Police, Żeleźniki, Kotlarka- na południe od drogi gminnej prowadzącej z Czatkowic do Czeszyc, Czeszyce, Luboradów, Grabownica, Stara Huta, Kuźnica Czeszycka, Suliradzice, c) w gminie Cieszków miejscowości: Wężowice, Góry, Jawor, Jankowa, Trzebicko, Trzebicko Dolne |
| --- | --- |

b)

w gminie Krośnice miejscowości: Wąbnice, Dąbrowa, Czarnogoździce, Wierzchowice, Krośnice, Police, Żeleźniki, Kotlarka- na południe od drogi gminnej prowadzącej z Czatkowic do Czeszyc, Czeszyce, Luboradów, Grabownica, Stara Huta, Kuźnica Czeszycka, Suliradzice, c) w gminie Cieszków miejscowości: Wężowice, Góry, Jawor, Jankowa, Trzebicko, Trzebicko Dolne

25.2.2022

| 1) | w powiecie milickim:







  a) | w gminie: Milicz,miejscowości: Młodzianów, Bracław, Henrykowice, Potasznia, Borzynowo, Czatkowice- na wschód od ulicy Rzecznej, w miejscowości Nowy Zamek teren Rezerwatu Stawy Milickie, |
| --- | --- | --- |

1)

w powiecie milickim:

a)

w gminie: Milicz,miejscowości: Młodzianów, Bracław, Henrykowice, Potasznia, Borzynowo, Czatkowice- na wschód od ulicy Rzecznej, w miejscowości Nowy Zamek teren Rezerwatu Stawy Milickie,

| b) | w gminie Krośnice miejscowości Kotlarka- na północ od drogi gminnej prowadzącej z Czatkowic do Czeszyc |
| --- | --- |

b)

w gminie Krośnice miejscowości Kotlarka- na północ od drogi gminnej prowadzącej z Czatkowic do Czeszyc

17.2.2022-25.2.2022

Województwo łódzkie

| 1) | w powiecie sieradzkim:







  a) | w gminie Goszczanów miejscowości: Wola Tłomakowa, Sulmów, Sokołów, Wroniawy, Karolina, Lipicze, Lipicze-Olendry, Rzężawy, Goszczanów, Kaszew, Czerniaków, Poniatówek, Poniatów, Strachanów, Poradzew, Gawłowice, Poprężniki, Wacławów |
| --- | --- | --- |

1)

w powiecie sieradzkim:

a)

w gminie Goszczanów miejscowości: Wola Tłomakowa, Sulmów, Sokołów, Wroniawy, Karolina, Lipicze, Lipicze-Olendry, Rzężawy, Goszczanów, Kaszew, Czerniaków, Poniatówek, Poniatów, Strachanów, Poradzew, Gawłowice, Poprężniki, Wacławów

| b) | w gminie Warta miejscowości: Zadąbrowie Rudunek, Zadąbrowie Wiatraczyska, Grzybki, Krąków, Augustynów, Witów, Czartki, Głaniszew, Zagajew, Góra, Gać Warcka, Kawęczynek, Raczków, Ustków, Socha, Cielce |
| --- | --- |

b)

w gminie Warta miejscowości: Zadąbrowie Rudunek, Zadąbrowie Wiatraczyska, Grzybki, Krąków, Augustynów, Witów, Czartki, Głaniszew, Zagajew, Góra, Gać Warcka, Kawęczynek, Raczków, Ustków, Socha, Cielce

| c) | w gminie Błaszki miejscowości: Chabierów, Chociszew, Kobylniki, Gorzałów, Garbów, Orzeżyn, Kalinowa, Tuwalczew, Adamki, Kwasków, Domaniew, Smaszków, Kostrzewice, Golków, Maciszewice, Woleń, Kokoszki, Kołdów, Sędzimirowice, Skalmierz, Suliszewice, Mroczki Małe, Wójcice, Nacesławice |
| --- | --- |

c)

w gminie Błaszki miejscowości: Chabierów, Chociszew, Kobylniki, Gorzałów, Garbów, Orzeżyn, Kalinowa, Tuwalczew, Adamki, Kwasków, Domaniew, Smaszków, Kostrzewice, Golków, Maciszewice, Woleń, Kokoszki, Kołdów, Sędzimirowice, Skalmierz, Suliszewice, Mroczki Małe, Wójcice, Nacesławice

16.3.2022

| 2) | w powiecie sieradzkim:






  a) | w gminie Goszczanów miejscowości: Chlewo, Wilkszyce, Wójcinek, Waliszewice, Świnice Kaliskie, Sulmówek, Stojanów, Chwalęcice, |
| --- | --- | --- |

2)

w powiecie sieradzkim:

a)

w gminie Goszczanów miejscowości: Chlewo, Wilkszyce, Wójcinek, Waliszewice, Świnice Kaliskie, Sulmówek, Stojanów, Chwalęcice,

| b) | w gminie Warta miejscowość: Zielęcin, |
| --- | --- |

b)

w gminie Warta miejscowość: Zielęcin,

| c) | w gminie Błaszki miejscowości: Korzenica, Morawki, Paulinowo |
| --- | --- |

c)

w gminie Błaszki miejscowości: Korzenica, Morawki, Paulinowo

8.3.2022-16.3.2022

Województwo pomorskie

w powiecie chojnickim

gminie Chojnice miejscowości wraz z wybudowaniami: Ciechocin Pierwszy, Doręgowice, Kamionka (k. Zamartego), Nowy Dwór, Melanowo, Melanówek, Ogorzeliny, Sławęcin

9.3.2022

| 1) | w powiecie człuchowskim:







  a) | w gminie Debrzno miejscowości: Boboszewo, Bolesławowo, Cierznie, Debrzno, Gniewno, Główna, Jakubowo, Jeleniec, Kostrzyca, Krzepiszyn, Miłachowo, Myśligoszcz, Myśligoszcz Wybudowanie, Nierybie, Pokrzywy, Prusinowo Wybudowanie, Pędziszewo, Przypólsko, Rozdoły, Rozwory, Skowarnki, Słupia, Służewo, Smug, Stanisławka, Strzeszyn, Uniechówek, Uniechów, Uniechów Wybudowanie |
| --- | --- | --- |

1)

w powiecie człuchowskim:

a)

w gminie Debrzno miejscowości: Boboszewo, Bolesławowo, Cierznie, Debrzno, Gniewno, Główna, Jakubowo, Jeleniec, Kostrzyca, Krzepiszyn, Miłachowo, Myśligoszcz, Myśligoszcz Wybudowanie, Nierybie, Pokrzywy, Prusinowo Wybudowanie, Pędziszewo, Przypólsko, Rozdoły, Rozwory, Skowarnki, Słupia, Służewo, Smug, Stanisławka, Strzeszyn, Uniechówek, Uniechów, Uniechów Wybudowanie

| b) | w gminie Człuchów w miejscowości: Barkowo, Biskupnica, Biskupnica Wybudowanie, Chrząstowo, Chrząstowo Wybudowanie, Chrząstówko, Dziewiątka, Gębarzewo, Jaromierz, Migi, Mosiny, Rogowo |
| --- | --- |

b)

w gminie Człuchów w miejscowości: Barkowo, Biskupnica, Biskupnica Wybudowanie, Chrząstowo, Chrząstowo Wybudowanie, Chrząstówko, Dziewiątka, Gębarzewo, Jaromierz, Migi, Mosiny, Rogowo

| c) | w gminie Czarne miejscowości: Bińcze, Gliniana Góra, Wiśniowa Aleja, Wygonki |
| --- | --- |

c)

w gminie Czarne miejscowości: Bińcze, Gliniana Góra, Wiśniowa Aleja, Wygonki

14.3.2022

| 1) | w powiecie człuchowskim:







  a) | w gminie Debrzno miejscowości: Buchowo, Grzymisław, Kamień, Strzeczona, Strzeczonka, |
| --- | --- | --- |

1)

w powiecie człuchowskim:

a)

w gminie Debrzno miejscowości: Buchowo, Grzymisław, Kamień, Strzeczona, Strzeczonka,

| b) | w gminie Człuchów miejscowość Barkówko |
| --- | --- |

b)

w gminie Człuchów miejscowość Barkówko

7.3.2022-14.3.2022

Województwo kujawsko-pomorskie

| 1) | w powiecie sępoleńskim:







  a) | w gminie Sępólno Krajeńskie miejscowości: Sępólno Krajeńskie, Włościbórz, Zalesie, Komierowo, Lutowo, Dziechowo, Lutówko, Piaseczno, Sikorz, Trzciany, Wałdowo; |
| --- | --- | --- |

1)

w powiecie sępoleńskim:

a)

w gminie Sępólno Krajeńskie miejscowości: Sępólno Krajeńskie, Włościbórz, Zalesie, Komierowo, Lutowo, Dziechowo, Lutówko, Piaseczno, Sikorz, Trzciany, Wałdowo;

| b) | w gminie Kamień Krajeński miejscowości: Dąbrowa, Dąbrówka, Jerzmionki, Niwy, Nowa Wieś, Witkowo, Zamarte, Płocicz; |
| --- | --- |

b)

w gminie Kamień Krajeński miejscowości: Dąbrowa, Dąbrówka, Jerzmionki, Niwy, Nowa Wieś, Witkowo, Zamarte, Płocicz;

| 2) | w powiecie tucholskim,







  a) | w gminie Kęsowo miejscowości: Kęsowo, Obrowo, Pamiętowo, Przymuszewo |
| --- | --- | --- |

2)

w powiecie tucholskim,

a)

w gminie Kęsowo miejscowości: Kęsowo, Obrowo, Pamiętowo, Przymuszewo

9.3.2022

| 1) | w powiecie sępoleńskim:







  a) | w gminie Kamień Krajeński miejscowości: Kamień Krajeński, Duża Cerkwica, Mała Cerkwica, Radzim, Obkas, Orzełek; |
| --- | --- | --- |

1)

w powiecie sępoleńskim:

a)

w gminie Kamień Krajeński miejscowości: Kamień Krajeński, Duża Cerkwica, Mała Cerkwica, Radzim, Obkas, Orzełek;

| 2) | w powiecie tucholskim:







  a) | w gminie Kęsowo miejscowości: Drożdżenica |
| --- | --- | --- |

2)

w powiecie tucholskim:

a)

w gminie Kęsowo miejscowości: Drożdżenica

1.3.2022-9.3.2022

| 1) | w powiecie inowrocławskim:







  a) | w gminie Inowrocław miejscowości: Inowrocław, Strzemkowo, Dulsk, Marulewy, Bachorze Łęgi, Miechowice, Batkowo, Krusza Zamkowa, Karczyn-Wieś, Kłopot, Sikorowo, Trzaski, Sławęcinek, Łojewo, Latkowo, Łąkocin, Cieślin, Mimowola, Czyste, Góra, Gnojno, Jaronty, Tupadły, Witowy, Ostrowo Krzyckie, Orłowo; |
| --- | --- | --- |

1)

w powiecie inowrocławskim:

a)

w gminie Inowrocław miejscowości: Inowrocław, Strzemkowo, Dulsk, Marulewy, Bachorze Łęgi, Miechowice, Batkowo, Krusza Zamkowa, Karczyn-Wieś, Kłopot, Sikorowo, Trzaski, Sławęcinek, Łojewo, Latkowo, Łąkocin, Cieślin, Mimowola, Czyste, Góra, Gnojno, Jaronty, Tupadły, Witowy, Ostrowo Krzyckie, Orłowo;

| b) | w gminie Dąbrowa Biskupia miejscowości: Bąkowo, Niemojewo, Dziewa, Głojkowo, Brudnia, Konary, Modliborzyce, Nowy Dwór, Ośniszczewko, Parchanki, Pieczyska, Pieranie, Wonorze, Zagajewice, Radojewice, Sobiesiernie; |
| --- | --- |

b)

w gminie Dąbrowa Biskupia miejscowości: Bąkowo, Niemojewo, Dziewa, Głojkowo, Brudnia, Konary, Modliborzyce, Nowy Dwór, Ośniszczewko, Parchanki, Pieczyska, Pieranie, Wonorze, Zagajewice, Radojewice, Sobiesiernie;

| c) | w gminie Gniewkowo miejscowości: Ostrowo, Kaczkowo, Wierzchosławice, Więcławice, Klepary, Wielowieś, Wierzbiczany, Lipie, Murzynko, Szpital, Szadłowice, Bąbolin, Skalmierowice; |
| --- | --- |

c)

w gminie Gniewkowo miejscowości: Ostrowo, Kaczkowo, Wierzchosławice, Więcławice, Klepary, Wielowieś, Wierzbiczany, Lipie, Murzynko, Szpital, Szadłowice, Bąbolin, Skalmierowice;

| d) | w gminie Kruszwica miejscowości: Przedbojewice, Janowice,Szarlej, Wola Wapowska, Arturowo, Karczyn; |
| --- | --- |

d)

w gminie Kruszwica miejscowości: Przedbojewice, Janowice,Szarlej, Wola Wapowska, Arturowo, Karczyn;

| e) | w gminie Rojewo miejscowości: Topola, Ściborze, Wybranowo, Dobiesławice, Mierogoniewice, Płonkowo |
| --- | --- |

e)

w gminie Rojewo miejscowości: Topola, Ściborze, Wybranowo, Dobiesławice, Mierogoniewice, Płonkowo

