# Službeni list L 156/2022

| | ISSN 1977-0847 |
| --- | --- |
| Službeni list
  Europske unije | L 156 |
| | |
| Hrvatsko izdanje | Zakonodavstvo | Godište 65.9. lipnja 2022. |

ISSN 1977-0847

Službeni list

Europske unije

L 156

Hrvatsko izdanje

Zakonodavstvo

Godište 65.9. lipnja 2022.

---

| Sadržaj | | II.   Nezakonodavni akti | Stranica |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MEĐUNARODNI SPORAZUMI |
| | * | Informacije o stupanju na snagu Sporazuma između Europske unije i Vlade Republike Filipina o određenim aspektima usluga zračnog prijevoza | 1 |
| | | UREDBE |
| | * | Provedbena uredba Komisije (EU) 2022/897 оd 2. lipnja 2022. o upisu naziva u registar zaštićenih oznaka izvornosti i zaštićenih oznaka zemljopisnog podrijetla (Lenticchia di Onano (ZOZP)) | 2 |
| | | ODLUKE |
| | * | Provedbena odluka Komisije (EU) 2022/898 оd 3. lipnja 2022. o izmjeni Priloga Provedbenoj odluci (EU) 2021/641 o hitnim mjerama povezanima sa slučajevima izbijanja visokopatogene influence ptica u određenim državama članicama
  (priopćeno pod brojem dokumenta C(2022) 3788)

   (
  1
  ) | 3 |
| | * | Provedbena odluka Komisije (EU) 2022/899 оd 8. lipnja 2022. o istovrijednosti regulatornog okvira za središnje druge ugovorne strane u Indoneziji u skladu s Uredbom (EU) br. 648/2012 Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu središnjih drugih ugovornih strana pod nadzorom indonezijskog tijela za financijske usluge (Otoritas Jasa Keuangan) (
  1
  ) | 53 |
| | * | Provedbena odluka Komisije (EU) 2022/900 оd 8. lipnja 2022. o izmjeni Provedbene odluke (EU) 2015/2039 u pogledu razvoja regulatornog okvira Južnoafričke Republike za središnje druge ugovorne strane (
  1
  ) | 57 |
| | * | Provedbena odluka Komisije (EU) 2022/901 оd 8. lipnja 2022. o izmjeni Provedbene odluke (EU) 2016/2269 u pogledu središnjih drugih ugovornih strana pod nadzorom Indijskog nadzornog tijela za međunarodne centre za financijske usluge (
  1
  ) | 60 |
| | * | Provedbena odluka Komisije (EU) 2022/902 оd 8. lipnja 2022. o istovrijednosti regulatornog okvira za središnje druge ugovorne strane u Maleziji u skladu s Uredbom (EU) br. 648/2012 Europskog parlamenta i Vijeća (
  1
  ) | 64 |
| | * | Provedbena odluka Komisije (EU) 2022/903 оd 8. lipnja 2022. o istovrijednosti regulatornog okvira za središnje druge ugovorne strane u Čileu u skladu s Uredbom (EU) br. 648/2012 Europskog parlamenta i Vijeća (
  1
  ) | 68 |
| | | AKTI KOJE DONOSE TIJELA USTANOVLJENA MEĐUNARODNIM SPORAZUMIMA |
| | * | Odluka br. 1/2022 Vijeća za stabilizaciju i pridruživanje EU – Crna Gora od 9. veljače 2022. o izmjeni Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju između Europskih zajednica i njihovih država članica, s jedne strane, i Republike Crne Gore, s druge strane, zamjenom njegova Protokola 3. o definiciji pojma proizvodi s podrijetlom i načinima administrativne suradnje [2022/904] | 72 |

Sadržaj

II.   Nezakonodavni akti

Stranica

MEĐUNARODNI SPORAZUMI

*

Informacije o stupanju na snagu Sporazuma između Europske unije i Vlade Republike Filipina o određenim aspektima usluga zračnog prijevoza

1

UREDBE

*

Provedbena uredba Komisije (EU) 2022/897 оd 2. lipnja 2022. o upisu naziva u registar zaštićenih oznaka izvornosti i zaštićenih oznaka zemljopisnog podrijetla (Lenticchia di Onano (ZOZP))

2

ODLUKE

*

Provedbena odluka Komisije (EU) 2022/898 оd 3. lipnja 2022. o izmjeni Priloga Provedbenoj odluci (EU) 2021/641 o hitnim mjerama povezanima sa slučajevima izbijanja visokopatogene influence ptica u određenim državama članicama
  (priopćeno pod brojem dokumenta C(2022) 3788)

   (
  1
  )

(priopćeno pod brojem dokumenta C(2022) 3788)

1

3

*

Provedbena odluka Komisije (EU) 2022/899 оd 8. lipnja 2022. o istovrijednosti regulatornog okvira za središnje druge ugovorne strane u Indoneziji u skladu s Uredbom (EU) br. 648/2012 Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu središnjih drugih ugovornih strana pod nadzorom indonezijskog tijela za financijske usluge (Otoritas Jasa Keuangan) (
  1
  )

1

53

*

Provedbena odluka Komisije (EU) 2022/900 оd 8. lipnja 2022. o izmjeni Provedbene odluke (EU) 2015/2039 u pogledu razvoja regulatornog okvira Južnoafričke Republike za središnje druge ugovorne strane (
  1
  )

1

57

*

Provedbena odluka Komisije (EU) 2022/901 оd 8. lipnja 2022. o izmjeni Provedbene odluke (EU) 2016/2269 u pogledu središnjih drugih ugovornih strana pod nadzorom Indijskog nadzornog tijela za međunarodne centre za financijske usluge (
  1
  )

1

60

*

Provedbena odluka Komisije (EU) 2022/902 оd 8. lipnja 2022. o istovrijednosti regulatornog okvira za središnje druge ugovorne strane u Maleziji u skladu s Uredbom (EU) br. 648/2012 Europskog parlamenta i Vijeća (
  1
  )

1

64

*

Provedbena odluka Komisije (EU) 2022/903 оd 8. lipnja 2022. o istovrijednosti regulatornog okvira za središnje druge ugovorne strane u Čileu u skladu s Uredbom (EU) br. 648/2012 Europskog parlamenta i Vijeća (
  1
  )

1

68

AKTI KOJE DONOSE TIJELA USTANOVLJENA MEĐUNARODNIM SPORAZUMIMA

*

Odluka br. 1/2022 Vijeća za stabilizaciju i pridruživanje EU – Crna Gora od 9. veljače 2022. o izmjeni Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju između Europskih zajednica i njihovih država članica, s jedne strane, i Republike Crne Gore, s druge strane, zamjenom njegova Protokola 3. o definiciji pojma proizvodi s podrijetlom i načinima administrativne suradnje [2022/904]

72

| | | Ispravci |
| --- | --- | --- |
| | * | Ispravak Uredbe (EU) 2020/852 Europskog parlamenta i Vijeća od 18. lipnja 2020. o uspostavi okvira za olakšavanje održivih ulaganja i izmjeni Uredbe (EU) 2019/2088 ( SL L 198, 22.6.2020. ) | 159 |
| | * | Ispravak Odluke Vijeća (ZVSP) 2022/397 od 9. ožujka 2022. o izmjeni Odluke 2014/145/ZVSP o mjerama ograničavanja s obzirom na djelovanja kojima se podrivaju ili ugrožavaju teritorijalna cjelovitost, suverenitet i neovisnost Ukrajine ( SL L 80, 9.3.2022. ) | 160 |
| | * | Ispravak Provedbene uredbe Komisije (EU) 2021/2325 оd 16. prosinca 2021. o utvrđivanju, u skladu s Uredbom (EU) 2018/848 Europskog parlamenta i Vijeća, popisa trećih zemalja i popisa kontrolnih tijela i kontrolnih ustanova koji su priznati na temelju članka 33. stavaka 2. i 3. Uredbe Vijeća (EZ) br. 834/2007 za potrebe uvoza ekoloških proizvoda u Uniju ( SL L 465, 29.12.2021. ) | 161 |
| | * | Ispravak Provedbene uredbe Komisije (EU) 2021/2289 оd 21. prosinca 2021. o utvrđivanju pravila za primjenu Uredbe (EU) 2021/2115 Europskog parlamenta i Vijeća o prikazivanju sadržaja strateških planova u okviru ZPP-a i elektroničkom sustavu za sigurnu razmjenu informacija ( SL L 458, 22.12.2021. ) | 163 |

Ispravci

*

Ispravak Uredbe (EU) 2020/852 Europskog parlamenta i Vijeća od 18. lipnja 2020. o uspostavi okvira za olakšavanje održivih ulaganja i izmjeni Uredbe (EU) 2019/2088 ( SL L 198, 22.6.2020. )

( SL L 198, 22.6.2020. )

159

*

Ispravak Odluke Vijeća (ZVSP) 2022/397 od 9. ožujka 2022. o izmjeni Odluke 2014/145/ZVSP o mjerama ograničavanja s obzirom na djelovanja kojima se podrivaju ili ugrožavaju teritorijalna cjelovitost, suverenitet i neovisnost Ukrajine ( SL L 80, 9.3.2022. )

( SL L 80, 9.3.2022. )

160

*

Ispravak Provedbene uredbe Komisije (EU) 2021/2325 оd 16. prosinca 2021. o utvrđivanju, u skladu s Uredbom (EU) 2018/848 Europskog parlamenta i Vijeća, popisa trećih zemalja i popisa kontrolnih tijela i kontrolnih ustanova koji su priznati na temelju članka 33. stavaka 2. i 3. Uredbe Vijeća (EZ) br. 834/2007 za potrebe uvoza ekoloških proizvoda u Uniju ( SL L 465, 29.12.2021. )

( SL L 465, 29.12.2021. )

161

*

Ispravak Provedbene uredbe Komisije (EU) 2021/2289 оd 21. prosinca 2021. o utvrđivanju pravila za primjenu Uredbe (EU) 2021/2115 Europskog parlamenta i Vijeća o prikazivanju sadržaja strateških planova u okviru ZPP-a i elektroničkom sustavu za sigurnu razmjenu informacija ( SL L 458, 22.12.2021. )

( SL L 458, 22.12.2021. )

163

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekst značajan za EGP. |

---

(1)   Tekst značajan za EGP.

1

| HR | Akti čiji su naslovi tiskani običnim slovima su oni koji se odnose na svakodnevno upravljanje poljoprivrednim pitanjima, a općenito vrijede ograničeno razdoblje.
  Naslovi svih drugih akata tiskani su masnim slovima, a prethodi im zvjezdica. |
| --- | --- |

HR

Akti čiji su naslovi tiskani običnim slovima su oni koji se odnose na svakodnevno upravljanje poljoprivrednim pitanjima, a općenito vrijede ograničeno razdoblje.

Naslovi svih drugih akata tiskani su masnim slovima, a prethodi im zvjezdica.

---

II. Nezakonodavni akti

MEĐUNARODNI SPORAZUMI

| 9.6.2022 | HR | Službeni list Europske unije | L 156/1 |
| --- | --- | --- | --- |

9.6.2022

HR

Službeni list Europske unije

L 156/1

---

Informacije o stupanju na snagu Sporazuma između Europske unije i Vlade Republike Filipina o određenim aspektima usluga zračnog prijevoza

Sporazum između Europske unije i Vlade Republike Filipina o određenim aspektima usluga zračnog prijevoza, potpisan u Bruxellesu 29. studenoga 2018., stupio je na snagu 24. svibnja 2022., u skladu s člankom 8. stavkom 1. Sporazuma, s obzirom na to da je posljednja obavijest dostavljena 24. svibnja 2022.

---

UREDBE

| 9.6.2022 | HR | Službeni list Europske unije | L 156/2 |
| --- | --- | --- | --- |

9.6.2022

HR

Službeni list Europske unije

L 156/2

---

PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2022/897

оd 2. lipnja 2022.

o upisu naziva u registar zaštićenih oznaka izvornosti i zaštićenih oznaka zemljopisnog podrijetla („Lenticchia di Onano” (ZOZP))

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 21. studenoga 2012. o sustavima kvalitete za poljoprivredne i prehrambene proizvode (1), a posebno njezin članak 52. stavak 2.,

budući da:

| (1) | U skladu s člankom 50. stavkom 2. točkom (a) Uredbe (EU) br. 1151/2012, zahtjev Italije za upis naziva „Lenticchia di Onano” u registar objavljen je u Službenom listu Europske unije (2). |
| --- | --- |

(1)

U skladu s člankom 50. stavkom 2. točkom (a) Uredbe (EU) br. 1151/2012, zahtjev Italije za upis naziva „Lenticchia di Onano” u registar objavljen je u Službenom listu Europske unije (2).

| (2) | Budući da Komisiji nije dostavljen ni jedan prigovor u smislu članka 51. Uredbe (EU) br. 1151/2012, naziv „Lenticchia di Onano” potrebno je upisati u registar, |
| --- | --- |

(2)

Budući da Komisiji nije dostavljen ni jedan prigovor u smislu članka 51. Uredbe (EU) br. 1151/2012, naziv „Lenticchia di Onano” potrebno je upisati u registar,

DONIJELA JE OVU UREDBU:

Članak 1.

Naziv „Lenticchia di Onano” (ZOZP) upisuje se u registar.

Naziv iz prvog stavka odnosi se na proizvod iz razreda 1.6. Voće, povrće i žitarice, u prirodnom stanju ili prerađeni iz Priloga XI. Provedbenoj uredbi Komisije (EU) br. 668/2014 (3).

Članak 2.

Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 2. lipnja 2022.

Za Komisiju,

u ime predsjednice,

Janusz WOJCIECHOWSKI

Član Komisije

---

(1)  
  SL L 343, 14.12.2012., str. 1.

1

(2)  
  SL C 87, 23.2.2022., str. 19.

2

(3)  Provedbena uredba Komisije (EU) br. 668/2014 od 13. lipnja 2014. o utvrđivanju pravila za primjenu Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća o sustavima kvalitete za poljoprivredne i prehrambene proizvode (SL L 179, 19.6.2014., str. 36.).

3

---

ODLUKE

| 9.6.2022 | HR | Službeni list Europske unije | L 156/3 |
| --- | --- | --- | --- |

9.6.2022

HR

Službeni list Europske unije

L 156/3

---

PROVEDBENA ODLUKA KOMISIJE (EU) 2022/898

оd 3. lipnja 2022.

o izmjeni Priloga Provedbenoj odluci (EU) 2021/641 o hitnim mjerama povezanima sa slučajevima izbijanja visokopatogene influence ptica u određenim državama članicama

(priopćeno pod brojem dokumenta C(2022) 3788)

(Tekst značajan za EGP)

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2016/429 Europskog parlamenta i Vijeća od 9. ožujka 2016. o prenosivim bolestima životinja te o izmjeni i stavljanju izvan snage određenih akata u području zdravlja životinja („Zakon o zdravlju životinja”) (1), a posebno njezin članak 259. stavak 1. točku (c),

budući da:

| (1) | Visokopatogena influenca ptica (HPAI) zarazna je virusna bolest ptica koja može ozbiljno utjecati na profitabilnost peradarstva te omesti trgovinu unutar Unije i izvoz u treće zemlje. Virusima visokopatogene influence ptica mogu se zaraziti ptice selice, koje te viruse mogu proširiti na velike udaljenosti tijekom jesenskih i proljetnih migracija. Zbog prisutnosti virusâ visokopatogene influence ptica kod divljih ptica postoji stalna opasnost od izravnog i neizravnog unošenja tih virusa na gospodarstva na kojima se drži perad ili ptice u zatočeništvu. U slučaju izbijanja visokopatogene influence ptica postoji rizik da se uzročnik bolesti proširi na druga gospodarstva na kojima se drži perad ili ptice u zatočeništvu. |
| --- | --- |

(1)

Visokopatogena influenca ptica (HPAI) zarazna je virusna bolest ptica koja može ozbiljno utjecati na profitabilnost peradarstva te omesti trgovinu unutar Unije i izvoz u treće zemlje. Virusima visokopatogene influence ptica mogu se zaraziti ptice selice, koje te viruse mogu proširiti na velike udaljenosti tijekom jesenskih i proljetnih migracija. Zbog prisutnosti virusâ visokopatogene influence ptica kod divljih ptica postoji stalna opasnost od izravnog i neizravnog unošenja tih virusa na gospodarstva na kojima se drži perad ili ptice u zatočeništvu. U slučaju izbijanja visokopatogene influence ptica postoji rizik da se uzročnik bolesti proširi na druga gospodarstva na kojima se drži perad ili ptice u zatočeništvu.

| (2) | Uredbom (EU) 2016/429 utvrđen je novi zakonodavni okvir za sprečavanje i kontrolu bolesti koje su prenosive na životinje ili ljude. Visokopatogena influenca ptica obuhvaćena je definicijom bolesti s popisa iz te uredbe i podliježe pravilima za sprečavanje i kontrolu bolesti utvrđenima u toj uredbi. Nadalje, Delegiranom uredbom Komisije (EU) 2020/687 (2) dopunjuje se Uredba (EU) 2016/429 u pogledu pravila za sprečavanje i kontrolu određenih bolesti s popisa, uključujući mjere kontrole bolesti za visokopatogenu influencu ptica. |
| --- | --- |

(2)

Uredbom (EU) 2016/429 utvrđen je novi zakonodavni okvir za sprečavanje i kontrolu bolesti koje su prenosive na životinje ili ljude. Visokopatogena influenca ptica obuhvaćena je definicijom bolesti s popisa iz te uredbe i podliježe pravilima za sprečavanje i kontrolu bolesti utvrđenima u toj uredbi. Nadalje, Delegiranom uredbom Komisije (EU) 2020/687 (2) dopunjuje se Uredba (EU) 2016/429 u pogledu pravila za sprečavanje i kontrolu određenih bolesti s popisa, uključujući mjere kontrole bolesti za visokopatogenu influencu ptica.

| (3) | Provedbena odluka Komisije (EU) 2021/641 (3) donesena je u okviru Uredbe (EU) 2016/429 i njome se utvrđuju mjere kontrole bolesti povezane s izbijanjima visokopatogene influence ptica. |
| --- | --- |

(3)

Provedbena odluka Komisije (EU) 2021/641 (3) donesena je u okviru Uredbe (EU) 2016/429 i njome se utvrđuju mjere kontrole bolesti povezane s izbijanjima visokopatogene influence ptica.

| (4) | Konkretno, Provedbenom odlukom (EU) 2021/641 utvrđeno je da zone zaštite, zone nadziranja i dodatne zone ograničenja koje države članice uspostave nakon izbijanja visokopatogene influence ptica u skladu s Delegiranom uredbom (EU) 2020/687 moraju obuhvaćati barem područja koja su u Prilogu toj provedbenoj odluci navedena kao zone zaštite, zone nadziranja i dodatne zone ograničenja. |
| --- | --- |

(4)

Konkretno, Provedbenom odlukom (EU) 2021/641 utvrđeno je da zone zaštite, zone nadziranja i dodatne zone ograničenja koje države članice uspostave nakon izbijanja visokopatogene influence ptica u skladu s Delegiranom uredbom (EU) 2020/687 moraju obuhvaćati barem područja koja su u Prilogu toj provedbenoj odluci navedena kao zone zaštite, zone nadziranja i dodatne zone ograničenja.

| (5) | Prilog Provedbenoj odluci (EU) 2021/641 nedavno je izmijenjen Provedbenom odlukom Komisije (EU) 2022/817 (4) nakon izbijanja visokopatogene influence ptica kod peradi ili ptica u zatočeništvu u Njemačkoj, Francuskoj i Mađarskoj, koja je trebalo uzeti u obzir u tom prilogu. |
| --- | --- |

(5)

Prilog Provedbenoj odluci (EU) 2021/641 nedavno je izmijenjen Provedbenom odlukom Komisije (EU) 2022/817 (4) nakon izbijanja visokopatogene influence ptica kod peradi ili ptica u zatočeništvu u Njemačkoj, Francuskoj i Mađarskoj, koja je trebalo uzeti u obzir u tom prilogu.

| (6) | Od datuma donošenja Provedbene odluke (EU) 2022/817 Mađarska i Nizozemska obavijestile su Komisiju o novim izbijanjima visokopatogene influence ptica u objektima u kojima se drži perad ili ptice u zatočeništvu, unutar ili izvan područja navedenih u Prilogu toj provedbenoj odluci. |
| --- | --- |

(6)

Od datuma donošenja Provedbene odluke (EU) 2022/817 Mađarska i Nizozemska obavijestile su Komisiju o novim izbijanjima visokopatogene influence ptica u objektima u kojima se drži perad ili ptice u zatočeništvu, unutar ili izvan područja navedenih u Prilogu toj provedbenoj odluci.

| (7) | Nadalje, Slovačka je obavijestila Komisiju o izbijanju visokopatogene influence ptica na gospodarstvu na kojem se drži perad ili ptice u zatočeništvu u pokrajini Šaľa u toj državi članici. |
| --- | --- |

(7)

Nadalje, Slovačka je obavijestila Komisiju o izbijanju visokopatogene influence ptica na gospodarstvu na kojem se drži perad ili ptice u zatočeništvu u pokrajini Šaľa u toj državi članici.

| (8) | Nadležna tijela Mađarske, Nizozemske i Slovačke poduzela su potrebne mjere kontrole bolesti propisane Delegiranom uredbom (EU) 2020/687, uključujući uspostavu zona zaštite i zona nadziranja oko tih mjesta izbijanja bolesti. |
| --- | --- |

(8)

Nadležna tijela Mađarske, Nizozemske i Slovačke poduzela su potrebne mjere kontrole bolesti propisane Delegiranom uredbom (EU) 2020/687, uključujući uspostavu zona zaštite i zona nadziranja oko tih mjesta izbijanja bolesti.

| (9) | Komisija je u suradnji s Mađarskom, Nizozemskom i Slovačkom ispitala mjere kontrole bolesti koje su poduzele te države članice i uvjerila se da su granice zona zaštite i zona nadziranja koje su uspostavila nadležna tijela Mađarske, Nizozemske i Slovačke na dovoljnoj udaljenosti od objekata u kojima su potvrđena nedavna izbijanja visokopatogene influence ptica. |
| --- | --- |

(9)

Komisija je u suradnji s Mađarskom, Nizozemskom i Slovačkom ispitala mjere kontrole bolesti koje su poduzele te države članice i uvjerila se da su granice zona zaštite i zona nadziranja koje su uspostavila nadležna tijela Mađarske, Nizozemske i Slovačke na dovoljnoj udaljenosti od objekata u kojima su potvrđena nedavna izbijanja visokopatogene influence ptica.

| (10) | U Prilogu Provedbenoj odluci (EU) 2021/641 trenutačno nema područja navedenih kao zone zaštite i zone nadziranja za Slovačku. |
| --- | --- |

(10)

U Prilogu Provedbenoj odluci (EU) 2021/641 trenutačno nema područja navedenih kao zone zaštite i zone nadziranja za Slovačku.

| (11) | Kako bi se spriječili nepotrebni poremećaji trgovine u Uniji i izbjeglo da treće zemlje nametnu neopravdane prepreke trgovini, potrebno je na razini Unije, u suradnji s Mađarskom, Nizozemskom i Slovačkom, brzo utvrditi nove zone zaštite i zone nadziranja koje je uspostavila ta država članica u skladu s Delegiranom uredbom (EU) 2020/687. |
| --- | --- |

(11)

Kako bi se spriječili nepotrebni poremećaji trgovine u Uniji i izbjeglo da treće zemlje nametnu neopravdane prepreke trgovini, potrebno je na razini Unije, u suradnji s Mađarskom, Nizozemskom i Slovačkom, brzo utvrditi nove zone zaštite i zone nadziranja koje je uspostavila ta država članica u skladu s Delegiranom uredbom (EU) 2020/687.

| (12) | Stoga bi trebalo izmijeniti područja navedena za Mađarsku i Nizozemsku u Prilogu Provedbenoj odluci (EU) 2021/641. |
| --- | --- |

(12)

Stoga bi trebalo izmijeniti područja navedena za Mađarsku i Nizozemsku u Prilogu Provedbenoj odluci (EU) 2021/641.

| (13) | Usto bi u Prilogu Provedbenoj odluci (EU) 2021/641 trebalo navesti zone zaštite i zone nadziranja za Slovačku. |
| --- | --- |

(13)

Usto bi u Prilogu Provedbenoj odluci (EU) 2021/641 trebalo navesti zone zaštite i zone nadziranja za Slovačku.

| (14) | Prilog Provedbenoj odluci (EU) 2021/641 trebalo bi u skladu s time izmijeniti radi ažuriranja regionalizacije na razini Unije kako bi se u obzir uzele zone zaštite i zone nadziranja koje su uspostavile Mađarska, Nizozemska i Slovačka u skladu s Delegiranom uredbom (EU) 2020/687 te trajanje mjera koje se u njima primjenjuju. |
| --- | --- |

(14)

Prilog Provedbenoj odluci (EU) 2021/641 trebalo bi u skladu s time izmijeniti radi ažuriranja regionalizacije na razini Unije kako bi se u obzir uzele zone zaštite i zone nadziranja koje su uspostavile Mađarska, Nizozemska i Slovačka u skladu s Delegiranom uredbom (EU) 2020/687 te trajanje mjera koje se u njima primjenjuju.

| (15) | Provedbenu odluku (EU) 2021/641 trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti. |
| --- | --- |

(15)

Provedbenu odluku (EU) 2021/641 trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti.

| (16) | Zbog hitnosti epidemiološke situacije u Uniji u pogledu širenja visokopatogene influence ptica važno je da izmjene Provedbene odluke (EU) 2021/641 utvrđene ovom Odlukom stupe na snagu što prije. |
| --- | --- |

(16)

Zbog hitnosti epidemiološke situacije u Uniji u pogledu širenja visokopatogene influence ptica važno je da izmjene Provedbene odluke (EU) 2021/641 utvrđene ovom Odlukom stupe na snagu što prije.

| (17) | Mjere predviđene u ovoj Odluci u skladu su s mišljenjem Stalnog odbora za bilje, životinje, hranu i hranu za životinje, |
| --- | --- |

(17)

Mjere predviđene u ovoj Odluci u skladu su s mišljenjem Stalnog odbora za bilje, životinje, hranu i hranu za životinje,

DONIJELA JE OVU ODLUKU:

Članak 1.

Prilog Provedbenoj odluci (EU) 2021/641 zamjenjuje se tekstom iz Priloga ovoj Odluci.

Članak 2.

Ova je Odluka upućena državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 3. lipnja 2022.

Za Komisiju

Stella KYRIAKIDES

Članica Komisije

---

(1)  
  SL L 84, 31.3.2016., str. 1.

1

(2)  Delegirana uredba Komisije (EU) 2020/687 od 17. prosinca 2019. o dopuni Uredbe (EU) 2016/429 Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu pravila za sprečavanje i kontrolu određenih bolesti s popisa (SL L 174, 3.6.2020., str. 64.).

2

(3)  Provedbena odluka Komisije (EU) 2021/641 оd 16. travnja 2021. o hitnim mjerama povezanima sa slučajevima izbijanja visokopatogene influence ptica u određenim državama članicama (SL L 134, 20.4.2021., str. 166.).

3

(4)  Provedbena odluka Komisije (EU) 2022/817 оd 20. svibnja 2022. o izmjeni Priloga Provedbenoj odluci (EU) 2021/641 o hitnim mjerama povezanima sa slučajevima izbijanja visokopatogene influence ptica u određenim državama članicama (SL L 146, 25.5.2022., str. 13.).

4

---

PRILOG

„PRILOG

DIO A

Zone zaštite u predmetnim državama članicama* u skladu s člancima 1. i 2.:

Država članica: Njemačka

| Obuhvaćeno područje | Datum do kojeg se primjenjuje u skladu s člankom 39. Delegirane uredbe (EU) 2020/687 |
| --- | --- |
| SCHLESWIG-HOLSTEIN |
| Kreis Nordfriesland

  Beginn im Norden auf der Deichlinie Galmsbüllkoog, kreuzt den Westerweg in Höhe Marienkoog, folgt der Straße Mühlendeich bis zur Kreuzung Marienkoogsdeich, nach Osten in gerader Linie auf den Tefkebüller Weg und folgt diesem bis zum Süderdeich. Den Süderdeich 1 km folgend biegt der Sperrbezirk nach Süden ab bis zur Bahnlinie, folgt diesem Richtung Osten bis Höhe Der Südeste Querweg, wo er nach Süden abbiegt. Weiter im Verlauf Der Südeste Querweg und in dessen Verlängerung nach Süden bis zur Kreuzung am Schöpfweg/Martensenweg. Von dort aus südwestlich bis an den Kreuzungspunkt mit der B5/Gemeindegrenze. Weiter Richtung Südosten auf dem Süderdeich, darüber hinaus in gerader Linie bis zur Kreuzung Osewoldter Koog. Weiter östlich über den Deich in einem 10 km-Radius durch die Nordsee bis zum Beginn. | 5.6.2022. |

Obuhvaćeno područje

Datum do kojeg se primjenjuje u skladu s člankom 39. Delegirane uredbe (EU) 2020/687

SCHLESWIG-HOLSTEIN

Kreis Nordfriesland

Beginn im Norden auf der Deichlinie Galmsbüllkoog, kreuzt den Westerweg in Höhe Marienkoog, folgt der Straße Mühlendeich bis zur Kreuzung Marienkoogsdeich, nach Osten in gerader Linie auf den Tefkebüller Weg und folgt diesem bis zum Süderdeich. Den Süderdeich 1 km folgend biegt der Sperrbezirk nach Süden ab bis zur Bahnlinie, folgt diesem Richtung Osten bis Höhe Der Südeste Querweg, wo er nach Süden abbiegt. Weiter im Verlauf Der Südeste Querweg und in dessen Verlängerung nach Süden bis zur Kreuzung am Schöpfweg/Martensenweg. Von dort aus südwestlich bis an den Kreuzungspunkt mit der B5/Gemeindegrenze. Weiter Richtung Südosten auf dem Süderdeich, darüber hinaus in gerader Linie bis zur Kreuzung Osewoldter Koog. Weiter östlich über den Deich in einem 10 km-Radius durch die Nordsee bis zum Beginn.

5.6.2022.