10.3.2022

| 1) | w powiecie inowrocławskim:






  a) | w gminie Inowrocław miejscowości: Turzany, Marcinkowo, Olszewice, Komaszyce, Balczewo, Pławinek, Balin, Jacewo, Słońsko, Dziennice; |
| --- | --- | --- |

1)

w powiecie inowrocławskim:

a)

w gminie Inowrocław miejscowości: Turzany, Marcinkowo, Olszewice, Komaszyce, Balczewo, Pławinek, Balin, Jacewo, Słońsko, Dziennice;

| b) | w gminie Dąbrowa Biskupia miejscowości: Parchanie, Rejna |
| --- | --- |

b)

w gminie Dąbrowa Biskupia miejscowości: Parchanie, Rejna

| c) | w gminie Gniewkowo, miejscowość: Gąski |
| --- | --- |

c)

w gminie Gniewkowo, miejscowość: Gąski

2.3.2022-10.3.2022

Województwo małopolskie

| 1) | w powiecie krakowskim ziemskim:







  a) | w gminie Jerzmanowice – Przeginia miejscowości: Czubrowice, Gotkowice, Jerzmanowice, Łazy, Racławice, Sąspów, Szklary |
| --- | --- | --- |

1)

w powiecie krakowskim ziemskim:

a)

w gminie Jerzmanowice – Przeginia miejscowości: Czubrowice, Gotkowice, Jerzmanowice, Łazy, Racławice, Sąspów, Szklary

| b) | w gminie Krzeszowice miejscowości: Czatkowice, Dębnik, Nawojowa Góra, Paczółtowice, Siedlec, Żary, Żbik część miejscowości Dubie - Krzeszowice – wschodnia część miasta ograniczona od strony zachodniej ulicami: Daszyńskiego, Rynek, Krakowską, Legionów Polskich, Czatkowice Górne |
| --- | --- |

b)

w gminie Krzeszowice miejscowości: Czatkowice, Dębnik, Nawojowa Góra, Paczółtowice, Siedlec, Żary, Żbik część miejscowości Dubie - Krzeszowice – wschodnia część miasta ograniczona od strony zachodniej ulicami: Daszyńskiego, Rynek, Krakowską, Legionów Polskich, Czatkowice Górne

| c) | w gminie Liszki miejscowości: Chrosna, Morawica |
| --- | --- |

c)

w gminie Liszki miejscowości: Chrosna, Morawica

| d) | w gminie Michałowice miejscowość: Górna Wieś |
| --- | --- |

d)

w gminie Michałowice miejscowość: Górna Wieś

| e) | w gminie Skała miejscowości: Cianowice, Maszyce, Niebyła-Świńczów, Ojców, Rzeplin, Skała, Smardzowice, Szczodrkowice, część miejscowości Skała-wieś – południowa część miejscowości od strony północnej ograniczona drogą wojewódzką nr 794; |
| --- | --- |

e)

w gminie Skała miejscowości: Cianowice, Maszyce, Niebyła-Świńczów, Ojców, Rzeplin, Skała, Smardzowice, Szczodrkowice, część miejscowości Skała-wieś – południowa część miejscowości od strony północnej ograniczona drogą wojewódzką nr 794;

| f) | w gminie Sułoszowa miejscowość Wola Kalinowska; |
| --- | --- |

f)

w gminie Sułoszowa miejscowość Wola Kalinowska;

| g) | w gminie Wielka Wieś miejscowości: Czajowice, Giebułtów, Modlnica, Modlniczka, Prądnik Korzkiewski, Szyce, Tomaszowice, Bębło – północna część miejscowości ograniczona od południa ulicami: Na Dolinkę, Lasek, Południową i Turkusową, Będkowice – zachodnia część miejscowości ograniczona od strony wschodniej ulicami: Długą, Browar i Kawiory, Biały Kościół – północno-wschodnia część miejscowości ograniczona od strony południowo-zachodniej ulicą Krakowską, Wielka Wieś – wschodnia część miejscowości ograniczona od strony zachodniej ulicami: Krakowską, Słoneczną, Centralną i Polną; |
| --- | --- |

g)

w gminie Wielka Wieś miejscowości: Czajowice, Giebułtów, Modlnica, Modlniczka, Prądnik Korzkiewski, Szyce, Tomaszowice, Bębło – północna część miejscowości ograniczona od południa ulicami: Na Dolinkę, Lasek, Południową i Turkusową, Będkowice – zachodnia część miejscowości ograniczona od strony wschodniej ulicami: Długą, Browar i Kawiory, Biały Kościół – północno-wschodnia część miejscowości ograniczona od strony południowo-zachodniej ulicą Krakowską, Wielka Wieś – wschodnia część miejscowości ograniczona od strony zachodniej ulicami: Krakowską, Słoneczną, Centralną i Polną;

| h) | w gminie Zabierzów miejscowości: Aleksandrowice, Balice, Brzezie, Brzezinka, Brzoskwinia, Burów, Kleszczów, Kochanów, Młynka, Niegoszowice, Nielepice, Pisary, Radwanowice, Rudawa, Rząska, Szczyglice, Zabierzów, Kobylany – zachodnia część miejscowości ograniczona od strony wschodniej ulicą Jurajską oraz południowa część miejscowości ograniczona od strony północnej ulicą Akacjową; |
| --- | --- |

h)

w gminie Zabierzów miejscowości: Aleksandrowice, Balice, Brzezie, Brzezinka, Brzoskwinia, Burów, Kleszczów, Kochanów, Młynka, Niegoszowice, Nielepice, Pisary, Radwanowice, Rudawa, Rząska, Szczyglice, Zabierzów, Kobylany – zachodnia część miejscowości ograniczona od strony wschodniej ulicą Jurajską oraz południowa część miejscowości ograniczona od strony północnej ulicą Akacjową;

| i) | w gminie Zielonki miejscowości: Brzozówka, Garlica Duchowna, Garlica Murowana, Garliczka, Grębynice, Januszowice, Korzkiew, Owczary, Pękowice, Przybysławice, Trojanowice, Zielonki |
| --- | --- |

i)

w gminie Zielonki miejscowości: Brzozówka, Garlica Duchowna, Garlica Murowana, Garliczka, Grębynice, Januszowice, Korzkiew, Owczary, Pękowice, Przybysławice, Trojanowice, Zielonki

| 2) | w mieście Kraków: północno-zachodnia część miasta ograniczona od strony południowo-wschodniej ulicami: drogą wojewódzką 794 (ul. Zygmunta Glogera, ul. Matki Pauli Zofii Tajber, ul. Zielińską, ul. Henryka Pachońskiego, ul. Kazimierza Wyki), drogą krajową nr 7 (ul. Opolską, ul. Josepha Conrada), drogą krajową S7 (ul. Armii Krajowej) – do linii kolejowej nr 118 (Kraków Główny – Kraków Lotnisko), dalej wzdłuż tej linii kolejowej do ulicy Zielony Most, a następnie ulicami: Zielony Most, Na Błonie, Jesionową, Królowej Jadwigi, Junacką, Chełmską, Olszanicką |
| --- | --- |

2)

w mieście Kraków: północno-zachodnia część miasta ograniczona od strony południowo-wschodniej ulicami: drogą wojewódzką 794 (ul. Zygmunta Glogera, ul. Matki Pauli Zofii Tajber, ul. Zielińską, ul. Henryka Pachońskiego, ul. Kazimierza Wyki), drogą krajową nr 7 (ul. Opolską, ul. Josepha Conrada), drogą krajową S7 (ul. Armii Krajowej) – do linii kolejowej nr 118 (Kraków Główny – Kraków Lotnisko), dalej wzdłuż tej linii kolejowej do ulicy Zielony Most, a następnie ulicami: Zielony Most, Na Błonie, Jesionową, Królowej Jadwigi, Junacką, Chełmską, Olszanicką

25.3.2022

| 3) | w powiecie krakowskim ziemskim:






  a) | w gminie Wielka Wieś miejscowości: Wierzchowie, Bębło – południowa część miejscowości ograniczona od strony północnej ulicami: Na Dolinkę, Lasek, Południową i Turkusową, Będkowice – wschodnia część miejscowości ograniczona od strony zachodniej ulicami: Długą, Browar i Kawiory, Biały Kościół – południowo-zachodnia część miejscowości ograniczona od strony północno-wschodniej ulicą Krakowską, Wielka Wieś- zachodnia część miejscowości ograniczona od strony wschodniej ulicami: Krakowską, Słoneczną, Centralną i Polną; |
| --- | --- | --- |

3)

w powiecie krakowskim ziemskim:

a)

w gminie Wielka Wieś miejscowości: Wierzchowie, Bębło – południowa część miejscowości ograniczona od strony północnej ulicami: Na Dolinkę, Lasek, Południową i Turkusową, Będkowice – wschodnia część miejscowości ograniczona od strony zachodniej ulicami: Długą, Browar i Kawiory, Biały Kościół – południowo-zachodnia część miejscowości ograniczona od strony północno-wschodniej ulicą Krakowską, Wielka Wieś- zachodnia część miejscowości ograniczona od strony wschodniej ulicami: Krakowską, Słoneczną, Centralną i Polną;

| b) | w gminie Zabierzów miejscowości: Bolechowice, Karniowice, Ujazd, Więckowice, Zelków, Kobylany – centralna część miejscowości ograniczona od strony zachodniej ulicą Jurajską, a od strony południowej ulicą Akacjową |
| --- | --- |

b)

w gminie Zabierzów miejscowości: Bolechowice, Karniowice, Ujazd, Więckowice, Zelków, Kobylany – centralna część miejscowości ograniczona od strony zachodniej ulicą Jurajską, a od strony południowej ulicą Akacjową

17.3.2022-25.3.2022

Województwo wielkopolskie

| 1) | w powiecie ostrowskim, w gminie Sieroszewice miejscowości: Strzyżew, Sieroszewice, Parczew; |
| --- | --- |

1)

w powiecie ostrowskim, w gminie Sieroszewice miejscowości: Strzyżew, Sieroszewice, Parczew;

| 2) | w powiecie ostrowskim, w gminie Przygodzice miejscowość: Bogufałów; |
| --- | --- |

2)

w powiecie ostrowskim, w gminie Przygodzice miejscowość: Bogufałów;

| 3) | w powiecie ostrzeszowskim, w gminie Mikstat miejscowości: Biskupice Zabaryczne, Kotłów |
| --- | --- |

3)

w powiecie ostrzeszowskim, w gminie Mikstat miejscowości: Biskupice Zabaryczne, Kotłów

24.3.2022

| 1) | w powiecie kaliskim, w gminie Godziesze Wielkie miejscowości: Stara Kakawa, Wola Droszewska, Zadowice; |
| --- | --- |

1)

w powiecie kaliskim, w gminie Godziesze Wielkie miejscowości: Stara Kakawa, Wola Droszewska, Zadowice;

| 2) | w powiecie ostrowskim, w gminie Ostrów Wlkp. miejscowości: Czekanów, Wtórek, Sadowie, Nowe Kamienice, Wysocko Wielkie, Smardowskie Olendry; |
| --- | --- |