Država članica: Francuska

| Obuhvaćeno područje | Datum do kojeg se primjenjuje u skladu s člankom 39. Delegirane uredbe (EU) 2020/687 |
| --- | --- |
| Département: Aveyron (12) |
| „CONQUES-EN-ROUERGUE
  sud RD 42, est RD901”
  „PRUINES
  ouest RD228, nord RD 502”
  „SAINT-FELIX-DE-LUNEL
  ouest RD228, RD657, RD102”
  „SENERGUES
  sud RD137, ouest RD102” | 6.6.2022. |
| Les communes suivantes dans le département: Charente (16) |
| AUBETERRE-SUR-DRONNE
  BELLON
  BONNES
  COURLAC
  LES ESSARDS
  LAPRADE
  NABINAUD
  ORIVAL
  PILLAC
  ROUFFIAC
  SAINT-ROMAIN | 6.6.2022. |
| Les communes suivantes dans le département: Corrèze (19) |
| CHARTRIER-FERRIERE
  SAINT-CERNIN-DE-LARCHE | 6.6.2022. |
| Département: Dordogne (24) |
| ANGOISSE
  ANLHIAC
  ARCHIGNAC
  AURIAC-DU-PERIGORD
  AZERAT
  LA BACHELLERIE
  BANEUIL
  BARS
  BEAUREGARD-ET-BASSAC
  BELEYMAS
  BERGERAC
  BESSE
  BORREZE
  BOULAZAC ISLE MANOIRE
  BOURROU
  LE BUGUE
  CAMPAGNAC-LES-QUERCY
  CAMPAGNE
  CAMPSEGRET
  LA CASSAGNE
  CAUSE-DE-CLERANS
  CHALAGNAC
  LA CHAPELLE-AUBAREIL
  LA CHAPELLE-SAINT-JEAN
  CHATRES
  LES COTEAUX PERIGOURDINS
  CLERMONT-DE-BEAUREGARD
  CORGNAC-SUR-L’ISLE
  COUBJOURS
  COULAURES
  COURS-DE-PILE
  CREYSSENSAC-ET-PISSOT
  DOISSAT
  LA DORNAC
  DOUVILLE
  LA DOUZE
  DUSSAC
  EGLISE-NEUVE-DE-VERGT
  EYMET
  EYZERAC
  FALSE
  LA FEUILLADE
  FOULEIX
  GENIS
  GRUN-BORDAS
  ISSAC
  JAYAC
  JOURNIAC
  JUMILHAC-LE-GRAND
  LACROPTE
  LALINDE
  LAMONZIE-MONTASTRUC
  LANOUAILLE
  LANQUAIS
  LIORAC-SUR-LOUYRE
  MANAURIE
  MARCILLAC-SAINT-QUENTIN
  MAUZAC-ET-GRAND-CASTANG
  MAYAC
  MONMADALES
  MONSAC
  MONTAGNAC-LA-CREMPSE
  MONTAUT
  MONTIGNAC
  NADAILLAC
  NANTHEUIL
  NANTHIAT
  NEGRONDES
  SANILHAC
  ORLIAC
  PAULIN
  PAYZAC
  PAZAYAC
  PEYRIGNAC
  PRATS-DU-PERIGORD
  PRESSIGNAC-VICQ
  PREYSSAC-D’EXCIDEUIL
  QUEYSSAC
  RAMPIEUX
  RAZAC-D’EYMET
  SAINT-AGNE
  VAL DE LOUYRE ET CAUDEAU
  SAINT-AMAND-DE-COLY
  SAINT-AMAND-DE-VERGT
  SAINT-AUBIN-DE-CADELECH
  SAINT-AUBIN-DE-LANQUAIS
  SAINT-AVIT-DE-VIALARD
  SAINT-CASSIEN
  SAINT-CERNIN-DE-L’HERM
  SAINT-CIRQ
  SAINT-CREPIN-ET-CARLUCET
  SAINT-FELIX-DE-REILLAC-ET-MORTEMART
  SAINT-FELIX-DE-VILLADEIX
  SAINTE-FOY-DE-LONGAS
  SAINT-GENIES
  SAINT-GEORGES-DE-MONTCLARD
  SAINT-GERMAIN-DES-PRES
  SAINT-GERMAIN-ET-MONS
  SAINT-HILAIRE-D’ESTISSAC
  SAINT-JEAN-D’ESTISSAC
  SAINT-JORY-LAS-BLOUX
  SAINT-JULIEN-DE-CREMPSE
  SAINT-MARCEL-DU-PERIGORD
  SAINT-MARTIN-DES-COMBES
  SAINT-MAIME-DE-PEREYROL
  SAINT-MEDARD-D’EXCIDEUIL
  SAINT-MESMIN
  SAINT-MICHEL-DE-VILLADEIX
  SAINT-NEXANS
  SAINT-PAUL-DE-SERRE
  SAINT-POMPONT
  SAINT-RABIER
  SAINT-SULPICE-D’EXCIDEUIL
  SAINTE-TRIE
  SALIGNAC-EYVIGUES
  SALON
  SARLANDE
  SARRAZAC
  SAVIGNAC-DE-MIREMONT
  SAVIGNAC-LEDRIER
  SAVIGNAC-LES-EGLISES
  SERGEAC
  SERRES-ET-MONTGUYARD
  SORGES ET LIGUEUX EN PERIGORD
  TAMNIES
  TEILLOTS
  TERRASSON-LAVILLEDIEU
  THENON
  THIVIERS
  THONAC
  VALOJOULX
  VAUNAC
  VERDON
  VERGT
  VEYRINES-DE-VERGT
  VILLAMBLARD
  VILLEFRANCHE-DU-PERIGORD | 7.6.2022. |
| SAINT PRIVAT EN PERIGORD
  PETIT-BERSAC | 6.6.2022. |
| ABJAT-SUR-BANDIAT
  CHAMPS-ROMAIN
  SAINT-SAUD-LACOUSSIERE
  MIALET
  FIRBEIX | 3.6.2022. |
| Département: Gironde (33) |
| MARGUERON | 7.6.2022. |
| Les communes suivantes dans le département: Loire-Atlantique (44) |
| Legé
  La Limouzinière
  Machecoul-Saint-Même
  La Marne
  Paulx
  Saint-Colomban
  Corcoué-sur-Logne
  Saint-Étienne-de-Mer-Morte
  Saint-Lumine-de-Coutais
  Saint-Mars-de-Coutais
  Saint-Philbert-de-Grand-Lieu
  Touvois
  Aigrefeuille-sur-Maine
  Ancenis-Saint-Géréon
  La Boissière-du-Doré
  Boussay
  La Chevrolière
  Clisson
  Gétigné
  Gorges
  Le Landreau
  Montbert
  Montrelais
  La Planche
  La Regrippière
  La Remaudière
  Remouillé
  Saint-Aignan-Grandlieu
  Vair-sur-Loire
  Saint-Hilaire-de-Clisson
  Saint-Lumine-de-Clisson
  Vallet
  Loireauxence
  Vieillevigne
  La Roche-Blanche
  Geneston | 6.6.2022. |
| Département: Lot (46) |
| ALBIAC
  ALVIGNAC
  ANGLARS-NOZAC
  ASSIER
  AUTOIRE
  AYNAC
  BALADOU
  BANNES
  LE BASTIT
  BELMONT-BRETENOUX
  BIO
  BRETENOUX
  CALES
  COUZOU
  CRESSENSAC
  CREYSSE
  CUZANCE
  DURBANS
  ESPEDAILLAC
  ESPEYROUX
  FLAUJAC-GARE
  FLOIRAC
  FRAYSSINET
  FRAYSSINHES à l’ouest de la D43
  GIGNAC
  GINOUILLAC
  GOURDON
  GRAMAT
  ISSENDOLUS
  ISSEPTS
  COEUR DE CAUSSE à l’ouest de l’A20
  LACAVE
  LACHAPELLE-AUZAC
  LAVERGNE
  LEYME
  LIVERNON
  LOUBRESSAC
  LOUPIAC
  LUNEGARDE
  MARTEL
  MAYRAC
  MAYRINHAC-LENTOUR
  MEYRONNE
  MIERS
  MOLIERES
  MONTFAUCON à l’Ouest de l’A20
  MONTVALENT
  PADIRAC
  PAYRAC
  PAYRIGNAC
  PINSAC
  PRUDHOMAT
  REILHAC
  REILHAGUET
  REYREVIGNES
  RIGNAC
  ROCAMADOUR
  ROUFFILHAC
  RUEYRES
  SAIGNES
  SAINT-CERE
  SAINT-CHAMARAND
  SAINT-CIRQ-SOUILLAGUET
  SAINT-DENIS-LES-MARTEL
  SAINT-JEAN-LAGINESTE
  SAINT-JEAN-LESPINASSE
  SAINT-LAURENT-LES-TOURS
  SAINT-MEDARD-DE-PRESQUE
  SAINT-MICHEL-DE-LOUBEJOU
  SAINT-PAUL-DE-VERN
  SAINT-PROJET
  SAINT-SIMON
  SAINT-SOZY
  SAINT-VINCENT-DU-PENDIT
  SARRAZAC
  SENIERGUES à l’Ouest de l’A20
  SONAC
  SOUCIRAC
  SOUILLAC
  STRENQUELS
  THEGRA
  THEMINES
  VAYRAC
  LE VIGAN | 6.6.2022. |
| Département: Lot-et-Garonne (47) |
| Allemans-du-Dropt
  Beaugas
  Boudy-de-Beauregard
  Cambes
  Cancon
  Casseneuil
  Castelnaud-de-Gratecambe
  Castillonnès
  Douzains
  Lalandusse
  Lauzun
  Lédat
  Lougratte
  Miramont-de-Guyenne
  Monflanquin
  Montauriol
  Montaut
  Monteton
  Moulinet
  Moustier
  Pailloles
  Pinel-Hauterive
  Puysserampion
  Roumagne
  Saint-Colomb-de-Lauzun
  Saint-Eutrope-de-Born
  Saint-Maurice-de-Lestapel
  Saint-Pardoux-Isaac
  Saint-Pastour
  La Sauvetat-du-Dropt
  La Sauvetat-sur-Lède
  Savignac-sur-Leyze
  Ségalas
  Sérignac-Péboudou | 7.6.2022. |
| Loubès-Bernac
  Saint-Astier
  Saint-Sernin
  Villeneuve-de-Duras | 17.6.2022. |
| Rayet
  Tourliac
  Parranquet
  Saint-Martin-de-Villeréal | 10.6.2022. |
| Département: Maine-et-Loire (49) |
| Aubigné-sur-Layon
  Beaulieu-sur-Layon
  Bellevigne-en-Layon
  „Brissac Loire Aubance
  Luigné”
  Cernusson
  Chalonnes-sur-Loire
  Chanteloup-les-Bois
  Chaudefonds-sur-Layon
  Chemillé-en-Anjou
  Cléré-sur-Layon
  Coron
  Denée
  „Doué-en-Anjou
  Brigné”
  La Plaine
  Lys-Haut-Layon
  „Mauges-sur-Loire
  Saint-Laurent-de-la-Plaine”
  Montilliers
  Mozé-sur-Louet
  Passavant-sur-Layon
  Rochefort-sur-Loire
  Saint-Paul-du-Bois
  Somloire
  Soulaines-sur-Aubance
  Terranjou
  Val-du-Layon
  Vezins
  Beaupréau-en-Mauges
  Bégrolles-en-Mauges
  Cholet
  La Romagne
  La Séguinière
  La Tessouale
  Le May-sur-Evre
  Le Puy-Saint-Bonnet
  Les Cerqueux
  „Mauges-sur-Loire
  (sauf Saint-Laurent-de-la-Plaine)”
  Maulévrier
  Mazières-en-Mauges
  Montrevault-sur-Evre
  Nuaillé
  Orée d’Anjou
  Saint-Christophe-du-Bois
  Saint-Léger-sous-Cholet
  Sèvremoine
  Toutlemonde
  Trémentines
  Yzernay | 6.6.2022. |
| Les communes suivantes dans le département: DEUX-SEVRES (79) |
| Amailloux
  Boussais
  Glénay
  Gourgé
  Lageon
  Louin
  Maisontiers
  Saint-Loup-Lamairé
  Tessonière
  Allonne
  Azay-sur-Thouet
  Saint-Pardoux-Soutiers
  Le Tallud
  L’Absie
  Chanteloup
  La Chapelle-Saint-Laurent
  Largeasse
  Neuvy-Bouin
  Scillé
  Trayes
  Vernoux-en-Gâtine
  Bretignolles
  Cerizay
  Mauléon
  Cirières
  Combrand
  Courlay
  La Forêt-sur-Sèvre
  Moncoutant-sur-Sèvre
  Montravers
  Nueil-les-Aubiers
  La Petite-Boissière
  Le Pin
  Saint-Amand-sur-Sèvre
  Saint-André-sur-Sèvre
  SAINT-PIERRE-DES-ECHAUBROGNES
  Saint-Paul-en-Gâtine
  Argentonnay
  Bressuire
  Val en Vignes
  Coulonges-Thouarsais
  Geay
  Genneton
  Luché-Thouarsais
  Saint-Aubin-du-Plain
  Voulmentin
  Saint Maurice Étusson | 6.6.2022. |
| Les communes suivantes dans le département: Vendée (85) |
| Aizenay
  Beaufou
  Bellevigny
  La Chaize-le-Vicomte
  La Chapelle-Palluau
  Doix lès Fontaines
  Dompierre-sur-Yon
  La Ferrière
  Fontenay-le-Comte
  Fougeré
  La Genétouze
  Grand’Landes
  Les Lucs-sur-Boulogne
  La Merlatière
  Montreuil
  Mouilleron-le-Captif
  Palluau
  Les Velluire-sur-Vendée
  Le Poiré-sur-Vie
  La Roche-sur-Yon
  Saint-Denis-la-Chevasse
  Saint-Étienne-du-Bois
  Saint-Martin-de-Fraigneau
  Saint-Martin-des-Noyers
  Saint-Michel-le-Cloucq
  Saint-Paul-Mont-Penit
  Saint-Pierre-le-Vieux
  La Taillée
  Vix
  Vouillé-les-Marais
  L’Aiguillon-sur-Vie
  Aubigny-Les Clouzeaux
  Auchay-sur-Vendée
  Bazoges-en-Pareds
  Beaulieu-sous-la-Roche
  Bessay
  Bourneau
  Bournezeau
  La Caillère-Saint-Hilaire
  Chantonnay
  La Chapelle-Hermier
  La Chapelle-Thémer
  Château-Guibert
  Chauché
  Corpe
  Essarts en Bocage
  Le Girouard
  Le Givre
  Grosbreuil
  L’Hermenault
  L’Île-d’Olonne
  La Jaudonnière
  La Jonchère
  Landeronde
  Landevieille
  Le Langon
  Longèves
  Luçon
  Les Magnils-Reigniers
  Mareuil-sur-Lay-Dissais
  Marsais-Sainte-Radégonde
  Martinet
  Mervent
  Les Achards
  Mouchamps
  Moutiers-les-Mauxfaits
  Moutiers-sur-le-Lay
  Mouzeuil-Saint-Martin
  Nalliers
  Nesmy
  L’Orbrie
  Péault
  Petosse
  Les Pineaux
  Pissotte
  Pouillé
  La Rabatelière
  La Réorthe
  Rochetrejoux
  Rosnay
  Saint-André-Goule-d’Oie
  Saint-Aubin-la-Plaine
  Saint-Avaugourd-des-Landes
  Saint-Benoist-sur-Mer
  Sainte-Cécile
  Saint-Cyr-des-Gâts
  Saint-Cyr-en-Talmondais
  Saint-Étienne-de-Brillouet
  Sainte-Flaive-des-Loups
  Rives de l’Yon
  Sainte-Foy
  Sainte-Gemme-la-Plaine
  Saint-Georges-de-Pointindoux
  Saint-Germain-de-Prinçay
  Sainte-Hermine
  Saint-Hilaire-le-Vouhis
  Saint-Jean-de-Beugné
  Saint-Juire-Champgillon
  Saint-Julien-des-Landes
  Saint-Laurent-de-la-Salle
  Brem-sur-Mer
  Saint-Martin-des-Fontaines
  Saint-Martin-Lars-en-Sainte-Hermine
  Saint-Mathurin
  Sainte-Pexine
  Saint-Valérien
  Saint-Vincent-Sterlanges
  Saint-Vincent-sur-Graon
  Sérigné
  Sigournais
  Le Tablier
  Talmont-Saint-Hilaire
  Thiré
  Thorigny
  Thouarsais-Bouildroux
  Vairé
  Venansault
  Vendrennes
  Bazoges-en-Paillers
  Beaurepaire
  La Bernardière
  La Boissière-de-Montaigu
  Les Brouzils
  La Bruffière
  Chavagnes-en-Paillers
  La Copechagnière
  Cugand
  La Gaubretière
  L’Herbergement
  Les Herbiers
  Les Landes-Genusson
  Mesnard-la-Barotière
  Montaigu-Vendée
  Mortagne-sur-Sèvre
  Rocheservière
  Montréverd
  Saint-Aubin-des-Ormeaux
  Saint-Fulgent
  Saint-Laurent-sur-Sèvre
  Saint-Malô-du-Bois
  Saint-Martin-des-Tilleuls
  Saint-Philbert-de-Bouaine
  Tiffauges
  Treize-Septiers
  Chanverrie
  Antigny
  Le Boupère
  Breuil-Barret
  Cezais
  La Châtaigneraie
  Chavagnes-les-Redoux
  Cheffois
  Les Epesses
  Sèvremont
  Mallièvre
  La Meilleraie-Tillay
  Menomblet
  Monsireigne
  Montournais
  Mouilleron-Saint-Germain
  Pouzauges
  Réaumur
  Saint-Mars-la-Réorthe
  Saint-Maurice-des-Noues
  Saint-Maurice-le-Girard
  Saint-Mesmin
  Saint-Paul-en-Pareds
  Saint-Pierre-du-Chemin
  Saint-Prouant
  Saint-Sulpice-en-Pareds
  Tallud-Sainte-Gemme
  La Tardière
  Treize-Vents
  Vouvant | 6.6.2022. |
| Les communes suivantes dans le département: Haute Vienne (87) |
| CUSSAC - à l’Est de la D 73 et à l’Ouest de la D 42
  DOURNAZAC - à l’Ouest de la D 66
  LA CHAPELLE-MONTBRANDEIX
  LADIGNAC-LE-LONG – à l’Est de la D11
  LE CHALARD
  MARVAL - à l’Est de la D 67 et au Nord de la D 15
  PENSOL - à l’Est de la D 15 et à l’Est de la D 67
  SAINT-YRIEIX-LA-PERCHE – à L’Ouest de la D704 et au Nord de la D901 | 3.6.2022. |

Obuhvaćeno područje

Datum do kojeg se primjenjuje u skladu s člankom 39. Delegirane uredbe (EU) 2020/687

Département: Aveyron (12)

„CONQUES-EN-ROUERGUE

sud RD 42, est RD901”

„PRUINES

ouest RD228, nord RD 502”

„SAINT-FELIX-DE-LUNEL

ouest RD228, RD657, RD102”

„SENERGUES

sud RD137, ouest RD102”

6.6.2022.

Les communes suivantes dans le département: Charente (16)

AUBETERRE-SUR-DRONNE

BELLON

BONNES

COURLAC

LES ESSARDS

LAPRADE

NABINAUD

ORIVAL

PILLAC

ROUFFIAC

SAINT-ROMAIN

6.6.2022.

Les communes suivantes dans le département: Corrèze (19)

CHARTRIER-FERRIERE

SAINT-CERNIN-DE-LARCHE

6.6.2022.

Département: Dordogne (24)

ANGOISSE

ANLHIAC

ARCHIGNAC

AURIAC-DU-PERIGORD

AZERAT

LA BACHELLERIE

BANEUIL

BARS

BEAUREGARD-ET-BASSAC

BELEYMAS

BERGERAC

BESSE

BORREZE

BOULAZAC ISLE MANOIRE

BOURROU

LE BUGUE

CAMPAGNAC-LES-QUERCY

CAMPAGNE

CAMPSEGRET

LA CASSAGNE

CAUSE-DE-CLERANS

CHALAGNAC

LA CHAPELLE-AUBAREIL

LA CHAPELLE-SAINT-JEAN

CHATRES

LES COTEAUX PERIGOURDINS

CLERMONT-DE-BEAUREGARD

CORGNAC-SUR-L’ISLE

COUBJOURS

COULAURES

COURS-DE-PILE

CREYSSENSAC-ET-PISSOT

DOISSAT

LA DORNAC

DOUVILLE

LA DOUZE

DUSSAC

EGLISE-NEUVE-DE-VERGT

EYMET

EYZERAC

FALSE

LA FEUILLADE

FOULEIX

GENIS

GRUN-BORDAS

ISSAC

JAYAC

JOURNIAC

JUMILHAC-LE-GRAND

LACROPTE

LALINDE

LAMONZIE-MONTASTRUC

LANOUAILLE

LANQUAIS

LIORAC-SUR-LOUYRE

MANAURIE

MARCILLAC-SAINT-QUENTIN

MAUZAC-ET-GRAND-CASTANG

MAYAC

MONMADALES

MONSAC

MONTAGNAC-LA-CREMPSE

MONTAUT

MONTIGNAC

NADAILLAC

NANTHEUIL

NANTHIAT

NEGRONDES

SANILHAC

ORLIAC

PAULIN

PAYZAC

PAZAYAC

PEYRIGNAC

PRATS-DU-PERIGORD

PRESSIGNAC-VICQ

PREYSSAC-D’EXCIDEUIL

QUEYSSAC

RAMPIEUX

RAZAC-D’EYMET

SAINT-AGNE

VAL DE LOUYRE ET CAUDEAU

SAINT-AMAND-DE-COLY

SAINT-AMAND-DE-VERGT

SAINT-AUBIN-DE-CADELECH

SAINT-AUBIN-DE-LANQUAIS

SAINT-AVIT-DE-VIALARD

SAINT-CASSIEN

SAINT-CERNIN-DE-L’HERM

SAINT-CIRQ

SAINT-CREPIN-ET-CARLUCET

SAINT-FELIX-DE-REILLAC-ET-MORTEMART

SAINT-FELIX-DE-VILLADEIX

SAINTE-FOY-DE-LONGAS

SAINT-GENIES

SAINT-GEORGES-DE-MONTCLARD

SAINT-GERMAIN-DES-PRES

SAINT-GERMAIN-ET-MONS

SAINT-HILAIRE-D’ESTISSAC

SAINT-JEAN-D’ESTISSAC

SAINT-JORY-LAS-BLOUX

SAINT-JULIEN-DE-CREMPSE

SAINT-MARCEL-DU-PERIGORD

SAINT-MARTIN-DES-COMBES

SAINT-MAIME-DE-PEREYROL

SAINT-MEDARD-D’EXCIDEUIL

SAINT-MESMIN

SAINT-MICHEL-DE-VILLADEIX

SAINT-NEXANS

SAINT-PAUL-DE-SERRE

SAINT-POMPONT

SAINT-RABIER

SAINT-SULPICE-D’EXCIDEUIL

SAINTE-TRIE

SALIGNAC-EYVIGUES

SALON

SARLANDE

SARRAZAC

SAVIGNAC-DE-MIREMONT

SAVIGNAC-LEDRIER

SAVIGNAC-LES-EGLISES

SERGEAC

SERRES-ET-MONTGUYARD

SORGES ET LIGUEUX EN PERIGORD

TAMNIES

TEILLOTS

TERRASSON-LAVILLEDIEU

THENON

THIVIERS

THONAC

VALOJOULX

VAUNAC

VERDON

VERGT

VEYRINES-DE-VERGT

VILLAMBLARD

VILLEFRANCHE-DU-PERIGORD

7.6.2022.

SAINT PRIVAT EN PERIGORD

PETIT-BERSAC

6.6.2022.

ABJAT-SUR-BANDIAT

CHAMPS-ROMAIN

SAINT-SAUD-LACOUSSIERE

MIALET

FIRBEIX

3.6.2022.

Département: Gironde (33)

MARGUERON

7.6.2022.

Les communes suivantes dans le département: Loire-Atlantique (44)

Legé

La Limouzinière

Machecoul-Saint-Même

La Marne

Paulx

Saint-Colomban

Corcoué-sur-Logne

Saint-Étienne-de-Mer-Morte

Saint-Lumine-de-Coutais

Saint-Mars-de-Coutais

Saint-Philbert-de-Grand-Lieu

Touvois

Aigrefeuille-sur-Maine

Ancenis-Saint-Géréon

La Boissière-du-Doré

Boussay

La Chevrolière

Clisson

Gétigné

Gorges

Le Landreau

Montbert

Montrelais

La Planche

La Regrippière

La Remaudière

Remouillé

Saint-Aignan-Grandlieu

Vair-sur-Loire

Saint-Hilaire-de-Clisson

Saint-Lumine-de-Clisson

Vallet

Loireauxence

Vieillevigne

La Roche-Blanche

Geneston

6.6.2022.

Département: Lot (46)

ALBIAC

ALVIGNAC

ANGLARS-NOZAC

ASSIER

AUTOIRE

AYNAC

BALADOU

BANNES

LE BASTIT

BELMONT-BRETENOUX

BIO

BRETENOUX

CALES

COUZOU

CRESSENSAC

CREYSSE

CUZANCE

DURBANS

ESPEDAILLAC

ESPEYROUX

FLAUJAC-GARE

FLOIRAC

FRAYSSINET

FRAYSSINHES à l’ouest de la D43

GIGNAC

GINOUILLAC

GOURDON

GRAMAT

ISSENDOLUS

ISSEPTS

COEUR DE CAUSSE à l’ouest de l’A20

LACAVE

LACHAPELLE-AUZAC

LAVERGNE

LEYME

LIVERNON

LOUBRESSAC

LOUPIAC

LUNEGARDE

MARTEL

MAYRAC

MAYRINHAC-LENTOUR

MEYRONNE

MIERS

MOLIERES

MONTFAUCON à l’Ouest de l’A20

MONTVALENT

PADIRAC

PAYRAC

PAYRIGNAC

PINSAC

PRUDHOMAT

REILHAC

REILHAGUET

REYREVIGNES

RIGNAC

ROCAMADOUR

ROUFFILHAC

RUEYRES

SAIGNES

SAINT-CERE

SAINT-CHAMARAND

SAINT-CIRQ-SOUILLAGUET

SAINT-DENIS-LES-MARTEL

SAINT-JEAN-LAGINESTE

SAINT-JEAN-LESPINASSE

SAINT-LAURENT-LES-TOURS

SAINT-MEDARD-DE-PRESQUE

SAINT-MICHEL-DE-LOUBEJOU

SAINT-PAUL-DE-VERN

SAINT-PROJET

SAINT-SIMON

SAINT-SOZY

SAINT-VINCENT-DU-PENDIT

SARRAZAC

SENIERGUES à l’Ouest de l’A20

SONAC

SOUCIRAC

SOUILLAC

STRENQUELS

THEGRA

THEMINES

VAYRAC

LE VIGAN

6.6.2022.

Département: Lot-et-Garonne (47)

Allemans-du-Dropt

Beaugas

Boudy-de-Beauregard

Cambes

Cancon

Casseneuil

Castelnaud-de-Gratecambe

Castillonnès

Douzains

Lalandusse

Lauzun

Lédat

Lougratte

Miramont-de-Guyenne

Monflanquin

Montauriol

Montaut

Monteton

Moulinet

Moustier

Pailloles

Pinel-Hauterive

Puysserampion

Roumagne

Saint-Colomb-de-Lauzun

Saint-Eutrope-de-Born

Saint-Maurice-de-Lestapel

Saint-Pardoux-Isaac

Saint-Pastour

La Sauvetat-du-Dropt

La Sauvetat-sur-Lède

Savignac-sur-Leyze

Ségalas

Sérignac-Péboudou

7.6.2022.

Loubès-Bernac

Saint-Astier

Saint-Sernin

Villeneuve-de-Duras

17.6.2022.

Rayet

Tourliac

Parranquet

Saint-Martin-de-Villeréal

10.6.2022.

Département: Maine-et-Loire (49)

Aubigné-sur-Layon

Beaulieu-sur-Layon

Bellevigne-en-Layon

„Brissac Loire Aubance

Luigné”

Cernusson

Chalonnes-sur-Loire

Chanteloup-les-Bois

Chaudefonds-sur-Layon

Chemillé-en-Anjou

Cléré-sur-Layon

Coron

Denée

„Doué-en-Anjou

Brigné”

La Plaine

Lys-Haut-Layon

„Mauges-sur-Loire

Saint-Laurent-de-la-Plaine”

Montilliers

Mozé-sur-Louet

Passavant-sur-Layon

Rochefort-sur-Loire

Saint-Paul-du-Bois

Somloire

Soulaines-sur-Aubance

Terranjou

Val-du-Layon

Vezins

Beaupréau-en-Mauges

Bégrolles-en-Mauges

Cholet

La Romagne

La Séguinière

La Tessouale

Le May-sur-Evre

Le Puy-Saint-Bonnet

Les Cerqueux

„Mauges-sur-Loire

(sauf Saint-Laurent-de-la-Plaine)”

Maulévrier

Mazières-en-Mauges

Montrevault-sur-Evre

Nuaillé

Orée d’Anjou

Saint-Christophe-du-Bois

Saint-Léger-sous-Cholet

Sèvremoine

Toutlemonde

Trémentines

Yzernay

6.6.2022.

Les communes suivantes dans le département: DEUX-SEVRES (79)

Amailloux

Boussais

Glénay

Gourgé

Lageon

Louin

Maisontiers

Saint-Loup-Lamairé

Tessonière

Allonne

Azay-sur-Thouet

Saint-Pardoux-Soutiers

Le Tallud

L’Absie

Chanteloup

La Chapelle-Saint-Laurent

Largeasse

Neuvy-Bouin

Scillé

Trayes

Vernoux-en-Gâtine

Bretignolles

Cerizay

Mauléon

Cirières

Combrand

Courlay

La Forêt-sur-Sèvre

Moncoutant-sur-Sèvre

Montravers

Nueil-les-Aubiers

La Petite-Boissière

Le Pin

Saint-Amand-sur-Sèvre

Saint-André-sur-Sèvre

SAINT-PIERRE-DES-ECHAUBROGNES

Saint-Paul-en-Gâtine

Argentonnay

Bressuire

Val en Vignes

Coulonges-Thouarsais

Geay

Genneton

Luché-Thouarsais

Saint-Aubin-du-Plain

Voulmentin

Saint Maurice Étusson

6.6.2022.

Les communes suivantes dans le département: Vendée (85)

Aizenay

Beaufou

Bellevigny

La Chaize-le-Vicomte

La Chapelle-Palluau

Doix lès Fontaines

Dompierre-sur-Yon

La Ferrière

Fontenay-le-Comte

Fougeré

La Genétouze

Grand’Landes

Les Lucs-sur-Boulogne

La Merlatière

Montreuil

Mouilleron-le-Captif

Palluau

Les Velluire-sur-Vendée

Le Poiré-sur-Vie

La Roche-sur-Yon

Saint-Denis-la-Chevasse

Saint-Étienne-du-Bois

Saint-Martin-de-Fraigneau

Saint-Martin-des-Noyers

Saint-Michel-le-Cloucq

Saint-Paul-Mont-Penit

Saint-Pierre-le-Vieux

La Taillée

Vix

Vouillé-les-Marais

L’Aiguillon-sur-Vie

Aubigny-Les Clouzeaux

Auchay-sur-Vendée

Bazoges-en-Pareds

Beaulieu-sous-la-Roche

Bessay

Bourneau

Bournezeau

La Caillère-Saint-Hilaire

Chantonnay

La Chapelle-Hermier

La Chapelle-Thémer

Château-Guibert

Chauché

Corpe

Essarts en Bocage

Le Girouard

Le Givre

Grosbreuil

L’Hermenault

L’Île-d’Olonne

La Jaudonnière

La Jonchère

Landeronde

Landevieille

Le Langon

Longèves

Luçon

Les Magnils-Reigniers

Mareuil-sur-Lay-Dissais

Marsais-Sainte-Radégonde

Martinet

Mervent

Les Achards

Mouchamps

Moutiers-les-Mauxfaits

Moutiers-sur-le-Lay

Mouzeuil-Saint-Martin

Nalliers

Nesmy

L’Orbrie

Péault

Petosse

Les Pineaux

Pissotte

Pouillé

La Rabatelière

La Réorthe

Rochetrejoux

Rosnay

Saint-André-Goule-d’Oie

Saint-Aubin-la-Plaine

Saint-Avaugourd-des-Landes

Saint-Benoist-sur-Mer

Sainte-Cécile

Saint-Cyr-des-Gâts

Saint-Cyr-en-Talmondais

Saint-Étienne-de-Brillouet

Sainte-Flaive-des-Loups

Rives de l’Yon

Sainte-Foy

Sainte-Gemme-la-Plaine

Saint-Georges-de-Pointindoux

Saint-Germain-de-Prinçay

Sainte-Hermine

Saint-Hilaire-le-Vouhis

Saint-Jean-de-Beugné

Saint-Juire-Champgillon

Saint-Julien-des-Landes

Saint-Laurent-de-la-Salle

Brem-sur-Mer

Saint-Martin-des-Fontaines

Saint-Martin-Lars-en-Sainte-Hermine

Saint-Mathurin

Sainte-Pexine

Saint-Valérien

Saint-Vincent-Sterlanges

Saint-Vincent-sur-Graon

Sérigné

Sigournais

Le Tablier

Talmont-Saint-Hilaire

Thiré

Thorigny

Thouarsais-Bouildroux

Vairé

Venansault

Vendrennes

Bazoges-en-Paillers

Beaurepaire

La Bernardière

La Boissière-de-Montaigu

Les Brouzils

La Bruffière

Chavagnes-en-Paillers

La Copechagnière

Cugand

La Gaubretière

L’Herbergement

Les Herbiers

Les Landes-Genusson

Mesnard-la-Barotière

Montaigu-Vendée

Mortagne-sur-Sèvre

Rocheservière

Montréverd

Saint-Aubin-des-Ormeaux

Saint-Fulgent

Saint-Laurent-sur-Sèvre

Saint-Malô-du-Bois

Saint-Martin-des-Tilleuls

Saint-Philbert-de-Bouaine

Tiffauges

Treize-Septiers

Chanverrie

Antigny

Le Boupère

Breuil-Barret

Cezais

La Châtaigneraie

Chavagnes-les-Redoux

Cheffois

Les Epesses

Sèvremont

Mallièvre

La Meilleraie-Tillay

Menomblet

Monsireigne

Montournais

Mouilleron-Saint-Germain

Pouzauges

Réaumur

Saint-Mars-la-Réorthe

Saint-Maurice-des-Noues

Saint-Maurice-le-Girard

Saint-Mesmin

Saint-Paul-en-Pareds

Saint-Pierre-du-Chemin

Saint-Prouant

Saint-Sulpice-en-Pareds

Tallud-Sainte-Gemme

La Tardière

Treize-Vents

Vouvant

6.6.2022.

Les communes suivantes dans le département: Haute Vienne (87)

CUSSAC - à l’Est de la D 73 et à l’Ouest de la D 42

DOURNAZAC - à l’Ouest de la D 66

LA CHAPELLE-MONTBRANDEIX

LADIGNAC-LE-LONG – à l’Est de la D11

LE CHALARD

MARVAL - à l’Est de la D 67 et au Nord de la D 15

PENSOL - à l’Est de la D 15 et à l’Est de la D 67

SAINT-YRIEIX-LA-PERCHE – à L’Ouest de la D704 et au Nord de la D901

3.6.2022.

Država članica: Mađarska

| Obuhvaćeno područje | Datum do kojeg se primjenjuje u skladu s člankom 39. Delegirane uredbe (EU) 2020/687 |
| --- | --- |
| Bács-Kiskun és Csongrád-Csanád megye: |
| Bócsa, Bugac, Bugacpusztaháza, Csólyospálos, Harkakötöny, Jászszentlászló, Kaskantyú, Kiskunhalas, Kiskunmajsa, Kömpöc, Móricgát, Orgovány, Pálmonostora, Petőfiszállás, Pirtó, Soltvadkert, Szank, Tázlár, Zsana, Balástya, Bordány, Csengele, Domaszék, Forráskút, Kistelek, Mórahalom, Ruzsa, Szatymaz, Szeged, Üllés, Zákányszék és Zsombó települések közigazgatási területeinek a 46.4715502 és a 19.7517826, a 46.405959 és a 19.779518, a 46.400225 és a 19.738443, a 46.602519 és a 19.476076, a 46.579444 és a 19.736667, a 46.275100 és a 19.945900 a 46.595993 és a 19.715993, a 46.598411 és a 19.463081, a 46.362527 és a 19.889897, a 46.305325 és a 19.971843 a 46.594879 és a 19.475755, a 46.411066 és a 19.824131, a 46.634798 és a 19.528758, a 46.565116 és a 19.736982, a 46.390193 és a 19.859026, a 46.622269 és a 19.510662, a 46.637471 és a 19.534997, a 46.360253 és a 19.889856, a 46.412262 és a 19.882318, a 46.388589 és a 19.865548, a 46.393122 és a 19.879532, a 46.618518 és a 19.547109, a 46.341487 és a 19.959773, a 46.428945 és a 19.858540, a 46.641252 és a 19.532421, a 46.418260 és a 19.870100, a 46.474934 és a 19.867312, a 46.647600 és a 19.532000, a 46.629090 és a 19.601820, a 46.423310 és a 19.839009, a 46.442445 és a 19.847226, a 46.454135 és a 19.851760, a 46.446677 és a 19.842729, a 46.450811 és a 19.848044, a 46.465875 és a 19.855253, a 46.584834 és a 19.571869, a 46.403030 és a 19.836280, a 46.515756 és a 19.644498, a 46.556377 és a 19.521274, a 46.632294 és a 19.540128, a 46.625950 és a 19.687550, a 46.423812 és a 19.851522, a 46.304143 és a 19.772469, a 46.416320 és a 19.855250, a 46.357129 és a 19.886464, a 46.657800 és a 19.525600, a 46.558312 és a 19.901765, a 46.646110 és a 19.506637, a 46.467710 és a 19.816220, a 46.383000 és a 19.863400, a 46.631240 és a 19.603105, a 46.674721 és a 19.501666, a 46.621178 és a 19.551212, a 46.643000 és a 19.547100, a 46.622759 és a 19.546290, a 46.674300 és a 19.496878, a 46.563426 és a 19.472723, a 46.424156 és a 19.854776, a 46.682057 és a 19.499820, a 46.443106 és a 19.844167, a 46.444167 és a 19.837500, a 46.569480 és a 19.691870, a 46.484707 és a 19.693469, a 46.509101 és a 19.639519, a 46.493050 és a 19.772140, a 46.675174 és a 19.500882, a 46.539300 és a 19.848400, a 46.460471 és a 19.829871, a 46.645837 és a 19.513270, a 46.451065 és a 19.838705, a 46.532821 és a 19.867635, a 46.494360 és a 19.781250, a 46.656787 és a 19.530891, a 46.538708 és a 19.820980, a 46.532500 és a 19.643611, a 46.500240 és a 19.782750, a 46.554744 és a 19.877308, a 46.442824 és a 19.859982, a 46.532438 és a 19.812180, a 46.506380 és a 19.781720, a 46.534952 és a 19.835752, a 46.625636 és a 19.653214, a 46.538611 és a 19.742222, a 46.672206 és a 19.497207, a 46.540082 és a 19.646619, a 46.518432 és a 19.790984, a 46.535395 és a 19.743623, a 46.532906 és a 19.822510, a 46.384682 és a 19.911029, a 46.582284 és a 19.467612, a 46.518168 és a 19.678617, a 46.395004 és a 19.675672, a 46.527904 és a 19.627410, a 46.342700 és a 19.803100, a 46.539808 és a 19.748672, a 46.498220 és a 19.776852, a 46.616930 és a 19.545510, a 46.525265 és a 19.722482, a 46.514691 és a 19.631108, a 46.617304 és a 19.548761, a 46.618622 és a 19.536336, a 46.526774 és a 19.498163, a 46.620761 és a 19.449354, a 46.570148 és a 19.650975, a 46.519380 és a 19.631010, a 46.472718 és a 19.664062, a 46.504690 és a 19.639840, a 46.514722 és a 19.648611, a 46.595049 és a 19.878352, a 46.512454 és a 19.731679, a 46.575500 és a 19.956300, a 46.633972 és a 19.896433, a 46.439030 és a 19.605080, a 46.642645 és a 19.896299, valamint a 46.458535 és a 19.605083 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső területe. | 23.6.2022. |
| Kiskunhalas település közigazgatási területének a 46.459968 és a 19.483002, valamint a 46.410497és a 19.517138 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső területe. | 6.6.2022. |
| Bugac, Bugacpusztaháza és Jakabszállás települések közigazgatási területeinek a 46.684719 és a 19.640491, a 46.679183 és a 19.663134 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső területe. | 1.6.2022. |
| Jánoshalma és Kunfehértó települések közigazgatási területeinek a 46.345334 és a 19.405583, valamint a 46.346178 és a 19.407121 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső területe. | 3.6.2022. |
| Kerekegyháza, Fülöpháza és Sazabadszállás települések közigazgatási területeinek a 46.926789 és a 19.469943, a 46.927460 és a 19.474320, a 46.923632 és a 19.467383, a 46.930155 és a 19.454917, a 46.924205 és a 19.464929, a 46.916900 és a 19.450500, a 46.911103 és a 19.480245, a 46.918600 és a 19.440000, a 46.919342 és a 19.472473, a 46.921349 és a19.467408, a 46.927636 és a 19.461940, a 46.918726 és a 19.468632, a 46.918752 és a 19.474294, a 46.915623 és a 19.477867, a 46.919787 és a 19.470642, a 46.920677 és a19.478588, a 46.918898 és a 19.474058, valamint a 46.913952 és a 19.509689 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső területe. | 22.6.2022. |
| Borota, Csávoly és Rém települések közigazgatási területeinek a a 46.257695 és a 19.129421, a 46.258680 és a 19.132083, a 46.261845 és a 19.129315, a 46.264668 és a 19.126455, a 46.257655 és a 19.135150, valamint a 46.267726 és a 19.123673 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső területe. | 10.6.2022. |
| Csongrád, Szegvár és Szentes települések közigazgatási területeinek a 46.649616 és a 20.230218, a 46.601700 és a 20.292500, valamint a 46.617800 és a 20.272700 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső területe. | 21.6.2022. |
| Kiskunfélegyháza, Tiszaalpár és Csongrád települések közigazgatási területeinek a 46.783440 és a 19.975508, a 46.797018 és a 19.956222, valamint a 46.786957 és a 20.000164 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső területe. | 20.6.2022. |
| Székkutas település közigazgatási területének a 46.519736 és a 20.569140, valamint a 46.526166 és a 20.582625GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső területe. | 23.6.2022. |
| Kiskunfélegyháza település közigazgatási területének a 46.695672 és a 19.938444 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső területe. | 22.6.2022. |
| Békés megye: |
| Kardoskút, Kaszaper, Orosháza, Pusztaföldvár és Tótkomlós települések közigazgatási területeinek a 46.489250 és a 20.791090 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső területe. | 16.6.2022. |
| Békéssámson és Tótkomlós települések közigazgatási területeinek a 46.428118 és a 20.706752 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső területe. | 23.6.2022. |
| Orosháza település közigazgatási területének a 46.526166 és a 20.582625 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső területe. | 23.6.2022. |
| Szabolcs-Szatmár-Bereg megye: |
| Nyírbátor, Nyírpilis, Nyírvasvári és Piricse települések közigazgatási területeinek a 47.800570 és a 22.150850, a 47.802603 és a 22.155499, valamint a 47.802424 és a 22.150655 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső területe. | 7.6.2022. |
| Bököny és Újfehértó települések közigazgatási területeinek a 47.723822 és a 21.710387 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső területe. | 24.6.2022. |
| Jász-Nagykun-Szolnok megye: |
| Tiszasas település közigazgatási területének a 46.786957 és a 20.000164 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső területe. | 20.6.2022. |
| Hajdú-Bihar megye: |
| Hajdúhadház és Téglás települések közigazgatási területeinek a 47.723822 és a 21.710387 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső területe. | 24.6.2022. |

Obuhvaćeno područje

Datum do kojeg se primjenjuje u skladu s člankom 39. Delegirane uredbe (EU) 2020/687

Bács-Kiskun és Csongrád-Csanád megye:

Bócsa, Bugac, Bugacpusztaháza, Csólyospálos, Harkakötöny, Jászszentlászló, Kaskantyú, Kiskunhalas, Kiskunmajsa, Kömpöc, Móricgát, Orgovány, Pálmonostora, Petőfiszállás, Pirtó, Soltvadkert, Szank, Tázlár, Zsana, Balástya, Bordány, Csengele, Domaszék, Forráskút, Kistelek, Mórahalom, Ruzsa, Szatymaz, Szeged, Üllés, Zákányszék és Zsombó települések közigazgatási területeinek a 46.4715502 és a 19.7517826, a 46.405959 és a 19.779518, a 46.400225 és a 19.738443, a 46.602519 és a 19.476076, a 46.579444 és a 19.736667, a 46.275100 és a 19.945900 a 46.595993 és a 19.715993, a 46.598411 és a 19.463081, a 46.362527 és a 19.889897, a 46.305325 és a 19.971843 a 46.594879 és a 19.475755, a 46.411066 és a 19.824131, a 46.634798 és a 19.528758, a 46.565116 és a 19.736982, a 46.390193 és a 19.859026, a 46.622269 és a 19.510662, a 46.637471 és a 19.534997, a 46.360253 és a 19.889856, a 46.412262 és a 19.882318, a 46.388589 és a 19.865548, a 46.393122 és a 19.879532, a 46.618518 és a 19.547109, a 46.341487 és a 19.959773, a 46.428945 és a 19.858540, a 46.641252 és a 19.532421, a 46.418260 és a 19.870100, a 46.474934 és a 19.867312, a 46.647600 és a 19.532000, a 46.629090 és a 19.601820, a 46.423310 és a 19.839009, a 46.442445 és a 19.847226, a 46.454135 és a 19.851760, a 46.446677 és a 19.842729, a 46.450811 és a 19.848044, a 46.465875 és a 19.855253, a 46.584834 és a 19.571869, a 46.403030 és a 19.836280, a 46.515756 és a 19.644498, a 46.556377 és a 19.521274, a 46.632294 és a 19.540128, a 46.625950 és a 19.687550, a 46.423812 és a 19.851522, a 46.304143 és a 19.772469, a 46.416320 és a 19.855250, a 46.357129 és a 19.886464, a 46.657800 és a 19.525600, a 46.558312 és a 19.901765, a 46.646110 és a 19.506637, a 46.467710 és a 19.816220, a 46.383000 és a 19.863400, a 46.631240 és a 19.603105, a 46.674721 és a 19.501666, a 46.621178 és a 19.551212, a 46.643000 és a 19.547100, a 46.622759 és a 19.546290, a 46.674300 és a 19.496878, a 46.563426 és a 19.472723, a 46.424156 és a 19.854776, a 46.682057 és a 19.499820, a 46.443106 és a 19.844167, a 46.444167 és a 19.837500, a 46.569480 és a 19.691870, a 46.484707 és a 19.693469, a 46.509101 és a 19.639519, a 46.493050 és a 19.772140, a 46.675174 és a 19.500882, a 46.539300 és a 19.848400, a 46.460471 és a 19.829871, a 46.645837 és a 19.513270, a 46.451065 és a 19.838705, a 46.532821 és a 19.867635, a 46.494360 és a 19.781250, a 46.656787 és a 19.530891, a 46.538708 és a 19.820980, a 46.532500 és a 19.643611, a 46.500240 és a 19.782750, a 46.554744 és a 19.877308, a 46.442824 és a 19.859982, a 46.532438 és a 19.812180, a 46.506380 és a 19.781720, a 46.534952 és a 19.835752, a 46.625636 és a 19.653214, a 46.538611 és a 19.742222, a 46.672206 és a 19.497207, a 46.540082 és a 19.646619, a 46.518432 és a 19.790984, a 46.535395 és a 19.743623, a 46.532906 és a 19.822510, a 46.384682 és a 19.911029, a 46.582284 és a 19.467612, a 46.518168 és a 19.678617, a 46.395004 és a 19.675672, a 46.527904 és a 19.627410, a 46.342700 és a 19.803100, a 46.539808 és a 19.748672, a 46.498220 és a 19.776852, a 46.616930 és a 19.545510, a 46.525265 és a 19.722482, a 46.514691 és a 19.631108, a 46.617304 és a 19.548761, a 46.618622 és a 19.536336, a 46.526774 és a 19.498163, a 46.620761 és a 19.449354, a 46.570148 és a 19.650975, a 46.519380 és a 19.631010, a 46.472718 és a 19.664062, a 46.504690 és a 19.639840, a 46.514722 és a 19.648611, a 46.595049 és a 19.878352, a 46.512454 és a 19.731679, a 46.575500 és a 19.956300, a 46.633972 és a 19.896433, a 46.439030 és a 19.605080, a 46.642645 és a 19.896299, valamint a 46.458535 és a 19.605083 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső területe.

23.6.2022.

Kiskunhalas település közigazgatási területének a 46.459968 és a 19.483002, valamint a 46.410497és a 19.517138 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső területe.

6.6.2022.

Bugac, Bugacpusztaháza és Jakabszállás települések közigazgatási területeinek a 46.684719 és a 19.640491, a 46.679183 és a 19.663134 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső területe.

1.6.2022.

Jánoshalma és Kunfehértó települések közigazgatási területeinek a 46.345334 és a 19.405583, valamint a 46.346178 és a 19.407121 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső területe.

3.6.2022.

Kerekegyháza, Fülöpháza és Sazabadszállás települések közigazgatási területeinek a 46.926789 és a 19.469943, a 46.927460 és a 19.474320, a 46.923632 és a 19.467383, a 46.930155 és a 19.454917, a 46.924205 és a 19.464929, a 46.916900 és a 19.450500, a 46.911103 és a 19.480245, a 46.918600 és a 19.440000, a 46.919342 és a 19.472473, a 46.921349 és a19.467408, a 46.927636 és a 19.461940, a 46.918726 és a 19.468632, a 46.918752 és a 19.474294, a 46.915623 és a 19.477867, a 46.919787 és a 19.470642, a 46.920677 és a19.478588, a 46.918898 és a 19.474058, valamint a 46.913952 és a 19.509689 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső területe.

22.6.2022.

Borota, Csávoly és Rém települések közigazgatási területeinek a a 46.257695 és a 19.129421, a 46.258680 és a 19.132083, a 46.261845 és a 19.129315, a 46.264668 és a 19.126455, a 46.257655 és a 19.135150, valamint a 46.267726 és a 19.123673 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső területe.

10.6.2022.

Csongrád, Szegvár és Szentes települések közigazgatási területeinek a 46.649616 és a 20.230218, a 46.601700 és a 20.292500, valamint a 46.617800 és a 20.272700 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső területe.

21.6.2022.

Kiskunfélegyháza, Tiszaalpár és Csongrád települések közigazgatási területeinek a 46.783440 és a 19.975508, a 46.797018 és a 19.956222, valamint a 46.786957 és a 20.000164 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső területe.

20.6.2022.

Székkutas település közigazgatási területének a 46.519736 és a 20.569140, valamint a 46.526166 és a 20.582625GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső területe.

23.6.2022.

Kiskunfélegyháza település közigazgatási területének a 46.695672 és a 19.938444 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső területe.

22.6.2022.

Békés megye:

Kardoskút, Kaszaper, Orosháza, Pusztaföldvár és Tótkomlós települések közigazgatási területeinek a 46.489250 és a 20.791090 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső területe.

16.6.2022.

Békéssámson és Tótkomlós települések közigazgatási területeinek a 46.428118 és a 20.706752 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső területe.

23.6.2022.

Orosháza település közigazgatási területének a 46.526166 és a 20.582625 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső területe.

23.6.2022.

Szabolcs-Szatmár-Bereg megye:

Nyírbátor, Nyírpilis, Nyírvasvári és Piricse települések közigazgatási területeinek a 47.800570 és a 22.150850, a 47.802603 és a 22.155499, valamint a 47.802424 és a 22.150655 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső területe.

7.6.2022.

Bököny és Újfehértó települések közigazgatási területeinek a 47.723822 és a 21.710387 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső területe.

24.6.2022.

Jász-Nagykun-Szolnok megye:

Tiszasas település közigazgatási területének a 46.786957 és a 20.000164 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső területe.

20.6.2022.

Hajdú-Bihar megye:

Hajdúhadház és Téglás települések közigazgatási területeinek a 47.723822 és a 21.710387 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső területe.

24.6.2022.

Država članica: Nizozemska

| Obuhvaćeno područje | Datum do kojeg se primjenjuje u skladu s člankom 39. Delegirane uredbe (EU) 2020/687 |
| --- | --- |
| Municipality Boskoop, province Zuidholland |
| Those parts of the municipality Boskoop contained within a circle of a radius of 3 kilometres, centered on WGS84 dec. coordinates long 4.65 lat 52.09 | 9.6.2022. |

Obuhvaćeno područje

Datum do kojeg se primjenjuje u skladu s člankom 39. Delegirane uredbe (EU) 2020/687

Municipality Boskoop, province Zuidholland

Those parts of the municipality Boskoop contained within a circle of a radius of 3 kilometres, centered on WGS84 dec. coordinates long 4.65 lat 52.09

9.6.2022.

Država članica: Slovačka

| Obuhvaćeno područje | Datum do kojeg se primjenjuje u skladu s člankom 39. Delegirane uredbe (EU) 2020/687 |
| --- | --- |
| District Šaľa - the municipalites of Vlčany and Neded | 16.6.2022. |

Obuhvaćeno područje

Datum do kojeg se primjenjuje u skladu s člankom 39. Delegirane uredbe (EU) 2020/687

District Šaľa - the municipalites of Vlčany and Neded

16.6.2022.

DIO B

Zone nadziranja u predmetnim državama članicama* u skladu s člancima 1. i 3.:

Država članica: Bugarska

| Obuhvaćeno područje | Datum do kojeg se primjenjuje u skladu s člankom 55. Delegirane uredbe (EU) 2020/687 |
| --- | --- |
| Region Pleven |
| The following village in Nikopol municipality – Asenovo, Debovo, Novachene, Batsova mahala;
  The following village in Levski municipality – Trunchovitsa, Obnova
  The following village in Pordim municipality - Odarne, Kamenets, Borislav, Kateritsa, Zgalevo
  The followig villages in Pleven municipality – Pelishat | 9.6.2022. |
| The following villages in Pleven municipality – Slavianovo, Mechka, Koilovtsi | 1.6.2022. – 9.6.2022. |
| The following villages in Pordim municipality – Valchitran, Pordim, Totleben | 1.6.2022. – 9.6.2022. |
| Lovech region |
| The following villages in Lovech municipality – Vladinya, Drenov | 9.6.2022. |
| Gabrovo region |
| The following villages in Gabrovo municipality – Krushevo, Bogatovo, Yavorets, Draganovtsi, Novakovtsi, Gabene, Dragievtsi, Muzga, Smilovtsi, Kameshtitsa, Penkovtsi
  The following villages in Sevlievo municipality – Gorna Rositsa, Kastel, Batoshevo, Karamichevtsi, Shumata, Koriyata, Enev rat, Dushevski kolibi, Stolat, Dushevo, Sennik, Hirevo, Ryahovtsite, Kormyansko | 9.6.2022. |
| The following villages in Sevlievo municipality – Sevlievo | 1.6.2022. – 9.6.2022. |

Obuhvaćeno područje

Datum do kojeg se primjenjuje u skladu s člankom 55. Delegirane uredbe (EU) 2020/687

Region Pleven

The following village in Nikopol municipality – Asenovo, Debovo, Novachene, Batsova mahala;

The following village in Levski municipality – Trunchovitsa, Obnova

The following village in Pordim municipality - Odarne, Kamenets, Borislav, Kateritsa, Zgalevo

The followig villages in Pleven municipality – Pelishat

9.6.2022.

The following villages in Pleven municipality – Slavianovo, Mechka, Koilovtsi

1.6.2022. – 9.6.2022.

The following villages in Pordim municipality – Valchitran, Pordim, Totleben

1.6.2022. – 9.6.2022.

Lovech region

The following villages in Lovech municipality – Vladinya, Drenov

9.6.2022.

Gabrovo region

The following villages in Gabrovo municipality – Krushevo, Bogatovo, Yavorets, Draganovtsi, Novakovtsi, Gabene, Dragievtsi, Muzga, Smilovtsi, Kameshtitsa, Penkovtsi

The following villages in Sevlievo municipality – Gorna Rositsa, Kastel, Batoshevo, Karamichevtsi, Shumata, Koriyata, Enev rat, Dushevski kolibi, Stolat, Dushevo, Sennik, Hirevo, Ryahovtsite, Kormyansko

9.6.2022.

The following villages in Sevlievo municipality – Sevlievo

1.6.2022. – 9.6.2022.

Država članica: Njemačka

| Obuhvaćeno područje | Datum do kojeg se primjenjuje u skladu s člankom 55. Delegirane uredbe (EU) 2020/687 |
| --- | --- |
| SCHLESWIG- HOLSTEIN |
| Kreis Nordfriesland

  Beginn im Norden auf der Deichlinie Galmsbüllkoog, kreuzt den Westerweg in Höhe Marienkoog, folgt der Straße Mühlendeich bis zur Kreuzung Marienkoogsdeich, nach Osten in gerader Linie auf den Tefkebüller Weg und folgt diesem bis zum Süderdeich. Den Süderdeich 1 km folgend biegt der Sperrbezirk nach Süden ab bis zur Bahnlinie, folgt diesem Richtung Osten bis Höhe Der Südeste Querweg, wo er nach Süden abbiegt. Weiter im Verlauf Der Südeste Querweg und in dessen Verlängerung nach Süden bis zur Kreuzung am Schöpfweg/Martensenweg. Von dort aus südwestlich bis an den Kreuzungspunkt mit der B5/Gemeindegrenze. Weiter Richtung Südosten auf dem Süderdeich, darüber hinaus in gerader Linie bis zur Kreuzung Osewoldter Koog. Weiter östlich über den Deich in einem 10 km-Radius durch die Nordsee bis zum Beginn. | 6.6.2022. – 14.6.2022. |
| Kreis Nordfriesland

  Beginn am Deich an der südlichsten Spitze des Friedrich-Wilhelm-Lübke-Koogs in gerader Linie durch Emmelsbüll-Horsbüll bis zur Horsbüller Straße, dieser folgend bis zum Marksweg, diesen Richtung Osten folgend bis zur Diedersbüller Straße, auf der Diedersbüller Straße Richtung Norden bis zur Abbiegung Diedersbüller Weg in Richtung Osten bis auf die L6, der L6 Richtung Südosten folgend bis zum Dykensweg, den Dykensweg folgend über die Klanxbüller Straße in gerader Linie bis Wasserslebener Weg, diesen folgend bis zum Großen Rhinschlot, 500 m dem Großen Rhinschlot folgend nach Osten abbiegend auf die Gemeindegrenze zu Niebüll, auf der Gemeindegrenze bis Gotteskoogseeweg, diesem folgend in Richtung Osten bis Hallig Grönland, weiter im Verlauf Am Rollwagenzug bis zum Östlichen Peter-Jensen-Graben bis zur Gemeindegrenze nach Risum-Lindholm, an der Gemeindegrenze entlang Richtung Südosten bis zur B5, südlich bis 130 m über den Kreisverkehr hinaus, nach Osten dem Graben folgend und in gerader Linie bis zur Kreuzung Daagel/Senfmühlenweg. Dem Senfmühlenweg nach Süden folgend bis Klockries Von dort nach Westen abbiegend auf den Krouerswäi, 80 m folgend in gerader Linie bis zur Kreuzung Klockries/Smaasewäi. Diesem nach Süden folgen bis Dik, diesem bis zum Lindholmer Sielzug folgen, auf diesem nach Süden bis zum Siewert-Agsens-Wäi, nach Osten auf dem Sievert-Agsens-Wäi bis zum Grutstich, diesem nach Süden folgend bis kurz vor die Kreuzung Meelenwäi, von dort aus südöstlich über die Dorfstraße hinweg bis zum Ende des Üüle Browäi und weiter in gerader Linie bis zur Bahnlinie, dieser Richtung Südosten folgend bis zur Lecker Au, von dort aus in gerader Linie bis zu einem Punkt auf der K45, ca. 140 m östlich der Lecker Au. Auf Alter Deich Richtung Osten bis zur Abbiegung Steinighörnweg und diesem in südlicher Richtung folgend bis 100 m hinter Steinighörngraben, von da aus in gerader Linie zur Straße K45, weiter Richtung Süden bis Osterweg, diesem nach Nordwesten 500 m folgen und in gerader Linie in Richtung Süden bis zur Kreuzung Soltmeede/K45. Der K45 150  m Richtung Westen folgend und dann in gerader Linie südwestlich bis zur Kreuzung L6/Osterhallig-Weg. Dem Osterhallig-Weg Richtung Süden folgend bis Höhe Westerhalligweg, von dort aus Richtung Westen bis zum Norderkoog-Weg, weiter bis zur rechtwinkligen Kurve, von dort aus in gerader Linie bis zur Kreuzung Neuer Weg/Schulweg. Weiter in gerader Linie bis zur Dorfstraße im Bereich der Fedderswarft, weiter in gerader Linie bis zum Deich an der Bäderstraße. Vom Kreuzungspunkt der Bäderstraße am 10 km-Radius entlang durch die Nordsee, den Lorendamm zwischen Oland und Langeneß kreuzend weiter bis zur nordöstlichen Spitze von Föhr. Hier startet das Beobachungsgebiet oberhalb des Nyhamsweg in nordwestlicher Richtung bis zur Kreuzung K126/Remsweg, in einem Bogen, endend am Deich westlich des Geesingswegs. Weiter im 10 km-Radius durch die Nordsee bis zum Beginn der Beschreibung. | 14.6.2022. |

Obuhvaćeno područje

Datum do kojeg se primjenjuje u skladu s člankom 55. Delegirane uredbe (EU) 2020/687

SCHLESWIG- HOLSTEIN

Kreis Nordfriesland

Beginn im Norden auf der Deichlinie Galmsbüllkoog, kreuzt den Westerweg in Höhe Marienkoog, folgt der Straße Mühlendeich bis zur Kreuzung Marienkoogsdeich, nach Osten in gerader Linie auf den Tefkebüller Weg und folgt diesem bis zum Süderdeich. Den Süderdeich 1 km folgend biegt der Sperrbezirk nach Süden ab bis zur Bahnlinie, folgt diesem Richtung Osten bis Höhe Der Südeste Querweg, wo er nach Süden abbiegt. Weiter im Verlauf Der Südeste Querweg und in dessen Verlängerung nach Süden bis zur Kreuzung am Schöpfweg/Martensenweg. Von dort aus südwestlich bis an den Kreuzungspunkt mit der B5/Gemeindegrenze. Weiter Richtung Südosten auf dem Süderdeich, darüber hinaus in gerader Linie bis zur Kreuzung Osewoldter Koog. Weiter östlich über den Deich in einem 10 km-Radius durch die Nordsee bis zum Beginn.

6.6.2022. – 14.6.2022.

Kreis Nordfriesland

Beginn am Deich an der südlichsten Spitze des Friedrich-Wilhelm-Lübke-Koogs in gerader Linie durch Emmelsbüll-Horsbüll bis zur Horsbüller Straße, dieser folgend bis zum Marksweg, diesen Richtung Osten folgend bis zur Diedersbüller Straße, auf der Diedersbüller Straße Richtung Norden bis zur Abbiegung Diedersbüller Weg in Richtung Osten bis auf die L6, der L6 Richtung Südosten folgend bis zum Dykensweg, den Dykensweg folgend über die Klanxbüller Straße in gerader Linie bis Wasserslebener Weg, diesen folgend bis zum Großen Rhinschlot, 500 m dem Großen Rhinschlot folgend nach Osten abbiegend auf die Gemeindegrenze zu Niebüll, auf der Gemeindegrenze bis Gotteskoogseeweg, diesem folgend in Richtung Osten bis Hallig Grönland, weiter im Verlauf Am Rollwagenzug bis zum Östlichen Peter-Jensen-Graben bis zur Gemeindegrenze nach Risum-Lindholm, an der Gemeindegrenze entlang Richtung Südosten bis zur B5, südlich bis 130 m über den Kreisverkehr hinaus, nach Osten dem Graben folgend und in gerader Linie bis zur Kreuzung Daagel/Senfmühlenweg. Dem Senfmühlenweg nach Süden folgend bis Klockries Von dort nach Westen abbiegend auf den Krouerswäi, 80 m folgend in gerader Linie bis zur Kreuzung Klockries/Smaasewäi. Diesem nach Süden folgen bis Dik, diesem bis zum Lindholmer Sielzug folgen, auf diesem nach Süden bis zum Siewert-Agsens-Wäi, nach Osten auf dem Sievert-Agsens-Wäi bis zum Grutstich, diesem nach Süden folgend bis kurz vor die Kreuzung Meelenwäi, von dort aus südöstlich über die Dorfstraße hinweg bis zum Ende des Üüle Browäi und weiter in gerader Linie bis zur Bahnlinie, dieser Richtung Südosten folgend bis zur Lecker Au, von dort aus in gerader Linie bis zu einem Punkt auf der K45, ca. 140 m östlich der Lecker Au. Auf Alter Deich Richtung Osten bis zur Abbiegung Steinighörnweg und diesem in südlicher Richtung folgend bis 100 m hinter Steinighörngraben, von da aus in gerader Linie zur Straße K45, weiter Richtung Süden bis Osterweg, diesem nach Nordwesten 500 m folgen und in gerader Linie in Richtung Süden bis zur Kreuzung Soltmeede/K45. Der K45 150  m Richtung Westen folgend und dann in gerader Linie südwestlich bis zur Kreuzung L6/Osterhallig-Weg. Dem Osterhallig-Weg Richtung Süden folgend bis Höhe Westerhalligweg, von dort aus Richtung Westen bis zum Norderkoog-Weg, weiter bis zur rechtwinkligen Kurve, von dort aus in gerader Linie bis zur Kreuzung Neuer Weg/Schulweg. Weiter in gerader Linie bis zur Dorfstraße im Bereich der Fedderswarft, weiter in gerader Linie bis zum Deich an der Bäderstraße. Vom Kreuzungspunkt der Bäderstraße am 10 km-Radius entlang durch die Nordsee, den Lorendamm zwischen Oland und Langeneß kreuzend weiter bis zur nordöstlichen Spitze von Föhr. Hier startet das Beobachungsgebiet oberhalb des Nyhamsweg in nordwestlicher Richtung bis zur Kreuzung K126/Remsweg, in einem Bogen, endend am Deich westlich des Geesingswegs. Weiter im 10 km-Radius durch die Nordsee bis zum Beginn der Beschreibung.

14.6.2022.