2)

w powiecie ostrowskim, w gminie Ostrów Wlkp. miejscowości: Czekanów, Wtórek, Sadowie, Nowe Kamienice, Wysocko Wielkie, Smardowskie Olendry;

| 3) | w powiecie ostrowskim, w gminie Przygodzice miejscowości: Chynowa, Przygodziczki, Przygodzice, Antonin, Wysocko Małe, Smardów; |
| --- | --- |

3)

w powiecie ostrowskim, w gminie Przygodzice miejscowości: Chynowa, Przygodziczki, Przygodzice, Antonin, Wysocko Małe, Smardów;

| 4) | w powiecie ostrowskim, w gminie Nowe Skalmierzyce miejscowości: Leziona, Biskupice Ołoboczne; |
| --- | --- |

4)

w powiecie ostrowskim, w gminie Nowe Skalmierzyce miejscowości: Leziona, Biskupice Ołoboczne;

| 5) | w powiecie ostrowskim, w gminie Sieroszewice miejscowości: Latowice, Wielowieś, Namysłaki, Bilczew, Psary, Ołobok, Sławin, Masanów, Rososzyca; |
| --- | --- |

5)

w powiecie ostrowskim, w gminie Sieroszewice miejscowości: Latowice, Wielowieś, Namysłaki, Bilczew, Psary, Ołobok, Sławin, Masanów, Rososzyca;

| 6) | miasto Ostrów Wielkopolski - osiedle Pruślin; |
| --- | --- |

6)

miasto Ostrów Wielkopolski - osiedle Pruślin;

| 7) | w powiecie ostrzeszowskim, w gminie Mikstat miejscowości: Mikstat-Pustkowie, Kaliszkowice Ołobockie, Kaliszkowice Kaliskie, Przedborów, Mikstat, Komorów; |
| --- | --- |

7)

w powiecie ostrzeszowskim, w gminie Mikstat miejscowości: Mikstat-Pustkowie, Kaliszkowice Ołobockie, Kaliszkowice Kaliskie, Przedborów, Mikstat, Komorów;

| 8) | w powiecie ostrzeszowskim, w gminie Grabów nad Prosną miejscowość Chlewo. |
| --- | --- |

8)

w powiecie ostrzeszowskim, w gminie Grabów nad Prosną miejscowość Chlewo.

16.3.2022-24.3.2022

Województwo wielkopolskie

| 1) | w powiecie złotowskim:







  a) | w gminie Lipka miejscowości: Debrzno Wieś, Lipka, Smolnica, Trudna, Laskowo, Scholastykowo, Łąkie; obszar leśny w obrębie miejscowości Potulice |
| --- | --- | --- |

1)

w powiecie złotowskim:

a)

w gminie Lipka miejscowości: Debrzno Wieś, Lipka, Smolnica, Trudna, Laskowo, Scholastykowo, Łąkie; obszar leśny w obrębie miejscowości Potulice

14.3.2022

| 2) | w powiecie kaliskim:







  a) | w gminie Lisków miejscowości: Swoboda, Budy Liskowskie, Ciepielew, Trzebienie |
| --- | --- | --- |

2)

w powiecie kaliskim:

a)

w gminie Lisków miejscowości: Swoboda, Budy Liskowskie, Ciepielew, Trzebienie

| b) | w gminie Koźminek miejscowości: Chodybki, Dębsko, Złotniki, Stary Karolew, Gać Kaliska, Moskurnia, Nowy Karolew, Ksawerów, Marianów, Smółki, Oszczeklin, Dąbrowa, Pietrzyków |
| --- | --- |

b)

w gminie Koźminek miejscowości: Chodybki, Dębsko, Złotniki, Stary Karolew, Gać Kaliska, Moskurnia, Nowy Karolew, Ksawerów, Marianów, Smółki, Oszczeklin, Dąbrowa, Pietrzyków

| c) | w gminie Szczytniki miejscowości: Radliczyce, Gorzuchy, Tymieniec, Mroczki Wielkie, Kościany, Lipka, Staw, Cieszyków, Trzęsów, Marchwacz-Kolonia |
| --- | --- |

c)

w gminie Szczytniki miejscowości: Radliczyce, Gorzuchy, Tymieniec, Mroczki Wielkie, Kościany, Lipka, Staw, Cieszyków, Trzęsów, Marchwacz-Kolonia

16.3.2022

| 1) | w powiecie kaliskim:







  a) | w gminie Ceków-Kolonia, miejscowości: Beznatka, Ceków, Ceków-Kolonia, Gostynie, Kamień, Kosmów, Kosmów-Kolonia, Kuźnica, Morawin, Nowa Plewnia, Nowe Prażuchy, Plewnia, Podzborów, Przedzeń, Przespolew Kościelny, Przespolew Pański, Stare Prażuchy, Szadek; |
| --- | --- | --- |

1)

w powiecie kaliskim:

a)

w gminie Ceków-Kolonia, miejscowości: Beznatka, Ceków, Ceków-Kolonia, Gostynie, Kamień, Kosmów, Kosmów-Kolonia, Kuźnica, Morawin, Nowa Plewnia, Nowe Prażuchy, Plewnia, Podzborów, Przedzeń, Przespolew Kościelny, Przespolew Pański, Stare Prażuchy, Szadek;

| b) | w gminie Koźminek miejscowości: Bogdanów, Chodybki, Gać Kaliska, Józefina,Koźminek, Ksawerów, Marianów, Moskurnia, Nowy Karolew, Nowy Nakwasin, Osuchów, Oszczeklin, Pietrzyków, Smółki, Stary Karolew, Stary Nakwasin, Złotniki, Rogal, Dąbrowa; |
| --- | --- |

b)

w gminie Koźminek miejscowości: Bogdanów, Chodybki, Gać Kaliska, Józefina,Koźminek, Ksawerów, Marianów, Moskurnia, Nowy Karolew, Nowy Nakwasin, Osuchów, Oszczeklin, Pietrzyków, Smółki, Stary Karolew, Stary Nakwasin, Złotniki, Rogal, Dąbrowa;

| c) | w gminie Lisków miejscowości: Annopol, Budy Liskowskie, Chrusty, Ciepielew, Józefów, Lisków, Madalin, Małgów, Małgów-Kolonia, Nadzież, Pyczek, Strzałków, Swoboda, Trzebienie, Dębniałki; |
| --- | --- |

c)

w gminie Lisków miejscowości: Annopol, Budy Liskowskie, Chrusty, Ciepielew, Józefów, Lisków, Madalin, Małgów, Małgów-Kolonia, Nadzież, Pyczek, Strzałków, Swoboda, Trzebienie, Dębniałki;

| d) | w gminie Opatówek, miejscowości: Borów, Dębe-Kolonia, Rajsko, Sierzchów, Warszew, Modła, Janików, Zmyślanka; |
| --- | --- |

d)

w gminie Opatówek, miejscowości: Borów, Dębe-Kolonia, Rajsko, Sierzchów, Warszew, Modła, Janików, Zmyślanka;

| e) | w gminie Szczytniki miejscowości: Marchwacz-Kolonia, Trzęsów; |
| --- | --- |

e)

w gminie Szczytniki miejscowości: Marchwacz-Kolonia, Trzęsów;

| f) | w powiecie kaliskim, w gminie Mycielin, miejscowości: Aleksandrów, Kuszyn, Jaszczury, Kukułka; |
| --- | --- |

f)

w powiecie kaliskim, w gminie Mycielin, miejscowości: Aleksandrów, Kuszyn, Jaszczury, Kukułka;

| g) | w powiecie kaliskim, w gminie Żelazków miejscowości: Dębe, Florentyna, Goliszew, Janków, Zborów, Biernatki, Góry Zborowskie; |
| --- | --- |

g)

w powiecie kaliskim, w gminie Żelazków miejscowości: Dębe, Florentyna, Goliszew, Janków, Zborów, Biernatki, Góry Zborowskie;

| h) | w powiecie tureckim, w gminie Kawęczyn miejscowości: Skarżyn, Stanisława, Będziechów; |
| --- | --- |

h)

w powiecie tureckim, w gminie Kawęczyn miejscowości: Skarżyn, Stanisława, Będziechów;

| i) | w powiecie tureckim, w gminie Malanów miejscowość: Skarżyn-Kolonia, Celestyny, Poroże. |
| --- | --- |

i)

w powiecie tureckim, w gminie Malanów miejscowość: Skarżyn-Kolonia, Celestyny, Poroże.

19.3.2022

| 1) | w powiecie kaliskim:







  a) | w gminie Koźminek miejscowości: Dębsko, Emilianów, Krzyżówki, Młynisko, Tymianek; |
| --- | --- | --- |

1)

w powiecie kaliskim:

a)

w gminie Koźminek miejscowości: Dębsko, Emilianów, Krzyżówki, Młynisko, Tymianek;

| b) | w gminie Lisków miejscowości: Koźlątków, Lisków-Rzgów, Wygoda, Zakrzyn, Zakrzyn-Kolonia, Żychów. |
| --- | --- |

b)

w gminie Lisków miejscowości: Koźlątków, Lisków-Rzgów, Wygoda, Zakrzyn, Zakrzyn-Kolonia, Żychów.

11.3.2022-19.3.2022

Województwo wielkopolskie:

| 1) | w powiecie poznańskim:







  a) | w gminie Komorniki miejscowości: Jarosławiec, Rosnówko, Walerianowo; |
| --- | --- | --- |

1)

w powiecie poznańskim:

a)

w gminie Komorniki miejscowości: Jarosławiec, Rosnówko, Walerianowo;

| b) | w gminie Stęszew miejscowości: Górka, Trzebaw, Łódź, Dębienko, Dębno, Krąplewo, Stęszew, Witobel, Zamysłowo, Antoninek, Strykówko, Strykowo, Dębina, Twardowo, Srocko Małe, Zaparcin, Wronczyn, Modrze; |
| --- | --- |

b)

w gminie Stęszew miejscowości: Górka, Trzebaw, Łódź, Dębienko, Dębno, Krąplewo, Stęszew, Witobel, Zamysłowo, Antoninek, Strykówko, Strykowo, Dębina, Twardowo, Srocko Małe, Zaparcin, Wronczyn, Modrze;

| c) | w gminie Mosina miejscowości: Pożegowo, Mosina, Krosinko, Krosno, Sowiniec, Sowinki, Baranówko, Drużyna, Nowinki, Żabinko; |
| --- | --- |

c)

w gminie Mosina miejscowości: Pożegowo, Mosina, Krosinko, Krosno, Sowiniec, Sowinki, Baranówko, Drużyna, Nowinki, Żabinko;

| d) | miasto Puszczykowo; |
| --- | --- |

d)

miasto Puszczykowo;

| 2) | w powiecie kościańskim:







  a) | w gminie Czempiń miejscowości: Maruszkowo, Piotrowo Pierwsze, Piotrowo Drugie, Zadory, Roszkowo, Głuchowo, Jarogniewice, Piechanin, Stare Tarnowo, Nowe Tarnowo, Piotrkowice, Jasień, Czempiń, Nowe Borówko, Borowo, Helenopol, Słonin, Betkowo; |
| --- | --- | --- |

2)

w powiecie kościańskim:

a)

w gminie Czempiń miejscowości: Maruszkowo, Piotrowo Pierwsze, Piotrowo Drugie, Zadory, Roszkowo, Głuchowo, Jarogniewice, Piechanin, Stare Tarnowo, Nowe Tarnowo, Piotrkowice, Jasień, Czempiń, Nowe Borówko, Borowo, Helenopol, Słonin, Betkowo;

| b) | w gminie Kościan miejscowości: Mikoszki, Kawczyn, Stare Oborzyska; |
| --- | --- |

b)

w gminie Kościan miejscowości: Mikoszki, Kawczyn, Stare Oborzyska;

| 3) | w powiecie śremskim w gminie Brodnica, miejscowości: Iłówiec, Grzybno, Sucharzewo, Żabno, Iłówiec Wielki, Rogaczewo, Szołdry, Chaławy, Piotrowo, Kopyta, Brodnica, Sulejewo |
| --- | --- |

3)

w powiecie śremskim w gminie Brodnica, miejscowości: Iłówiec, Grzybno, Sucharzewo, Żabno, Iłówiec Wielki, Rogaczewo, Szołdry, Chaławy, Piotrowo, Kopyta, Brodnica, Sulejewo

4.3.2022

| 1) | w powiecie poznańskim:







  a) | w gminie Mosina miejscowości: Dymaczewo Nowe, Dymaczewo Stare, Kierzki, Bolesławiec, Borkowice, Pecna; |
| --- | --- | --- |

1)

w powiecie poznańskim:

a)

w gminie Mosina miejscowości: Dymaczewo Nowe, Dymaczewo Stare, Kierzki, Bolesławiec, Borkowice, Pecna;

| b) | w gminie Stęszew miejscowość: Będlewo; |
| --- | --- |

b)

w gminie Stęszew miejscowość: Będlewo;

| 2) | w powiecie kościańskim w gminie Czempiń miejscowości: Sierniki, Bieczyny, Srocko Wielkie. |
| --- | --- |

2)

w powiecie kościańskim w gminie Czempiń miejscowości: Sierniki, Bieczyny, Srocko Wielkie.

24.2.2022-4.3.2022

Stat membru: Portugalia

| Zona care cuprinde: | Data până la care se aplică în conformitate cu articolul 55 din Regulamentul delegat (UE) 2020/687 |
| --- | --- |
| The parts of Torres Vedras and Lourinhã municipalities, that are beyond the areas described in the protection zone, and are contained within circle of 10 kilometers radius, centered on GPS coordinates 39.140842N, 9.296611W | 4.4.2022 |
| The part of Torres Vedras municipality, that are contained within circle of 3 kilometers radius, centered on GPS coordinates 39.140842N, 9.296611W | 26.3.2022-3.4.2022 |
| The parts of Torres Vedras and Lourinhã municipalities, that are beyond the areas described in the protection zone, and are contained within circle of 10 kilometers radius, centered on GPS coordinates 39.140375N, 9.305293W | 4.4.2022 |
| The part of Torres Vedras municipality, that are contained within circle of 3 kilometers radius, centered on GPS coordinates 39.140375N, 9.305293W | 26.3.2022-3.4.2022 |
| The parts of Torres Vedras and Lourinhã municipalities, that are beyond the areas described in the protection zone, and are contained within circle of 10 kilometers radius, centered on GPS coordinates 39.138111N, 9.306278W | 4.4.2022 |
| The part of Torres Vedras municipality, that are contained within circle of 3 kilometers radius, centered on GPS coordinates 39.138111N, 9.306278W | 26.3.2022-3.4.2022 |
| The parts of Torres Vedras and Lourinhã municipalities, that are beyond the areas described in the protection zone, and are contained within circle of 10 kilometers radius, centered on GPS coordinates 39.128166N, 9.286183W | 4.4.2022 |
| The part of Torres Vedras municipality, that are contained within circle of 3 kilometers radius, centered on GPS coordinates 39.128166N, 9.286183W | 26.3.2022-3.4.2022 |
| The part of Mértola municipality, that are beyond the areas described in the protection zone, and are contained within circle of 10 kilometers radius, centered on GPS coordinates 37.610000N, 7.620000W | 22.3.2022 |
| The part of Mértola municipality, that are contained within circle of 3 kilometers radius, centered on GPS coordinates 37.610000N, 7.620000W | 14.3.2022-22.3.2022 |
| The parts of Torres Vedras and Lourinhã municipalities, that are beyond the areas described in the protection zone, and are contained within circle of 10 kilometers radius, centered on GPS coordinates 39.131874N, 9.285700W | 4.4.2022 |
| The part of Torres Vedras municipality, that are contained within circle of 3 kilometers radius, centered on GPS coordinates 39.131874N, 9.285700W | 26.3.2022-3.4.2022 |

Zona care cuprinde:

Data până la care se aplică în conformitate cu articolul 55 din Regulamentul delegat (UE) 2020/687

The parts of Torres Vedras and Lourinhã municipalities, that are beyond the areas described in the protection zone, and are contained within circle of 10 kilometers radius, centered on GPS coordinates 39.140842N, 9.296611W

4.4.2022

The part of Torres Vedras municipality, that are contained within circle of 3 kilometers radius, centered on GPS coordinates 39.140842N, 9.296611W

26.3.2022-3.4.2022

The parts of Torres Vedras and Lourinhã municipalities, that are beyond the areas described in the protection zone, and are contained within circle of 10 kilometers radius, centered on GPS coordinates 39.140375N, 9.305293W

4.4.2022

The part of Torres Vedras municipality, that are contained within circle of 3 kilometers radius, centered on GPS coordinates 39.140375N, 9.305293W

26.3.2022-3.4.2022

The parts of Torres Vedras and Lourinhã municipalities, that are beyond the areas described in the protection zone, and are contained within circle of 10 kilometers radius, centered on GPS coordinates 39.138111N, 9.306278W

4.4.2022

The part of Torres Vedras municipality, that are contained within circle of 3 kilometers radius, centered on GPS coordinates 39.138111N, 9.306278W

26.3.2022-3.4.2022

The parts of Torres Vedras and Lourinhã municipalities, that are beyond the areas described in the protection zone, and are contained within circle of 10 kilometers radius, centered on GPS coordinates 39.128166N, 9.286183W

4.4.2022

The part of Torres Vedras municipality, that are contained within circle of 3 kilometers radius, centered on GPS coordinates 39.128166N, 9.286183W

26.3.2022-3.4.2022

The part of Mértola municipality, that are beyond the areas described in the protection zone, and are contained within circle of 10 kilometers radius, centered on GPS coordinates 37.610000N, 7.620000W

22.3.2022

The part of Mértola municipality, that are contained within circle of 3 kilometers radius, centered on GPS coordinates 37.610000N, 7.620000W

14.3.2022-22.3.2022

The parts of Torres Vedras and Lourinhã municipalities, that are beyond the areas described in the protection zone, and are contained within circle of 10 kilometers radius, centered on GPS coordinates 39.131874N, 9.285700W

4.4.2022

The part of Torres Vedras municipality, that are contained within circle of 3 kilometers radius, centered on GPS coordinates 39.131874N, 9.285700W

26.3.2022-3.4.2022

Stat membru: România

| Zona care cuprinde: | Data până la care se aplică în conformitate cu articolul 55 din Regulamentul delegat (UE) 2020/687 |
| --- | --- |
| Județ: Ialomița |
| Următoarele localități:
  Ograda, comuna Ograda
  Gura Văii, comuna Sudiți
  Sudiți, comuna Sudiți
  Săveni, comuna Săveni
  Lăcusteni, comuna Platonești
  Platonești, comuna Platonești
  Frățilești, comuna Săveni
  Hagieni, comuna Mihail Kogălniceanu
  Mihail Kogălniceanu, comuna Mihail Kogălniceanu
  Murgeanca, comuna Valea Ciorii | 13.3.2022 |
| Următoarele localități:
  Țăndărei | 5.3.2022-13.3.2022 |

Zona care cuprinde:

Data până la care se aplică în conformitate cu articolul 55 din Regulamentul delegat (UE) 2020/687

Județ: Ialomița

Următoarele localități:

Ograda, comuna Ograda

Gura Văii, comuna Sudiți

Sudiți, comuna Sudiți

Săveni, comuna Săveni

Lăcusteni, comuna Platonești

Platonești, comuna Platonești

Frățilești, comuna Săveni

Hagieni, comuna Mihail Kogălniceanu

Mihail Kogălniceanu, comuna Mihail Kogălniceanu

Murgeanca, comuna Valea Ciorii

13.3.2022

Următoarele localități:

Țăndărei

5.3.2022-13.3.2022

Regatul Unit (Irlanda de Nord)

| Zona care cuprinde: | Data până la care se aplică în conformitate cu articolul 55 din Regulamentul delegat (UE) 2020/687 |
| --- | --- |
| The area of the parts of County Fermanagh extending beyond the area described in the protection zone and within the circle of a radius of 10 kilometres, centred on GPS coordinates N 54.3301 and E -7.6926 | 10.3.2022 |
| Those parts of County Fermanagh contained within a circle of a radius of three kilometres, centred on GPS coordinates N 54.3301 and E -7.6926 | 2.3.2022-10.3.2022 |

Zona care cuprinde:

Data până la care se aplică în conformitate cu articolul 55 din Regulamentul delegat (UE) 2020/687

The area of the parts of County Fermanagh extending beyond the area described in the protection zone and within the circle of a radius of 10 kilometres, centred on GPS coordinates N 54.3301 and E -7.6926

10.3.2022

Those parts of County Fermanagh contained within a circle of a radius of three kilometres, centred on GPS coordinates N 54.3301 and E -7.6926

2.3.2022-10.3.2022

Partea C

Zone de restricții suplimentare în statele membre în cauză* astfel cum se menționează la articolele 1 și 3a:

Stat membru: Italia

| Zona care cuprinde: | Data până la care măsurile rămân aplicabile în conformitate cu articolul 3a |
| --- | --- |
| Region: Lombardia |
| — | Municipality of Acquafredda (BS) |

Zona care cuprinde:

Data până la care măsurile rămân aplicabile în conformitate cu articolul 3a

Region: Lombardia

—

Municipality of Acquafredda (BS)

| — | Municipality of Adro (BS) |
| --- | --- |

—

Municipality of Adro (BS)

| — | Municipality of Alfianello (BS) East of A21 |
| --- | --- |

—

Municipality of Alfianello (BS) East of A21

| — | Municipality of Alfianello (BS) West of A21 |
| --- | --- |

—

Municipality of Alfianello (BS) West of A21

| — | Municipality of Azzano Mella (BS) |
| --- | --- |

—

Municipality of Azzano Mella (BS)

| — | Municipality of Bagnolo Mella (BS) |
| --- | --- |

—

Municipality of Bagnolo Mella (BS)

| — | Municipality of Barbariga (BS) |
| --- | --- |

—

Municipality of Barbariga (BS)

| — | Municipality of Bassano Bresciano (BS) East of A21 |
| --- | --- |

—

Municipality of Bassano Bresciano (BS) East of A21

| — | Municipality of Bassano Bresciano (BS) West of A21 |
| --- | --- |

—

Municipality of Bassano Bresciano (BS) West of A21

| — | Municipality of Bedizzole (BS) |
| --- | --- |

—

Municipality of Bedizzole (BS)

| — | Municipality of Borgosatollo (BS) |
| --- | --- |

—

Municipality of Borgosatollo (BS)

| — | Municipality of Brescia (BS) South of A4 |
| --- | --- |

—

Municipality of Brescia (BS) South of A4

| — | Municipality of Calcinato (BS) |
| --- | --- |

—

Municipality of Calcinato (BS)

| — | Municipality of Calvagese della Riviera (BS) |
| --- | --- |

—

Municipality of Calvagese della Riviera (BS)

| — | Municipality of Calvisano (BS) |
| --- | --- |

—

Municipality of Calvisano (BS)

| — | Municipality of Capriano del Colle (BS) |
| --- | --- |

—

Municipality of Capriano del Colle (BS)

| — | Municipality of Carpenedolo (BS) |
| --- | --- |

—

Municipality of Carpenedolo (BS)

| — | Municipality of Castegnato (BS) |
| --- | --- |

—

Municipality of Castegnato (BS)

| — | Municipality of Castel Mella (BS) |
| --- | --- |

—

Municipality of Castel Mella (BS)

| — | Municipality of Castenedolo (BS) South of A4 |
| --- | --- |

—

Municipality of Castenedolo (BS) South of A4

| — | Municipality of Cazzago San Martino (BS) |
| --- | --- |

—

Municipality of Cazzago San Martino (BS)

| — | Municipality of Cigole (BS) |
| --- | --- |

—

Municipality of Cigole (BS)

| — | Municipality of Corzano (BS) |
| --- | --- |

—

Municipality of Corzano (BS)

| — | Municipality of Dello (BS) |
| --- | --- |

—

Municipality of Dello (BS)

| — | Municipality of Desenzano del Garda (BS) South of A4 |
| --- | --- |

—

Municipality of Desenzano del Garda (BS) South of A4

| — | Municipality of Desenzano del Garda (BS) North of A4 |
| --- | --- |

—

Municipality of Desenzano del Garda (BS) North of A4

| — | Municipality of Erbusco (BS) |
| --- | --- |

—

Municipality of Erbusco (BS)