Država članica: Francuska

| Obuhvaćeno područje | Datum do kojeg se primjenjuje u skladu s člankom 55. Delegirane uredbe (EU) 2020/687 |
| --- | --- |
| Département: Aveyron (12) |
| „ALMONT-LES-JUNIES
  entre ruisseaux Brousse et Aumont”
  „AUZITS
  est RD 840”
  „CAMPUAC
  ouest RD20”
  „CONQUES-EN-ROUERGUE
  hors zp”
  ESPEYRAC
  „FIRMI
  est RD840”
  „GOLINHAC
  ouest RD20 puis RD 904”
  MARCILLAC-VALLON
  MOURET
  NAUVIALE
  „PRUINES
  horsp zp”
  „SAINT-CHRISTOPHE-VALLON
  est RD 840”
  „SAINT-FELIX-DE-LUNEL
  hors zp”
  „SENERGUES
  hors zp”
  VILLECOMTAL | 13.6.2022. |
| „CONQUES-EN-ROUERGUE
  sud RD 42, est RD901”
  „PRUINES
  ouest RD228, nord RD 502”
  „SAINT-FELIX-DE-LUNEL
  ouest RD228, RD657, RD102”
  „SENERGUES
  sud RD137, ouest RD102” | 7.6.2022. – 13.6.2022. |
| SAINT-SANTIN | 3.6.2022. |
| Département: Cantal (15) |
| „GLENAT
  coupé d’ouest en est entre St Saury et Roumegoux en suivant D220, D32, D33”
  ROUMEGOUX
  SAINT-SAURY | 8.6.2022. |
| BOISSET
  CAYROLS
  LEYNHAC
  MONTMURAT
  MOURJOU
  PARLAN
  QUEZAC
  ROUZIERS
  SAINT-CONSTANT-FOURNOULES
  SAINT-JULIEN-DE-TOURSAC
  SAINT-SANTIN-DE-MAURS | 3.6.2022. |
| MAURS
  SAINT ETIENNE DE MAURS
  LE TRIOULOU | 25.5.2022. – 3.6.2022. |
| Les communes suivantes dans le département: Charente (16) |
| BARDENAC
  BAZAC
  BORS (canton de Tude-et-lavalette)
  BRIE-SOUS-CHALAIS
  CHALAIS
  CHATIGNAC
  COURGEAC
  CURAC
  JUIGNAC
  MEDILLAC
  MONTBOYER
  MONTIGNAC-LE-COQ
  MONTMOREAU
  PALLUAUD
  RIOUX-MARTIN
  SAINT-AVIT
  SAINT-LAURENT-DES-COMBES
  SAINT-MARTIAL
  SAINT-QUENTIN-DE-CHALAIS
  SAINT-SEVERIN
  YVIERS | 15.6.2022. |
| AUBETERRE-SUR-DRONNE
  BELLON
  BONNES
  COURLAC
  LES ESSARDS
  LAPRADE
  NABINAUD
  ORIVAL
  PILLAC
  ROUFFIAC
  SAINT-ROMAIN | 7.6.2022. – 15.6.2022. |
| Département: Charente Maritime (17) |
| Courçon
  La Greve sur Mignon
  La Ronde
  Taugon
  Marans
  Saint-Jean-de-Liversay
  Saint-Cyr-du-Doret | 13.6.2022. |
| Les communes suivantes dans le département: Corrèze (19) |
| ALTILLAC
  ASTAILLAC
  AYEN
  BEAULIEU-SUR-DORDOGNE
  BEYSSENAC
  BILHAC
  BRANCEILLES
  BRIGNAC-LA-PLAINE
  BRIVE-LA-GAILLARDE
  CHABRIGNAC
  LA CHAPELLE-AUX-SAINTS
  CHASTEAUX
  CHAUFFOUR-SUR-VELL
  CONCEZE
  CUBLAC
  CUREMONTE
  ESTIVALS
  JUGEALS-NAZARETH
  JUILLAC
  LARCHE
  LASCAUX
  LIGNEYRAC
  LIOURDRES
  LISSAC-SUR-COUZE
  LOUIGNAC
  MANSAC
  MERCOEUR
  NESPOULS
  NOAILLES
  PERPEZAC-LE-BLANC
  QUEYSSAC-LES-VIGNES
  ROSIERS-DE-JUILLAC
  SAILLAC
  SAINT-AULAIRE
  SAINT-BONNET-LA-RIVIERE
  SAINT-CYPRIEN
  SAINT-CYR-LA-ROCHE
  SAINT-JULIEN-LE-PELERIN
  SAINT-PANTALEON-DE-LARCHE
  SAINT-ROBERT
  SAINT-SOLVE
  SEGONZAC
  SIONIAC
  VARETZ
  VARS-SUR-ROSEIX
  VEGENNES
  VIGNOLS
  YSSANDON | 15.6.2022. |
| CHARTRIER-FERRIERE
  SAINT-CERNIN-DE-LARCHE | 7.6.2022. – 15.6.2022. |
| Département: Dordogne (24) |
| AJAT
  ALLES-SUR-DORDOGNE
  ALLEMANS
  AUBAS
  AUDRIX
  AUGIGNAC
  BADEFOLS-D’ANS
  BADEFOLS-SUR-DORDOGNE
  BARDOU
  BASSILLAC ET AUBEROCHE
  BAYAC
  BEAUMONTOIS EN PERIGORD
  BEAUREGARD-DE-TERRASSON
  PAYS DE BELVES
  BERBIGUIERES
  BERGERAC
  BIRON
  BOISSE
  BOISSEUILH
  BOSSET
  BOULAZAC ISLE MANOIRE
  BOUNIAGUES
  BOURG-DU-BOST
  BOURGNAC
  BOURNIQUEL
  BOUTEILLES-SAINT-SEBASTIEN
  BOUZIC
  BROUCHAUD
  LE BUISSON-DE-CADOUIN
  CALES
  CAPDROT
  CARLUX
  CASTELNAUD-LA-CHAPELLE
  CASTELS ET BEZENAC
  CAZOULES
  CENAC-ET-SAINT-JULIEN
  CHALAIS
  CHAMPNIERS-ET-REILHAC
  LA CHAPELLE-FAUCHER
  CHASSAIGNES
  CHERVEIX-CUBAS
  CLERMONT-D’EXCIDEUIL
  COLOMBIER
  COLY
  COMBERANCHE-ET-EPELUCHE
  CONDAT-SUR-VEZERE
  CONNE-DE-LABARDE
  LA COQUILLE
  COULOUNIEIX-CHAMIERS
  COURSAC
  COUX ET BIGAROQUE-MOUZENS
  COUZE-ET-SAINT-FRONT
  CREYSSE
  CUBJAC-AUVEZERE-VAL D’ANS
  CUNEGES
  DAGLAN
  DOMME
  DOUZILLAC
  EGLISE-NEUVE-D’ISSAC
  EXCIDEUIL
  EYMET
  PLAISANCE
  LES EYZIES-DE-TAYAC-SIREUIL
  FANLAC
  LES FARGES
  FAURILLES
  FLAUGEAC
  FLEURAC
  FLORIMONT-GAUMIER
  FONROQUE
  FOSSEMAGNE
  GABILLOU
  GAGEAC-ET-ROUILLAC
  GAUGEAC
  GINESTET
  GRANGES-D’ANS
  GRIGNOLS
  GRIVES
  GROLEJAC
  HAUTEFORT
  ISSIGEAC
  JAURE
  LA JEMAYE-PONTEYRAUD
  LE LARDIN-SAINT-LAZARE
  LARZAC
  LAVALADE
  LAVAUR
  LAVEYSSIERE
  LES LECHES
  LEMBRAS
  LEMPZOURS
  LIMEUIL
  LIMEYRAT
  LOLME
  LOUBEJAC
  LUNAS
  MANZAC-SUR-VERN
  MARQUAY
  MARSALES
  MAURENS
  MAUZENS-ET-MIREMONT
  MAZEYROLLES
  MESCOULES
  MEYRALS
  MILHAC-DE-NONTRON
  MOLIERES
  MONBAZILLAC
  MONESTIER
  MONMARVES
  MONPAZIER
  MONSAGUEL
  MONTFERRAND-DU-PERIGORD
  MONTREM
  MOULEYDIER
  MUSSIDAN
  NABIRAT
  NAILHAC
  NAUSSANNES
  NEUVIC
  NONTRON
  SANILHAC
  ORLIAGUET
  PARCOUL-CHENAUD
  PAUNAT
  PEYRILLAC-ET-MILLAC
  PEYZAC-LE-MOUSTIER
  PEZULS
  PIEGUT-PLUVIERS
  PLAZAC
  PONTOURS
  PRATS-DE-CARLUX
  PROISSANS
  RAZAC-DE-SAUSSIGNAC
  RAZAC-SUR-L’ISLE
  RIBAGNAC
  RIBERAC
  ROUFFIGNAC-SAINT-CERNIN-DE-REILHAC
  SADILLAC
  SAINT-ANDRE-D’ALLAS
  SAINT-ASTIER
  SAINT-AUBIN-DE-NABIRAT
  SAINT AULAYE-PUYMANGOU
  SAINT-AVIT-RIVIERE
  SAINT-AVIT-SENIEUR
  SAINT-BARTHELEMY-DE-BUSSIERE
  SAINT-CAPRAISE-DE-LALINDE
  SAINT-CAPRAISE-D’EYMET
  SAINT-CERNIN-DE-LABARDE
  SAINT-CHAMASSY
  SAINT-CREPIN-D’AUBEROCHE
  SAINTE-CROIX
  SAINT-CYBRANET
  SAINT-CYPRIEN
  SAINT-CYR-LES-CHAMPAGNES
  SAINTE-EULALIE-D’ANS
  SAINTE-EULALIE-D’EYMET
  SAINTE-FOY-DE-BELVES
  SAINT-FRONT-D’ALEMPS
  SAINT-FRONT-DE-PRADOUX
  SAINT-GEYRAC
  SAINTE-INNOCENCE
  SAINT-JEAN-DE-COLE
  SAINT-JEAN-D’EYRAUD
  SAINT-JORY-DE-CHALAIS
  SAINT-JULIEN-DE-LAMPON
  SAINT-JULIEN-D’EYMET
  SAINT-LAURENT-DES-VIGNES
  SAINT-LAURENT-LA-VALLEE
  SAINT-LEON-D’ISSIGEAC
  SAINT-LEON-SUR-VEZERE
  SAINT-LOUIS-EN-L’ISLE
  SAINT-MARTIAL-D’ALBAREDE
  SAINT-MARTIAL-DE-NABIRAT
  SAINT-MARTIN-DE-FRESSENGEAS
  SAINTE-MONDANE
  SAINTE-NATHALENE
  SAINTE-ORSE
  SAINT-PANTALY-D’EXCIDEUIL
  SAINT-PARDOUX-LA-RIVIERE
  SAINT-PAUL-LA-ROCHE
  SAINT-PAUL-LIZONNE
  SAINT-PERDOUX
  SAINT-PIERRE-DE-CHIGNAC
  SAINT-PIERRE-DE-COLE
  SAINT-PIERRE-DE-FRUGIE
  SAINT-PRIEST-LES-FOUGERES
  SAINTE-RADEGONDE
  SAINT-RAPHAEL
  SAINT-ROMAIN-DE-MONPAZIER
  SAINT-ROMAIN-ET-SAINT-CLEMENT
  SAINT-SAUVEUR
  SAINT-SEVERIN-D’ESTISSAC
  SAINT-VINCENT-JALMOUTIERS
  SAINT-VINCENT-LE-PALUEL
  SAINT-VINCENT-SUR-L’ISLE
  SALAGNAC
  SALLES-DE-BELVES
  SARLAT-LA-CANEDA
  SARLIAC-SUR-L’ISLE
  SAUSSIGNAC
  SAVIGNAC-DE-NONTRON
  SIGOULES
  SIMEYROLS
  SINGLEYRAC
  SIORAC-EN-PERIGORD
  SORGES ET LIGUEUX EN PERIGORD
  SOULAURES
  SOURZAC
  TEMPLE-LAGUYON
  THENAC
  TOURTOIRAC
  TREMOLAT
  TURSAC
  VALLEREUIL
  VANXAINS
  VARENNES
  VERGT-DE-BIRON
  VEYRIGNAC
  VILLAC
  VILLARS | 16.6.2022. |
| ANGOISSE
  ANLHIAC
  ARCHIGNAC
  AURIAC-DU-PERIGORD
  AZERAT
  LA BACHELLERIE
  BANEUIL
  BARS
  BEAUREGARD-ET-BASSAC
  BELEYMAS
  BERGERAC
  BESSE
  BORREZE
  BOULAZAC ISLE MANOIRE
  BOURROU
  LE BUGUE
  CAMPAGNAC-LES-QUERCY
  CAMPAGNE
  CAMPSEGRET
  LA CASSAGNE
  CAUSE-DE-CLERANS
  CHALAGNAC
  LA CHAPELLE-AUBAREIL
  LA CHAPELLE-SAINT-JEAN
  CHATRES
  LES COTEAUX PERIGOURDINS
  CLERMONT-DE-BEAUREGARD
  CORGNAC-SUR-L’ISLE
  COUBJOURS
  COULAURES
  COURS-DE-PILE
  CREYSSENSAC-ET-PISSOT
  DOISSAT
  LA DORNAC
  DOUVILLE
  LA DOUZE
  DUSSAC
  EGLISE-NEUVE-DE-VERGT
  EYMET
  EYZERAC
  FALSE
  LA FEUILLADE
  FOULEIX
  GENIS
  GRUN-BORDAS
  ISSAC
  JAYAC
  JOURNIAC
  JUMILHAC-LE-GRAND
  LACROPTE
  LALINDE
  LAMONZIE-MONTASTRUC
  LANOUAILLE
  LANQUAIS
  LIORAC-SUR-LOUYRE
  MANAURIE
  MARCILLAC-SAINT-QUENTIN
  MAUZAC-ET-GRAND-CASTANG
  MAYAC
  MONMADALES
  MONSAC
  MONTAGNAC-LA-CREMPSE
  MONTAUT
  MONTIGNAC
  NADAILLAC
  NANTHEUIL
  NANTHIAT
  NEGRONDES
  SANILHAC
  ORLIAC
  PAULIN
  PAYZAC
  PAZAYAC
  PEYRIGNAC
  PRATS-DU-PERIGORD
  PRESSIGNAC-VICQ
  PREYSSAC-D’EXCIDEUIL
  QUEYSSAC
  RAMPIEUX
  RAZAC-D’EYMET
  SAINT-AGNE
  VAL DE LOUYRE ET CAUDEAU
  SAINT-AMAND-DE-COLY
  SAINT-AMAND-DE-VERGT
  SAINT-AUBIN-DE-CADELECH
  SAINT-AUBIN-DE-LANQUAIS
  SAINT-AVIT-DE-VIALARD
  SAINT-CASSIEN
  SAINT-CERNIN-DE-L’HERM
  SAINT-CIRQ
  SAINT-CREPIN-ET-CARLUCET
  SAINT-FELIX-DE-REILLAC-ET-MORTEMART
  SAINT-FELIX-DE-VILLADEIX
  SAINTE-FOY-DE-LONGAS
  SAINT-GENIES
  SAINT-GEORGES-DE-MONTCLARD
  SAINT-GERMAIN-DES-PRES
  SAINT-GERMAIN-ET-MONS
  SAINT-HILAIRE-D’ESTISSAC
  SAINT-JEAN-D’ESTISSAC
  SAINT-JORY-LAS-BLOUX
  SAINT-JULIEN-DE-CREMPSE
  SAINT-MARCEL-DU-PERIGORD
  SAINT-MARTIN-DES-COMBES
  SAINT-MAIME-DE-PEREYROL
  SAINT-MEDARD-D’EXCIDEUIL
  SAINT-MESMIN
  SAINT-MICHEL-DE-VILLADEIX
  SAINT-NEXANS
  SAINT-PAUL-DE-SERRE
  SAINT-POMPONT
  SAINT-RABIER
  SAINT-SULPICE-D’EXCIDEUIL
  SAINTE-TRIE
  SALIGNAC-EYVIGUES
  SALON
  SARLANDE
  SARRAZAC
  SAVIGNAC-DE-MIREMONT
  SAVIGNAC-LEDRIER
  SAVIGNAC-LES-EGLISES
  SERGEAC
  SERRES-ET-MONTGUYARD
  SORGES ET LIGUEUX EN PERIGORD
  TAMNIES
  TEILLOTS
  TERRASSON-LAVILLEDIEU
  THENON
  THIVIERS
  THONAC
  VALOJOULX
  VAUNAC
  VERDON
  VERGT
  VEYRINES-DE-VERGT
  VILLAMBLARD
  VILLEFRANCHE-DU-PERIGORD | 8.6.2022. – 16.6.2022. |
| SAINT PRIVAT EN PERIGORD
  PETIT-BERSAC | 7.6.2022. – 16.6.2022. |
| ABJAT-SUR-BANDIAT
  CHAMPS-ROMAIN
  SAINT-SAUD-LACOUSSIERE
  MIALET
  FIRBEIX | 4.6.2022. – 16.6.2022. |
| Département: Gironde (33) |
| COURS-DE-MONSEGUR
  SAINT-ANDRE-ET-APPELLES
  LES LEVES-ET-THOUMEYRAGUES
  PINEUILH
  PELLEGRUE
  LIGUEUX
  LA ROQUILLE
  LANDERROUAT
  RIOCAUD
  TAILLECAVAT
  SAINT-PHILIPPE-DU-SEIGNAL
  CAPLONG | 16.6.2022. |
| MARGUERON | 8.6.2022. – 16.6.2022. |
| Les communes suivantes dans le département: Loire-Atlantique (44) |
| Basse-Goulaine
  Besné
  Blain
  Bouée
  Bouvron
  Brains
  Campbon
  Carquefou
  Casson
  La Chapelle-Glain
  La Chapelle-Launay
  La Chapelle-sur-Erdre
  Châteaubriant
  Cheix-en-Retz
  Conquereuil
  Corsept
  Derval
  Donges
  Erbray
  Fay-de-Bretagne
  Le Gâvre
  Grand-Auverné
  Grandchamps-des-Fontaines
  Guémené-Penfao
  Héric
  Indre
  Issé
  Jans
  Lavau-sur-Loire
  Ligné
  Louisfert
  Lusanger
  Malville
  Marsac-sur-Don
  La Meilleraye-de-Bretagne
  Moisdon-la-Rivière
  La Montagne
  Montoir-de-Bretagne
  Mouais
  Mouzeil
  Nantes
  Notre-Dame-des-Landes
  Orvault
  Paimbœuf
  Le Pellerin
  Petit-Auverné
  Petit-Mars
  Pierric
  Le Pin
  Prinquiau
  Puceul
  Rouans
  Rougé
  Ruffigné
  Saffré
  Saint-Aubin-des-Châteaux
  Saint-Herblain
  Saint-Jean-de-Boiseau
  Saint-Julien-de-Vouvantes
  Sainte-Luce-sur-Loire
  Saint-Mars-du-Désert
  Saint-Nazaire
  Saint-Sébastien-sur-Loire
  Saint-Vincent-des-Landes
  Sautron
  Savenay
  Sion-les-Mines
  Sucé-sur-Erdre
  Thouaré-sur-Loire
  Les Touches
  Trans-sur-Erdre
  Treillières
  Trignac
  Vay
  Vue
  La Chevallerais
  La Grigonnais
  Saint-Brevin-les-Pins
  Saint-Père-en-Retz | 6.6.2022. |
| Bouaye
  Port-Saint-Père
  Saint-Léger-les-Vignes
  Le Bignon
  Bouguenais
  Le Cellier
  Divatte-sur-Loire
  La Chapelle-Heulin
  Château-Thébaud
  Couffé
  La Haie-Fouassière
  Haute-Goulaine
  Le Loroux-Bottereau
  Maisdon-sur-Sèvre
  Mauves-sur-Loire
  Mésanger
  Monnières
  Mouzillon
  Oudon
  Le Pallet
  Pont-Saint-Martin
  Pouillé-les-Côteaux
  Rezé
  Saint-Fiacre-sur-Maine
  Saint-Julien-de-Concelles
  Les Sorinières
  Vertou | 15.6.2022. |
| Abbaretz
  Cordemais
  Couëron
  Frossay
  Joué-sur-Erdre
  Nort-sur-Erdre
  Nozay
  Pannecé
  Riaillé
  Saint-Étienne-de-Montluc
  Saint-Viaud
  Teillé
  Le Temple-de-Bretagne
  Treffieux
  Vigneux-de-Bretagne
  Chaumes-en-Retz
  La Bernerie-en-Retz
  Villeneuve-en-Retz
  Chauvé
  Les Moutiers-en-Retz
  La Plaine-sur-Mer
  Pornic
  Préfailles
  Saint-Hilaire-de-Chaléons
  Vallons-de-l’Erdre
  Saint-Michel-Chef-Chef
  Sainte-Pazanne | 1.6.2022. – 8.6.2022. |
| Legé
  La Limouzinière
  Machecoul-Saint-Même
  La Marne
  Paulx
  Saint-Colomban
  Corcoué-sur-Logne
  Saint-Étienne-de-Mer-Morte
  Saint-Lumine-de-Coutais
  Saint-Mars-de-Coutais
  Saint-Philbert-de-Grand-Lieu
  Touvois
  Aigrefeuille-sur-Maine
  Ancenis-Saint-Géréon
  La Boissière-du-Doré
  Boussay
  La Chevrolière
  Clisson
  Gétigné
  Gorges
  Le Landreau
  Montbert
  Montrelais
  La Planche
  La Regrippière
  La Remaudière
  Remouillé
  Saint-Aignan-Grandlieu
  Vair-sur-Loire
  Saint-Hilaire-de-Clisson
  Saint-Lumine-de-Clisson
  Vallet
  Loireauxence
  Vieillevigne
  La Roche-Blanche
  Geneston | 7.6.2022. – 15.6.2022. |
| Département: Lot (46) |
| ESPEYROUX
  FIGEAC
  MOLIERES
  PLANIOLES | 8.6.2022. |
| CARDAILLAC
  FOURMAGNAC
  LABATHUDE
  SAINT-BRESSOU
  SAINTE-COLOMBE | 30.5.2022. – 8.6.2022. |
| BIARS SUR CERE
  CAHUS
  CORNAC
  ESTAL
  GAGNAC SUR CERE
  GLANES
  LABASTIDE-DU-HAUT-MONT
  LATOUILLE-LENTILLAC
  LAVAL-DE-CERE
  SENAILLAC-LATRONQUIERE | 8.6.2022. |
| SOUSCEYRAC-EN-QUERCY
  TEYSSIEU | 30.5.2022. – 8.6.2022. |
| ANGLARS
  AYNAC
  BETAILLE
  BLARS
  LE BOURG
  BOUSSAC
  LE BOUYSSOU
  BRENGUES
  CAMBES
  CAMBOULIT
  CAMBURAT
  CANIAC-DU-CAUSSE
  CARDAILLAC
  CARENNAC
  CARLUCET
  CAZALS
  CAVAGNAC
  CAZILLAC
  COEUR DE CAUSSE à l’est de l’A20
  CONCORES
  CONDAT
  CORN
  DEGAGNAC
  DURBANS
  ESPAGNAC-SAINTE-EULALIE
  ESPEDAILLAC
  FAJOLES
  FLAUJAC-GARE
  FONS
  FOURMAGNAC
  FRAYSSINET-LE-GELAT
  FRAYSSINHES à l’est de la D43
  GIGNAC
  GINTRAC
  GIRAC
  GORSES
  GREZES
  COEUR DE CAUSSE
  LABATHUDE
  LACAPELLE-MARIVAL
  LADIRAT
  LAMOTHE-CASSEL
  LAMOTHE-FENELON
  LANZAC
  lATRONQUIERE
  LEOBARD
  LISSAC-ET-MOURET
  LIVERNON
  MARMINIAC
  MARTEL
  MASCLAT
  MECHMONT
  MILHAC
  MONTAMEL
  MONTCLERA
  MONTET-ET-BOUXAL
  MONTFAUCON à l’est de l’A20
  NADAILLAC-DE-ROUGE
  PEYRILLES
  PUYBRUN
  LES QUATRE-ROUTES-DU-LOT
  QUISSAC
  LE ROC
  ROUFFILHAC
  RUDELLE
  SENIERGUES à l’est de l’A20
  SAINT-BRESSOU
  SAINT-CAPRAIS
  SAINT-CIRQ-MADELON
  SAINT-CLAIR
  SAINTE-COLOMBE
  SAINT-GERMAIN-DU-BEL-AIR
  SAINT-MAURICE-EN-QUERCY
  SAINT-MEDARD-NICOURBY
  SAINT-MICHEL-DE-BANNIERES
  SAINT-SULPICE
  SONAC
  SOULOMES
  SOUSCEYRAC-EN-QUERCY: au sud de la D673 et de la D653
  TAURIAC
  TERROU
  TEYSSIEU
  THEMINETTES
  USSEL | 15.6.2022. |
| ALBIAC
  ALVIGNAC
  ANGLARS-NOZAC
  ASSIER
  AUTOIRE
  AYNAC
  BALADOU
  BANNES
  LE BASTIT
  BELMONT-BRETENOUX
  BIO
  BRETENOUX
  CALES
  COUZOU
  CRESSENSAC
  CREYSSE
  CUZANCE
  DURBANS
  ESPEDAILLAC
  ESPEYROUX
  FLAUJAC-GARE
  FLOIRAC
  FRAYSSINET
  FRAYSSINHES à l’ouest de la D43
  GIGNAC
  GINOUILLAC
  GOURDON
  GRAMAT
  ISSENDOLUS
  ISSEPTS
  COEUR DE CAUSSE à l’ouest de l’A20
  LACAVE
  LACHAPELLE-AUZAC
  LAVERGNE
  LEYME
  LIVERNON
  LOUBRESSAC
  LOUPIAC
  LUNEGARDE
  MARTEL
  MAYRAC
  MAYRINHAC-LENTOUR
  MEYRONNE
  MIERS
  MOLIERES
  MONTFAUCON à l’Ouest de l’A20
  MONTVALENT
  PADIRAC
  PAYRAC
  PAYRIGNAC
  PINSAC
  PRUDHOMAT
  REILHAC
  REILHAGUET
  REYREVIGNES
  RIGNAC
  ROCAMADOUR
  ROUFFILHAC
  RUEYRES
  SAIGNES
  SAINT-CERE
  SAINT-CHAMARAND
  SAINT-CIRQ-SOUILLAGUET
  SAINT-DENIS-LES-MARTEL
  SAINT-JEAN-LAGINESTE
  SAINT-JEAN-LESPINASSE
  SAINT-LAURENT-LES-TOURS
  SAINT-MEDARD-DE-PRESQUE
  SAINT-MICHEL-DE-LOUBEJOU
  SAINT-PAUL-DE-VERN
  SAINT-PROJET
  SAINT-SIMON
  SAINT-SOZY
  SAINT-VINCENT-DU-PENDIT
  SARRAZAC
  SENIERGUES à l’Ouest de l’A20
  SONAC
  SOUCIRAC
  SOUILLAC
  STRENQUELS
  THEGRA
  THEMINES
  VAYRAC
  LE VIGAN | 7.6.2022. – 15.6.2022. |
| BAGNAC-SUR-CELE
  FELZINS
  LAURESSES
  LINAC
  MONTREDON
  PRENDEIGNES
  SABADEL-LATRONQUIERE
  SAINT-CIRGUES
  SAINT-FELIX
  SAINT-HILAIRE
  SAINT-JEAN-MIRABEL
  SAINT-PERDOUX
  VIAZAC | 6.6.2022. |
| Les communes suivantes dans le département: Lot-et-Garonne (47) |
| Agnac
  Allez-et-Cazeneuve
  Armillac
  Auriac-sur-Dropt
  Bias
  Bourgougnague
  Bournel
  Brugnac
  Cahuzac
  Caubon-Saint-Sauveur
  Cavarc
  Coulx
  Dévillac
  Doudrac
  Duras
  Escassefort
  Ferrensac
  Fongrave
  Lacaussade
  Lachapelle
  Laussou
  Lavergne
  Lévignac-de-Guyenne
  Mazières-Naresse
  Monbahus
  Monclar
  Montagnac-sur-Lède
  Montastruc
  Montignac-de-Lauzun
  Montignac-Toupinerie
  Monviel
  Pardaillan
  Paulhiac
  Peyrière
  Puymiclan
  Rives
  Saint-Aubin
  Saint-Avit
  Saint-Barthélemy-d’Agenais
  Saint-Etienne-de-Fougères
  Saint-Etienne-de-Villeréal
  Saint-Géraud
  Saint-Jean-de-Duras
  Sainte-Livrade-sur-Lot
  Saint-Pierre-sur-Dropt
  Saint-Quentin-du-Dropt
  Seyches
  Soumensac
  Tombeboeuf
  Trentels
  Villebramar
  Villeneuve-sur-Lot
  Villeréal
  Virazeil | 16.6.2022. |
| Aiguillon
  Anthé
  Auradou
  Baleyssagues
  Bazens
  Beauville
  Blaymont
  Bourran
  Cassignas
  Castelmoron-sur-Lot
  Cauzac
  Cazideroque
  Clairac
  Clermont-Dessous
  Cours
  Dausse
  Dolmayrac
  Dondas
  Engayrac
  Esclottes
  Frégimont
  Frespech
  Galapian
  Gavaudun
  Granges-sur-Lot
  Hautefage-la-Tour
  Lacapelle-Biron
  Lacépède
  Lafitte-sur-Lot
  Lagarrigue
  Laparade
  Laroque-Timbaut
  Laugnac
  Lusignan-Petit
  Madaillan
  Massels
  Massoulès
  Monbalen
  Montpezat
  Nicole
  Penne-d’Agenais
  Port-Sainte-Marie
  Prayssas
  Saint-Antoine-de-Ficalba
  Sainte-Colombe-de-Duras
  Saint-Hilaire-de-Lusignan
  Saint-Robert
  Saint-Salvy
  Saint-Sardos
  Saint-Sylvestre-sur-Lot
  Savignac-de-Duras
  Le Temple-sur-Lot
  Trémons | 10.6.2022. |
| Allemans-du-Dropt
  Beaugas
  Boudy-de-Beauregard
  Cambes
  Cancon
  Casseneuil
  Castelnaud-de-Gratecambe
  Castillonnès
  Douzains
  Lalandusse
  Lauzun
  Lédat
  Lougratte
  Miramont-de-Guyenne
  Monflanquin
  Montauriol
  Montaut
  Monteton
  Moulinet
  Moustier
  Pailloles
  Pinel-Hauterive
  Puysserampion
  Roumagne
  Saint-Colomb-de-Lauzun
  Saint-Eutrope-de-Born
  Saint-Maurice-de-Lestapel
  Saint-Pardoux-Isaac
  Saint-Pastour
  La Sauvetat-du-Dropt
  La Sauvetat-sur-Lède
  Savignac-sur-Leyze
  Ségalas
  Sérignac-Péboudou | 8.6.2022. – 17.6.2022. |
| Loubès-Bernac
  Saint-Astier
  Saint-Sernin
  Villeneuve-de-Duras | 18.6.2022. – 26.6.2022. |
| Rayet
  Tourliac
  Parranquet
  Saint-Martin-de-Villeréal | 11.6.2022. – 19.6.2022. |
| Département: Maine-et-Loire (49) |
| Avrillé
  Beaucouzé
  Bouchemaine
  Candé
  Cantenay-Épinard
  Challain-la-Potherie
  Erdre-en-Anjou
  Feneu
  Grez-Neuville
  La Possonnière
  Le Lion-d’Angers
  Les Ponts-de-Cé
  Longuenée-en-Anjou
  Montreuil-Juigné
  „Ombrée d’Anjou
  Combrée”
  „Ombrée d’Anjou
  Le Tremblay”
  Saint-Clément-de-la-Place
  Saint-Lambert-la-Potherie
  Sainte-Gemmes-sur-Loire
  Savennières
  „Segré-en-Anjou Bleu
  La Chapelle-sur-Oudon”
  „Segré-en-Anjou Bleu
  Le Bourg-d’Iré”
  „Segré-en-Anjou Bleu
  Louvaines”
  „Segré-en-Anjou Bleu
  Marans”
  „Segré-en-Anjou Bleu
  Noyant-la-Gravoyère”
  „Segré-en-Anjou Bleu
  Nyoiseau”
  „Segré-en-Anjou Bleu
  Segré” | 6.6.2022. |
| Béhuard
  „Brissac Loire Aubance
  Brissac-Quincé”
  „Brissac Loire Aubance
  Charcé-Saint-Ellier-sur-Aubance”
  „Brissac Loire Aubance
  Chemellier”
  „Brissac Loire Aubance
  Les Alleuds”
  „Brissac Loire Aubance
  Saulgé-l’Hôpital”
  „Brissac Loire Aubance
  Vauchrétien”
  Dénezé-sous-Doué
  „Doué-en-Anjou
  Concourson-sur-Layon”
  „Doué-en-Anjou
  Doué-la-Fontaine”
  „Doué-en-Anjou
  Les Verchers-sur-Layon”
  „Doué-en-Anjou
  Saint-Georges-sur-Layon”
  „Gennes-Val-de-Loire
  Grézillé”
  Le Puy-Notre-Dame
  Les Garennes sur Loire
  Louresse-Rochemenier
  Mûrs-Erigné
  Saint-Jean-de-la-Croix
  Saint-Macaire-du-Bois
  Saint-Mélaine-sur-Aubance
  Tuffalun | 15.6.2022. |
| Angrie
  Bécon-les-Granits
  Champtocé-sur-Loire
  Chazé-sur-Argos
  Ingrandes-Le Fresne sur Loire
  Loiré
  Saint-Augustin-des-Bois
  Saint-Georges-sur-Loire
  Saint-Germain-des-Prés
  Saint-Léger-de-Linières
  Saint-Martin-du-Fouilloux
  Saint-Sigismond
  „Segré-en-Anjou Bleu
  Sainte-Gemmes-d’Andigné”
  Val d’Erdre-Auxence | 1.6.2022. – 29.6.2022. |
| Aubigné-sur-Layon
  Beaulieu-sur-Layon
  Bellevigne-en-Layon
  „Brissac Loire Aubance
  Luigné”
  Cernusson
  Chalonnes-sur-Loire
  Chanteloup-les-Bois
  Chaudefonds-sur-Layon
  Chemillé-en-Anjou
  Cléré-sur-Layon
  Coron
  Denée
  „Doué-en-Anjou
  Brigné”
  La Plaine
  Lys-Haut-Layon
  „Mauges-sur-Loire
  Saint-Laurent-de-la-Plaine”
  Montilliers
  Mozé-sur-Louet
  Passavant-sur-Layon
  Rochefort-sur-Loire
  Saint-Paul-du-Bois
  Somloire
  Soulaines-sur-Aubance
  Terranjou
  Val-du-Layon
  Vezins
  Beaupréau-en-Mauges
  Bégrolles-en-Mauges
  Cholet
  La Romagne
  La Séguinière
  La Tessouale
  Le May-sur-Evre
  Le Puy-Saint-Bonnet
  Les Cerqueux
  „Mauges-sur-Loire
  (sauf Saint-Laurent-de-la-Plaine)”
  Maulévrier
  Mazières-en-Mauges
  Montrevault-sur-Evre
  Nuaillé
  Orée d’Anjou
  Saint-Christophe-du-Bois
  Saint-Léger-sous-Cholet
  Sèvremoine
  Toutlemonde
  Trémentines
  Yzernay | 7.6.2022. – 15.6.2022. |
| Les communes suivantes dans le département: DEUX-SEVRES (79) |
| Brion-près-Thouet
  Irais
  Louzy
  Marnes
  Misse
  Plaine-et-Vallées
  Pas-de-Jeu
  Saint-Cyr-la-Lande
  Saint-Léger-de-Montbrun
  Saint-Martin-de-Mâcon
  Saint-Martin-de-Sanzay
  Sainte-Verge
  Tourtenay | 6.6.2022. |
| Availles-Thouarsais
  Saint-Généroux | 1.6.2022. – 8.6.2022. |
| La Ferrière-en-Parthenay
  „Pressigny
  sud limitée par D134E”
  Oroux | 6.6.2022. |
| Doux
  Thénezay | 1.6.2022. – 8.6.2022. |
| Béceleuf
  Coulon
  Cours
  Échiré
  Faye-sur-Ardin
  Fenioux
  Magné
  Niort
  Pamplie
  Puihardy
  Saint-Laurs
  Saint-Maixent-de-Beugné
  Saint-Maxire
  Sainte-Ouenne
  Saint-Rémy
  Sciecq
  Surin
  Xaintray | 6.6.2022. |
| Ardin
  Coulonges-sur-l’Autize
  Saint-Pompain
  Villiers-en-Plaine | 1.6.2022. – 8.6.2022. |
| Adilly
  Airvault
  Assais-les-Jumeaux
  Aubigny
  Le Chillou
  Lhoumois
  La Peyratte
  „Pressigny
  nord limitée par D134E”
  Saint-Germain-de-Longue-Chaume
  Viennay | 15.6.2022. |
| Amailloux
  Boussais
  Glénay
  Gourgé
  Lageon
  Louin
  Maisontiers
  Saint-Loup-Lamairé
  Tessonière | 7.6.2022. – 15.6.2022. |
| Beaulieu-sous-Parthenay
  La Boissière-en-Gâtine
  La Chapelle-Bertrand
  Châtillon-sur-Thouet
  Fénery
  Les Groseillers
  Mazières-en-Gâtine
  Parthenay
  Pompaire
  Le Retail
  Saint-Aubin-le-Cloud
  Saint-Marc-la-Lande
  Soutiers
  Verruyes
  Vouhé | 15.6.2022. |
| Allonne
  Azay-sur-Thouet
  Saint-Pardoux-Soutiers
  Le Tallud | 7.6.2022. – 15.6.2022. |
| Le Busseau
  Beugnon-Thireuil
  Clessé
  Pougne-Hérisson
  Secondigny
  Loretz-d’Argenton
  Boismé
  Chiché
  Faye-l’Abbesse
  Luzay
  Pierrefitte
  Sainte-Gemme
  Saint-Jacques-de-Thouars
  Saint-Jean-de-Thouars
  Saint-Varent
  „Thouars
  hors Misse” | 15.6.2022. |
| L’Absie
  Chanteloup
  La Chapelle-Saint-Laurent
  Largeasse
  Neuvy-Bouin
  Scillé
  Trayes
  Vernoux-en-Gâtine
  Bretignolles
  Cerizay
  Mauléon
  Cirières
  Combrand
  Courlay
  La Forêt-sur-Sèvre
  Moncoutant-sur-Sèvre
  Montravers
  Nueil-les-Aubiers
  La Petite-Boissière
  Le Pin
  Saint-Amand-sur-Sèvre
  Saint-André-sur-Sèvre
  SAINT-PIERRE-DES-ECHAUBROGNES
  Saint-Paul-en-Gâtine
  Argentonnay
  Bressuire
  Val en Vignes
  Coulonges-Thouarsais
  Geay
  Genneton
  Luché-Thouarsais
  Saint-Aubin-du-Plain
  Voulmentin
  Saint Maurice Étusson | 7.6.2022. – 15.6.2022. |
| Département: Tarn-et-Garonne (82) |
| ROQUECOR
  SAINT AMANS DU PECH
  SAINT BEAUZEIL
  VALEILLES | 6.6.2022. |
| Les communes suivantes dans le département: Vendée (85) |
| Barbâtre
  La Barre-de-Monts
  L’Épine
  Le Fenouiller
  La Guérinière
  Noirmoutier-en-l’Île
  Notre-Dame-de-Monts
  Le Perrier
  Notre-Dame-de-Riez
  Saint-Hilaire-de-Riez
  Saint-Jean-de-Monts | 6.6.2022. |
| Bouillé-Courdault
  Damvix
  Le Gué-de-Velluire
  L’Île-d’Elle
  Liez
  Maillé
  Maillezais
  Le Mazeau
  Rives-d’Autise
  Saint-Sigismond
  Xanton-Chassenon
  L’Aiguillon-sur-Mer
  Angles
  Avrillé
  Le Bernard
  La Boissière-des-Landes
  Bretignolles-sur-Mer
  La Bretonnière-la-Claye
  Chaillé-les-Marais
  La Chaize-Giraud
  Champagné-les-Marais
  Le Champ-Saint-Père
  Chasnais
  La Couture
  Curzon
  Givrand
  Grues
  Jard-sur-Mer
  Lairoux
  Longeville-sur-Mer
  Moreilles
  Nieul-le-Dolent
  Poiroux
  Puyravault
  Les Sables-d’Olonne
  Saint-Denis-du-Payré
  Saint-Gilles-Croix-de-Vie
  Saint-Hilaire-la-Forêt
  Saint-Michel-en-l’Herm
  Sainte-Radégonde-des-Noyers
  Saint-Vincent-sur-Jard
  La Tranche-sur-Mer
  Triaize
  La Faute-sur-Mer
  La Chapelle-aux-Lys
  Faymoreau
  Loge-Fougereuse
  Marillet
  Puy-de-Serre
  Saint-Hilaire-de-Voust | 15.6.2022. |
| Apremont
  Beauvoir-sur-Mer
  Benet
  Bois-de-Céné
  Bouin
  Challans
  Châteauneuf
  Coëx
  Commequiers
  Falleron
  Foussais-Payré
  Froidfond
  La Garnache
  Maché
  Saint-Christophe-du-Ligneron
  Saint-Gervais
  Saint-Hilaire-des-Loges
  Saint-Maixent-sur-Vie
  Saint-Révérend
  Saint-Urbain
  Sallertaine
  Soullans | 1.6.2022. – 29.6.2022. |
| Aizenay
  Beaufou
  Bellevigny
  La Chaize-le-Vicomte
  La Chapelle-Palluau
  Doix lès Fontaines
  Dompierre-sur-Yon
  La Ferrière
  Fontenay-le-Comte
  Fougeré
  La Genétouze
  Grand’Landes
  Les Lucs-sur-Boulogne
  La Merlatière
  Montreuil
  Mouilleron-le-Captif
  Palluau
  Les Velluire-sur-Vendée
  Le Poiré-sur-Vie
  La Roche-sur-Yon
  Saint-Denis-la-Chevasse
  Saint-Étienne-du-Bois
  Saint-Martin-de-Fraigneau
  Saint-Martin-des-Noyers
  Saint-Michel-le-Cloucq
  Saint-Paul-Mont-Penit
  Saint-Pierre-le-Vieux
  La Taillée
  Vix
  Vouillé-les-Marais
  L’Aiguillon-sur-Vie
  Aubigny-Les Clouzeaux
  Auchay-sur-Vendée
  Bazoges-en-Pareds
  Beaulieu-sous-la-Roche
  Bessay
  Bourneau
  Bournezeau
  La Caillère-Saint-Hilaire
  Chantonnay
  La Chapelle-Hermier
  La Chapelle-Thémer
  Château-Guibert
  Chauché
  Corpe
  Essarts en Bocage
  Le Girouard
  Le Givre
  Grosbreuil
  L’Hermenault
  L’Île-d’Olonne
  La Jaudonnière
  La Jonchère
  Landeronde
  Landevieille
  Le Langon
  Longèves
  Luçon
  Les Magnils-Reigniers
  Mareuil-sur-Lay-Dissais
  Marsais-Sainte-Radégonde
  Martinet
  Mervent
  Les Achards
  Mouchamps
  Moutiers-les-Mauxfaits
  Moutiers-sur-le-Lay
  Mouzeuil-Saint-Martin
  Nalliers
  Nesmy
  L’Orbrie
  Péault
  Petosse
  Les Pineaux
  Pissotte
  Pouillé
  La Rabatelière
  La Réorthe
  Rochetrejoux
  Rosnay
  Saint-André-Goule-d’Oie
  Saint-Aubin-la-Plaine
  Saint-Avaugourd-des-Landes
  Saint-Benoist-sur-Mer
  Sainte-Cécile
  Saint-Cyr-des-Gâts
  Saint-Cyr-en-Talmondais
  Saint-Étienne-de-Brillouet
  Sainte-Flaive-des-Loups
  Rives de l’Yon
  Sainte-Foy
  Sainte-Gemme-la-Plaine
  Saint-Georges-de-Pointindoux
  Saint-Germain-de-Prinçay
  Sainte-Hermine
  Saint-Hilaire-le-Vouhis
  Saint-Jean-de-Beugné
  Saint-Juire-Champgillon
  Saint-Julien-des-Landes
  Saint-Laurent-de-la-Salle
  Brem-sur-Mer
  Saint-Martin-des-Fontaines
  Saint-Martin-Lars-en-Sainte-Hermine
  Saint-Mathurin
  Sainte-Pexine
  Saint-Valérien
  Saint-Vincent-Sterlanges
  Saint-Vincent-sur-Graon
  Sérigné
  Sigournais
  Le Tablier
  Talmont-Saint-Hilaire
  Thiré
  Thorigny
  Thouarsais-Bouildroux
  Vairé
  Venansault
  Vendrennes
  Bazoges-en-Paillers
  Beaurepaire
  La Bernardière
  La Boissière-de-Montaigu
  Les Brouzils
  La Bruffière
  Chavagnes-en-Paillers
  La Copechagnière
  Cugand
  La Gaubretière
  L’Herbergement
  Les Herbiers
  Les Landes-Genusson
  Mesnard-la-Barotière
  Montaigu-Vendée
  Mortagne-sur-Sèvre
  Rocheservière
  Montréverd
  Saint-Aubin-des-Ormeaux
  Saint-Fulgent
  Saint-Laurent-sur-Sèvre
  Saint-Malô-du-Bois
  Saint-Martin-des-Tilleuls
  Saint-Philbert-de-Bouaine
  Tiffauges
  Treize-Septiers
  Chanverrie
  Antigny
  Le Boupère
  Breuil-Barret
  Cezais
  La Châtaigneraie
  Chavagnes-les-Redoux
  Cheffois
  Les Epesses
  Sèvremont
  Mallièvre
  La Meilleraie-Tillay
  Menomblet
  Monsireigne
  Montournais
  Mouilleron-Saint-Germain
  Pouzauges
  Réaumur
  Saint-Mars-la-Réorthe
  Saint-Maurice-des-Noues
  Saint-Maurice-le-Girard
  Saint-Mesmin
  Saint-Paul-en-Pareds
  Saint-Pierre-du-Chemin
  Saint-Prouant
  Saint-Sulpice-en-Pareds
  Tallud-Sainte-Gemme
  La Tardière
  Treize-Vents
  Vouvant | 7.6.2022. – 15.6.2022. |
| Les communes suivantes dans le département: Vienne (86) |
| ANGLIERS
  ARCAY
  AULNAY
  BERRIE
  CHALAIS
  CRAON
  CURCAY-SUR-DIVE
  GLENOUZE
  LA CHAUSSEE
  LA GRIMAUDIERE
  MARTAIZE
  MASSOGNES
  MAZEUIL
  MONCONTOUR
  MOUTERRE-SILLY
  RANTON
  SAINT-CLAIR
  SAINT-JEAN-DE-SAUVES
  SAINT-LAON
  TERNAY
  CHALANDRAY
  CHERVES
  MAISONNEUVE | 8.6.2022. |
| Les communes suivantes dans le département: Haute Vienne (87) |
| BUSSIERE-GALANT
  CHALUS
  CHAMPAGNAC-LA-RIVIERE
  CHAMPSAC - au Sud de la D 141
  CUSSAC - à l’Ouest de la D 73 et à l’Est de la D 42
  DOURNAZAC - à l’Est de la D 66
  GLANDON
  LA MEYZE
  LA-ROCHE-L’ABEILLE – à l’Ouest de la D17
  LADIGNAC-LE-LONG – à l’Ouest de la D11
  MARVAL - à l’Ouest de la D 67 et au Sud de la D 15
  ORADOUR-SUR-VAYRES - au Sud de la D 34
  PENSOL - à l’Ouest de la D 15 et à l’Ouest de la D 67
  SAINT-BAZILE
  SAINT-HILAIRE-LES-PLACES
  SAINT-MATHIEU
  SAINT-YRIEIX-LA-PERCHE – à L’Est de la D704 et au Sud de la D901 | 12.6.2022. |
| CUSSAC - à l’Est de la D 73 et à l’Ouest de la D 42
  DOURNAZAC - à l’Ouest de la D 66
  LA CHAPELLE-MONTBRANDEIX
  LADIGNAC-LE-LONG – à l’Est de la D11
  LE CHALARD
  MARVAL - à l’Est de la D 67 et au Nord de la D 15
  PENSOL - à l’Est de la D 15 et à l’Est de la D 67
  SAINT-YRIEIX-LA-PERCHE – à L’Ouest de la D704 et au Nord de la D901 | 4.5.2022. – 12.6.2022. |

Obuhvaćeno područje

Datum do kojeg se primjenjuje u skladu s člankom 55. Delegirane uredbe (EU) 2020/687

Département: Aveyron (12)

„ALMONT-LES-JUNIES

entre ruisseaux Brousse et Aumont”

„AUZITS

est RD 840”

„CAMPUAC

ouest RD20”

„CONQUES-EN-ROUERGUE

hors zp”

ESPEYRAC

„FIRMI

est RD840”

„GOLINHAC

ouest RD20 puis RD 904”

MARCILLAC-VALLON

MOURET

NAUVIALE

„PRUINES

horsp zp”

„SAINT-CHRISTOPHE-VALLON

est RD 840”

„SAINT-FELIX-DE-LUNEL

hors zp”

„SENERGUES

hors zp”

VILLECOMTAL

13.6.2022.