| — | Municipality of Fiesse (BS) |
| --- | --- |

—

Municipality of Fiesse (BS)

| — | Municipality of Flero (BS) |
| --- | --- |

—

Municipality of Flero (BS)

| — | Municipality of Gambara (BS) |
| --- | --- |

—

Municipality of Gambara (BS)

| — | Municipality of Gavardo (BS) |
| --- | --- |

—

Municipality of Gavardo (BS)

| — | Municipality of Ghedi (BS) |
| --- | --- |

—

Municipality of Ghedi (BS)

| — | Municipality of Gottolengo (BS) |
| --- | --- |

—

Municipality of Gottolengo (BS)

| — | Municipality of Isorella (BS) |
| --- | --- |

—

Municipality of Isorella (BS)

| — | Municipality of Leno (BS) East of A21 |
| --- | --- |

—

Municipality of Leno (BS) East of A21

| — | Municipality of Leno (BS) West of A21 |
| --- | --- |

—

Municipality of Leno (BS) West of A21

| — | Municipality of Lograto (BS) |
| --- | --- |

—

Municipality of Lograto (BS)

| — | Municipality of Lonato del Garda (BS) South of A4 |
| --- | --- |

—

Municipality of Lonato del Garda (BS) South of A4

| — | Municipality of Lonato del Garda (BS) North of A4 |
| --- | --- |

—

Municipality of Lonato del Garda (BS) North of A4

| — | Municipality of Longhena (BS) |
| --- | --- |

—

Municipality of Longhena (BS)

| — | Municipality of Mairano (BS) |
| --- | --- |

—

Municipality of Mairano (BS)

| — | Municipality of Manerba del Garda (BS) |
| --- | --- |

—

Municipality of Manerba del Garda (BS)

| — | Municipality of Manerbio (BS) East of A21 |
| --- | --- |

—

Municipality of Manerbio (BS) East of A21

| — | Municipality of Manerbio (BS) West of A21 |
| --- | --- |

—

Municipality of Manerbio (BS) West of A21

| — | Municipality of Mazzano (BS) |
| --- | --- |

—

Municipality of Mazzano (BS)

| — | Municipality of Milzano (BS) |
| --- | --- |

—

Municipality of Milzano (BS)

| — | Municipality of Moniga del Garda (BS) |
| --- | --- |

—

Municipality of Moniga del Garda (BS)

| — | Municipality of Montichiari (BS) |
| --- | --- |

—

Municipality of Montichiari (BS)

| — | Municipality of Montirone (BS) |
| --- | --- |

—

Municipality of Montirone (BS)

| — | Municipality of Muscoline (BS) |
| --- | --- |

—

Municipality of Muscoline (BS)

| — | Municipality of Nuvolento (BS) |
| --- | --- |

—

Municipality of Nuvolento (BS)

| — | Municipality of Nuvolera (BS) |
| --- | --- |

—

Municipality of Nuvolera (BS)

| — | Municipality of Offlaga (BS) |
| --- | --- |

—

Municipality of Offlaga (BS)

| — | Municipality of Orzinuovi (BS) |
| --- | --- |

—

Municipality of Orzinuovi (BS)

| — | Municipality of Ospitaletto (BS) |
| --- | --- |

—

Municipality of Ospitaletto (BS)

| — | Municipality of Padenghe sul Garda (BS) |
| --- | --- |

—

Municipality of Padenghe sul Garda (BS)

| — | Municipality of Paitone (BS) |
| --- | --- |

—

Municipality of Paitone (BS)

| — | Municipality of Passirano (BS) |
| --- | --- |

—

Municipality of Passirano (BS)

| — | Municipality of Pavone del Mella (BS) |
| --- | --- |

—

Municipality of Pavone del Mella (BS)

| — | Municipality of Polpenazze del Garda (BS) |
| --- | --- |

—

Municipality of Polpenazze del Garda (BS)

| — | Municipality of Pompiano (BS) |
| --- | --- |

—

Municipality of Pompiano (BS)

| — | Municipality of Poncarale (BS) |
| --- | --- |

—

Municipality of Poncarale (BS)

| — | Municipality of Pontevico (BS) East of A21 |
| --- | --- |

—

Municipality of Pontevico (BS) East of A21

| — | Municipality of Pontevico (BS) West of A21 |
| --- | --- |

—

Municipality of Pontevico (BS) West of A21

| — | Municipality of Pozzolengo (BS) South of A4 |
| --- | --- |

—

Municipality of Pozzolengo (BS) South of A4

| — | Municipality of Pozzolengo (BS) North of A4 |
| --- | --- |

—

Municipality of Pozzolengo (BS) North of A4

| — | Municipality of Pralboino (BS) |
| --- | --- |

—

Municipality of Pralboino (BS)

| — | Municipality of Prevalle (BS) |
| --- | --- |

—

Municipality of Prevalle (BS)

| — | Municipality of Remedello (BS) |
| --- | --- |

—

Municipality of Remedello (BS)

| — | Municipality of Rezzato (BS) South of A4 |
| --- | --- |

—

Municipality of Rezzato (BS) South of A4

| — | Municipality of Roncadelle (BS) South of A4 |
| --- | --- |

—

Municipality of Roncadelle (BS) South of A4

| — | Municipality of Rovato (BS) |
| --- | --- |

—

Municipality of Rovato (BS)

| — | Municipality of San Gervasio Bresciano (BS) East of A21 |
| --- | --- |

—

Municipality of San Gervasio Bresciano (BS) East of A21

| — | Municipality of San Gervasio Bresciano (BS) West of A21 |
| --- | --- |

—

Municipality of San Gervasio Bresciano (BS) West of A21

| — | Municipality of San Paolo (BS) |
| --- | --- |

—

Municipality of San Paolo (BS)

| — | Municipality of San Zeno Naviglio (BS) |
| --- | --- |

—

Municipality of San Zeno Naviglio (BS)

| — | Municipality of Seniga (BS) |
| --- | --- |

—

Municipality of Seniga (BS)

| — | Municipality of Sirmione (BS) |
| --- | --- |

—

Municipality of Sirmione (BS)

| — | Municipality of Soiano del Lago (BS) |
| --- | --- |

—

Municipality of Soiano del Lago (BS)

| — | Municipality of Torbole Casaglia (BS) |
| --- | --- |

—

Municipality of Torbole Casaglia (BS)

| — | Municipality of Travagliato (BS) |
| --- | --- |

—

Municipality of Travagliato (BS)

| — | Municipality of Verolanuova (BS) |
| --- | --- |

—

Municipality of Verolanuova (BS)

| — | Municipality of Verolavecchia (BS) |
| --- | --- |

—

Municipality of Verolavecchia (BS)

| — | Municipality of Visano (BS) |
| --- | --- |

—

Municipality of Visano (BS)

| — | Municipality of Calvatone (CR) |
| --- | --- |

—

Municipality of Calvatone (CR)

| — | Municipality of Cappella de' Picenardi (CR) |
| --- | --- |

—

Municipality of Cappella de' Picenardi (CR)

| — | Municipality of Cicognolo (CR) |
| --- | --- |

—

Municipality of Cicognolo (CR)

| — | Municipality of Corte de' Cortesi con Cignone (CR) |
| --- | --- |

—

Municipality of Corte de' Cortesi con Cignone (CR)

| — | Municipality of Corte de' Frati (CR) |
| --- | --- |

—

Municipality of Corte de' Frati (CR)

| — | Municipality of Gabbioneta-Binanuova (CR) |
| --- | --- |

—

Municipality of Gabbioneta-Binanuova (CR)

| — | Municipality of Gadesco-Pieve Delmona (CR) |
| --- | --- |

—

Municipality of Gadesco-Pieve Delmona (CR)

| — | Municipality of Grontardo (CR) |
| --- | --- |

—

Municipality of Grontardo (CR)

| — | Municipality of Isola Dovarese (CR) |
| --- | --- |

—

Municipality of Isola Dovarese (CR)

| — | Municipality of Malagnino (CR) |
| --- | --- |

—

Municipality of Malagnino (CR)

| — | Municipality of Olmeneta (CR) |
| --- | --- |

—

Municipality of Olmeneta (CR)

| — | Municipality of Ostiano (CR) |
| --- | --- |

—

Municipality of Ostiano (CR)

| — | Municipality of Persico Dosimo (CR) |
| --- | --- |

—

Municipality of Persico Dosimo (CR)

| — | Municipality of Pescarolo ed Uniti (CR) |
| --- | --- |

—

Municipality of Pescarolo ed Uniti (CR)

| — | Municipality of Pessina Cremonese (CR) |
| --- | --- |

—

Municipality of Pessina Cremonese (CR)

| — | Municipality of Piadena Drizzona (CR) |
| --- | --- |

—

Municipality of Piadena Drizzona (CR)

| — | Municipality of Pozzaglio ed Uniti (CR) |
| --- | --- |

—

Municipality of Pozzaglio ed Uniti (CR)

| — | Municipality of Robecco d'Oglio (CR) |
| --- | --- |

—

Municipality of Robecco d'Oglio (CR)

| — | Municipality of Scandolara Ripa d'Oglio (CR) |
| --- | --- |

—

Municipality of Scandolara Ripa d'Oglio (CR)

| — | Municipality of Torre de' Picenardi (CR) |
| --- | --- |

—

Municipality of Torre de' Picenardi (CR)

| — | Municipality of Vescovato (CR) |
| --- | --- |

—

Municipality of Vescovato (CR)

| — | Municipality of Volongo (CR) |
| --- | --- |

—

Municipality of Volongo (CR)

| — | Municipality of Acquanegra sul Chiese (MN) |
| --- | --- |

—

Municipality of Acquanegra sul Chiese (MN)

| — | Municipality of Asola (MN) |
| --- | --- |

—

Municipality of Asola (MN)

| — | Municipality of Bagnolo San Vito (MN) |
| --- | --- |

—

Municipality of Bagnolo San Vito (MN)

| — | Municipality of Borgo Mantovano (MN) |
| --- | --- |

—

Municipality of Borgo Mantovano (MN)

| — | Municipality of Borgo Virgilio (MN) |
| --- | --- |

—

Municipality of Borgo Virgilio (MN)

| — | Municipality of Borgocarbonara (MN) |
| --- | --- |

—

Municipality of Borgocarbonara (MN)

| — | Municipality of Bozzolo (MN) |
| --- | --- |

—

Municipality of Bozzolo (MN)

| — | Municipality of Canneto sull'Oglio (MN) |
| --- | --- |

—

Municipality of Canneto sull'Oglio (MN)

| — | Municipality of Casalmoro (MN) |
| --- | --- |

—

Municipality of Casalmoro (MN)

| — | Municipality of Casaloldo (MN) |
| --- | --- |

—

Municipality of Casaloldo (MN)

| — | Municipality of Casalromano (MN) |
| --- | --- |

—

Municipality of Casalromano (MN)

| — | Municipality of Castel d'Ario (MN) |
| --- | --- |

—

Municipality of Castel d'Ario (MN)

| — | Municipality of Castel Goffredo (MN) |
| --- | --- |

—

Municipality of Castel Goffredo (MN)

| — | Municipality of Castelbelforte (MN) |
| --- | --- |

—

Municipality of Castelbelforte (MN)

| — | Municipality of Castellucchio (MN) North of SP64 ex SS10 |
| --- | --- |

—

Municipality of Castellucchio (MN) North of SP64 ex SS10

| — | Municipality of Castellucchio (MN) South of SP64 ex SS10 |
| --- | --- |

—

Municipality of Castellucchio (MN) South of SP64 ex SS10

| — | Municipality of Castiglione delle Stiviere (MN) |
| --- | --- |

—

Municipality of Castiglione delle Stiviere (MN)

| — | Municipality of Cavriana (MN) |
| --- | --- |

—

Municipality of Cavriana (MN)

| — | Municipality of Ceresara (MN) |
| --- | --- |

—

Municipality of Ceresara (MN)

| — | Municipality of Commessaggio (MN) |
| --- | --- |

—

Municipality of Commessaggio (MN)

| — | Municipality of Curtatone (MN) North of SP64 ex SS10 |
| --- | --- |

—

Municipality of Curtatone (MN) North of SP64 ex SS10

| — | Municipality of Curtatone (MN) South of SP64 ex SS10 |
| --- | --- |

—

Municipality of Curtatone (MN) South of SP64 ex SS10

| — | Municipality of Dosolo (MN) |
| --- | --- |

—

Municipality of Dosolo (MN)

| — | Municipality of Gazoldo degli Ippoliti (MN) |
| --- | --- |

—

Municipality of Gazoldo degli Ippoliti (MN)

| — | Municipality of Gazzuolo (MN) |
| --- | --- |

—

Municipality of Gazzuolo (MN)

| — | Municipality of Goito (MN) |
| --- | --- |

—

Municipality of Goito (MN)

| — | Municipality of Gonzaga (MN) |
| --- | --- |

—

Municipality of Gonzaga (MN)

| — | Municipality of Guidizzolo (MN) |
| --- | --- |

—

Municipality of Guidizzolo (MN)

| — | Municipality of Magnacavallo (MN) |
| --- | --- |

—

Municipality of Magnacavallo (MN)

| — | Municipality of Mantova (MN) North of SP64 ex SS10 |
| --- | --- |

—

Municipality of Mantova (MN) North of SP64 ex SS10

| — | Municipality of Mantova (MN) South of SP64 ex SS10 |
| --- | --- |

—

Municipality of Mantova (MN) South of SP64 ex SS10

| — | Municipality of Marcaria (MN) North of SP64 ex SS10 |
| --- | --- |

—

Municipality of Marcaria (MN) North of SP64 ex SS10

| — | Municipality of Marcaria (MN) South of SP64 ex SS10 |
| --- | --- |

—

Municipality of Marcaria (MN) South of SP64 ex SS10

| — | Municipality of Mariana Mantovana (MN) |
| --- | --- |

—

Municipality of Mariana Mantovana (MN)

| — | Municipality of Marmirolo (MN) |
| --- | --- |

—

Municipality of Marmirolo (MN)

| — | Municipality of Medole (MN) |
| --- | --- |

—

Municipality of Medole (MN)

| — | Municipality of Moglia (MN) |
| --- | --- |

—

Municipality of Moglia (MN)

| — | Municipality of Monzambano (MN) |
| --- | --- |

—

Municipality of Monzambano (MN)

| — | Municipality of Motteggiana (MN) |
| --- | --- |

—

Municipality of Motteggiana (MN)

| — | Municipality of Ostiglia (MN) |
| --- | --- |

—

Municipality of Ostiglia (MN)

| — | Municipality of Pegognaga (MN) |
| --- | --- |

—

Municipality of Pegognaga (MN)

| — | Municipality of Piubega (MN) |
| --- | --- |

—

Municipality of Piubega (MN)

| — | Municipality of Poggio Rusco (MN) |
| --- | --- |

—

Municipality of Poggio Rusco (MN)

| — | Municipality of Pomponesco (MN) |
| --- | --- |

—

Municipality of Pomponesco (MN)

| — | Municipality of Ponti sul Mincio (MN) |
| --- | --- |

—

Municipality of Ponti sul Mincio (MN)

| — | Municipality of Porto Mantovano (MN) |
| --- | --- |

—

Municipality of Porto Mantovano (MN)

| — | Municipality of Quingentole (MN) |
| --- | --- |

—

Municipality of Quingentole (MN)

| — | Municipality of Quistello (MN) |
| --- | --- |

—

Municipality of Quistello (MN)

| — | Municipality of Redondesco (MN) |
| --- | --- |

—

Municipality of Redondesco (MN)

| — | Municipality of Rodigo (MN) |
| --- | --- |

—

Municipality of Rodigo (MN)

| — | Municipality of Roncoferraro (MN) |
| --- | --- |

—

Municipality of Roncoferraro (MN)

| — | Municipality of Roverbella (MN) |
| --- | --- |

—

Municipality of Roverbella (MN)

| — | Municipality of San Benedetto Po (MN) |
| --- | --- |

—

Municipality of San Benedetto Po (MN)

| — | Municipality of San Giacomo delle Segnate (MN) |
| --- | --- |

—

Municipality of San Giacomo delle Segnate (MN)

| — | Municipality of San Giorgio Bigarello (MN) North of SP64 ex SS10 |
| --- | --- |

—

Municipality of San Giorgio Bigarello (MN) North of SP64 ex SS10

| — | Municipality of San Giorgio Bigarello (MN) South of SP64 ex SS10 |
| --- | --- |

—

Municipality of San Giorgio Bigarello (MN) South of SP64 ex SS10

| — | Municipality of San Giovanni del Dosso (MN) |
| --- | --- |

—

Municipality of San Giovanni del Dosso (MN)

| — | Municipality of San Martino dall'Argine (MN) |
| --- | --- |

—

Municipality of San Martino dall'Argine (MN)

| — | Municipality of Schivenoglia (MN) |
| --- | --- |

—

Municipality of Schivenoglia (MN)

| — | Municipality of Sermide e Felonica (MN) |
| --- | --- |

—

Municipality of Sermide e Felonica (MN)

| — | Municipality of Serravalle a Po (MN) |
| --- | --- |

—

Municipality of Serravalle a Po (MN)

| — | Municipality of Solferino (MN) |
| --- | --- |

—

Municipality of Solferino (MN)

| — | Municipality of Sustinente (MN) |
| --- | --- |

—

Municipality of Sustinente (MN)

| — | Municipality of Suzzara (MN) |
| --- | --- |

—

Municipality of Suzzara (MN)

| — | Municipality of Viadana (MN) |
| --- | --- |

—

Municipality of Viadana (MN)

| — | Municipality of Villimpenta (MN) |
| --- | --- |

—

Municipality of Villimpenta (MN)

| — | Municipality of Volta Mantovana (MN) |
| --- | --- |

—

Municipality of Volta Mantovana (MN)

31.3.2022

Region: Veneto

| — | Municipality of Abano Terme (PD) |
| --- | --- |

—

Municipality of Abano Terme (PD)

| — | Municipality of Albignasego (PD) North of A13 |
| --- | --- |

—

Municipality of Albignasego (PD) North of A13

| — | Municipality of Arquá Petrarca (PD) |
| --- | --- |

—

Municipality of Arquá Petrarca (PD)

| — | Municipality of Baone (PD) |
| --- | --- |

—

Municipality of Baone (PD)

| — | Municipality of Barbona (PD) |
| --- | --- |

—

Municipality of Barbona (PD)

| — | Municipality of Battaglia Terme (PD) |
| --- | --- |

—

Municipality of Battaglia Terme (PD)

| — | Municipality of Boara Pisani (PD) West of SS16 |
| --- | --- |

—

Municipality of Boara Pisani (PD) West of SS16

| — | Municipality of Borgo Veneto (PD) |
| --- | --- |

—

Municipality of Borgo Veneto (PD)

| — | Municipality of Campodoro (PD) |
| --- | --- |

—

Municipality of Campodoro (PD)

| — | Municipality of Carceri (PD) |
| --- | --- |

—

Municipality of Carceri (PD)

| — | Municipality of Casale di Scodosia (PD) |
| --- | --- |

—

Municipality of Casale di Scodosia (PD)

| — | Municipality of Castelbaldo (PD) |
| --- | --- |

—

Municipality of Castelbaldo (PD)

| — | Municipality of Cervarese Santa Croce (PD) |
| --- | --- |

—

Municipality of Cervarese Santa Croce (PD)

| — | Municipality of Cinto Euganeo (PD) |
| --- | --- |

—

Municipality of Cinto Euganeo (PD)

| — | Municipality of Due Carrare (PD) West of A13 |
| --- | --- |

—

Municipality of Due Carrare (PD) West of A13

| — | Municipality of Este (PD) |
| --- | --- |

—

Municipality of Este (PD)

| — | Municipality of Galzignano Terme (PD) |
| --- | --- |

—

Municipality of Galzignano Terme (PD)

| — | Municipality of Gazzo (PD) |
| --- | --- |

—

Municipality of Gazzo (PD)

| — | Municipality of Granze (PD) |
| --- | --- |

—

Municipality of Granze (PD)

| — | Municipality of Lozzo Atestino (PD) |
| --- | --- |

—

Municipality of Lozzo Atestino (PD)

| — | Municipality of Maserá di Padova (PD) West of A13 |
| --- | --- |

—

Municipality of Maserá di Padova (PD) West of A13

| — | Municipality of Masi (PD) |
| --- | --- |

—

Municipality of Masi (PD)

| — | Municipality of Megliadino San Vitale (PD) |
| --- | --- |

—

Municipality of Megliadino San Vitale (PD)

| — | Municipality of Merlara (PD) |
| --- | --- |

—

Municipality of Merlara (PD)

| — | Municipality of Mestrino (PD) South of A4 |
| --- | --- |

—

Municipality of Mestrino (PD) South of A4

| — | Municipality of Mestrino (PD) North of A4 |
| --- | --- |

—

Municipality of Mestrino (PD) North of A4

| — | Municipality of Monselice (PD) West of A13 |
| --- | --- |

—

Municipality of Monselice (PD) West of A13

| — | Municipality of Monselice (PD) East of A13 |
| --- | --- |

—

Municipality of Monselice (PD) East of A13

| — | Municipality of Montagnana (PD) |
| --- | --- |

—

Municipality of Montagnana (PD)

| — | Municipality of Montegrotto Terme (PD) |
| --- | --- |

—

Municipality of Montegrotto Terme (PD)

| — | Municipality of Noventa Padovana (PD) South of A4, West of A13 |
| --- | --- |

—

Municipality of Noventa Padovana (PD) South of A4, West of A13

| — | Municipality of Ospedaletto Euganeo (PD) |
| --- | --- |

—

Municipality of Ospedaletto Euganeo (PD)

| — | Municipality of Padova (PD) South of A4, North of A13 |
| --- | --- |

—

Municipality of Padova (PD) South of A4, North of A13

| — | Municipality of Pernumia (PD) West of A13 |
| --- | --- |

—

Municipality of Pernumia (PD) West of A13

| — | Municipality of Piacenza d'Adige (PD) |
| --- | --- |

—

Municipality of Piacenza d'Adige (PD)

| — | Municipality of Piazzola sul Brenta (PD) |
| --- | --- |

—

Municipality of Piazzola sul Brenta (PD)

| — | Municipality of Ponso (PD) |
| --- | --- |

—

Municipality of Ponso (PD)

| — | Municipality of Ponte San Nicolò (PD) North of A13 |
| --- | --- |

—

Municipality of Ponte San Nicolò (PD) North of A13

| — | Municipality of Pozzonovo (PD) West of A13 |
| --- | --- |

—

Municipality of Pozzonovo (PD) West of A13

| — | Municipality of Pozzonovo (PD) East of A13 |
| --- | --- |

—

Municipality of Pozzonovo (PD) East of A13

| — | Municipality of Rovolon (PD) |
| --- | --- |

—

Municipality of Rovolon (PD)

| — | Municipality of Rubano (PD) South of A4 |
| --- | --- |

—

Municipality of Rubano (PD) South of A4

| — | Municipality of Rubano (PD) North of A4 |
| --- | --- |

—

Municipality of Rubano (PD) North of A4

| — | Municipality of Saccolongo (PD) |
| --- | --- |

—

Municipality of Saccolongo (PD)

| — | Municipality of Sant'Elena (PD) |
| --- | --- |

—

Municipality of Sant'Elena (PD)

| — | Municipality of Sant'Urbano (PD) |
| --- | --- |

—

Municipality of Sant'Urbano (PD)

| — | Municipality of Selvazzano Dentro (PD) |
| --- | --- |

—

Municipality of Selvazzano Dentro (PD)

| — | Municipality of Solesino (PD) West of A13 |
| --- | --- |

—

Municipality of Solesino (PD) West of A13

| — | Municipality of Solesino (PD) East of A13 |
| --- | --- |

—

Municipality of Solesino (PD) East of A13

| — | Municipality of Stanghella (PD) West of A13 |
| --- | --- |

—

Municipality of Stanghella (PD) West of A13

| — | Municipality of Stanghella (PD) East of A13 |
| --- | --- |

—

Municipality of Stanghella (PD) East of A13

| — | Municipality of Teolo (PD) |
| --- | --- |

—

Municipality of Teolo (PD)