„CONQUES-EN-ROUERGUE

sud RD 42, est RD901”

„PRUINES

ouest RD228, nord RD 502”

„SAINT-FELIX-DE-LUNEL

ouest RD228, RD657, RD102”

„SENERGUES

sud RD137, ouest RD102”

7.6.2022. – 13.6.2022.

SAINT-SANTIN

3.6.2022.

Département: Cantal (15)

„GLENAT

coupé d’ouest en est entre St Saury et Roumegoux en suivant D220, D32, D33”

ROUMEGOUX

SAINT-SAURY

8.6.2022.

BOISSET

CAYROLS

LEYNHAC

MONTMURAT

MOURJOU

PARLAN

QUEZAC

ROUZIERS

SAINT-CONSTANT-FOURNOULES

SAINT-JULIEN-DE-TOURSAC

SAINT-SANTIN-DE-MAURS

3.6.2022.

MAURS

SAINT ETIENNE DE MAURS

LE TRIOULOU

25.5.2022. – 3.6.2022.

Les communes suivantes dans le département: Charente (16)

BARDENAC

BAZAC

BORS (canton de Tude-et-lavalette)

BRIE-SOUS-CHALAIS

CHALAIS

CHATIGNAC

COURGEAC

CURAC

JUIGNAC

MEDILLAC

MONTBOYER

MONTIGNAC-LE-COQ

MONTMOREAU

PALLUAUD

RIOUX-MARTIN

SAINT-AVIT

SAINT-LAURENT-DES-COMBES

SAINT-MARTIAL

SAINT-QUENTIN-DE-CHALAIS

SAINT-SEVERIN

YVIERS

15.6.2022.

AUBETERRE-SUR-DRONNE

BELLON

BONNES

COURLAC

LES ESSARDS

LAPRADE

NABINAUD

ORIVAL

PILLAC

ROUFFIAC

SAINT-ROMAIN

7.6.2022. – 15.6.2022.

Département: Charente Maritime (17)

Courçon

La Greve sur Mignon

La Ronde

Taugon

Marans

Saint-Jean-de-Liversay

Saint-Cyr-du-Doret

13.6.2022.

Les communes suivantes dans le département: Corrèze (19)

ALTILLAC

ASTAILLAC

AYEN

BEAULIEU-SUR-DORDOGNE

BEYSSENAC

BILHAC

BRANCEILLES

BRIGNAC-LA-PLAINE

BRIVE-LA-GAILLARDE

CHABRIGNAC

LA CHAPELLE-AUX-SAINTS

CHASTEAUX

CHAUFFOUR-SUR-VELL

CONCEZE

CUBLAC

CUREMONTE

ESTIVALS

JUGEALS-NAZARETH

JUILLAC

LARCHE

LASCAUX

LIGNEYRAC

LIOURDRES

LISSAC-SUR-COUZE

LOUIGNAC

MANSAC

MERCOEUR

NESPOULS

NOAILLES

PERPEZAC-LE-BLANC

QUEYSSAC-LES-VIGNES

ROSIERS-DE-JUILLAC

SAILLAC

SAINT-AULAIRE

SAINT-BONNET-LA-RIVIERE

SAINT-CYPRIEN

SAINT-CYR-LA-ROCHE

SAINT-JULIEN-LE-PELERIN

SAINT-PANTALEON-DE-LARCHE

SAINT-ROBERT

SAINT-SOLVE

SEGONZAC

SIONIAC

VARETZ

VARS-SUR-ROSEIX

VEGENNES

VIGNOLS

YSSANDON

15.6.2022.

CHARTRIER-FERRIERE

SAINT-CERNIN-DE-LARCHE

7.6.2022. – 15.6.2022.

Département: Dordogne (24)

AJAT

ALLES-SUR-DORDOGNE

ALLEMANS

AUBAS

AUDRIX

AUGIGNAC

BADEFOLS-D’ANS

BADEFOLS-SUR-DORDOGNE

BARDOU

BASSILLAC ET AUBEROCHE

BAYAC

BEAUMONTOIS EN PERIGORD

BEAUREGARD-DE-TERRASSON

PAYS DE BELVES

BERBIGUIERES

BERGERAC

BIRON

BOISSE

BOISSEUILH

BOSSET

BOULAZAC ISLE MANOIRE

BOUNIAGUES

BOURG-DU-BOST

BOURGNAC

BOURNIQUEL

BOUTEILLES-SAINT-SEBASTIEN

BOUZIC

BROUCHAUD

LE BUISSON-DE-CADOUIN

CALES

CAPDROT

CARLUX

CASTELNAUD-LA-CHAPELLE

CASTELS ET BEZENAC

CAZOULES

CENAC-ET-SAINT-JULIEN

CHALAIS

CHAMPNIERS-ET-REILHAC

LA CHAPELLE-FAUCHER

CHASSAIGNES

CHERVEIX-CUBAS

CLERMONT-D’EXCIDEUIL

COLOMBIER

COLY

COMBERANCHE-ET-EPELUCHE

CONDAT-SUR-VEZERE

CONNE-DE-LABARDE

LA COQUILLE

COULOUNIEIX-CHAMIERS

COURSAC

COUX ET BIGAROQUE-MOUZENS

COUZE-ET-SAINT-FRONT

CREYSSE

CUBJAC-AUVEZERE-VAL D’ANS

CUNEGES

DAGLAN

DOMME

DOUZILLAC

EGLISE-NEUVE-D’ISSAC

EXCIDEUIL

EYMET

PLAISANCE

LES EYZIES-DE-TAYAC-SIREUIL

FANLAC

LES FARGES

FAURILLES

FLAUGEAC

FLEURAC

FLORIMONT-GAUMIER

FONROQUE

FOSSEMAGNE

GABILLOU

GAGEAC-ET-ROUILLAC

GAUGEAC

GINESTET

GRANGES-D’ANS

GRIGNOLS

GRIVES

GROLEJAC

HAUTEFORT

ISSIGEAC

JAURE

LA JEMAYE-PONTEYRAUD

LE LARDIN-SAINT-LAZARE

LARZAC

LAVALADE

LAVAUR

LAVEYSSIERE

LES LECHES

LEMBRAS

LEMPZOURS

LIMEUIL

LIMEYRAT

LOLME

LOUBEJAC

LUNAS

MANZAC-SUR-VERN

MARQUAY

MARSALES

MAURENS

MAUZENS-ET-MIREMONT

MAZEYROLLES

MESCOULES

MEYRALS

MILHAC-DE-NONTRON

MOLIERES

MONBAZILLAC

MONESTIER

MONMARVES

MONPAZIER

MONSAGUEL

MONTFERRAND-DU-PERIGORD

MONTREM

MOULEYDIER

MUSSIDAN

NABIRAT

NAILHAC

NAUSSANNES

NEUVIC

NONTRON

SANILHAC

ORLIAGUET

PARCOUL-CHENAUD

PAUNAT

PEYRILLAC-ET-MILLAC

PEYZAC-LE-MOUSTIER

PEZULS

PIEGUT-PLUVIERS

PLAZAC

PONTOURS

PRATS-DE-CARLUX

PROISSANS

RAZAC-DE-SAUSSIGNAC

RAZAC-SUR-L’ISLE

RIBAGNAC

RIBERAC

ROUFFIGNAC-SAINT-CERNIN-DE-REILHAC

SADILLAC

SAINT-ANDRE-D’ALLAS

SAINT-ASTIER

SAINT-AUBIN-DE-NABIRAT

SAINT AULAYE-PUYMANGOU

SAINT-AVIT-RIVIERE

SAINT-AVIT-SENIEUR

SAINT-BARTHELEMY-DE-BUSSIERE

SAINT-CAPRAISE-DE-LALINDE

SAINT-CAPRAISE-D’EYMET

SAINT-CERNIN-DE-LABARDE

SAINT-CHAMASSY

SAINT-CREPIN-D’AUBEROCHE

SAINTE-CROIX

SAINT-CYBRANET

SAINT-CYPRIEN

SAINT-CYR-LES-CHAMPAGNES

SAINTE-EULALIE-D’ANS

SAINTE-EULALIE-D’EYMET

SAINTE-FOY-DE-BELVES

SAINT-FRONT-D’ALEMPS

SAINT-FRONT-DE-PRADOUX

SAINT-GEYRAC

SAINTE-INNOCENCE

SAINT-JEAN-DE-COLE

SAINT-JEAN-D’EYRAUD

SAINT-JORY-DE-CHALAIS

SAINT-JULIEN-DE-LAMPON

SAINT-JULIEN-D’EYMET

SAINT-LAURENT-DES-VIGNES

SAINT-LAURENT-LA-VALLEE

SAINT-LEON-D’ISSIGEAC

SAINT-LEON-SUR-VEZERE

SAINT-LOUIS-EN-L’ISLE

SAINT-MARTIAL-D’ALBAREDE

SAINT-MARTIAL-DE-NABIRAT

SAINT-MARTIN-DE-FRESSENGEAS

SAINTE-MONDANE

SAINTE-NATHALENE

SAINTE-ORSE

SAINT-PANTALY-D’EXCIDEUIL

SAINT-PARDOUX-LA-RIVIERE

SAINT-PAUL-LA-ROCHE

SAINT-PAUL-LIZONNE

SAINT-PERDOUX

SAINT-PIERRE-DE-CHIGNAC

SAINT-PIERRE-DE-COLE

SAINT-PIERRE-DE-FRUGIE

SAINT-PRIEST-LES-FOUGERES

SAINTE-RADEGONDE

SAINT-RAPHAEL

SAINT-ROMAIN-DE-MONPAZIER

SAINT-ROMAIN-ET-SAINT-CLEMENT

SAINT-SAUVEUR

SAINT-SEVERIN-D’ESTISSAC

SAINT-VINCENT-JALMOUTIERS

SAINT-VINCENT-LE-PALUEL

SAINT-VINCENT-SUR-L’ISLE

SALAGNAC

SALLES-DE-BELVES

SARLAT-LA-CANEDA

SARLIAC-SUR-L’ISLE

SAUSSIGNAC

SAVIGNAC-DE-NONTRON

SIGOULES

SIMEYROLS

SINGLEYRAC

SIORAC-EN-PERIGORD

SORGES ET LIGUEUX EN PERIGORD

SOULAURES

SOURZAC

TEMPLE-LAGUYON

THENAC

TOURTOIRAC

TREMOLAT

TURSAC

VALLEREUIL

VANXAINS

VARENNES

VERGT-DE-BIRON

VEYRIGNAC

VILLAC

VILLARS

16.6.2022.

ANGOISSE

ANLHIAC

ARCHIGNAC

AURIAC-DU-PERIGORD

AZERAT

LA BACHELLERIE

BANEUIL

BARS

BEAUREGARD-ET-BASSAC

BELEYMAS

BERGERAC

BESSE

BORREZE

BOULAZAC ISLE MANOIRE

BOURROU

LE BUGUE

CAMPAGNAC-LES-QUERCY

CAMPAGNE

CAMPSEGRET

LA CASSAGNE

CAUSE-DE-CLERANS

CHALAGNAC

LA CHAPELLE-AUBAREIL

LA CHAPELLE-SAINT-JEAN

CHATRES

LES COTEAUX PERIGOURDINS

CLERMONT-DE-BEAUREGARD

CORGNAC-SUR-L’ISLE

COUBJOURS

COULAURES

COURS-DE-PILE

CREYSSENSAC-ET-PISSOT

DOISSAT

LA DORNAC

DOUVILLE

LA DOUZE

DUSSAC

EGLISE-NEUVE-DE-VERGT

EYMET

EYZERAC

FALSE

LA FEUILLADE

FOULEIX

GENIS

GRUN-BORDAS

ISSAC

JAYAC

JOURNIAC

JUMILHAC-LE-GRAND

LACROPTE

LALINDE

LAMONZIE-MONTASTRUC

LANOUAILLE

LANQUAIS

LIORAC-SUR-LOUYRE

MANAURIE

MARCILLAC-SAINT-QUENTIN

MAUZAC-ET-GRAND-CASTANG

MAYAC

MONMADALES

MONSAC

MONTAGNAC-LA-CREMPSE

MONTAUT

MONTIGNAC

NADAILLAC

NANTHEUIL

NANTHIAT

NEGRONDES

SANILHAC

ORLIAC

PAULIN

PAYZAC

PAZAYAC

PEYRIGNAC

PRATS-DU-PERIGORD

PRESSIGNAC-VICQ

PREYSSAC-D’EXCIDEUIL

QUEYSSAC

RAMPIEUX

RAZAC-D’EYMET

SAINT-AGNE

VAL DE LOUYRE ET CAUDEAU

SAINT-AMAND-DE-COLY

SAINT-AMAND-DE-VERGT

SAINT-AUBIN-DE-CADELECH

SAINT-AUBIN-DE-LANQUAIS

SAINT-AVIT-DE-VIALARD

SAINT-CASSIEN

SAINT-CERNIN-DE-L’HERM

SAINT-CIRQ

SAINT-CREPIN-ET-CARLUCET

SAINT-FELIX-DE-REILLAC-ET-MORTEMART

SAINT-FELIX-DE-VILLADEIX

SAINTE-FOY-DE-LONGAS

SAINT-GENIES

SAINT-GEORGES-DE-MONTCLARD

SAINT-GERMAIN-DES-PRES

SAINT-GERMAIN-ET-MONS

SAINT-HILAIRE-D’ESTISSAC

SAINT-JEAN-D’ESTISSAC

SAINT-JORY-LAS-BLOUX

SAINT-JULIEN-DE-CREMPSE

SAINT-MARCEL-DU-PERIGORD

SAINT-MARTIN-DES-COMBES

SAINT-MAIME-DE-PEREYROL

SAINT-MEDARD-D’EXCIDEUIL

SAINT-MESMIN

SAINT-MICHEL-DE-VILLADEIX

SAINT-NEXANS

SAINT-PAUL-DE-SERRE

SAINT-POMPONT

SAINT-RABIER

SAINT-SULPICE-D’EXCIDEUIL

SAINTE-TRIE

SALIGNAC-EYVIGUES

SALON

SARLANDE

SARRAZAC

SAVIGNAC-DE-MIREMONT

SAVIGNAC-LEDRIER

SAVIGNAC-LES-EGLISES

SERGEAC

SERRES-ET-MONTGUYARD

SORGES ET LIGUEUX EN PERIGORD

TAMNIES

TEILLOTS

TERRASSON-LAVILLEDIEU

THENON

THIVIERS

THONAC

VALOJOULX

VAUNAC

VERDON

VERGT

VEYRINES-DE-VERGT

VILLAMBLARD

VILLEFRANCHE-DU-PERIGORD

8.6.2022. – 16.6.2022.

SAINT PRIVAT EN PERIGORD

PETIT-BERSAC

7.6.2022. – 16.6.2022.

ABJAT-SUR-BANDIAT

CHAMPS-ROMAIN

SAINT-SAUD-LACOUSSIERE

MIALET

FIRBEIX

4.6.2022. – 16.6.2022.

Département: Gironde (33)

COURS-DE-MONSEGUR

SAINT-ANDRE-ET-APPELLES

LES LEVES-ET-THOUMEYRAGUES

PINEUILH

PELLEGRUE

LIGUEUX

LA ROQUILLE

LANDERROUAT

RIOCAUD

TAILLECAVAT

SAINT-PHILIPPE-DU-SEIGNAL

CAPLONG

16.6.2022.

MARGUERON

8.6.2022. – 16.6.2022.

Les communes suivantes dans le département: Loire-Atlantique (44)

Basse-Goulaine

Besné

Blain

Bouée

Bouvron

Brains

Campbon

Carquefou

Casson

La Chapelle-Glain

La Chapelle-Launay

La Chapelle-sur-Erdre

Châteaubriant

Cheix-en-Retz

Conquereuil

Corsept

Derval

Donges

Erbray

Fay-de-Bretagne

Le Gâvre

Grand-Auverné

Grandchamps-des-Fontaines

Guémené-Penfao

Héric

Indre

Issé

Jans

Lavau-sur-Loire

Ligné

Louisfert

Lusanger

Malville

Marsac-sur-Don

La Meilleraye-de-Bretagne

Moisdon-la-Rivière

La Montagne

Montoir-de-Bretagne

Mouais

Mouzeil

Nantes

Notre-Dame-des-Landes

Orvault

Paimbœuf

Le Pellerin

Petit-Auverné

Petit-Mars

Pierric

Le Pin

Prinquiau

Puceul

Rouans

Rougé

Ruffigné

Saffré

Saint-Aubin-des-Châteaux

Saint-Herblain

Saint-Jean-de-Boiseau

Saint-Julien-de-Vouvantes

Sainte-Luce-sur-Loire

Saint-Mars-du-Désert

Saint-Nazaire

Saint-Sébastien-sur-Loire

Saint-Vincent-des-Landes

Sautron

Savenay

Sion-les-Mines

Sucé-sur-Erdre

Thouaré-sur-Loire

Les Touches

Trans-sur-Erdre

Treillières

Trignac

Vay

Vue

La Chevallerais

La Grigonnais

Saint-Brevin-les-Pins

Saint-Père-en-Retz

6.6.2022.

Bouaye

Port-Saint-Père

Saint-Léger-les-Vignes

Le Bignon

Bouguenais

Le Cellier

Divatte-sur-Loire

La Chapelle-Heulin

Château-Thébaud

Couffé

La Haie-Fouassière

Haute-Goulaine

Le Loroux-Bottereau

Maisdon-sur-Sèvre

Mauves-sur-Loire

Mésanger

Monnières

Mouzillon

Oudon

Le Pallet

Pont-Saint-Martin

Pouillé-les-Côteaux

Rezé

Saint-Fiacre-sur-Maine

Saint-Julien-de-Concelles

Les Sorinières

Vertou

15.6.2022.

Abbaretz

Cordemais

Couëron

Frossay

Joué-sur-Erdre

Nort-sur-Erdre

Nozay

Pannecé

Riaillé

Saint-Étienne-de-Montluc

Saint-Viaud

Teillé

Le Temple-de-Bretagne

Treffieux

Vigneux-de-Bretagne

Chaumes-en-Retz

La Bernerie-en-Retz

Villeneuve-en-Retz

Chauvé

Les Moutiers-en-Retz

La Plaine-sur-Mer

Pornic

Préfailles

Saint-Hilaire-de-Chaléons

Vallons-de-l’Erdre

Saint-Michel-Chef-Chef

Sainte-Pazanne

1.6.2022. – 8.6.2022.

Legé

La Limouzinière

Machecoul-Saint-Même

La Marne

Paulx

Saint-Colomban

Corcoué-sur-Logne

Saint-Étienne-de-Mer-Morte

Saint-Lumine-de-Coutais

Saint-Mars-de-Coutais

Saint-Philbert-de-Grand-Lieu

Touvois

Aigrefeuille-sur-Maine

Ancenis-Saint-Géréon

La Boissière-du-Doré

Boussay

La Chevrolière

Clisson

Gétigné

Gorges

Le Landreau

Montbert

Montrelais

La Planche

La Regrippière

La Remaudière

Remouillé

Saint-Aignan-Grandlieu

Vair-sur-Loire

Saint-Hilaire-de-Clisson

Saint-Lumine-de-Clisson

Vallet

Loireauxence

Vieillevigne

La Roche-Blanche

Geneston

7.6.2022. – 15.6.2022.

Département: Lot (46)

ESPEYROUX

FIGEAC

MOLIERES

PLANIOLES

8.6.2022.

CARDAILLAC

FOURMAGNAC

LABATHUDE

SAINT-BRESSOU

SAINTE-COLOMBE

30.5.2022. – 8.6.2022.

BIARS SUR CERE

CAHUS

CORNAC

ESTAL

GAGNAC SUR CERE

GLANES

LABASTIDE-DU-HAUT-MONT

LATOUILLE-LENTILLAC

LAVAL-DE-CERE

SENAILLAC-LATRONQUIERE

8.6.2022.

SOUSCEYRAC-EN-QUERCY

TEYSSIEU

30.5.2022. – 8.6.2022.

ANGLARS

AYNAC

BETAILLE

BLARS

LE BOURG

BOUSSAC

LE BOUYSSOU

BRENGUES

CAMBES

CAMBOULIT

CAMBURAT

CANIAC-DU-CAUSSE

CARDAILLAC

CARENNAC

CARLUCET

CAZALS

CAVAGNAC

CAZILLAC

COEUR DE CAUSSE à l’est de l’A20

CONCORES

CONDAT

CORN

DEGAGNAC

DURBANS

ESPAGNAC-SAINTE-EULALIE

ESPEDAILLAC

FAJOLES

FLAUJAC-GARE

FONS

FOURMAGNAC

FRAYSSINET-LE-GELAT

FRAYSSINHES à l’est de la D43

GIGNAC

GINTRAC

GIRAC

GORSES

GREZES

COEUR DE CAUSSE

LABATHUDE

LACAPELLE-MARIVAL

LADIRAT

LAMOTHE-CASSEL

LAMOTHE-FENELON

LANZAC

lATRONQUIERE

LEOBARD

LISSAC-ET-MOURET

LIVERNON

MARMINIAC

MARTEL

MASCLAT

MECHMONT

MILHAC

MONTAMEL

MONTCLERA

MONTET-ET-BOUXAL

MONTFAUCON à l’est de l’A20

NADAILLAC-DE-ROUGE

PEYRILLES

PUYBRUN

LES QUATRE-ROUTES-DU-LOT

QUISSAC

LE ROC

ROUFFILHAC

RUDELLE

SENIERGUES à l’est de l’A20

SAINT-BRESSOU

SAINT-CAPRAIS

SAINT-CIRQ-MADELON

SAINT-CLAIR

SAINTE-COLOMBE

SAINT-GERMAIN-DU-BEL-AIR

SAINT-MAURICE-EN-QUERCY

SAINT-MEDARD-NICOURBY

SAINT-MICHEL-DE-BANNIERES

SAINT-SULPICE

SONAC

SOULOMES

SOUSCEYRAC-EN-QUERCY: au sud de la D673 et de la D653

TAURIAC

TERROU

TEYSSIEU

THEMINETTES

USSEL

15.6.2022.

ALBIAC

ALVIGNAC

ANGLARS-NOZAC

ASSIER

AUTOIRE

AYNAC

BALADOU

BANNES

LE BASTIT

BELMONT-BRETENOUX

BIO

BRETENOUX

CALES

COUZOU

CRESSENSAC

CREYSSE

CUZANCE

DURBANS

ESPEDAILLAC

ESPEYROUX

FLAUJAC-GARE

FLOIRAC

FRAYSSINET

FRAYSSINHES à l’ouest de la D43

GIGNAC

GINOUILLAC

GOURDON

GRAMAT

ISSENDOLUS

ISSEPTS

COEUR DE CAUSSE à l’ouest de l’A20

LACAVE

LACHAPELLE-AUZAC

LAVERGNE

LEYME

LIVERNON

LOUBRESSAC

LOUPIAC

LUNEGARDE

MARTEL

MAYRAC

MAYRINHAC-LENTOUR

MEYRONNE

MIERS

MOLIERES

MONTFAUCON à l’Ouest de l’A20

MONTVALENT

PADIRAC

PAYRAC

PAYRIGNAC

PINSAC

PRUDHOMAT

REILHAC

REILHAGUET

REYREVIGNES

RIGNAC

ROCAMADOUR

ROUFFILHAC

RUEYRES

SAIGNES

SAINT-CERE

SAINT-CHAMARAND

SAINT-CIRQ-SOUILLAGUET

SAINT-DENIS-LES-MARTEL

SAINT-JEAN-LAGINESTE

SAINT-JEAN-LESPINASSE

SAINT-LAURENT-LES-TOURS

SAINT-MEDARD-DE-PRESQUE

SAINT-MICHEL-DE-LOUBEJOU

SAINT-PAUL-DE-VERN

SAINT-PROJET

SAINT-SIMON

SAINT-SOZY

SAINT-VINCENT-DU-PENDIT

SARRAZAC

SENIERGUES à l’Ouest de l’A20

SONAC

SOUCIRAC

SOUILLAC

STRENQUELS

THEGRA

THEMINES

VAYRAC

LE VIGAN

7.6.2022. – 15.6.2022.

BAGNAC-SUR-CELE

FELZINS

LAURESSES

LINAC

MONTREDON

PRENDEIGNES

SABADEL-LATRONQUIERE

SAINT-CIRGUES

SAINT-FELIX

SAINT-HILAIRE

SAINT-JEAN-MIRABEL

SAINT-PERDOUX

VIAZAC

6.6.2022.

Les communes suivantes dans le département: Lot-et-Garonne (47)

Agnac

Allez-et-Cazeneuve

Armillac

Auriac-sur-Dropt

Bias

Bourgougnague

Bournel

Brugnac

Cahuzac

Caubon-Saint-Sauveur

Cavarc

Coulx

Dévillac

Doudrac

Duras

Escassefort

Ferrensac

Fongrave

Lacaussade

Lachapelle

Laussou

Lavergne

Lévignac-de-Guyenne

Mazières-Naresse

Monbahus

Monclar

Montagnac-sur-Lède

Montastruc

Montignac-de-Lauzun

Montignac-Toupinerie

Monviel

Pardaillan

Paulhiac

Peyrière

Puymiclan

Rives

Saint-Aubin

Saint-Avit

Saint-Barthélemy-d’Agenais

Saint-Etienne-de-Fougères

Saint-Etienne-de-Villeréal

Saint-Géraud

Saint-Jean-de-Duras

Sainte-Livrade-sur-Lot

Saint-Pierre-sur-Dropt

Saint-Quentin-du-Dropt

Seyches

Soumensac

Tombeboeuf

Trentels

Villebramar

Villeneuve-sur-Lot

Villeréal

Virazeil

16.6.2022.

Aiguillon

Anthé

Auradou

Baleyssagues

Bazens

Beauville

Blaymont

Bourran

Cassignas

Castelmoron-sur-Lot

Cauzac

Cazideroque

Clairac

Clermont-Dessous

Cours

Dausse

Dolmayrac

Dondas

Engayrac

Esclottes

Frégimont

Frespech

Galapian

Gavaudun

Granges-sur-Lot

Hautefage-la-Tour

Lacapelle-Biron

Lacépède

Lafitte-sur-Lot

Lagarrigue

Laparade

Laroque-Timbaut

Laugnac

Lusignan-Petit

Madaillan

Massels

Massoulès

Monbalen

Montpezat

Nicole

Penne-d’Agenais

Port-Sainte-Marie

Prayssas

Saint-Antoine-de-Ficalba

Sainte-Colombe-de-Duras

Saint-Hilaire-de-Lusignan

Saint-Robert

Saint-Salvy

Saint-Sardos

Saint-Sylvestre-sur-Lot

Savignac-de-Duras

Le Temple-sur-Lot

Trémons

10.6.2022.

Allemans-du-Dropt

Beaugas

Boudy-de-Beauregard

Cambes

Cancon

Casseneuil

Castelnaud-de-Gratecambe

Castillonnès

Douzains

Lalandusse

Lauzun

Lédat

Lougratte

Miramont-de-Guyenne

Monflanquin

Montauriol

Montaut

Monteton

Moulinet

Moustier

Pailloles

Pinel-Hauterive

Puysserampion

Roumagne

Saint-Colomb-de-Lauzun

Saint-Eutrope-de-Born

Saint-Maurice-de-Lestapel

Saint-Pardoux-Isaac

Saint-Pastour

La Sauvetat-du-Dropt

La Sauvetat-sur-Lède

Savignac-sur-Leyze

Ségalas

Sérignac-Péboudou

8.6.2022. – 17.6.2022.

Loubès-Bernac

Saint-Astier

Saint-Sernin

Villeneuve-de-Duras

18.6.2022. – 26.6.2022.

Rayet

Tourliac

Parranquet

Saint-Martin-de-Villeréal

11.6.2022. – 19.6.2022.

Département: Maine-et-Loire (49)

Avrillé

Beaucouzé

Bouchemaine

Candé

Cantenay-Épinard

Challain-la-Potherie

Erdre-en-Anjou

Feneu

Grez-Neuville

La Possonnière

Le Lion-d’Angers

Les Ponts-de-Cé

Longuenée-en-Anjou

Montreuil-Juigné

„Ombrée d’Anjou

Combrée”

„Ombrée d’Anjou

Le Tremblay”

Saint-Clément-de-la-Place

Saint-Lambert-la-Potherie

Sainte-Gemmes-sur-Loire

Savennières

„Segré-en-Anjou Bleu

La Chapelle-sur-Oudon”

„Segré-en-Anjou Bleu

Le Bourg-d’Iré”

„Segré-en-Anjou Bleu

Louvaines”

„Segré-en-Anjou Bleu

Marans”

„Segré-en-Anjou Bleu

Noyant-la-Gravoyère”

„Segré-en-Anjou Bleu

Nyoiseau”

„Segré-en-Anjou Bleu

Segré”

6.6.2022.

Béhuard

„Brissac Loire Aubance

Brissac-Quincé”

„Brissac Loire Aubance

Charcé-Saint-Ellier-sur-Aubance”

„Brissac Loire Aubance

Chemellier”

„Brissac Loire Aubance

Les Alleuds”

„Brissac Loire Aubance

Saulgé-l’Hôpital”

„Brissac Loire Aubance

Vauchrétien”

Dénezé-sous-Doué

„Doué-en-Anjou

Concourson-sur-Layon”

„Doué-en-Anjou

Doué-la-Fontaine”

„Doué-en-Anjou

Les Verchers-sur-Layon”

„Doué-en-Anjou

Saint-Georges-sur-Layon”

„Gennes-Val-de-Loire

Grézillé”

Le Puy-Notre-Dame

Les Garennes sur Loire

Louresse-Rochemenier

Mûrs-Erigné

Saint-Jean-de-la-Croix

Saint-Macaire-du-Bois

Saint-Mélaine-sur-Aubance

Tuffalun

15.6.2022.

Angrie

Bécon-les-Granits

Champtocé-sur-Loire

Chazé-sur-Argos

Ingrandes-Le Fresne sur Loire

Loiré

Saint-Augustin-des-Bois

Saint-Georges-sur-Loire

Saint-Germain-des-Prés

Saint-Léger-de-Linières

Saint-Martin-du-Fouilloux

Saint-Sigismond

„Segré-en-Anjou Bleu

Sainte-Gemmes-d’Andigné”

Val d’Erdre-Auxence

1.6.2022. – 29.6.2022.

Aubigné-sur-Layon

Beaulieu-sur-Layon

Bellevigne-en-Layon

„Brissac Loire Aubance

Luigné”

Cernusson

Chalonnes-sur-Loire

Chanteloup-les-Bois

Chaudefonds-sur-Layon

Chemillé-en-Anjou

Cléré-sur-Layon

Coron

Denée

„Doué-en-Anjou

Brigné”

La Plaine

Lys-Haut-Layon

„Mauges-sur-Loire

Saint-Laurent-de-la-Plaine”

Montilliers

Mozé-sur-Louet

Passavant-sur-Layon

Rochefort-sur-Loire

Saint-Paul-du-Bois

Somloire

Soulaines-sur-Aubance

Terranjou

Val-du-Layon

Vezins

Beaupréau-en-Mauges

Bégrolles-en-Mauges

Cholet

La Romagne

La Séguinière

La Tessouale

Le May-sur-Evre

Le Puy-Saint-Bonnet

Les Cerqueux

„Mauges-sur-Loire

(sauf Saint-Laurent-de-la-Plaine)”

Maulévrier

Mazières-en-Mauges

Montrevault-sur-Evre

Nuaillé

Orée d’Anjou

Saint-Christophe-du-Bois

Saint-Léger-sous-Cholet

Sèvremoine

Toutlemonde

Trémentines

Yzernay

7.6.2022. – 15.6.2022.

Les communes suivantes dans le département: DEUX-SEVRES (79)

Brion-près-Thouet

Irais

Louzy

Marnes

Misse

Plaine-et-Vallées

Pas-de-Jeu

Saint-Cyr-la-Lande

Saint-Léger-de-Montbrun

Saint-Martin-de-Mâcon

Saint-Martin-de-Sanzay

Sainte-Verge

Tourtenay

6.6.2022.

Availles-Thouarsais

Saint-Généroux

1.6.2022. – 8.6.2022.

La Ferrière-en-Parthenay

„Pressigny

sud limitée par D134E”

Oroux

6.6.2022.

Doux

Thénezay

1.6.2022. – 8.6.2022.

Béceleuf

Coulon

Cours

Échiré

Faye-sur-Ardin

Fenioux

Magné

Niort

Pamplie

Puihardy

Saint-Laurs

Saint-Maixent-de-Beugné

Saint-Maxire

Sainte-Ouenne

Saint-Rémy

Sciecq

Surin

Xaintray

6.6.2022.

Ardin

Coulonges-sur-l’Autize

Saint-Pompain

Villiers-en-Plaine

1.6.2022. – 8.6.2022.

Adilly

Airvault

Assais-les-Jumeaux

Aubigny

Le Chillou

Lhoumois

La Peyratte

„Pressigny

nord limitée par D134E”

Saint-Germain-de-Longue-Chaume

Viennay

15.6.2022.

Amailloux

Boussais

Glénay

Gourgé

Lageon

Louin

Maisontiers

Saint-Loup-Lamairé

Tessonière

7.6.2022. – 15.6.2022.

Beaulieu-sous-Parthenay

La Boissière-en-Gâtine

La Chapelle-Bertrand

Châtillon-sur-Thouet

Fénery

Les Groseillers

Mazières-en-Gâtine

Parthenay

Pompaire

Le Retail

Saint-Aubin-le-Cloud

Saint-Marc-la-Lande

Soutiers

Verruyes

Vouhé

15.6.2022.

Allonne

Azay-sur-Thouet

Saint-Pardoux-Soutiers

Le Tallud

7.6.2022. – 15.6.2022.

Le Busseau

Beugnon-Thireuil

Clessé

Pougne-Hérisson

Secondigny

Loretz-d’Argenton

Boismé

Chiché

Faye-l’Abbesse

Luzay

Pierrefitte

Sainte-Gemme

Saint-Jacques-de-Thouars

Saint-Jean-de-Thouars

Saint-Varent

„Thouars

hors Misse”

15.6.2022.

L’Absie

Chanteloup

La Chapelle-Saint-Laurent

Largeasse

Neuvy-Bouin

Scillé

Trayes

Vernoux-en-Gâtine

Bretignolles

Cerizay

Mauléon

Cirières

Combrand

Courlay

La Forêt-sur-Sèvre

Moncoutant-sur-Sèvre

Montravers

Nueil-les-Aubiers

La Petite-Boissière

Le Pin

Saint-Amand-sur-Sèvre

Saint-André-sur-Sèvre

SAINT-PIERRE-DES-ECHAUBROGNES

Saint-Paul-en-Gâtine

Argentonnay

Bressuire

Val en Vignes

Coulonges-Thouarsais

Geay

Genneton

Luché-Thouarsais

Saint-Aubin-du-Plain

Voulmentin

Saint Maurice Étusson

7.6.2022. – 15.6.2022.

Département: Tarn-et-Garonne (82)

ROQUECOR

SAINT AMANS DU PECH

SAINT BEAUZEIL

VALEILLES

6.6.2022.

Les communes suivantes dans le département: Vendée (85)

Barbâtre

La Barre-de-Monts

L’Épine

Le Fenouiller

La Guérinière

Noirmoutier-en-l’Île

Notre-Dame-de-Monts

Le Perrier

Notre-Dame-de-Riez

Saint-Hilaire-de-Riez

Saint-Jean-de-Monts

6.6.2022.

Bouillé-Courdault

Damvix

Le Gué-de-Velluire

L’Île-d’Elle

Liez

Maillé

Maillezais

Le Mazeau

Rives-d’Autise

Saint-Sigismond

Xanton-Chassenon

L’Aiguillon-sur-Mer

Angles

Avrillé

Le Bernard

La Boissière-des-Landes

Bretignolles-sur-Mer

La Bretonnière-la-Claye

Chaillé-les-Marais

La Chaize-Giraud

Champagné-les-Marais

Le Champ-Saint-Père

Chasnais

La Couture

Curzon

Givrand

Grues

Jard-sur-Mer

Lairoux

Longeville-sur-Mer

Moreilles

Nieul-le-Dolent

Poiroux

Puyravault

Les Sables-d’Olonne

Saint-Denis-du-Payré

Saint-Gilles-Croix-de-Vie

Saint-Hilaire-la-Forêt

Saint-Michel-en-l’Herm

Sainte-Radégonde-des-Noyers

Saint-Vincent-sur-Jard

La Tranche-sur-Mer

Triaize

La Faute-sur-Mer

La Chapelle-aux-Lys

Faymoreau

Loge-Fougereuse

Marillet

Puy-de-Serre

Saint-Hilaire-de-Voust

15.6.2022.

Apremont

Beauvoir-sur-Mer

Benet

Bois-de-Céné

Bouin

Challans

Châteauneuf

Coëx

Commequiers

Falleron

Foussais-Payré

Froidfond

La Garnache

Maché

Saint-Christophe-du-Ligneron

Saint-Gervais

Saint-Hilaire-des-Loges

Saint-Maixent-sur-Vie

Saint-Révérend

Saint-Urbain

Sallertaine

Soullans

1.6.2022. – 29.6.2022.

Aizenay

Beaufou

Bellevigny

La Chaize-le-Vicomte

La Chapelle-Palluau

Doix lès Fontaines

Dompierre-sur-Yon

La Ferrière

Fontenay-le-Comte

Fougeré

La Genétouze

Grand’Landes

Les Lucs-sur-Boulogne

La Merlatière

Montreuil

Mouilleron-le-Captif

Palluau

Les Velluire-sur-Vendée

Le Poiré-sur-Vie

La Roche-sur-Yon

Saint-Denis-la-Chevasse

Saint-Étienne-du-Bois

Saint-Martin-de-Fraigneau

Saint-Martin-des-Noyers

Saint-Michel-le-Cloucq

Saint-Paul-Mont-Penit

Saint-Pierre-le-Vieux

La Taillée

Vix

Vouillé-les-Marais

L’Aiguillon-sur-Vie

Aubigny-Les Clouzeaux

Auchay-sur-Vendée

Bazoges-en-Pareds

Beaulieu-sous-la-Roche

Bessay

Bourneau

Bournezeau

La Caillère-Saint-Hilaire

Chantonnay

La Chapelle-Hermier

La Chapelle-Thémer

Château-Guibert

Chauché

Corpe

Essarts en Bocage

Le Girouard

Le Givre

Grosbreuil

L’Hermenault

L’Île-d’Olonne

La Jaudonnière

La Jonchère

Landeronde

Landevieille

Le Langon

Longèves

Luçon

Les Magnils-Reigniers

Mareuil-sur-Lay-Dissais

Marsais-Sainte-Radégonde

Martinet

Mervent

Les Achards

Mouchamps

Moutiers-les-Mauxfaits

Moutiers-sur-le-Lay

Mouzeuil-Saint-Martin

Nalliers

Nesmy

L’Orbrie

Péault

Petosse

Les Pineaux

Pissotte

Pouillé

La Rabatelière

La Réorthe

Rochetrejoux

Rosnay

Saint-André-Goule-d’Oie

Saint-Aubin-la-Plaine

Saint-Avaugourd-des-Landes

Saint-Benoist-sur-Mer

Sainte-Cécile

Saint-Cyr-des-Gâts

Saint-Cyr-en-Talmondais

Saint-Étienne-de-Brillouet

Sainte-Flaive-des-Loups

Rives de l’Yon

Sainte-Foy

Sainte-Gemme-la-Plaine

Saint-Georges-de-Pointindoux

Saint-Germain-de-Prinçay

Sainte-Hermine

Saint-Hilaire-le-Vouhis

Saint-Jean-de-Beugné

Saint-Juire-Champgillon

Saint-Julien-des-Landes

Saint-Laurent-de-la-Salle

Brem-sur-Mer

Saint-Martin-des-Fontaines

Saint-Martin-Lars-en-Sainte-Hermine

Saint-Mathurin

Sainte-Pexine

Saint-Valérien

Saint-Vincent-Sterlanges

Saint-Vincent-sur-Graon

Sérigné

Sigournais

Le Tablier

Talmont-Saint-Hilaire

Thiré

Thorigny

Thouarsais-Bouildroux

Vairé

Venansault

Vendrennes

Bazoges-en-Paillers

Beaurepaire

La Bernardière

La Boissière-de-Montaigu

Les Brouzils

La Bruffière

Chavagnes-en-Paillers

La Copechagnière

Cugand

La Gaubretière

L’Herbergement

Les Herbiers

Les Landes-Genusson

Mesnard-la-Barotière

Montaigu-Vendée

Mortagne-sur-Sèvre

Rocheservière

Montréverd

Saint-Aubin-des-Ormeaux

Saint-Fulgent

Saint-Laurent-sur-Sèvre

Saint-Malô-du-Bois

Saint-Martin-des-Tilleuls

Saint-Philbert-de-Bouaine

Tiffauges

Treize-Septiers

Chanverrie

Antigny

Le Boupère

Breuil-Barret

Cezais

La Châtaigneraie

Chavagnes-les-Redoux

Cheffois

Les Epesses

Sèvremont

Mallièvre

La Meilleraie-Tillay

Menomblet

Monsireigne

Montournais

Mouilleron-Saint-Germain

Pouzauges

Réaumur

Saint-Mars-la-Réorthe

Saint-Maurice-des-Noues

Saint-Maurice-le-Girard

Saint-Mesmin

Saint-Paul-en-Pareds

Saint-Pierre-du-Chemin

Saint-Prouant

Saint-Sulpice-en-Pareds

Tallud-Sainte-Gemme

La Tardière

Treize-Vents

Vouvant

7.6.2022. – 15.6.2022.

Les communes suivantes dans le département: Vienne (86)

ANGLIERS

ARCAY

AULNAY

BERRIE

CHALAIS

CRAON

CURCAY-SUR-DIVE

GLENOUZE

LA CHAUSSEE

LA GRIMAUDIERE

MARTAIZE

MASSOGNES

MAZEUIL

MONCONTOUR

MOUTERRE-SILLY

RANTON

SAINT-CLAIR

SAINT-JEAN-DE-SAUVES

SAINT-LAON

TERNAY

CHALANDRAY

CHERVES

MAISONNEUVE

8.6.2022.

Les communes suivantes dans le département: Haute Vienne (87)

BUSSIERE-GALANT

CHALUS

CHAMPAGNAC-LA-RIVIERE

CHAMPSAC - au Sud de la D 141

CUSSAC - à l’Ouest de la D 73 et à l’Est de la D 42

DOURNAZAC - à l’Est de la D 66

GLANDON

LA MEYZE

LA-ROCHE-L’ABEILLE – à l’Ouest de la D17

LADIGNAC-LE-LONG – à l’Ouest de la D11

MARVAL - à l’Ouest de la D 67 et au Sud de la D 15

ORADOUR-SUR-VAYRES - au Sud de la D 34

PENSOL - à l’Ouest de la D 15 et à l’Ouest de la D 67

SAINT-BAZILE

SAINT-HILAIRE-LES-PLACES

SAINT-MATHIEU

SAINT-YRIEIX-LA-PERCHE – à L’Est de la D704 et au Sud de la D901

12.6.2022.

CUSSAC - à l’Est de la D 73 et à l’Ouest de la D 42

DOURNAZAC - à l’Ouest de la D 66

LA CHAPELLE-MONTBRANDEIX

LADIGNAC-LE-LONG – à l’Est de la D11

LE CHALARD

MARVAL - à l’Est de la D 67 et au Nord de la D 15

PENSOL - à l’Est de la D 15 et à l’Est de la D 67

SAINT-YRIEIX-LA-PERCHE – à L’Ouest de la D704 et au Nord de la D901

4.5.2022. – 12.6.2022.

Država članica: Mađarska

| Obuhvaćeno područje | Datum do kojeg se primjenjuje u skladu s člankom 55. Delegirane uredbe (EU) 2020/687 |
| --- | --- |
| Bács-Kiskun és Csongrád-Csanád megye: |
| Balotaszállás, Bócsa, Bugac, Bugacpusztaháza, Csólyospálos, Harkakötöny, Jászszentlászló, Kiskunhalas, Kiskunmajsa, Kömpöc, Móricgát, Pálmonostora, Petőfiszállás, Pirtó, Soltvadkert, Szank, Tázlár, Zsana, Ambrózfalva, Balástya Baks, Bordány, Csengele, Domaszék, Forráskút, Kistelek, Mindszent, Mórahalom, Ópusztaszer, Pusztamérges, Pusztaszer, Ruzsa, Szatymaz, Szegvár, Üllés, Zákányszék és Zsombó települések védőkörzeten kívül eső teljes közigazgatási területe.
  Fülöpjakab, Gátér, Jakabszállás, Kaskantyú, Kiskőrös, Kiskunfélegyháza, Imrehegy, Izsák, Páhi, Petőfiszállás, Ásotthalom, Csanytelek, Csengele, Csongrád, Derekegyház, Fábiánsebestyén, Felgyő, Hódmezővásárhely, Mártély, Nagytőke, Orgovány, Ópusztaszer, Öttömös, Röszke, Sándorfalva, Szeged, Szentes és Tömörkény települések közigazgatási területeinek a 46.602519 és a 19.476076, a 46.275100 és a 19.945900, a 46.598411 és a 19.463081, a 46.304142 és a 19.77246857, a 46.594879 és a 19.475755, a 46.634798 és a 19.528758, a 46.622269 és a 19.510662, a 46.637471 és a 19.534997, a 46.618518 és a 19.547109, a 46.641252 és a 19.532421, a 46.647600 és a 19.532000, a 46.632294 és a 19.540128, a 46.657800 és a 19.525600, a 46.646110 és a 19.506637, a 46.674721 és a 19.501666, a 46.621178 és a 19.551212, a 46.643000 és a 19.551212, a 46.622759 és a 19.546290, a 46.674300 és a 19.496878, a 46.682057 és a 19.499820, a 46.625950 és a 19.687550, a 46.304143 és a 19.772469, a 46.55831146 és a 19.90176582, 46.67918396 és a 19.66313362, a 46.6588707 és a 19.84514999, a 46.64757538 és a 19.83792496, a 46.675174 és a 19.500882, a 46.645837 és a 19.513270, a 46.656787 és a 19.530891, a 46.672206 és a 19.497207, a 46.616930 és a 19.545510, a 46.617304 és a 19.548761, a 46.618622 és a 19.536336, a 46.620761 és a 19.449354, a 46.45996857 és a 19.48300171, 46.649616 és a 20.230218, a 46.601700 és a 20.292500, valamint a 46.617800 és a 20.272700 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 10 km sugarú körön belül és védőkörzeten kívül eső területe. | 2.7.2022. |
| Borota, Felsőszentiván, Jánoshalma, Kéleshalom, Kisszállás, Kunfehértó és Rém települések védőkörzeten kívül eső teljes közigazgatási területe.
  Baja, Érsekcsanád, Érsekhalma, Hajós, Mélykút, Nemesnádudvar és Sükösd települések közigazgatási területeinek a 46.257695 és a 19.129421, a 46.345334 és a 19.405583, a 46.346178 és a 19.407121, a 46.258680 és a 19.132083, a 46.261845 és a 19.129315, a 46.264668 és a 19.126455, 46.257655 és a 19.135150, valamint a 46.267726 és a 19.123673, GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 10 km sugarú körön belül és védőkörzeten kívül eső területe. | 19.6.2022. |
| Ágasegyháza, Ballószög, Fülöpháza, Fülöpszállás, Izsák, Kecskemét, Kerekegyháza, Kunadacs, Kunbaracs, Ladánybene, Lajosmizse, Szabadszállás települések közigazgatási területeinek a a 46.926789 és a 19.469943, a 46.927460 és a 19.474320, a 46.923632 és a 19.467383, a 46.930155 és a 19.454917, a 46.924205 és a 19.464929, a 46.916900 és a 19.450500, a 46.911103 és a 19.480245, a 46.918600 és a 19.440000, a 46.919342 és a 19.472473, a 46.921349 és a19.467408, a 46.927636 és a 19.461940, a 46.918726 és a 19.468632, a 46.918752 és a 19.474294, a 46.915623 és a 19.477867, a 46.919787 és a 19.470642, a 46.920677 és a19.478588, a 46.918898 és a 19.474058, valamint a 46.913952 és a 19.509689 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 10 km sugarú körön belül és védőkörzeten kívül eső területe. | 1.7.2022. |
| Ambrózfalva, Csanádalberti, Makó, Nagyér, Pitvaros és Székkutas települések közigazgatási területeinek a 46.412612 és a 20.721112, a 46.448300 és a 20.723600, a 46.423614 és a 20.753063, a 46.442739 és a 20.726279, a 46.424346 és a 20.764714, valamint a 46.428118 és a 20.706752 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 10 km sugarú körön belül eső területe. | 2.7.2022. |
| Ambrózfalva, Csanádalberti, Csanádpalota, Makó, Nagyér, Pitvaros és Székkutas települések közigazgatási területeinek a a 46.350338 és a 20.802407 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 10 km sugarú körön belül eső területe. | 2.6.2022. |
| Árpádhalom, Nagymágocs, Hódmezővásárhely és Székkutas települések közigazgatási területeinek a 46.519736 és a 20.569140, valamint a 46.526166 és a 20.582625 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 10 km sugarú körön belül és védőkörzeten kívül eső területe. | 2.7.2022. |
| Bócsa, Bugac, Bugacpusztaháza, Csólyospálos, Harkakötöny, Jászszentlászló, Kaskantyú, Kiskunhalas, Kiskunmajsa, Kömpöc, Móricgát, Orgovány, Pálmonostora, Petőfiszállás, Pirtó, Soltvadkert, Szank, Tázlár, Zsana, Balástya, Bordány, Csengele, Domaszék, Forráskút, Kistelek, Mórahalom, Ruzsa, Szatymaz, Szeged, Üllés, Zákányszék és Zsombó települések közigazgatási területeinek a 46.4715502 és a 19.7517826, a 46.405959 és a 19.779518, a 46.400225 és a 19.738443, a 46.602519 és a 19.476076, a 46.579444 és a 19.736667, a 46.275100 és a 19.945900 a 46.595993 és a 19.715993, a 46.598411 és a 19.463081, a 46.362527 és a 19.889897, a 46.305325 és a 19.971843 a 46.594879 és a 19.475755, a 46.411066 és a 19.824131, a 46.634798 és a 19.528758, a 46.565116 és a 19.736982, a 46.390193 és a 19.859026, a 46.622269 és a 19.510662, a 46.637471 és a 19.534997, a 46.360253 és a 19.889856, a 46.412262 és a 19.882318, a 46.388589 és a 19.865548, a 46.393122 és a 19.879532, a 46.618518 és a 19.547109, a 46.341487 és a 19.959773, a 46.428945 és a 19.858540, a 46.641252 és a 19.532421, a 46.418260 és a 19.870100, a 46.474934 és a 19.867312, a 46.647600 és a 19.532000, a 46.629090 és a 19.601820, a 46.423310 és a 19.839009, a 46.442445 és a 19.847226, a 46.454135 és a 19.851760, a 46.446677 és a 19.842729, a 46.450811 és a 19.848044, a 46.465875 és a 19.855253, a 46.584834 és a 19.571869, a 46.403030 és a 19.836280, a 46.515756 és a 19.644498, a 46.556377 és a 19.521274, a 46.632294 és a 19.540128, a 46.625950 és a 19.687550, a 46.423812 és a 19.851522, a 46.304143 és a 19.772469, a 46.416320 és a 19.855250, a 46.357129 és a 19.886464, a 46.657800 és a 19.525600, a 46.558312 és a 19.901765, a 46.646110 és a 19.506637, a 46.467710 és a 19.816220, a 46.383000 és a 19.863400, a 46.631240 és a 19.603105, a 46.674721 és a 19.501666, a 46.621178 és a 19.551212, a 46.643000 és a 19.547100, a 46.622759 és a 19.546290, a 46.674300 és a 19.496878, a 46.563426 és a 19.472723, a 46.424156 és a 19.854776, a 46.682057 és a 19.499820, a 46.443106 és a 19.844167, a 46.444167 és a 19.837500, a 46.569480 és a 19.691870, a 46.484707 és a 19.693469, a 46.509101 és a 19.639519, a 46.493050 és a 19.772140, a 46.675174 és a 19.500882, a 46.539300 és a 19.848400, a 46.460471 és a 19.829871, a 46.645837 és a 19.513270, a 46.451065 és a 19.838705, a 46.532821 és a 19.867635, a 46.494360 és a 19.781250, a 46.656787 és a 19.530891, a 46.538708 és a 19.820980, a 46.532500 és a 19.643611, a 46.500240 és a 19.782750, a 46.554744 és a 19.877308, a 46.442824 és a 19.859982, a 46.532438 és a 19.812180, a 46.506380 és a 19.781720, a 46.534952 és a 19.835752, a 46.625636 és a 19.653214, a 46.538611 és a 19.742222, a 46.672206 és a 19.497207, a 46.540082 és a 19.646619, a 46.518432 és a 19.790984, a 46.535395 és a 19.743623, a 46.532906 és a 19.822510, a 46.384682 és a 19.911029, a 46.582284 és a 19.467612, a 46.518168 és a 19.678617, a 46.395004 és a 19.675672, a 46.527904 és a 19.627410, a 46.342700 és a 19.803100, a 46.539808 és a 19.748672, a 46.498220 és a 19.776852, a 46.616930 és a 19.545510, a 46.525265 és a 19.722482, a 46.514691 és a 19.631108, a 46.617304 és a 19.548761, a 46.618622 és a 19.536336, a 46.526774 és a 19.498163, a 46.620761 és a 19.449354, a 46.570148 és a 19.650975, a 46.519380 és a 19.631010, a 46.472718 és a 19.664062, a 46.504690 és a 19.639840, a 46.514722 és a 19.648611, a 46.595049 és a 19.878352, a 46.512454 és a 19.731679, a 46.575500 és a 19.956300, a 46.633972 és a 19.896433, a 46.439030 és a 19.605080, a 46.439030 és a 19.605080, a 46.642645 és a 19.896299, valamint a 46.458535 és a 19.605083 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső területe. | 24.6.2022. – 2.7.2022. |
| Kiskunhalas település közigazgatási területének a 46.459968 és a 19.483002, valamint a 46.410497és a 19.517138 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső területe. | 7.6.2022. – 2.7.2022. |
| Bugac, Bugacpusztaháza és Jakabszállás települések közigazgatási területeinek a 46.684719 és a 19.640491, a 46.679183 és a 19.663134 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső területe. | 2.6.2022. – 2.7.2022. |
| Jánoshalma és Kunfehértó települések közigazgatási területeinek a 46.345334 és a 19.405583, valamint a 46.346178 és a 19.407121 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső területe. | 4.6.2022. – 19.6.2022. |
| Kerekegyháza, Fülöpháza és Szabadszállás települések közigazgatási területeinek a 46.926789 és a 19.469943, a 46.927460 és a 19.474320, a 46.923632 és a 19.467383, a 46.930155 és a 19.454917, a 46.924205 és a 19.464929, a 46.916900 és a 19.450500, a 46.911103 és a 19.480245, a 46.918600 és a 19.440000, a 46.919342 és a 19.472473, a 46.921349 és a19.467408, a 46.927636 és a 19.461940, a 46.918726 és a 19.468632, a 46.918752 és a 19.474294, a 46.915623 és a 19.477867, a 46.919787 és a 19.470642, a 46.920677 és a19.478588, a 46.918898 és a 19.474058, valamint a 46.913952 és a 19.509689 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső területe. | 23.6.2022. – 1.7.2022. |
| Borota, Csávoly és Rém települések közigazgatási területeinek a a 46.257695 és a 19.129421, a 46.258680 és a 19.132083, a 46.261845 és a 19.129315, a 46.264668 és a 19.126455, a 46.257655 és a 19.135150, valamint a 46.267726 és a 19.123673 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső területe. | 11.6.2022. – 19.6.2022. |
| Csongrád, Szegvár és Szentes települések közigazgatási területeinek a 46.649616 és a 20.230218, a 46.601700 és a 20.292500, valamint a 46.617800 és a 20.272700 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső területe. | 22.6.2022. – 2.7.2022. |
| Kiskunfélegyháza, Tiszaalpár és Csongrád települések közigazgatási területeinek a 46.783440 és a 19.975508, a 46.797018 és a 19.956222, valamint a 46.786957 és a 20.000164 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső területe. | 21.6.2022. – 2.7.2022. |
| Székkutas település közigazgatási területének a 46.519736 és a 20.569140, valamint a 46.526166 és a 20.582625GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső területe. | 24.6.2022. – 2.7.2022. |
| Kiskunfélegyháza település közigazgatási területének a 46.695672 és a 19.938444 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső területe. | 23.6.2022. – 2.7.2022. |
| Békés megye: |
| Battonya, Békéssámson, Csanádapáca, Gerendás,, Kardoskút, Kaszaper, Kisdombegyház, Kunágota, Magyarbánhegyes, Magyardombegyház, Mezőhegyes, Mezőkovácsháza, Nagybánhegyes, Orosháza, Pusztaföldvár, Tótkomlós, és Végegyháza települések közigazgatási területeinek a 46.412612 és a 20.721112, a 46.453700 és a 20.892040, a 46.461337 és a 20.822849, a 46.448300 és a 20.723600, a 46.423614 és a 20.753063, a 46.464106 és a 20.824599, a 46.442739 és a 20.726279, a 46.424346 és a 20.764714, valamint a 46.428118 és a 20.706752 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 10 km sugarú körön belül és védőkörzeten kívül eső területe. | 2.7.2022. |
| Almáskamarás, Battonya, Csanádapáca, Dombiratos, Elek, Gyula Kaszaper, Kevermes, Kétegyháza, Kunágota, Lőkösháza, Medgyesegyháza, Medgyesbodzás, Mezőhegyes, Mezőkovácsháza, Nagybánhegyes, Nagykamarás, Pusztaföldvár, Pusztaottlaka, Szabadkígyós, Tótkomlós, Újkígyós, Végegyháza települések közigazgatási területeinek a 46.414509 és a 20.895129, 46.467000 és a 20.977800, a 46.475210 és a 21.138900, valamint a 46.350338 és a 20.802407 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 10 km sugarú körön belül és védőkörzeten kívül eső területe. | 2.6.2022. |
| Békéssámson, Kardoskút és Orosháza települések közigazgatási területeinek a 46.519736 és a 20.569140, valamint a 46.526166 és a 20.582625 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 10 km sugarú körön belül eső területe. | 2.7.2022. |
| Kardoskút, Kaszaper, Orosháza, Pusztaföldvár és Tótkomlós települések közigazgatási területeinek a 46.489250 és a 20.791090GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső területe. | 17.6.2022. – 2.7.2022. |
| Békéssámson és Tótkomlós települések közigazgatási területeinek a 46.428118 és a 20.706752 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső területe. | 24.6.2022. – 2.7.2022. |
| Orosháza település közigazgatási területének a 46.526166 és a 20.582625 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső területe. | 24.6.2022. – 2.7.2022. |
| Szabolcs-Szatmár-Bereg megye: |
| Bátorliget, Encsencs, Kisléta, Máriapócs, Nyírbátor, Nyírbéltek, Nyírbogát, Nyírcsászári, Nyírderzs, Nyírgyulaj, Nyírkáta, Nyírpilis, Nyírvasvári, Ömböly, Piricse és Terem települések közigazgatási területeinek a 47.800570 és a 22.150850, a 47.802603 és a 22.155499, valamint a 47.802424 és a 22.150655 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 10 km sugarú körön belül és védőkörzeten kívül eső területe. | 16.6.2022. |
| Balkány, Bököny, Érpatak, Geszteréd, Újfehértó, települések közigazgatási területeinek a 47.723822 és a 21.710387 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 10 km sugarú körön belül és védőkörzeten kívül eső területe. | 3.7.2022. |
| Nyírbátor, Nyírpilis, Nyírvasvári és Piricse települések közigazgatási területeinek a 47.800570 és a 22.150850, a 47.802603 és a 22.155499, valamint a 47.802424 és a 22.150655 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső területe. | 8.6.2022. – 16.6.2022. |
| Bököny és Újfehértó települések közigazgatási területeinek a 47.723822 és a 21.710387 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső területe. | 25.6.2022. – 3.7.2022. |
| Jász-Nagykun-Szolnok megye: |
| Tiszasas és Csépa védőkörzeten kívül eső teljes közigazgatási területe. | 2.7.2022. |
| Tiszasas település közigazgatási területének a 46.786957 és a 20.000164 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső területe. | 21.6.2022. – 2.7.2022. |
| Hajdú-Bihar megye: |
| Bocskaikert, Hajdúböszörmény, Hajdúhadház, Hajdúsámson, Nyíradony és Téglás települések közigazgatási területeinek a 47.723822 és a 21.710387 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 10 km sugarú körön belül és védőkörzeten kívül eső területe. | 3.7.2022. |
| Hajdúhadház és Téglás települések közigazgatási területeinek a 47.723822 és a 21.710387 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső területe. | 25.6.2022. – 3.7.2022. |

Obuhvaćeno područje

Datum do kojeg se primjenjuje u skladu s člankom 55. Delegirane uredbe (EU) 2020/687

Bács-Kiskun és Csongrád-Csanád megye:

Balotaszállás, Bócsa, Bugac, Bugacpusztaháza, Csólyospálos, Harkakötöny, Jászszentlászló, Kiskunhalas, Kiskunmajsa, Kömpöc, Móricgát, Pálmonostora, Petőfiszállás, Pirtó, Soltvadkert, Szank, Tázlár, Zsana, Ambrózfalva, Balástya Baks, Bordány, Csengele, Domaszék, Forráskút, Kistelek, Mindszent, Mórahalom, Ópusztaszer, Pusztamérges, Pusztaszer, Ruzsa, Szatymaz, Szegvár, Üllés, Zákányszék és Zsombó települések védőkörzeten kívül eső teljes közigazgatási területe.

Fülöpjakab, Gátér, Jakabszállás, Kaskantyú, Kiskőrös, Kiskunfélegyháza, Imrehegy, Izsák, Páhi, Petőfiszállás, Ásotthalom, Csanytelek, Csengele, Csongrád, Derekegyház, Fábiánsebestyén, Felgyő, Hódmezővásárhely, Mártély, Nagytőke, Orgovány, Ópusztaszer, Öttömös, Röszke, Sándorfalva, Szeged, Szentes és Tömörkény települések közigazgatási területeinek a 46.602519 és a 19.476076, a 46.275100 és a 19.945900, a 46.598411 és a 19.463081, a 46.304142 és a 19.77246857, a 46.594879 és a 19.475755, a 46.634798 és a 19.528758, a 46.622269 és a 19.510662, a 46.637471 és a 19.534997, a 46.618518 és a 19.547109, a 46.641252 és a 19.532421, a 46.647600 és a 19.532000, a 46.632294 és a 19.540128, a 46.657800 és a 19.525600, a 46.646110 és a 19.506637, a 46.674721 és a 19.501666, a 46.621178 és a 19.551212, a 46.643000 és a 19.551212, a 46.622759 és a 19.546290, a 46.674300 és a 19.496878, a 46.682057 és a 19.499820, a 46.625950 és a 19.687550, a 46.304143 és a 19.772469, a 46.55831146 és a 19.90176582, 46.67918396 és a 19.66313362, a 46.6588707 és a 19.84514999, a 46.64757538 és a 19.83792496, a 46.675174 és a 19.500882, a 46.645837 és a 19.513270, a 46.656787 és a 19.530891, a 46.672206 és a 19.497207, a 46.616930 és a 19.545510, a 46.617304 és a 19.548761, a 46.618622 és a 19.536336, a 46.620761 és a 19.449354, a 46.45996857 és a 19.48300171, 46.649616 és a 20.230218, a 46.601700 és a 20.292500, valamint a 46.617800 és a 20.272700 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 10 km sugarú körön belül és védőkörzeten kívül eső területe.

2.7.2022.

Borota, Felsőszentiván, Jánoshalma, Kéleshalom, Kisszállás, Kunfehértó és Rém települések védőkörzeten kívül eső teljes közigazgatási területe.

Baja, Érsekcsanád, Érsekhalma, Hajós, Mélykút, Nemesnádudvar és Sükösd települések közigazgatási területeinek a 46.257695 és a 19.129421, a 46.345334 és a 19.405583, a 46.346178 és a 19.407121, a 46.258680 és a 19.132083, a 46.261845 és a 19.129315, a 46.264668 és a 19.126455, 46.257655 és a 19.135150, valamint a 46.267726 és a 19.123673, GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 10 km sugarú körön belül és védőkörzeten kívül eső területe.

19.6.2022.

Ágasegyháza, Ballószög, Fülöpháza, Fülöpszállás, Izsák, Kecskemét, Kerekegyháza, Kunadacs, Kunbaracs, Ladánybene, Lajosmizse, Szabadszállás települések közigazgatási területeinek a a 46.926789 és a 19.469943, a 46.927460 és a 19.474320, a 46.923632 és a 19.467383, a 46.930155 és a 19.454917, a 46.924205 és a 19.464929, a 46.916900 és a 19.450500, a 46.911103 és a 19.480245, a 46.918600 és a 19.440000, a 46.919342 és a 19.472473, a 46.921349 és a19.467408, a 46.927636 és a 19.461940, a 46.918726 és a 19.468632, a 46.918752 és a 19.474294, a 46.915623 és a 19.477867, a 46.919787 és a 19.470642, a 46.920677 és a19.478588, a 46.918898 és a 19.474058, valamint a 46.913952 és a 19.509689 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 10 km sugarú körön belül és védőkörzeten kívül eső területe.

1.7.2022.

Ambrózfalva, Csanádalberti, Makó, Nagyér, Pitvaros és Székkutas települések közigazgatási területeinek a 46.412612 és a 20.721112, a 46.448300 és a 20.723600, a 46.423614 és a 20.753063, a 46.442739 és a 20.726279, a 46.424346 és a 20.764714, valamint a 46.428118 és a 20.706752 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 10 km sugarú körön belül eső területe.

2.7.2022.

Ambrózfalva, Csanádalberti, Csanádpalota, Makó, Nagyér, Pitvaros és Székkutas települések közigazgatási területeinek a a 46.350338 és a 20.802407 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 10 km sugarú körön belül eső területe.

2.6.2022.

Árpádhalom, Nagymágocs, Hódmezővásárhely és Székkutas települések közigazgatási területeinek a 46.519736 és a 20.569140, valamint a 46.526166 és a 20.582625 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 10 km sugarú körön belül és védőkörzeten kívül eső területe.

2.7.2022.

Bócsa, Bugac, Bugacpusztaháza, Csólyospálos, Harkakötöny, Jászszentlászló, Kaskantyú, Kiskunhalas, Kiskunmajsa, Kömpöc, Móricgát, Orgovány, Pálmonostora, Petőfiszállás, Pirtó, Soltvadkert, Szank, Tázlár, Zsana, Balástya, Bordány, Csengele, Domaszék, Forráskút, Kistelek, Mórahalom, Ruzsa, Szatymaz, Szeged, Üllés, Zákányszék és Zsombó települések közigazgatási területeinek a 46.4715502 és a 19.7517826, a 46.405959 és a 19.779518, a 46.400225 és a 19.738443, a 46.602519 és a 19.476076, a 46.579444 és a 19.736667, a 46.275100 és a 19.945900 a 46.595993 és a 19.715993, a 46.598411 és a 19.463081, a 46.362527 és a 19.889897, a 46.305325 és a 19.971843 a 46.594879 és a 19.475755, a 46.411066 és a 19.824131, a 46.634798 és a 19.528758, a 46.565116 és a 19.736982, a 46.390193 és a 19.859026, a 46.622269 és a 19.510662, a 46.637471 és a 19.534997, a 46.360253 és a 19.889856, a 46.412262 és a 19.882318, a 46.388589 és a 19.865548, a 46.393122 és a 19.879532, a 46.618518 és a 19.547109, a 46.341487 és a 19.959773, a 46.428945 és a 19.858540, a 46.641252 és a 19.532421, a 46.418260 és a 19.870100, a 46.474934 és a 19.867312, a 46.647600 és a 19.532000, a 46.629090 és a 19.601820, a 46.423310 és a 19.839009, a 46.442445 és a 19.847226, a 46.454135 és a 19.851760, a 46.446677 és a 19.842729, a 46.450811 és a 19.848044, a 46.465875 és a 19.855253, a 46.584834 és a 19.571869, a 46.403030 és a 19.836280, a 46.515756 és a 19.644498, a 46.556377 és a 19.521274, a 46.632294 és a 19.540128, a 46.625950 és a 19.687550, a 46.423812 és a 19.851522, a 46.304143 és a 19.772469, a 46.416320 és a 19.855250, a 46.357129 és a 19.886464, a 46.657800 és a 19.525600, a 46.558312 és a 19.901765, a 46.646110 és a 19.506637, a 46.467710 és a 19.816220, a 46.383000 és a 19.863400, a 46.631240 és a 19.603105, a 46.674721 és a 19.501666, a 46.621178 és a 19.551212, a 46.643000 és a 19.547100, a 46.622759 és a 19.546290, a 46.674300 és a 19.496878, a 46.563426 és a 19.472723, a 46.424156 és a 19.854776, a 46.682057 és a 19.499820, a 46.443106 és a 19.844167, a 46.444167 és a 19.837500, a 46.569480 és a 19.691870, a 46.484707 és a 19.693469, a 46.509101 és a 19.639519, a 46.493050 és a 19.772140, a 46.675174 és a 19.500882, a 46.539300 és a 19.848400, a 46.460471 és a 19.829871, a 46.645837 és a 19.513270, a 46.451065 és a 19.838705, a 46.532821 és a 19.867635, a 46.494360 és a 19.781250, a 46.656787 és a 19.530891, a 46.538708 és a 19.820980, a 46.532500 és a 19.643611, a 46.500240 és a 19.782750, a 46.554744 és a 19.877308, a 46.442824 és a 19.859982, a 46.532438 és a 19.812180, a 46.506380 és a 19.781720, a 46.534952 és a 19.835752, a 46.625636 és a 19.653214, a 46.538611 és a 19.742222, a 46.672206 és a 19.497207, a 46.540082 és a 19.646619, a 46.518432 és a 19.790984, a 46.535395 és a 19.743623, a 46.532906 és a 19.822510, a 46.384682 és a 19.911029, a 46.582284 és a 19.467612, a 46.518168 és a 19.678617, a 46.395004 és a 19.675672, a 46.527904 és a 19.627410, a 46.342700 és a 19.803100, a 46.539808 és a 19.748672, a 46.498220 és a 19.776852, a 46.616930 és a 19.545510, a 46.525265 és a 19.722482, a 46.514691 és a 19.631108, a 46.617304 és a 19.548761, a 46.618622 és a 19.536336, a 46.526774 és a 19.498163, a 46.620761 és a 19.449354, a 46.570148 és a 19.650975, a 46.519380 és a 19.631010, a 46.472718 és a 19.664062, a 46.504690 és a 19.639840, a 46.514722 és a 19.648611, a 46.595049 és a 19.878352, a 46.512454 és a 19.731679, a 46.575500 és a 19.956300, a 46.633972 és a 19.896433, a 46.439030 és a 19.605080, a 46.439030 és a 19.605080, a 46.642645 és a 19.896299, valamint a 46.458535 és a 19.605083 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső területe.