| — | Municipality of Torreglia (PD) |
| --- | --- |

—

Municipality of Torreglia (PD)

| — | Municipality of Urbana (PD) |
| --- | --- |

—

Municipality of Urbana (PD)

| — | Municipality of Veggiano (PD) |
| --- | --- |

—

Municipality of Veggiano (PD)

| — | Municipality of Vescovana (PD) West of A13 |
| --- | --- |

—

Municipality of Vescovana (PD) West of A13

| — | Municipality of Vescovana (PD) East of A13 |
| --- | --- |

—

Municipality of Vescovana (PD) East of A13

| — | Municipality of Vighizzolo d'Este (PD) |
| --- | --- |

—

Municipality of Vighizzolo d'Este (PD)

| — | Municipality of Vigonza (PD) South of A4, West of A13 |
| --- | --- |

—

Municipality of Vigonza (PD) South of A4, West of A13

| — | Municipality of Villa Estense (PD) |
| --- | --- |

—

Municipality of Villa Estense (PD)

| — | Municipality of Villafranca Padovana (PD) South of A4 |
| --- | --- |

—

Municipality of Villafranca Padovana (PD) South of A4

| — | Municipality of Villafranca Padovana (PD) North of A4 |
| --- | --- |

—

Municipality of Villafranca Padovana (PD) North of A4

| — | Municipality of Vo' (PD) |
| --- | --- |

—

Municipality of Vo' (PD)

| — | Municipality of Arquá Polesine (RO) West of SS16 |
| --- | --- |

—

Municipality of Arquá Polesine (RO) West of SS16

| — | Municipality of Badia Polesine (RO) |
| --- | --- |

—

Municipality of Badia Polesine (RO)

| — | Municipality of Bagnolo di Po (RO) |
| --- | --- |

—

Municipality of Bagnolo di Po (RO)

| — | Municipality of Bergantino (RO) |
| --- | --- |

—

Municipality of Bergantino (RO)

| — | Municipality of Bosaro (RO) West of SS16 |
| --- | --- |

—

Municipality of Bosaro (RO) West of SS16

| — | Municipality of Calto (RO) |
| --- | --- |

—

Municipality of Calto (RO)

| — | Municipality of Canaro (RO) |
| --- | --- |

—

Municipality of Canaro (RO)

| — | Municipality of Canda (RO) |
| --- | --- |

—

Municipality of Canda (RO)

| — | Municipality of Castelguglielmo (RO) |
| --- | --- |

—

Municipality of Castelguglielmo (RO)

| — | Municipality of Castelmassa (RO) |
| --- | --- |

—

Municipality of Castelmassa (RO)

| — | Municipality of Castelnovo Bariano (RO) |
| --- | --- |

—

Municipality of Castelnovo Bariano (RO)

| — | Municipality of Ceneselli (RO) |
| --- | --- |

—

Municipality of Ceneselli (RO)

| — | Municipality of Costa di Rovigo (RO) |
| --- | --- |

—

Municipality of Costa di Rovigo (RO)

| — | Municipality of Ficarolo (RO) |
| --- | --- |

—

Municipality of Ficarolo (RO)

| — | Municipality of Fiesso Umbertiano (RO) |
| --- | --- |

—

Municipality of Fiesso Umbertiano (RO)

| — | Municipality of Frassinelle Polesine (RO) |
| --- | --- |

—

Municipality of Frassinelle Polesine (RO)

| — | Municipality of Fratta Polesine (RO) |
| --- | --- |

—

Municipality of Fratta Polesine (RO)

| — | Municipality of Gaiba (RO) |
| --- | --- |

—

Municipality of Gaiba (RO)

| — | Municipality of Giacciano con Baruchella (RO) |
| --- | --- |

—

Municipality of Giacciano con Baruchella (RO)

| — | Municipality of Lendinara (RO) |
| --- | --- |

—

Municipality of Lendinara (RO)

| — | Municipality of Lusia (RO) |
| --- | --- |

—

Municipality of Lusia (RO)

| — | Municipality of Melara (RO) |
| --- | --- |

—

Municipality of Melara (RO)

| — | Municipality of Occhiobello (RO) |
| --- | --- |

—

Municipality of Occhiobello (RO)

| — | Municipality of Pincara (RO) |
| --- | --- |

—

Municipality of Pincara (RO)

| — | Municipality of Polesella (RO) West of SS16 until crossroad with SP14, West of SP14 |
| --- | --- |

—

Municipality of Polesella (RO) West of SS16 until crossroad with SP14, West of SP14

| — | Municipality of Rovigo (RO) West of SS16 |
| --- | --- |

—

Municipality of Rovigo (RO) West of SS16

| — | Municipality of Salara (RO) |
| --- | --- |

—

Municipality of Salara (RO)

| — | Municipality of San Bellino (RO) |
| --- | --- |

—

Municipality of San Bellino (RO)

| — | Municipality of Stienta (RO) |
| --- | --- |

—

Municipality of Stienta (RO)

| — | Municipality of Trecenta (RO) |
| --- | --- |

—

Municipality of Trecenta (RO)

| — | Municipality of Villamarzana (RO) |
| --- | --- |

—

Municipality of Villamarzana (RO)

| — | Municipality of Villanova del Ghebbo (RO) |
| --- | --- |

—

Municipality of Villanova del Ghebbo (RO)

| — | Municipality of Affi (VR) |
| --- | --- |

—

Municipality of Affi (VR)

| — | Municipality of Albaredo d'Adige (VR) |
| --- | --- |

—

Municipality of Albaredo d'Adige (VR)

| — | Municipality of Angiari (VR) |
| --- | --- |

—

Municipality of Angiari (VR)

| — | Municipality of Arcole (VR) |
| --- | --- |

—

Municipality of Arcole (VR)

| — | Municipality of Badia Calavena (VR) |
| --- | --- |

—

Municipality of Badia Calavena (VR)

| — | Municipality of Bardolino (VR) |
| --- | --- |

—

Municipality of Bardolino (VR)

| — | Municipality of Belfiore (VR) |
| --- | --- |

—

Municipality of Belfiore (VR)

| — | Municipality of Bevilacqua (VR) |
| --- | --- |

—

Municipality of Bevilacqua (VR)

| — | Municipality of Bonavigo (VR) |
| --- | --- |

—

Municipality of Bonavigo (VR)

| — | Municipality of Boschi Sant'Anna (VR) |
| --- | --- |

—

Municipality of Boschi Sant'Anna (VR)

| — | Municipality of Bosco Chiesanuova (VR) |
| --- | --- |

—

Municipality of Bosco Chiesanuova (VR)

| — | Municipality of Bovolone (VR) |
| --- | --- |

—

Municipality of Bovolone (VR)

| — | Municipality of Brentino Belluno (VR) |
| --- | --- |

—

Municipality of Brentino Belluno (VR)

| — | Municipality of Brenzone sul Garda (VR) |
| --- | --- |

—

Municipality of Brenzone sul Garda (VR)

| — | Municipality of Bussolengo (VR) |
| --- | --- |

—

Municipality of Bussolengo (VR)

| — | Municipality of Buttapietra (VR) |
| --- | --- |

—

Municipality of Buttapietra (VR)

| — | Municipality of Caldiero (VR) South of A4 |
| --- | --- |

—

Municipality of Caldiero (VR) South of A4

| — | Municipality of Caldiero (VR) North of A4 |
| --- | --- |

—

Municipality of Caldiero (VR) North of A4

| — | Municipality of Caprino Veronese (VR) |
| --- | --- |

—

Municipality of Caprino Veronese (VR)

| — | Municipality of Casaleone (VR) |
| --- | --- |

—

Municipality of Casaleone (VR)

| — | Municipality of Castagnaro (VR) |
| --- | --- |

—

Municipality of Castagnaro (VR)

| — | Municipality of Castel d'Azzano (VR) |
| --- | --- |

—

Municipality of Castel d'Azzano (VR)

| — | Municipality of Castelnuovo del Garda (VR) South of A4 |
| --- | --- |

—

Municipality of Castelnuovo del Garda (VR) South of A4

| — | Municipality of Castelnuovo del Garda (VR) North of A4 |
| --- | --- |

—

Municipality of Castelnuovo del Garda (VR) North of A4

| — | Municipality of Cavaion Veronese (VR) |
| --- | --- |

—

Municipality of Cavaion Veronese (VR)

| — | Municipality of Cazzano di Tramigna (VR) |
| --- | --- |

—

Municipality of Cazzano di Tramigna (VR)

| — | Municipality of Cerea (VR) |
| --- | --- |

—

Municipality of Cerea (VR)

| — | Municipality of Cerro Veronese (VR) |
| --- | --- |

—

Municipality of Cerro Veronese (VR)

| — | Municipality of Cologna Veneta (VR) |
| --- | --- |

—

Municipality of Cologna Veneta (VR)

| — | Municipality of Colognola ai Colli (VR) South of A4 |
| --- | --- |

—

Municipality of Colognola ai Colli (VR) South of A4

| — | Municipality of Colognola ai Colli (VR) North of A4 |
| --- | --- |

—

Municipality of Colognola ai Colli (VR) North of A4

| — | Municipality of Concamarise (VR) |
| --- | --- |

—

Municipality of Concamarise (VR)

| — | Municipality of Costermano sul Garda (VR) |
| --- | --- |

—

Municipality of Costermano sul Garda (VR)

| — | Municipality of Dolcè (VR) |
| --- | --- |

—

Municipality of Dolcè (VR)

| — | Municipality of Erbè (VR) |
| --- | --- |

—

Municipality of Erbè (VR)

| — | Municipality of Erbezzo (VR) |
| --- | --- |

—

Municipality of Erbezzo (VR)

| — | Municipality of Ferrara di Monte Baldo (VR) |
| --- | --- |

—

Municipality of Ferrara di Monte Baldo (VR)

| — | Municipality of Fumane (VR) |
| --- | --- |

—

Municipality of Fumane (VR)

| — | Municipality of Garda (VR) |
| --- | --- |

—

Municipality of Garda (VR)

| — | Municipality of Gazzo Veronese (VR) |
| --- | --- |

—

Municipality of Gazzo Veronese (VR)

| — | Municipality of Grezzana (VR) |
| --- | --- |

—

Municipality of Grezzana (VR)

| — | Municipality of Illasi (VR) |
| --- | --- |

—

Municipality of Illasi (VR)

| — | Municipality of Isola della Scala (VR) |
| --- | --- |

—

Municipality of Isola della Scala (VR)

| — | Municipality of Isola Rizza (VR) |
| --- | --- |

—

Municipality of Isola Rizza (VR)

| — | Municipality of Lavagno (VR) South of A4 |
| --- | --- |

—

Municipality of Lavagno (VR) South of A4

| — | Municipality of Lavagno (VR) North of A4 |
| --- | --- |

—

Municipality of Lavagno (VR) North of A4

| — | Municipality of Lazise (VR) |
| --- | --- |

—

Municipality of Lazise (VR)

| — | Municipality of Legnago (VR) |
| --- | --- |

—

Municipality of Legnago (VR)

| — | Municipality of Malcesine (VR) |
| --- | --- |

—

Municipality of Malcesine (VR)

| — | Municipality of Marano di Valpolicella (VR) |
| --- | --- |

—

Municipality of Marano di Valpolicella (VR)

| — | Municipality of Mezzane di Sotto (VR) |
| --- | --- |

—

Municipality of Mezzane di Sotto (VR)

| — | Municipality of Minerbe (VR) |
| --- | --- |

—

Municipality of Minerbe (VR)

| — | Municipality of Montecchia di Crosara (VR) |
| --- | --- |

—

Municipality of Montecchia di Crosara (VR)

| — | Municipality of Monteforte d'Alpone (VR) South of A4 |
| --- | --- |

—

Municipality of Monteforte d'Alpone (VR) South of A4

| — | Municipality of Monteforte d'Alpone (VR) North of A4 |
| --- | --- |

—

Municipality of Monteforte d'Alpone (VR) North of A4

| — | Municipality of Mozzecane (VR) |
| --- | --- |

—

Municipality of Mozzecane (VR)