24.6.2022. – 2.7.2022.

Kiskunhalas település közigazgatási területének a 46.459968 és a 19.483002, valamint a 46.410497és a 19.517138 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső területe.

7.6.2022. – 2.7.2022.

Bugac, Bugacpusztaháza és Jakabszállás települések közigazgatási területeinek a 46.684719 és a 19.640491, a 46.679183 és a 19.663134 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső területe.

2.6.2022. – 2.7.2022.

Jánoshalma és Kunfehértó települések közigazgatási területeinek a 46.345334 és a 19.405583, valamint a 46.346178 és a 19.407121 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső területe.

4.6.2022. – 19.6.2022.

Kerekegyháza, Fülöpháza és Szabadszállás települések közigazgatási területeinek a 46.926789 és a 19.469943, a 46.927460 és a 19.474320, a 46.923632 és a 19.467383, a 46.930155 és a 19.454917, a 46.924205 és a 19.464929, a 46.916900 és a 19.450500, a 46.911103 és a 19.480245, a 46.918600 és a 19.440000, a 46.919342 és a 19.472473, a 46.921349 és a19.467408, a 46.927636 és a 19.461940, a 46.918726 és a 19.468632, a 46.918752 és a 19.474294, a 46.915623 és a 19.477867, a 46.919787 és a 19.470642, a 46.920677 és a19.478588, a 46.918898 és a 19.474058, valamint a 46.913952 és a 19.509689 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső területe.

23.6.2022. – 1.7.2022.

Borota, Csávoly és Rém települések közigazgatási területeinek a a 46.257695 és a 19.129421, a 46.258680 és a 19.132083, a 46.261845 és a 19.129315, a 46.264668 és a 19.126455, a 46.257655 és a 19.135150, valamint a 46.267726 és a 19.123673 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső területe.

11.6.2022. – 19.6.2022.

Csongrád, Szegvár és Szentes települések közigazgatási területeinek a 46.649616 és a 20.230218, a 46.601700 és a 20.292500, valamint a 46.617800 és a 20.272700 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső területe.

22.6.2022. – 2.7.2022.

Kiskunfélegyháza, Tiszaalpár és Csongrád települések közigazgatási területeinek a 46.783440 és a 19.975508, a 46.797018 és a 19.956222, valamint a 46.786957 és a 20.000164 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső területe.

21.6.2022. – 2.7.2022.

Székkutas település közigazgatási területének a 46.519736 és a 20.569140, valamint a 46.526166 és a 20.582625GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső területe.

24.6.2022. – 2.7.2022.

Kiskunfélegyháza település közigazgatási területének a 46.695672 és a 19.938444 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső területe.

23.6.2022. – 2.7.2022.

Békés megye:

Battonya, Békéssámson, Csanádapáca, Gerendás,, Kardoskút, Kaszaper, Kisdombegyház, Kunágota, Magyarbánhegyes, Magyardombegyház, Mezőhegyes, Mezőkovácsháza, Nagybánhegyes, Orosháza, Pusztaföldvár, Tótkomlós, és Végegyháza települések közigazgatási területeinek a 46.412612 és a 20.721112, a 46.453700 és a 20.892040, a 46.461337 és a 20.822849, a 46.448300 és a 20.723600, a 46.423614 és a 20.753063, a 46.464106 és a 20.824599, a 46.442739 és a 20.726279, a 46.424346 és a 20.764714, valamint a 46.428118 és a 20.706752 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 10 km sugarú körön belül és védőkörzeten kívül eső területe.

2.7.2022.

Almáskamarás, Battonya, Csanádapáca, Dombiratos, Elek, Gyula Kaszaper, Kevermes, Kétegyháza, Kunágota, Lőkösháza, Medgyesegyháza, Medgyesbodzás, Mezőhegyes, Mezőkovácsháza, Nagybánhegyes, Nagykamarás, Pusztaföldvár, Pusztaottlaka, Szabadkígyós, Tótkomlós, Újkígyós, Végegyháza települések közigazgatási területeinek a 46.414509 és a 20.895129, 46.467000 és a 20.977800, a 46.475210 és a 21.138900, valamint a 46.350338 és a 20.802407 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 10 km sugarú körön belül és védőkörzeten kívül eső területe.

2.6.2022.

Békéssámson, Kardoskút és Orosháza települések közigazgatási területeinek a 46.519736 és a 20.569140, valamint a 46.526166 és a 20.582625 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 10 km sugarú körön belül eső területe.

2.7.2022.

Kardoskút, Kaszaper, Orosháza, Pusztaföldvár és Tótkomlós települések közigazgatási területeinek a 46.489250 és a 20.791090GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső területe.

17.6.2022. – 2.7.2022.

Békéssámson és Tótkomlós települések közigazgatási területeinek a 46.428118 és a 20.706752 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső területe.

24.6.2022. – 2.7.2022.

Orosháza település közigazgatási területének a 46.526166 és a 20.582625 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső területe.

24.6.2022. – 2.7.2022.

Szabolcs-Szatmár-Bereg megye:

Bátorliget, Encsencs, Kisléta, Máriapócs, Nyírbátor, Nyírbéltek, Nyírbogát, Nyírcsászári, Nyírderzs, Nyírgyulaj, Nyírkáta, Nyírpilis, Nyírvasvári, Ömböly, Piricse és Terem települések közigazgatási területeinek a 47.800570 és a 22.150850, a 47.802603 és a 22.155499, valamint a 47.802424 és a 22.150655 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 10 km sugarú körön belül és védőkörzeten kívül eső területe.

16.6.2022.

Balkány, Bököny, Érpatak, Geszteréd, Újfehértó, települések közigazgatási területeinek a 47.723822 és a 21.710387 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 10 km sugarú körön belül és védőkörzeten kívül eső területe.

3.7.2022.

Nyírbátor, Nyírpilis, Nyírvasvári és Piricse települések közigazgatási területeinek a 47.800570 és a 22.150850, a 47.802603 és a 22.155499, valamint a 47.802424 és a 22.150655 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső területe.

8.6.2022. – 16.6.2022.

Bököny és Újfehértó települések közigazgatási területeinek a 47.723822 és a 21.710387 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső területe.

25.6.2022. – 3.7.2022.

Jász-Nagykun-Szolnok megye:

Tiszasas és Csépa védőkörzeten kívül eső teljes közigazgatási területe.

2.7.2022.

Tiszasas település közigazgatási területének a 46.786957 és a 20.000164 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső területe.

21.6.2022. – 2.7.2022.

Hajdú-Bihar megye:

Bocskaikert, Hajdúböszörmény, Hajdúhadház, Hajdúsámson, Nyíradony és Téglás települések közigazgatási területeinek a 47.723822 és a 21.710387 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 10 km sugarú körön belül és védőkörzeten kívül eső területe.

3.7.2022.

Hajdúhadház és Téglás települések közigazgatási területeinek a 47.723822 és a 21.710387 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső területe.

25.6.2022. – 3.7.2022.

Država članica: Nizozemska

| Obuhvaćeno područje | Datum do kojeg se primjenjuje u skladu s člankom 55. Delegirane uredbe (EU) 2020/687 |
| --- | --- |
| Province Gelderland |
| 1. | Vanaf kruising De Dreef/Rensersteeg, Rensersteeg volgen in noordelijke richting overgaand in Goorsteeg tot aan Moorsterweg. |

Obuhvaćeno područje

Datum do kojeg se primjenjuje u skladu s člankom 55. Delegirane uredbe (EU) 2020/687

Province Gelderland

1.

Vanaf kruising De Dreef/Rensersteeg, Rensersteeg volgen in noordelijke richting overgaand in Goorsteeg tot aan Moorsterweg.

| 2. | Moorsterweg volgen in noordelijke richting tot aan Dashorsterweg. |
| --- | --- |

2.

Moorsterweg volgen in noordelijke richting tot aan Dashorsterweg.

| 3. | Dashorsterweg volgen in noordelijke richting overgaand in provinciegrens Utrecht/Gelderland tot aan Moorsterweg. |
| --- | --- |

3.

Dashorsterweg volgen in noordelijke richting overgaand in provinciegrens Utrecht/Gelderland tot aan Moorsterweg.

| 4. | Moorsterweg volgen in noordelijke richting tot aan Postweg. |
| --- | --- |

4.

Moorsterweg volgen in noordelijke richting tot aan Postweg.

| 5. | Postweg volgen in westelijke richting tot aan Asschaterweg. |
| --- | --- |

5.

Postweg volgen in westelijke richting tot aan Asschaterweg.

| 6. | Asschaterweg volgen in noordelijke richting overgaand in Koningin Julianaweg overgaand in Pater Stormstraat tot aan Jan van Arkelweg. |
| --- | --- |

6.

Asschaterweg volgen in noordelijke richting overgaand in Koningin Julianaweg overgaand in Pater Stormstraat tot aan Jan van Arkelweg.

| 7. | Jan van Arkelweg volgen in noordelijke richting overgaand in Stoutenburgerweg overgaand in Eendrachtstraat tot aan Wielweg. |
| --- | --- |

7.

Jan van Arkelweg volgen in noordelijke richting overgaand in Stoutenburgerweg overgaand in Eendrachtstraat tot aan Wielweg.

| 8. | Wielweg volgen in oostelijke richting tot aan Peerweg. |
| --- | --- |

8.

Wielweg volgen in oostelijke richting tot aan Peerweg.

| 9. | Peerweg volgen in noordelijke richting tot aan Vrouwenweg. |
| --- | --- |

9.

Peerweg volgen in noordelijke richting tot aan Vrouwenweg.

| 10. | Vrouwenweg volgen in oostelijke richting overgaand in Zelderseweg tot aan Appelsestraat. |
| --- | --- |

10.

Vrouwenweg volgen in oostelijke richting overgaand in Zelderseweg tot aan Appelsestraat.

| 11. | Appelsestraat volgen in oostelijke richting tot aan Woudweg. |
| --- | --- |

11.

Appelsestraat volgen in oostelijke richting tot aan Woudweg.

| 12. | Woudweg volgen in noordelijke richting tot aan Schoenlapperweg. |
| --- | --- |

12.

Woudweg volgen in noordelijke richting tot aan Schoenlapperweg.

| 13. | Schoenlapperweg volgen in noordelijke richting tot aan Nieuwe Voorthuizerweg. |
| --- | --- |

13.

Schoenlapperweg volgen in noordelijke richting tot aan Nieuwe Voorthuizerweg.

| 14. | Nieuwe Voorthuizerweg volgen in oostelijke richting tot aan Woudweg |
| --- | --- |

14.

Nieuwe Voorthuizerweg volgen in oostelijke richting tot aan Woudweg

| 15. | Woudweg volgen in oostelijke richting aan N303. |
| --- | --- |

15.

Woudweg volgen in oostelijke richting aan N303.

| 16. | N303 volgen in noordelijke richting tot aan Veldbeek. |
| --- | --- |

16.

N303 volgen in noordelijke richting tot aan Veldbeek.

| 17. | Veldbeek volgen in oostelijke richting tot aan Traa. |
| --- | --- |

17.

Veldbeek volgen in oostelijke richting tot aan Traa.

| 18. | Traa volgen in oostelijke richting tot aan Hunnerweg. |
| --- | --- |

18.

Traa volgen in oostelijke richting tot aan Hunnerweg.

| 19. | Hunnerweg volgen in zuidelijke richting tot aan Meeuwenveenseweg. |
| --- | --- |

19.

Hunnerweg volgen in zuidelijke richting tot aan Meeuwenveenseweg.

| 20. | Meeuwenveenseweg volgen in oostelijke richting tot aan Zevenbergjesweg. |
| --- | --- |

20.

Meeuwenveenseweg volgen in oostelijke richting tot aan Zevenbergjesweg.

| 21. | Zevenbergjesweg volgen in zuidelijke richting tot aan Hoge Boeschoterweg. |
| --- | --- |

21.

Zevenbergjesweg volgen in zuidelijke richting tot aan Hoge Boeschoterweg.

| 22. | Hoge Boeschoterweg volgen in zuidelijke richting tot aan N344. |
| --- | --- |

22.

Hoge Boeschoterweg volgen in zuidelijke richting tot aan N344.

| 23. | N344 volgen in oostelijke richting tot aan Tolnegenweg. |
| --- | --- |

23.

N344 volgen in oostelijke richting tot aan Tolnegenweg.

| 24. | Tolnegenweg volgen in zuidelijke richting tot aan A1. |
| --- | --- |

24.

Tolnegenweg volgen in zuidelijke richting tot aan A1.

| 25. | A1 volgen in oostelijke richting tot aan Provincialeweg N310. |
| --- | --- |

25.

A1 volgen in oostelijke richting tot aan Provincialeweg N310.

| 26. | N310 volgen in zuidelijke richting tot aan Mosselsepad. |
| --- | --- |

26.

N310 volgen in zuidelijke richting tot aan Mosselsepad.

| 27. | Mosselsepad volgen in zuidelijke richting overgaand in Koeweg tot aan zandweg langs Heide. |
| --- | --- |

27.

Mosselsepad volgen in zuidelijke richting overgaand in Koeweg tot aan zandweg langs Heide.

| 28. | Zandweg volgen in zuidelijke richting tot aan Kreelseweg. |
| --- | --- |

28.

Zandweg volgen in zuidelijke richting tot aan Kreelseweg.

| 29. | Kreelseweg volgen in westelijke richting tot aan N224. |
| --- | --- |

29.

Kreelseweg volgen in westelijke richting tot aan N224.

| 30. | N224 volgen in westelijke richting tot aan Raadhuisstraat. |
| --- | --- |

30.

N224 volgen in westelijke richting tot aan Raadhuisstraat.

| 31. | Raadhuisstraat volgen in zuidelijke richting overgaand Klinkenbergerweg overgaand in Bennekomseweg overgaand in Edeseweg tot aan A12. |
| --- | --- |

31.

Raadhuisstraat volgen in zuidelijke richting overgaand Klinkenbergerweg overgaand in Bennekomseweg overgaand in Edeseweg tot aan A12.

| 32. | A12 volgen in oostelijke richting tot aan Maanderdijk. |
| --- | --- |

32.

A12 volgen in oostelijke richting tot aan Maanderdijk.

| 33. | Maanderdijk volgen in westelijke richting overgaand in Meentdijk tot aan Dragonderweg. |
| --- | --- |

33.

Maanderdijk volgen in westelijke richting overgaand in Meentdijk tot aan Dragonderweg.

| 34. | Dragonderweg volgen in zuidelijke richting tot aan Valleikanaal. |
| --- | --- |

34.

Dragonderweg volgen in zuidelijke richting tot aan Valleikanaal.

| 35. | Valleikanaal volgen in westelijke richting tot aan Dashorsterweg. |
| --- | --- |

35.

Valleikanaal volgen in westelijke richting tot aan Dashorsterweg.

| 36. | Dashorsterweg volgen in noordelijke richting tot aan Oude Holleweg. |
| --- | --- |

36.

Dashorsterweg volgen in noordelijke richting tot aan Oude Holleweg.

| 37. | Oude Holleweg volgen in westelijke richting tot aan Hopeseweg. |
| --- | --- |

37.

Oude Holleweg volgen in westelijke richting tot aan Hopeseweg.

| 38. | Hopeseweg volgen in noordelijke richting overgaand Verlengde Hopeseweg tot aan De Dreef. |
| --- | --- |

38.

Hopeseweg volgen in noordelijke richting overgaand Verlengde Hopeseweg tot aan De Dreef.

| 39. | De Dreef volgen in noordelijke richting tot aan Rensersteeg |
| --- | --- |

39.

De Dreef volgen in noordelijke richting tot aan Rensersteeg

4.6.2022.

Those parts of the municipality Ede and Renswoude contained within a circle of a radius of 3 kilometres, centered on WGS84 dec. coordinates long 5.63 lat 52.11

27.5.2022. – 4.6.2022.

Municipality Boskoop, province Zuidholland

| 1. | Vanaf kruising Langevaart/Hoefweg, Hoefweg volgen in noordelijke richting tot aan A12. |
| --- | --- |

1.

Vanaf kruising Langevaart/Hoefweg, Hoefweg volgen in noordelijke richting tot aan A12.

| 2. | A12 volgen in westelijke richting tot aan Ring Oostweg. |
| --- | --- |

2.

A12 volgen in westelijke richting tot aan Ring Oostweg.

| 3. | Oostweg volgen in noordelijke richting tot aan Australieweg. |
| --- | --- |

3.

Oostweg volgen in noordelijke richting tot aan Australieweg.

| 4. | Australieweg volgen in westelijke richting tot aan Aziëweg. |
| --- | --- |

4.

Australieweg volgen in westelijke richting tot aan Aziëweg.

| 5. | Aziëweg volgen in noordelijke richting overgaand in Slootweg overgaand in Noord Aa tot aan Weipoortseweg. |
| --- | --- |

5.

Aziëweg volgen in noordelijke richting overgaand in Slootweg overgaand in Noord Aa tot aan Weipoortseweg.

| 6. | Weipoortseweg volgen in noordelijke richting overgaand in Ommedijkseweg overgaand in Burgermeester Smeetsweg tot aan Hoge Rijndijk. |
| --- | --- |

6.

Weipoortseweg volgen in noordelijke richting overgaand in Ommedijkseweg overgaand in Burgermeester Smeetsweg tot aan Hoge Rijndijk.

| 7. | Hoge Rijndijk volgen in westelijke richting tot aan Does. |
| --- | --- |

7.

Hoge Rijndijk volgen in westelijke richting tot aan Does.

| 8. | Does volgen in noordelijke richting overgaand in Kromme Does overgaand in Wijde Aa overgaand in Zwetweg overgaand in Woudseweg Zuid tot aan Herenweg. |
| --- | --- |

8.

Does volgen in noordelijke richting overgaand in Kromme Does overgaand in Wijde Aa overgaand in Zwetweg overgaand in Woudseweg Zuid tot aan Herenweg.

| 9. | Herenweg volgen in zuidelijke richting tot aan Kruisweg N446. |
| --- | --- |

9.

Herenweg volgen in zuidelijke richting tot aan Kruisweg N446.

| 10. | N446 volgen in oostelijke richting overgaand in Aardamseweg overgaand in Kerkweg overgaand in Zevenhovenseweg tot aan Achttienkavelenweg. |
| --- | --- |

10.

N446 volgen in oostelijke richting overgaand in Aardamseweg overgaand in Kerkweg overgaand in Zevenhovenseweg tot aan Achttienkavelenweg.

| 11. | Achttienkavelenweg volgen in zuidelijke richting overgaand in Achttienkavels tot aan Zuideinde. |
| --- | --- |

11.

Achttienkavelenweg volgen in zuidelijke richting overgaand in Achttienkavels tot aan Zuideinde.

| 12. | Zuideinde volgen in oostelijke richting tot aan Fietspad langs Kockengergootje. |
| --- | --- |

12.

Zuideinde volgen in oostelijke richting tot aan Fietspad langs Kockengergootje.

| 13. | Fietspad volgen in zuidelijke richting tot aan Meije. |
| --- | --- |

13.

Fietspad volgen in zuidelijke richting tot aan Meije.

| 14. | Meije volgen in oostelijke richting tot aan Hazekade. |
| --- | --- |

14.

Meije volgen in oostelijke richting tot aan Hazekade.

| 15. | Hazekade volgen in zuidelijke richting tot aan Provinciegrens Zuid Holland-Utrecht. |
| --- | --- |

15.

Hazekade volgen in zuidelijke richting tot aan Provinciegrens Zuid Holland-Utrecht.

| 16. | Provinciegrens volgen in zuidelijke richting tot aan Oude Rijn. |
| --- | --- |

16.

Provinciegrens volgen in zuidelijke richting tot aan Oude Rijn.

| 17. | Oude Rijn volgen in westelijke richting tot aan Dubbele Wiericke. |
| --- | --- |

17.

Oude Rijn volgen in westelijke richting tot aan Dubbele Wiericke.

| 18. | Dubbele Wiericke volgen in zuidelijke richting tot aan Kerkweg. |
| --- | --- |

18.

Dubbele Wiericke volgen in zuidelijke richting tot aan Kerkweg.

| 19. | Kerkweg volgen in westelijke richting tot aan Hoogeind. |
| --- | --- |

19.

Kerkweg volgen in westelijke richting tot aan Hoogeind.

| 20. | Hoogeind volgen in zuidelijke richting tot aan Spoorlijn Woerden/Gouda. |
| --- | --- |

20.

Hoogeind volgen in zuidelijke richting tot aan Spoorlijn Woerden/Gouda.

| 21. | Spoorlijn volgen in westelijke richting tot aan Jouberstraat. |
| --- | --- |

21.

Spoorlijn volgen in westelijke richting tot aan Jouberstraat.

| 22. | Jouberstraat volgen in zuidelijke richting overgaand in Sportlaan overgaand in Goejanverwelledijk overgaand in Nieuwe Veerstal overgaand in Schielands Hoge Zeedijk tot aan Stroomkanaal. |
| --- | --- |

22.

Jouberstraat volgen in zuidelijke richting overgaand in Sportlaan overgaand in Goejanverwelledijk overgaand in Nieuwe Veerstal overgaand in Schielands Hoge Zeedijk tot aan Stroomkanaal.

| 23. | Stroomkanaal volgen in noordelijke richting overgaand in Gouwekanaal tot aan Rotterdamseweg. |
| --- | --- |

23.

Stroomkanaal volgen in noordelijke richting overgaand in Gouwekanaal tot aan Rotterdamseweg.

| 24. | Rotterdamseweg volgen in westelijke richting tot aan Kanaaldijk. |
| --- | --- |

24.

Rotterdamseweg volgen in westelijke richting tot aan Kanaaldijk.

| 25. | Kanaaldijk volgen in noordelijke richting overgaand in N207 tot aan Middelweg. |
| --- | --- |

25.

Kanaaldijk volgen in noordelijke richting overgaand in N207 tot aan Middelweg.

| 26. | Middelweg volgen in westelijke richting tot aan A20 |
| --- | --- |

26.

Middelweg volgen in westelijke richting tot aan A20

| 27. | A20 volgen in zuidelijke richting tot aan Derde Tochtweg. |
| --- | --- |

27.

A20 volgen in zuidelijke richting tot aan Derde Tochtweg.

| 28. | Derde Tochtweg volgen in westelijke richting overgaand in Knibbelweg tot aan N219. |
| --- | --- |

28.

Derde Tochtweg volgen in westelijke richting overgaand in Knibbelweg tot aan N219.

| 29. | N219 volgen zuidelijke richting tot aan Zuidplasweg. |
| --- | --- |

29.

N219 volgen zuidelijke richting tot aan Zuidplasweg.

| 30. | Zuidplasweg volgen in noordelijke richting overgaand in burgermeester Klinkhamerweg tot aan De Opril. |
| --- | --- |

30.

Zuidplasweg volgen in noordelijke richting overgaand in burgermeester Klinkhamerweg tot aan De Opril.

| 31. | De Opril volgen in westelijke richting overgaand in Tweemanspolder tot aan Rottemeren. |
| --- | --- |

31.

De Opril volgen in westelijke richting overgaand in Tweemanspolder tot aan Rottemeren.

| 32. | Rottemeren volgen in noordelijke richting tot aan Lange Vaart. |
| --- | --- |

32.

Rottemeren volgen in noordelijke richting tot aan Lange Vaart.

| 33. | Lange Vaart volgen in westelijke richting tot aan Hoefweg. |
| --- | --- |

33.

Lange Vaart volgen in westelijke richting tot aan Hoefweg.

18.6.2022.

Those parts of the municipality Boskoop contained within a circle of a radius of 3 kilometres, centered on WGS84 dec. coordinates long 4.65 lat 52.09

10.6.2022. – 18.6.2022.

Država članica: Slovačka

| Obuhvaćeno područje | Datum do kojeg se primjenjuje u skladu s člankom 55. Delegirane uredbe (EU) 2020/687 |
| --- | --- |
| District Galanta - the municipality of Dolný Chotár
  District Nové Zámky – the municipalities of Palárikovo, Zemné, Komoča, Tvrdošovce
  District Komárno – he minicipalities of Dedina Mládeže, Veľký Ostrov
  District Šaľa – the miniciaplities of Selice, Selice-Šók, Žihárec | 25.6.2022. |
| District Šaľa: the municipalites of Vlčany and Neded | 17.6.2022. – 25.6.2022. |

Obuhvaćeno područje

Datum do kojeg se primjenjuje u skladu s člankom 55. Delegirane uredbe (EU) 2020/687

District Galanta - the municipality of Dolný Chotár

District Nové Zámky – the municipalities of Palárikovo, Zemné, Komoča, Tvrdošovce

District Komárno – he minicipalities of Dedina Mládeže, Veľký Ostrov

District Šaľa – the miniciaplities of Selice, Selice-Šók, Žihárec

25.6.2022.

District Šaľa: the municipalites of Vlčany and Neded

17.6.2022. – 25.6.2022.

DIO C

Dodatne zone ograničenja u predmetnim državama članicama* u skladu s člancima 1. i 3.a:

| * | U skladu sa Sporazumom o povlačenju Ujedinjene Kraljevine Velike Britanije i Sjeverne Irske iz Europske unije i Europske zajednice za atomsku energiju, a posebno člankom 5. stavkom 4. Protokola o Irskoj/Sjevernoj Irskoj u vezi s Prilogom 2. tom protokolu, upućivanja na državu članicu za potrebe ovog Priloga uključuju Ujedinjenu Kraljevinu u vezi sa Sjevernom Irskom. |
| --- | --- |

*

---

| 9.6.2022 | HR | Službeni list Europske unije | L 156/53 |
| --- | --- | --- | --- |

9.6.2022

HR

Službeni list Europske unije

L 156/53

---

PROVEDBENA ODLUKA KOMISIJE (EU) 2022/899

оd 8. lipnja 2022.

o istovrijednosti regulatornog okvira za središnje druge ugovorne strane u Indoneziji u skladu s Uredbom (EU) br. 648/2012 Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu središnjih drugih ugovornih strana pod nadzorom indonezijskog tijela za financijske usluge (Otoritas Jasa Keuangan)

(Tekst značajan za EGP)

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 648/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 4. srpnja 2012. o OTC izvedenicama, središnjoj drugoj ugovornoj strani i trgovinskom repozitoriju (1), a posebno njezin članak 25. stavak 6.,

budući da:

| (1) | Cilj je postupka priznavanja središnjih drugih ugovornih strana s poslovnim nastanom u trećim zemljama, koji je utvrđen člankom 25. Uredbe (EU) br. 648/2012, omogućiti središnjim drugim ugovornim stranama koje imaju poslovni nastan i odobrenje za rad u trećim zemljama čiji su regulatorni standardi istovrijedni onima utvrđenima tom uredbom pružanje usluga poravnanja članovima sustava poravnanja s poslovnim nastanom u Uniji odnosno pružanje tih usluga na mjestima trgovanja s poslovnim nastanom u Uniji. Taj postupak priznavanja i odluka o istovrijednosti koja iz njega proizlazi pridonose stoga ostvarenju glavnog cilja Uredbe (EU) br. 648/2012, odnosno smanjenju sistemskog rizika uključivanjem sigurnih i pouzdanih središnjih drugih ugovornih strana za poravnanje ugovora o OTC izvedenicama, uključujući središnje druge ugovorne strane koje imaju poslovni nastan i odobrenje za rad u trećoj zemlji. |
| --- | --- |

(1)

Cilj je postupka priznavanja središnjih drugih ugovornih strana s poslovnim nastanom u trećim zemljama, koji je utvrđen člankom 25. Uredbe (EU) br. 648/2012, omogućiti središnjim drugim ugovornim stranama koje imaju poslovni nastan i odobrenje za rad u trećim zemljama čiji su regulatorni standardi istovrijedni onima utvrđenima tom uredbom pružanje usluga poravnanja članovima sustava poravnanja s poslovnim nastanom u Uniji odnosno pružanje tih usluga na mjestima trgovanja s poslovnim nastanom u Uniji. Taj postupak priznavanja i odluka o istovrijednosti koja iz njega proizlazi pridonose stoga ostvarenju glavnog cilja Uredbe (EU) br. 648/2012, odnosno smanjenju sistemskog rizika uključivanjem sigurnih i pouzdanih središnjih drugih ugovornih strana za poravnanje ugovora o OTC izvedenicama, uključujući središnje druge ugovorne strane koje imaju poslovni nastan i odobrenje za rad u trećoj zemlji.

| (2) | Kako bi se pravni sustav treće zemlje smatrao istovrijednim pravnom sustavu Unije u pogledu središnjih drugih ugovornih strana, značajan ishod primjenjivih pravnih i nadzornih sustava trebao bi biti istovrijedan zahtjevima Unije u pogledu regulatornih ciljeva koji se njima ostvaruju. Stoga je svrha takve procjene istovrijednosti provjeriti osigurava li se pravnim i nadzornim sustavima predmetne treće zemlje da središnje druge ugovorne strane s poslovnim nastanom i odobrenjem za rad u toj trećoj zemlji ne izlažu članove sustava poravnanja ni mjesta trgovanja s poslovnim nastanom u Uniji razini rizika višoj od one kojoj bi ih izložile središnje druge ugovorne strane koje imaju odobrenje za rad u Uniji te da stoga ne predstavljaju neprihvatljive razine sistemskog rizika u Uniji. Stoga bi u obzir trebalo uzeti znatno niže rizike koji su svojstveni poslovima poravnanja koji se obavljaju na financijskim tržištima koja su manja od financijskog tržišta Unije. |
| --- | --- |

(2)

Kako bi se pravni sustav treće zemlje smatrao istovrijednim pravnom sustavu Unije u pogledu središnjih drugih ugovornih strana, značajan ishod primjenjivih pravnih i nadzornih sustava trebao bi biti istovrijedan zahtjevima Unije u pogledu regulatornih ciljeva koji se njima ostvaruju. Stoga je svrha takve procjene istovrijednosti provjeriti osigurava li se pravnim i nadzornim sustavima predmetne treće zemlje da središnje druge ugovorne strane s poslovnim nastanom i odobrenjem za rad u toj trećoj zemlji ne izlažu članove sustava poravnanja ni mjesta trgovanja s poslovnim nastanom u Uniji razini rizika višoj od one kojoj bi ih izložile središnje druge ugovorne strane koje imaju odobrenje za rad u Uniji te da stoga ne predstavljaju neprihvatljive razine sistemskog rizika u Uniji. Stoga bi u obzir trebalo uzeti znatno niže rizike koji su svojstveni poslovima poravnanja koji se obavljaju na financijskim tržištima koja su manja od financijskog tržišta Unije.

| (3) | Ocjena jesu li pravni i nadzorni sustavi Indonezije istovrijedni onima u Uniji ne bi se trebala temeljiti samo na komparativnoj analizi pravno obvezujućih zahtjeva koji se primjenjuju na središnje druge ugovorne strane u Indoneziji pod nazorom indonezijskog tijela za financijske usluge (Otoritas Jasa Keuangan, „OJK”), nego i na ocjeni ishoda tih zahtjeva. Komisija bi također trebala ocijeniti primjerenost tih zahtjeva radi ublažavanja rizika kojima mogu biti izloženi članovi sustava poravnanja i mjesta trgovanja s poslovnim nastanom u Uniji, uzimajući u obzir veličinu financijskog tržišta na kojem posluju središnje druge ugovorne strane u Indoneziji. Kako bi se postigla istovrijedna mjera smanjenja rizika, potrebni su stroži zahtjevi za smanjenje rizika za središnje druge ugovorne strane koje posluju na većim financijskim tržištima kojima je svojstvena veća razina rizika nego u slučaju središnjih drugih ugovornih strana koje posluju na manjim financijskim tržištima kojima je svojstvena manja razina rizika. |
| --- | --- |

(3)

Ocjena jesu li pravni i nadzorni sustavi Indonezije istovrijedni onima u Uniji ne bi se trebala temeljiti samo na komparativnoj analizi pravno obvezujućih zahtjeva koji se primjenjuju na središnje druge ugovorne strane u Indoneziji pod nazorom indonezijskog tijela za financijske usluge (Otoritas Jasa Keuangan, „OJK”), nego i na ocjeni ishoda tih zahtjeva. Komisija bi također trebala ocijeniti primjerenost tih zahtjeva radi ublažavanja rizika kojima mogu biti izloženi članovi sustava poravnanja i mjesta trgovanja s poslovnim nastanom u Uniji, uzimajući u obzir veličinu financijskog tržišta na kojem posluju središnje druge ugovorne strane u Indoneziji. Kako bi se postigla istovrijedna mjera smanjenja rizika, potrebni su stroži zahtjevi za smanjenje rizika za središnje druge ugovorne strane koje posluju na većim financijskim tržištima kojima je svojstvena veća razina rizika nego u slučaju središnjih drugih ugovornih strana koje posluju na manjim financijskim tržištima kojima je svojstvena manja razina rizika.

| (4) | Ova se Odluka odnosi isključivo na istovrijednost pravnih i nadzornih sustava za središnje druge ugovorne strane pod nadzorom OJK-a, a ne na pravne i nadzorne sustave za središnje druge ugovorne strane koje pružaju usluge poravnanja na tržištu robe i koje regulira i nadzire Regulatorna agencija za trgovanje robnim ročnicama (Badan Pengawas Perdagangan Berjangka Komoditi (Bappebti)) u okviru Ministarstva trgovine Republike Indonezije (Kementerian Perdagangan Republik Indonesia) ili središnje druge ugovorne strane kojima upravlja i koje nadzire Banka Indonezije. |
| --- | --- |

(4)