| — | Municipality of Negrar di Valpolicella (VR) |
| --- | --- |

—

Municipality of Negrar di Valpolicella (VR)

| — | Municipality of Nogara (VR) |
| --- | --- |

—

Municipality of Nogara (VR)

| — | Municipality of Nogarole Rocca (VR) |
| --- | --- |

—

Municipality of Nogarole Rocca (VR)

| — | Municipality of Oppeano (VR) |
| --- | --- |

—

Municipality of Oppeano (VR)

| — | Municipality of Palù (VR) |
| --- | --- |

—

Municipality of Palù (VR)

| — | Municipality of Pastrengo (VR) |
| --- | --- |

—

Municipality of Pastrengo (VR)

| — | Municipality of Pescantina (VR) |
| --- | --- |

—

Municipality of Pescantina (VR)

| — | Municipality of Peschiera del Garda (VR) South of A4 |
| --- | --- |

—

Municipality of Peschiera del Garda (VR) South of A4

| — | Municipality of Peschiera del Garda (VR) North of A4 |
| --- | --- |

—

Municipality of Peschiera del Garda (VR) North of A4

| — | Municipality of Povegliano Veronese (VR) |
| --- | --- |

—

Municipality of Povegliano Veronese (VR)

| — | Municipality of Pressana (VR) |
| --- | --- |

—

Municipality of Pressana (VR)

| — | Municipality of Rivoli Veronese (VR) |
| --- | --- |

—

Municipality of Rivoli Veronese (VR)

| — | Municipality of Roncá (VR) |
| --- | --- |

—

Municipality of Roncá (VR)

| — | Municipality of Ronco all'Adige (VR) |
| --- | --- |

—

Municipality of Ronco all'Adige (VR)

| — | Municipality of Roverchiara (VR) |
| --- | --- |

—

Municipality of Roverchiara (VR)

| — | Municipality of Roverè Veronese (VR) |
| --- | --- |

—

Municipality of Roverè Veronese (VR)

| — | Municipality of Roveredo di Guá (VR) |
| --- | --- |

—

Municipality of Roveredo di Guá (VR)

| — | Municipality of Salizzole (VR) |
| --- | --- |

—

Municipality of Salizzole (VR)

| — | Municipality of San Bonifacio (VR) South of A4 |
| --- | --- |

—

Municipality of San Bonifacio (VR) South of A4

| — | Municipality of San Bonifacio (VR) North of A4 |
| --- | --- |

—

Municipality of San Bonifacio (VR) North of A4

| — | Municipality of San Giovanni Ilarione (VR) |
| --- | --- |

—

Municipality of San Giovanni Ilarione (VR)

| — | Municipality of San Giovanni Lupatoto (VR) South of A4 |
| --- | --- |

—

Municipality of San Giovanni Lupatoto (VR) South of A4

| — | Municipality of San Giovanni Lupatoto (VR) North of A4 |
| --- | --- |

—

Municipality of San Giovanni Lupatoto (VR) North of A4

| — | Municipality of San Martino Buon Albergo (VR) South of A4 |
| --- | --- |

—

Municipality of San Martino Buon Albergo (VR) South of A4

| — | Municipality of San Martino Buon Albergo (VR) North of A4 |
| --- | --- |

—

Municipality of San Martino Buon Albergo (VR) North of A4

| — | Municipality of San Mauro di Saline (VR) |
| --- | --- |

—

Municipality of San Mauro di Saline (VR)

| — | Municipality of San Pietro di Morubio (VR) |
| --- | --- |

—

Municipality of San Pietro di Morubio (VR)

| — | Municipality of San Pietro in Cariano (VR) |
| --- | --- |

—

Municipality of San Pietro in Cariano (VR)

| — | Municipality of San Zeno di Montagna (VR) |
| --- | --- |

—

Municipality of San Zeno di Montagna (VR)

| — | Municipality of Sanguinetto (VR) |
| --- | --- |

—

Municipality of Sanguinetto (VR)

| — | Municipality of Sant'Ambrogio di Valpolicella (VR) |
| --- | --- |

—

Municipality of Sant'Ambrogio di Valpolicella (VR)

| — | Municipality of Sant'Anna d'Alfaedo (VR) |
| --- | --- |

—

Municipality of Sant'Anna d'Alfaedo (VR)

| — | Municipality of Selva di Progno (VR) |
| --- | --- |

—

Municipality of Selva di Progno (VR)

| — | Municipality of Soave (VR) South of A4 |
| --- | --- |

—

Municipality of Soave (VR) South of A4

| — | Municipality of Soave (VR) North of A4 |
| --- | --- |

—

Municipality of Soave (VR) North of A4

| — | Municipality of Sommacampagna (VR) South of A4 |
| --- | --- |

—

Municipality of Sommacampagna (VR) South of A4

| — | Municipality of Sommacampagna (VR) North of A4 |
| --- | --- |

—

Municipality of Sommacampagna (VR) North of A4

| — | Municipality of Sona (VR) South of A4 |
| --- | --- |

—

Municipality of Sona (VR) South of A4

| — | Municipality of Sona (VR) North of A4 |
| --- | --- |

—

Municipality of Sona (VR) North of A4

| — | Municipality of Sorgá (VR) |
| --- | --- |

—

Municipality of Sorgá (VR)

| — | Municipality of Terrazzo (VR) |
| --- | --- |

—

Municipality of Terrazzo (VR)

| — | Municipality of Torri del Benaco (VR) |
| --- | --- |

—

Municipality of Torri del Benaco (VR)

| — | Municipality of Tregnago (VR) |
| --- | --- |

—

Municipality of Tregnago (VR)

| — | Municipality of Trevenzuolo (VR) |
| --- | --- |

—

Municipality of Trevenzuolo (VR)

| — | Municipality of Valeggio sul Mincio (VR) |
| --- | --- |

—

Municipality of Valeggio sul Mincio (VR)

| — | Municipality of Velo Veronese (VR) |
| --- | --- |

—

Municipality of Velo Veronese (VR)

| — | Municipality of Verona (VR) South of A4 |
| --- | --- |

—

Municipality of Verona (VR) South of A4

| — | Municipality of Verona (VR) North of A4 |
| --- | --- |

—

Municipality of Verona (VR) North of A4

| — | Municipality of Veronella (VR) |
| --- | --- |

—

Municipality of Veronella (VR)

| — | Municipality of Vestenanova (VR) |
| --- | --- |

—

Municipality of Vestenanova (VR)

| — | Municipality of Vigasio (VR) |
| --- | --- |

—

Municipality of Vigasio (VR)

| — | Municipality of Villa Bartolomea (VR) |
| --- | --- |

—

Municipality of Villa Bartolomea (VR)

| — | Municipality of Villafranca di Verona (VR) |
| --- | --- |

—

Municipality of Villafranca di Verona (VR)

| — | Municipality of Zevio (VR) |
| --- | --- |

—

Municipality of Zevio (VR)

| — | Municipality of Zimella (VR) |
| --- | --- |

—

Municipality of Zimella (VR)

| — | Municipality of Agugliaro (VI) |
| --- | --- |

—

Municipality of Agugliaro (VI)

| — | Municipality of Albettone (VI) |
| --- | --- |

—

Municipality of Albettone (VI)

| — | Municipality of Alonte (VI) |
| --- | --- |

—

Municipality of Alonte (VI)

| — | Municipality of Altavilla Vicentina (VI) South of A4 |
| --- | --- |

—

Municipality of Altavilla Vicentina (VI) South of A4

| — | Municipality of Arcugnano (VI) South of A4 |
| --- | --- |

—

Municipality of Arcugnano (VI) South of A4

| — | Municipality of Asigliano Veneto (VI) |
| --- | --- |

—

Municipality of Asigliano Veneto (VI)

| — | Municipality of Barbarano Mossano (VI) |
| --- | --- |

—

Municipality of Barbarano Mossano (VI)

| — | Municipality of Brendola (VI) East of A4 |
| --- | --- |

—

Municipality of Brendola (VI) East of A4

| — | Municipality of Brendola (VI) West of A4 |
| --- | --- |

—

Municipality of Brendola (VI) West of A4

| — | Municipality of Camisano Vicentino (VI) |
| --- | --- |

—

Municipality of Camisano Vicentino (VI)

| — | Municipality of Campiglia dei Berici (VI) |
| --- | --- |

—

Municipality of Campiglia dei Berici (VI)

| — | Municipality of Castegnero (VI) |
| --- | --- |

—

Municipality of Castegnero (VI)

| — | Municipality of Gambellara (VI) South of A4 |
| --- | --- |

—

Municipality of Gambellara (VI) South of A4

| — | Municipality of Gambellara (VI) North of A4 |
| --- | --- |

—

Municipality of Gambellara (VI) North of A4

| — | Municipality of Grisignano di Zocco (VI) South of A4 |
| --- | --- |

—

Municipality of Grisignano di Zocco (VI) South of A4

| — | Municipality of Grisignano di Zocco (VI) North of A4 |
| --- | --- |

—

Municipality of Grisignano di Zocco (VI) North of A4

| — | Municipality of Grumolo delle Abbadesse (VI) South of A4 |
| --- | --- |

—

Municipality of Grumolo delle Abbadesse (VI) South of A4

| — | Municipality of Grumolo delle Abbadesse (VI) North of A4 |
| --- | --- |

—

Municipality of Grumolo delle Abbadesse (VI) North of A4

| — | Municipality of Longare (VI) |
| --- | --- |

—

Municipality of Longare (VI)

| — | Municipality of Lonigo (VI) |
| --- | --- |

—

Municipality of Lonigo (VI)

| — | Municipality of Montebello Vicentino (VI) East of A4 |
| --- | --- |

—

Municipality of Montebello Vicentino (VI) East of A4

| — | Municipality of Montebello Vicentino (VI) West of A4 |
| --- | --- |

—

Municipality of Montebello Vicentino (VI) West of A4

| — | Municipality of Montecchio Maggiore (VI) East of A4 |
| --- | --- |

—

Municipality of Montecchio Maggiore (VI) East of A4

| — | Municipality of Montegalda (VI) |
| --- | --- |

—

Municipality of Montegalda (VI)

| — | Municipality of Montegaldella (VI) |
| --- | --- |

—

Municipality of Montegaldella (VI)

| — | Municipality of Nanto (VI) |
| --- | --- |

—

Municipality of Nanto (VI)

| — | Municipality of Noventa Vicentina (VI) |
| --- | --- |

—

Municipality of Noventa Vicentina (VI)

| — | Municipality of Orgiano (VI) |
| --- | --- |

—

Municipality of Orgiano (VI)

| — | Municipality of Pojana Maggiore (VI) |
| --- | --- |

—

Municipality of Pojana Maggiore (VI)

| — | Municipality of Sarego (VI) |
| --- | --- |

—

Municipality of Sarego (VI)

| — | Municipality of Sossano (VI) |
| --- | --- |

—

Municipality of Sossano (VI)

| — | Municipality of Torri di Quartesolo (VI) South of A4 |
| --- | --- |

—

Municipality of Torri di Quartesolo (VI) South of A4

| — | Municipality of Torri di Quartesolo (VI) North of A4 |
| --- | --- |

—

Municipality of Torri di Quartesolo (VI) North of A4

| — | Municipality of Val Liona (VI) |
| --- | --- |

—

Municipality of Val Liona (VI)

| — | Municipality of Vicenza (VI) South of A4 |
| --- | --- |

—

Municipality of Vicenza (VI) South of A4

| — | Municipality of Villaga (VI) |
| --- | --- |

—

Municipality of Villaga (VI)

| — | Municipality of Zovencedo (VI) |
| --- | --- |

—

Municipality of Zovencedo (VI)

31.3.2022

| * | În conformitate cu Acordul privind retragerea Regatului Unit al Marii Britanii și Irlandei de Nord din Uniunea Europeană și din Comunitatea Europeană a Energiei Atomice, în special cu articolul 5 alineatul (4) din Protocolul privind Irlanda/Irlanda de Nord, în coroborare cu anexa 2 la respectivul protocol, în sensul prezentei anexe, referirile la state membre includ Regatul Unit în ceea ce privește Irlanda de Nord. |
| --- | --- |

*

---