Ova se Odluka odnosi isključivo na istovrijednost pravnih i nadzornih sustava za središnje druge ugovorne strane pod nadzorom OJK-a, a ne na pravne i nadzorne sustave za središnje druge ugovorne strane koje pružaju usluge poravnanja na tržištu robe i koje regulira i nadzire Regulatorna agencija za trgovanje robnim ročnicama (Badan Pengawas Perdagangan Berjangka Komoditi (Bappebti)) u okviru Ministarstva trgovine Republike Indonezije (Kementerian Perdagangan Republik Indonesia) ili središnje druge ugovorne strane kojima upravlja i koje nadzire Banka Indonezije.

| (5) | U članku 25. stavku 6. točkama (a), (b) i (c) Uredbe (EU) br. 648/2012 utvrđena su tri uvjeta koja moraju biti ispunjena kako bi se odredilo da su pravni i nadzorni sustavi treće zemlje u pogledu središnjih drugih ugovornih strana s odobrenjem za rad u toj trećoj zemlji istovrijedni onima utvrđenima u toj uredbi. |
| --- | --- |

(5)

U članku 25. stavku 6. točkama (a), (b) i (c) Uredbe (EU) br. 648/2012 utvrđena su tri uvjeta koja moraju biti ispunjena kako bi se odredilo da su pravni i nadzorni sustavi treće zemlje u pogledu središnjih drugih ugovornih strana s odobrenjem za rad u toj trećoj zemlji istovrijedni onima utvrđenima u toj uredbi.

| (6) | U skladu s člankom 25. stavkom 6. točkom (a) Uredbe (EU) br. 648/2012, središnje druge ugovorne strane s odobrenjem za rad u trećoj zemlji moraju ispunjavati pravno obvezujuće zahtjeve koji su istovrijedni zahtjevima utvrđenima u glavi IV. te uredbe. |
| --- | --- |

(6)

U skladu s člankom 25. stavkom 6. točkom (a) Uredbe (EU) br. 648/2012, središnje druge ugovorne strane s odobrenjem za rad u trećoj zemlji moraju ispunjavati pravno obvezujuće zahtjeve koji su istovrijedni zahtjevima utvrđenima u glavi IV. te uredbe.

| (7) | Pravno obvezujući zahtjevi koji se primjenjuju na središnje druge ugovorne strane koje imaju odobrenje za rad u Indoneziji pod nadzorom OJK-a utvrđeni su Zakonom Republike Indonezije br. 8 iz 1995. o tržištu kapitala („Zakon o tržištu kapitala”) (Undang-Undang Republik Indonesia Nomor 8 Tahun 1995 tentang Pasar Modal) (2), Uredbom OJK-a br. 3/POJK.04/2021 o organizaciji aktivnosti na tržištu kapitala (Peraturan OJK Nomor 3/POJK.04/2021 tentang Penyelenggaraan Kegiatan di Bidang Pasar Modal) (3) i Uredbom OJK-a br. 22/POJK.04/2019 o transakcijama vrijednosnim papirima (Peraturan OJK Nomor 22/POJK.04/2019 tentang Transaksi Efek) (4) (dalje u tekstu zajedno se nazivaju „primarna pravila”). Uredbom OJK-a br. 22/POJK.04/2019 primjenjuju se međunarodni standardi utvrđeni u načelima za infrastrukture financijskih tržišta („PFMIs”) koja su u travnju 2012. objavili Odbor za plaćanja i tržišne infrastrukture i Međunarodna organizacija nadzornih tijela za vrijednosne papire (5). |
| --- | --- |

(7)

Pravno obvezujući zahtjevi koji se primjenjuju na središnje druge ugovorne strane koje imaju odobrenje za rad u Indoneziji pod nadzorom OJK-a utvrđeni su Zakonom Republike Indonezije br. 8 iz 1995. o tržištu kapitala („Zakon o tržištu kapitala”) (Undang-Undang Republik Indonesia Nomor 8 Tahun 1995 tentang Pasar Modal) (2), Uredbom OJK-a br. 3/POJK.04/2021 o organizaciji aktivnosti na tržištu kapitala (Peraturan OJK Nomor 3/POJK.04/2021 tentang Penyelenggaraan Kegiatan di Bidang Pasar Modal) (3) i Uredbom OJK-a br. 22/POJK.04/2019 o transakcijama vrijednosnim papirima (Peraturan OJK Nomor 22/POJK.04/2019 tentang Transaksi Efek) (4) (dalje u tekstu zajedno se nazivaju „primarna pravila”). Uredbom OJK-a br. 22/POJK.04/2019 primjenjuju se međunarodni standardi utvrđeni u načelima za infrastrukture financijskih tržišta („PFMIs”) koja su u travnju 2012. objavili Odbor za plaćanja i tržišne infrastrukture i Međunarodna organizacija nadzornih tijela za vrijednosne papire (5).

| (8) | Središnje druge ugovorne strane moraju imati odobrenje za rad koje izdaje OJK. Da bi dobile odobrenje za pružanje usluga poravnanja, središnje druge ugovorne strane moraju ispuniti zahtjeve utvrđene u primarnim pravilima. Ti su zahtjevi dopunjeni internim pravilima i procedurama središnje druge ugovorne strane kojima se osigurava usklađenost sa svim relevantnim standardima utvrđenima u načelima za infrastrukture financijskih tržišta. |
| --- | --- |

(8)

Središnje druge ugovorne strane moraju imati odobrenje za rad koje izdaje OJK. Da bi dobile odobrenje za pružanje usluga poravnanja, središnje druge ugovorne strane moraju ispuniti zahtjeve utvrđene u primarnim pravilima. Ti su zahtjevi dopunjeni internim pravilima i procedurama središnje druge ugovorne strane kojima se osigurava usklađenost sa svim relevantnim standardima utvrđenima u načelima za infrastrukture financijskih tržišta.

| (9) | Pravno obvezujući zahtjevi koji se primjenjuju na središnje druge ugovorne strane koje imaju odobrenje za rad u Indoneziji pod nadzorom OJK-a raspoređeni su stoga na dvije razine. Prvu razinu čine primarna pravila kojima se utvrđuju osnovne obveze koje središnje druge ugovorne strane moraju ispuniti kako bi dobile odobrenje za pružanje usluga poravnanja u Indoneziji. Druga razina sastoji se od internih pravila i procedura središnje druge ugovorne strane, koji se moraju donijeti u obliku uredbi središnje druge ugovorne strane kao samoregulatorne organizacije. |
| --- | --- |

(9)

Pravno obvezujući zahtjevi koji se primjenjuju na središnje druge ugovorne strane koje imaju odobrenje za rad u Indoneziji pod nadzorom OJK-a raspoređeni su stoga na dvije razine. Prvu razinu čine primarna pravila kojima se utvrđuju osnovne obveze koje središnje druge ugovorne strane moraju ispuniti kako bi dobile odobrenje za pružanje usluga poravnanja u Indoneziji. Druga razina sastoji se od internih pravila i procedura središnje druge ugovorne strane, koji se moraju donijeti u obliku uredbi središnje druge ugovorne strane kao samoregulatorne organizacije.

| (10) | Indonezijsko financijsko tržište znatno je manje od financijskog tržišta Unije. Stoga se članovi sustava poravnanja i mjesta trgovanja s poslovnim nastanom u Uniji sudjelovanjem u središnjim drugim ugovornim stranama koje imaju odobrenje za rad u Indoneziji izlažu znatno nižim rizicima nego u slučaju sudjelovanja u središnjim drugim ugovornim stranama s odobrenjem za rad u Uniji. Primarnim pravilima koja se primjenjuju na središnje druge ugovorne strane koje imaju odobrenje za rad u Indoneziji, koja su dopunjena njihovim unutarnjim pravilima i procedurama kojima se zahtijeva usklađenost s načelima za infrastrukture financijskih tržišta, adekvatno se smanjuje niža razina rizika kojoj mogu biti izloženi članovi sustava poravnanja i mjesta trgovanja s poslovnim nastanom u Uniji i stoga se može smatrati da se postiže mjera smanjenja rizika koja je istovrijedna onoj koja se nastoji postići Uredbom (EU) br. 648/2012. |
| --- | --- |

(10)

Indonezijsko financijsko tržište znatno je manje od financijskog tržišta Unije. Stoga se članovi sustava poravnanja i mjesta trgovanja s poslovnim nastanom u Uniji sudjelovanjem u središnjim drugim ugovornim stranama koje imaju odobrenje za rad u Indoneziji izlažu znatno nižim rizicima nego u slučaju sudjelovanja u središnjim drugim ugovornim stranama s odobrenjem za rad u Uniji. Primarnim pravilima koja se primjenjuju na središnje druge ugovorne strane koje imaju odobrenje za rad u Indoneziji, koja su dopunjena njihovim unutarnjim pravilima i procedurama kojima se zahtijeva usklađenost s načelima za infrastrukture financijskih tržišta, adekvatno se smanjuje niža razina rizika kojoj mogu biti izloženi članovi sustava poravnanja i mjesta trgovanja s poslovnim nastanom u Uniji i stoga se može smatrati da se postiže mjera smanjenja rizika koja je istovrijedna onoj koja se nastoji postići Uredbom (EU) br. 648/2012.

| (11) | Komisija stoga zaključuje da se pravnim i nadzornim sustavom Indonezije osigurava da središnje druge ugovorne strane koje imaju odobrenje za rad u Indoneziji pod nadzorom OJK-a poštuju pravno obvezujuće zahtjeve, koji su istovrijedni zahtjevima iz glave IV. Uredbe (EU) br. 648/2012. |
| --- | --- |

(11)

Komisija stoga zaključuje da se pravnim i nadzornim sustavom Indonezije osigurava da središnje druge ugovorne strane koje imaju odobrenje za rad u Indoneziji pod nadzorom OJK-a poštuju pravno obvezujuće zahtjeve, koji su istovrijedni zahtjevima iz glave IV. Uredbe (EU) br. 648/2012.

| (12) | Člankom 25. stavkom 6. točkom (b) Uredbe (EU) br. 648/2012 propisano je da se pravnim i nadzornim sustavima koji se odnose na središnje druge ugovorne strane s odobrenjem za rad u trećoj zemlji na kontinuiranoj osnovi osiguravaju djelotvoran nadzor i izvršenje za središnje druge ugovorne strana. |
| --- | --- |

(12)

Člankom 25. stavkom 6. točkom (b) Uredbe (EU) br. 648/2012 propisano je da se pravnim i nadzornim sustavima koji se odnose na središnje druge ugovorne strane s odobrenjem za rad u trećoj zemlji na kontinuiranoj osnovi osiguravaju djelotvoran nadzor i izvršenje za središnje druge ugovorne strana.

| (13) | OJK kao nadzornik središnjih drugih ugovornih strana nadzire središnje druge ugovorne strane u Indoneziji kako bi na kontinuiranoj osnovi osigurao usklađenost s primarnim pravilima te unutarnjim pravilima i procedurama središnjih drugih ugovornih strana. OJK provodi svakodnevni nadzor na temelju Zakona Republike Indonezije br. 21 iz 2011. o tijelu za financijske usluge („Zakon o OJK-u”) (Undang-Undang Republik Indonsia Nomor 21 Tahun 2011 tentang Otoritas Jasa Keuangan) (6) radi utvrđivanja, procjene, i ublažavanja rizika te određivanja njihove prioritetnosti. OJK može provoditi istrage o mogućim povredama iz poglavlja XI. Zakona o OJK-u. OJK ima sveobuhvatne ovlasti za osiguravanje usklađenosti i može povući dozvolu za rad i odobrenje internih pravila i procedura, objavljivati uvjete, zahtjeve ili upute te izricati sankcije središnjim drugim ugovornim stranama. |
| --- | --- |

(13)

OJK kao nadzornik središnjih drugih ugovornih strana nadzire središnje druge ugovorne strane u Indoneziji kako bi na kontinuiranoj osnovi osigurao usklađenost s primarnim pravilima te unutarnjim pravilima i procedurama središnjih drugih ugovornih strana. OJK provodi svakodnevni nadzor na temelju Zakona Republike Indonezije br. 21 iz 2011. o tijelu za financijske usluge („Zakon o OJK-u”) (Undang-Undang Republik Indonsia Nomor 21 Tahun 2011 tentang Otoritas Jasa Keuangan) (6) radi utvrđivanja, procjene, i ublažavanja rizika te određivanja njihove prioritetnosti. OJK može provoditi istrage o mogućim povredama iz poglavlja XI. Zakona o OJK-u. OJK ima sveobuhvatne ovlasti za osiguravanje usklađenosti i može povući dozvolu za rad i odobrenje internih pravila i procedura, objavljivati uvjete, zahtjeve ili upute te izricati sankcije središnjim drugim ugovornim stranama.

| (14) | Komisija zaključuje da se pravnim i nadzornim sustavima Indonezije u pogledu središnjih drugih ugovornih strana koje imaju odobrenje za rad u Indoneziji osigurava učinkovit nadzor i izvršenje na kontinuiranoj osnovi. |
| --- | --- |

(14)

Komisija zaključuje da se pravnim i nadzornim sustavima Indonezije u pogledu središnjih drugih ugovornih strana koje imaju odobrenje za rad u Indoneziji osigurava učinkovit nadzor i izvršenje na kontinuiranoj osnovi.

| (15) | U skladu s člankom 25. stavkom 6. točkom (c) Uredbe (EU) br. 648/2012, pravni sustav treće zemlje mora imati djelotvoran istovrijedan sustav za priznavanje središnjih drugih ugovornih strana koje imaju odobrenje za rad u skladu s pravnim sustavima trećih zemalja („središnje druge ugovorne strane trećih zemalja”). |
| --- | --- |

(15)

U skladu s člankom 25. stavkom 6. točkom (c) Uredbe (EU) br. 648/2012, pravni sustav treće zemlje mora imati djelotvoran istovrijedan sustav za priznavanje središnjih drugih ugovornih strana koje imaju odobrenje za rad u skladu s pravnim sustavima trećih zemalja („središnje druge ugovorne strane trećih zemalja”).

| (16) | Središnje druge ugovorne strane trećih zemalja koje žele pružati usluge poravnanja u Indoneziji moraju od OJK-a zatražiti dozvolu za rad kao središnja druga ugovorna strana u skladu s člankom 13. stavkom 1. Zakona o tržištu kapitala. Time se omogućuje da i neindonezijske i indonezijske središnje druge ugovorne strane bez razlike pružaju usluge poravnanja na indonezijskom tržištu kapitala. Neindonezijske središnje druge ugovorne strane moraju ispunjavati iste zahtjeve kao indonezijske središnje druge ugovorne strane, uključujući usklađenost s načelima za infrastrukture financijskih tržišta. Sklapanje sporazuma o suradnji između OJK-a i nadležnih tijela trećih zemalja odgovornih za nadzor neindonezijske središnje druge ugovorne strane predviđeno je člancima 47. i 48. Zakona o OJK-u. |
| --- | --- |

(16)

Središnje druge ugovorne strane trećih zemalja koje žele pružati usluge poravnanja u Indoneziji moraju od OJK-a zatražiti dozvolu za rad kao središnja druga ugovorna strana u skladu s člankom 13. stavkom 1. Zakona o tržištu kapitala. Time se omogućuje da i neindonezijske i indonezijske središnje druge ugovorne strane bez razlike pružaju usluge poravnanja na indonezijskom tržištu kapitala. Neindonezijske središnje druge ugovorne strane moraju ispunjavati iste zahtjeve kao indonezijske središnje druge ugovorne strane, uključujući usklađenost s načelima za infrastrukture financijskih tržišta. Sklapanje sporazuma o suradnji između OJK-a i nadležnih tijela trećih zemalja odgovornih za nadzor neindonezijske središnje druge ugovorne strane predviđeno je člancima 47. i 48. Zakona o OJK-u.

| (17) | Komisija zaključuje da je pravnim okvirom Indonezije predviđen djelotvoran istovrijedan sustav priznavanja središnjih drugih ugovornih strana trećih zemalja. |
| --- | --- |

(17)

Komisija zaključuje da je pravnim okvirom Indonezije predviđen djelotvoran istovrijedan sustav priznavanja središnjih drugih ugovornih strana trećih zemalja.

| (18) | Komisija stoga smatra da pravni i nadzorni sustavi koji se primjenjuju na središnje druge ugovorne strane pod nazorom OJK-a ispunjavaju uvjete utvrđene u članku 25. stavku 6. Uredbe (EU) br. 648/2012. Stoga bi se ti pravni i nadzorni sustavi trebali smatrati istovrijednima zahtjevima utvrđenima u toj uredbi. |
| --- | --- |

(18)

Komisija stoga smatra da pravni i nadzorni sustavi koji se primjenjuju na središnje druge ugovorne strane pod nazorom OJK-a ispunjavaju uvjete utvrđene u članku 25. stavku 6. Uredbe (EU) br. 648/2012. Stoga bi se ti pravni i nadzorni sustavi trebali smatrati istovrijednima zahtjevima utvrđenima u toj uredbi.

| (19) | Ova se Odluka temelji na pravno obvezujućim zahtjevima koji se primjenjuju na središnje druge ugovorne strane pod nadzorom OJK-a u trenutku donošenja ove Odluke. Komisija će, među ostalim na temelju informacija Europskog nadzornog tijela za vrijednosne papire i tržišta kapitala, kako je propisano člankom 25. stavkom 6.b Uredbe (EU) br. 648/2012, nastaviti redovito pratiti razvoj pravnog i nadzornog okvira koji se primjenjuje na središnje druge ugovorne strane u Indoneziji te ispunjavanje uvjeta na temelju kojih je donesena ova Odluka. |
| --- | --- |

(19)

Ova se Odluka temelji na pravno obvezujućim zahtjevima koji se primjenjuju na središnje druge ugovorne strane pod nadzorom OJK-a u trenutku donošenja ove Odluke. Komisija će, među ostalim na temelju informacija Europskog nadzornog tijela za vrijednosne papire i tržišta kapitala, kako je propisano člankom 25. stavkom 6.b Uredbe (EU) br. 648/2012, nastaviti redovito pratiti razvoj pravnog i nadzornog okvira koji se primjenjuje na središnje druge ugovorne strane u Indoneziji te ispunjavanje uvjeta na temelju kojih je donesena ova Odluka.

| (20) | Na temelju zaključaka koji proizlaze iz redovitog ili posebnog preispitivanja, Komisija može u bilo kojem trenutku odlučiti izmijeniti ili staviti izvan snage ovu Odluku, osobito ako razvoj okolnosti bude utjecao na uvjete na temelju kojih se donosi ova Odluka. |
| --- | --- |

(20)

Na temelju zaključaka koji proizlaze iz redovitog ili posebnog preispitivanja, Komisija može u bilo kojem trenutku odlučiti izmijeniti ili staviti izvan snage ovu Odluku, osobito ako razvoj okolnosti bude utjecao na uvjete na temelju kojih se donosi ova Odluka.

| (21) | Mjere predviđene u ovoj Odluci u skladu su s mišljenjem Europskog odbora za vrijednosne papire, |
| --- | --- |

(21)

Mjere predviđene u ovoj Odluci u skladu su s mišljenjem Europskog odbora za vrijednosne papire,

DONIJELA JE OVU ODLUKU:

Članak 1.

Za potrebe članka 25. stavka 6. Uredbe (EU) br. 648/2012, sljedeći pravni i nadzorni sustavi Indonezije koji se primjenjuju na središnje druge ugovorne strane pod nadzorom indonezijskog tijela za financijske usluge (Otoritas Jasa Keuangan) smatraju se istovrijednima zahtjevima utvrđenima u Uredbi (EU) br. 648/2012:

| (a) | Zakon Republike Indonezije br. 8 iz 1995. o tržištu kapitala; |
| --- | --- |

(a)

Zakon Republike Indonezije br. 8 iz 1995. o tržištu kapitala;

| (b) | Zakon Republike Indonezije br. 21 iz 2011. o tijelu za financijske usluge; |
| --- | --- |

(b)

Zakon Republike Indonezije br. 21 iz 2011. o tijelu za financijske usluge;

| (c) | Uredba OJK-a br. 22/POJK.04/2019 o transakcijama vrijednosnim papirima; |
| --- | --- |

(c)

Uredba OJK-a br. 22/POJK.04/2019 o transakcijama vrijednosnim papirima;

| (d) | Uredba OJK-a br. 3/POJK.04/2021 o organizaciji aktivnosti na tržištu kapitala. |
| --- | --- |

(d)

Uredba OJK-a br. 3/POJK.04/2021 o organizaciji aktivnosti na tržištu kapitala.

Članak 2.

Ova Odluka stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Sastavljeno u Bruxellesu 8. lipnja 2022.

Za Komisiju

Predsjednica

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  SL L 201, 27.7.2012., str. 1.

1

(2)  Službeni list Republike Indonezije br. 64 iz 1995., dodatak Službenom listu Republike Indonezije br. 3608.

2

(3)  Službeni list Republike Indonezije br. 71 iz 2021., dodatak Službenom listu Republike Indonezije br. 6663.

3

(4)  Službeni list Republike Indonezije br. 168 iz 2019., dodatak Službenom listu Republike Indonezije br. 6387.

4

(5)  Odbor za plaćanja i tržišne infrastrukture, dokument br. 101 od 16. travnja 2012.

5

(6)  Službeni list Republike Indonezije br. 111 iz 2011., dodatak Službenom listu Republike Indonezije br. 5253.

6

---

| 9.6.2022 | HR | Službeni list Europske unije | L 156/57 |
| --- | --- | --- | --- |

9.6.2022

HR

Službeni list Europske unije

L 156/57

---

PROVEDBENA ODLUKA KOMISIJE (EU) 2022/900

оd 8. lipnja 2022.

o izmjeni Provedbene odluke (EU) 2015/2039 u pogledu razvoja regulatornog okvira Južnoafričke Republike za središnje druge ugovorne strane

(Tekst značajan za EGP)

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 648/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 4. srpnja 2012. o OTC izvedenicama, središnjoj drugoj ugovornoj strani i trgovinskom repozitoriju (1), a posebno njezin članak 25. stavak 6.,

budući da:

| (1) | Provedbenom odlukom Komisije (EU) 2015/2039 (2) donesenom 13. studenoga 2015. odlučeno je da se za potrebe članka 25. Uredbe (EU) br. 648/2012 pravni i nadzorni sustav Južnoafričke Republike, koji se sastoji od Zakona o financijskim tržištima (Zakon br. 19 iz 2012.) („FMA”) i koji se primjenjuje na licencirane klirinške kuće koje ondje imaju odobrenje, smatra istovrijednim zahtjevima utvrđenima Uredbom (EU) br. 648/2012. |
| --- | --- |

(1)

Provedbenom odlukom Komisije (EU) 2015/2039 (2) donesenom 13. studenoga 2015. odlučeno je da se za potrebe članka 25. Uredbe (EU) br. 648/2012 pravni i nadzorni sustav Južnoafričke Republike, koji se sastoji od Zakona o financijskim tržištima (Zakon br. 19 iz 2012.) („FMA”) i koji se primjenjuje na licencirane klirinške kuće koje ondje imaju odobrenje, smatra istovrijednim zahtjevima utvrđenima Uredbom (EU) br. 648/2012.

| (2) | Međutim, od 13. studenoga 2015. regulatorni okvir Južnoafričke Republike za središnje druge ugovorne strane promijenio se stupanjem na snagu Zakona o propisima u financijskom sektoru (Zakon br. 9 iz 2017.) (3) („FSRA”), kojim je izmijenjen Zakon o financijskim tržištima, i proglašenjem Pravilnika Zakona o financijskim tržištima iz 2018. (4). Stoga je potrebno procijeniti istovrijednost izmijenjenog regulatornog okvira Južnoafričke Republike. |
| --- | --- |

(2)

Međutim, od 13. studenoga 2015. regulatorni okvir Južnoafričke Republike za središnje druge ugovorne strane promijenio se stupanjem na snagu Zakona o propisima u financijskom sektoru (Zakon br. 9 iz 2017.) (3) („FSRA”), kojim je izmijenjen Zakon o financijskim tržištima, i proglašenjem Pravilnika Zakona o financijskim tržištima iz 2018. (4). Stoga je potrebno procijeniti istovrijednost izmijenjenog regulatornog okvira Južnoafričke Republike.

| (3) | Procjena istovrijednosti izmijenjenog regulatornog okvira Južnoafričke Republike ne bi se trebala temeljiti samo na apstraktnoj komparativnoj analizi pravno obvezujućih zahtjeva koji se primjenjuju na središnje druge ugovorne strane koje su licencirane u Južnoafričkoj Republici nego i na procjeni učinaka tih zahtjeva. Procjenom bi trebalo provjeriti primjerenost tih zahtjeva za smanjenje rizika kojima mogu biti izloženi članovi sustava poravnanja i mjesta trgovanja s poslovnim nastanom u Uniji, uzimajući u obzir veličinu financijskih tržišta na kojima posluju središnje druge ugovorne strane licencirane u Južnoafričkoj Republici. Za središnje druge ugovorne strane koje posluju na većim financijskim tržištima kojima je svojstvena veća razina rizika potrebni su stroži zahtjevi za smanjenje rizika nego za središnje druge ugovorne strane koje posluju na manjim financijskim tržištima. |
| --- | --- |

(3)

Procjena istovrijednosti izmijenjenog regulatornog okvira Južnoafričke Republike ne bi se trebala temeljiti samo na apstraktnoj komparativnoj analizi pravno obvezujućih zahtjeva koji se primjenjuju na središnje druge ugovorne strane koje su licencirane u Južnoafričkoj Republici nego i na procjeni učinaka tih zahtjeva. Procjenom bi trebalo provjeriti primjerenost tih zahtjeva za smanjenje rizika kojima mogu biti izloženi članovi sustava poravnanja i mjesta trgovanja s poslovnim nastanom u Uniji, uzimajući u obzir veličinu financijskih tržišta na kojima posluju središnje druge ugovorne strane licencirane u Južnoafričkoj Republici. Za središnje druge ugovorne strane koje posluju na većim financijskim tržištima kojima je svojstvena veća razina rizika potrebni su stroži zahtjevi za smanjenje rizika nego za središnje druge ugovorne strane koje posluju na manjim financijskim tržištima.

| (4) | U članku 25. stavku 6. točkama (a), (b) i (c) Uredbe (EU) br. 648/2012 navedena su tri uvjeta koji moraju biti ispunjeni kako bi se utvrdilo da su pravni i nadzorni sustav treće zemlje u pogledu središnjih drugih ugovornih strana koje imaju odobrenje u toj trećoj zemlji istovrijedni onima utvrđenima u toj uredbi. |
| --- | --- |

(4)

U članku 25. stavku 6. točkama (a), (b) i (c) Uredbe (EU) br. 648/2012 navedena su tri uvjeta koji moraju biti ispunjeni kako bi se utvrdilo da su pravni i nadzorni sustav treće zemlje u pogledu središnjih drugih ugovornih strana koje imaju odobrenje u toj trećoj zemlji istovrijedni onima utvrđenima u toj uredbi.

| (5) | U skladu s člankom 25. stavkom 6. točkom (a) Uredbe (EU) br. 648/2012, središnje druge ugovorne strane koje imaju odobrenje u trećoj zemlji moraju ispunjavati pravno obvezujuće zahtjeve koji su istovrijedni zahtjevima utvrđenima u glavi IV. te uredbe. |
| --- | --- |

(5)

U skladu s člankom 25. stavkom 6. točkom (a) Uredbe (EU) br. 648/2012, središnje druge ugovorne strane koje imaju odobrenje u trećoj zemlji moraju ispunjavati pravno obvezujuće zahtjeve koji su istovrijedni zahtjevima utvrđenima u glavi IV. te uredbe.

| (6) | U Provedbenoj odluci (EU) 2015/2039 utvrđeno je da se pravno obvezujući zahtjevi za središnje druge ugovorne strane koje imaju odobrenje u Južnoafričkoj Republici smatraju istovrijednima zahtjevima utvrđenima u glavi IV. Uredbe (EU) br. 648/2012. Izmijenjenim regulatornim okvirom Južnoafričke Republike za središnje druge ugovorne strane koje imaju odobrenje u Južnoafričkoj Republici zadržava se procjena usklađenosti licenciranih klirinških kuća i licenciranih središnjih drugih ugovornih strana s načelima za infrastrukture financijskih tržišta („PFMI”) koje su u travnju 2012. objavili Odbor za plaćanja i tržišne infrastrukture i Međunarodna organizacija nadzornih tijela za vrijednosne papire („IOSCO”) (5). |
| --- | --- |

(6)

U Provedbenoj odluci (EU) 2015/2039 utvrđeno je da se pravno obvezujući zahtjevi za središnje druge ugovorne strane koje imaju odobrenje u Južnoafričkoj Republici smatraju istovrijednima zahtjevima utvrđenima u glavi IV. Uredbe (EU) br. 648/2012. Izmijenjenim regulatornim okvirom Južnoafričke Republike za središnje druge ugovorne strane koje imaju odobrenje u Južnoafričkoj Republici zadržava se procjena usklađenosti licenciranih klirinških kuća i licenciranih središnjih drugih ugovornih strana s načelima za infrastrukture financijskih tržišta („PFMI”) koje su u travnju 2012. objavili Odbor za plaćanja i tržišne infrastrukture i Međunarodna organizacija nadzornih tijela za vrijednosne papire („IOSCO”) (5).

| (7) | Pravno obvezujući zahtjevi za središnje ugovorne strane i klirinške kuće koje imaju odobrenje u Južnoafričkoj Republici sastoji se od Zakona o financijskim tržištima, kako je izmijenjen Zakonom o propisima u financijskom sektoru, i Pravilnika Zakona o financijskim tržištima iz 2018. Taj pravni okvir dopunjen je Standardima ponašanja koje je izdalo Tijelo za nadzor financijskog sektora („FSCA”). Izmijenjenim Zakonom o financijskim tržištima i Pravilnikom Zakona o financijskim tržištima iz 2018. utvrđene su dodatne obveze i zahtjevi koje moraju ispunjavati klirinške kuće i središnje druge ugovorne strane koje imaju odobrenje u Južnoafričkoj Republici. Osim toga, na temelju izmijenjenog Zakona o financijskim tržištima Tijelo za bonitetni nadzor („PA”) i Tijelo za nadzor financijskog sektora preuzimaju ulogu „Tajništva za usluge” i zajedno izdaju odobrenje za poslovanje u Južnoafričkoj Republici u svojstvu licencirane neovisne klirinške kuća ili licencirane središnje druge ugovorne strane ako podnositelj zahtjeva ispunjava te zahtjeve i pridonosi ostvarenju ciljeva utvrđenih u Zakonu o financijskim tržištima, među ostalim i smanjenju sistemskog rizika. |
| --- | --- |

(7)

Pravno obvezujući zahtjevi za središnje ugovorne strane i klirinške kuće koje imaju odobrenje u Južnoafričkoj Republici sastoji se od Zakona o financijskim tržištima, kako je izmijenjen Zakonom o propisima u financijskom sektoru, i Pravilnika Zakona o financijskim tržištima iz 2018. Taj pravni okvir dopunjen je Standardima ponašanja koje je izdalo Tijelo za nadzor financijskog sektora („FSCA”). Izmijenjenim Zakonom o financijskim tržištima i Pravilnikom Zakona o financijskim tržištima iz 2018. utvrđene su dodatne obveze i zahtjevi koje moraju ispunjavati klirinške kuće i središnje druge ugovorne strane koje imaju odobrenje u Južnoafričkoj Republici. Osim toga, na temelju izmijenjenog Zakona o financijskim tržištima Tijelo za bonitetni nadzor („PA”) i Tijelo za nadzor financijskog sektora preuzimaju ulogu „Tajništva za usluge” i zajedno izdaju odobrenje za poslovanje u Južnoafričkoj Republici u svojstvu licencirane neovisne klirinške kuća ili licencirane središnje druge ugovorne strane ako podnositelj zahtjeva ispunjava te zahtjeve i pridonosi ostvarenju ciljeva utvrđenih u Zakonu o financijskim tržištima, među ostalim i smanjenju sistemskog rizika.

| (8) | Ukupna vrijednost transakcija izvedenicama poravnanih u Južnoafričkoj Republici i dalje čini manje od 1 % ukupne vrijednosti transakcija izvedenicama poravnanih u Uniji. Stoga se članovi sustava poravnanja i mjesta trgovanja s poslovnim nastanom u Uniji sudjelovanjem u južnoafričkim licenciranim klirinškim kućama ili središnjim drugim ugovornim stranama izlažu znatno manjim rizicima nego u slučaju sudjelovanja u središnjim drugim ugovornim stranama koje imaju odobrenje u Uniji. |
| --- | --- |

(8)

Ukupna vrijednost transakcija izvedenicama poravnanih u Južnoafričkoj Republici i dalje čini manje od 1 % ukupne vrijednosti transakcija izvedenicama poravnanih u Uniji. Stoga se članovi sustava poravnanja i mjesta trgovanja s poslovnim nastanom u Uniji sudjelovanjem u južnoafričkim licenciranim klirinškim kućama ili središnjim drugim ugovornim stranama izlažu znatno manjim rizicima nego u slučaju sudjelovanja u središnjim drugim ugovornim stranama koje imaju odobrenje u Uniji.

| (9) | Komisija stoga zaključuje da se pravnim i nadzornim sustavom Južnoafričke Republike osigurava da središnje druge ugovorne strane kojima su Tijelo za bonitetni nadzor i Tijelo za nadzor financijskog sektora zajednički izdali odobrenje usklađeni s pravno obvezujućim zahtjevima koji su istovrijedni zahtjevima iz glave IV. Uredbe (EU) br. 648/2012. |
| --- | --- |

(9)

Komisija stoga zaključuje da se pravnim i nadzornim sustavom Južnoafričke Republike osigurava da središnje druge ugovorne strane kojima su Tijelo za bonitetni nadzor i Tijelo za nadzor financijskog sektora zajednički izdali odobrenje usklađeni s pravno obvezujućim zahtjevima koji su istovrijedni zahtjevima iz glave IV. Uredbe (EU) br. 648/2012.

| (10) | Člankom 25. stavkom 6. točkom (b) Uredbe (EU) br. 648/2012 propisano je i da se pravnim i nadzornim sustavom za središnje druge ugovorne strane koje imaju odobrenje u trećoj zemlji mora osigurati da one na kontinuiranoj osnovi podliježu djelotvornom nadzoru i izvršenju. Prilagođenim pravnim okvirom za središnje ugovorne strane i klirinške kuće u Južnoafričkoj Republici Tijelu za bonitetni nadzor i Tijelu za nadzor financijskog sektora dodjeljuju se opsežne ovlasti za nadzor, praćenje i istraživanje klirinških kuća i središnjih drugih ugovornih strana koje imaju odobrenje za poslovanje u Južnoafričkoj Republici. Tijelo za bonitetni nadzor i Tijelo za nadzor financijskog sektora svake godine procjenjuju jesu li licencirane klirinške kuće i licencirane središnje druge ugovorne strane usklađene sa Zakonom o financijskim tržištima i svojim unutarnjim pravilima i postupcima. Tijelo za bonitetni nadzor i Tijelo za nadzor financijskog sektora imaju ovlasti opozvati ili suspendirati odobrenje licencirane neovisne klirinške kuće ili licencirane središnje druge ugovorne strane ako one ne poštuju Zakon o financijskim tržištima ili Pravilnik Zakona o financijskim tržištima iz 2018. ili podzakonske propise, kao što su zahtjevi utvrđeni u Standardima ponašanja. Osim toga, Tijelo za bonitetni nadzor i Tijelo za nadzor financijskog sektora ovlašteni su od licenciranih klirinških kuća i licenciranih središnjih drugih ugovornih strana zatražiti informacije ili dokumente i provoditi inspekcije na licu mjesta. Nadzorna tijela provode i godišnji program nadzora za središnje druge ugovorne strane, koji uključuje preispitivanje, analizu i procjenu rizika. Tijelo za bonitetni nadzor prati i procjenjuje adekvatnost kapitala i prakse upravljanja kapitalom središnjih drugih ugovornih strana. |
| --- | --- |

(10)

Člankom 25. stavkom 6. točkom (b) Uredbe (EU) br. 648/2012 propisano je i da se pravnim i nadzornim sustavom za središnje druge ugovorne strane koje imaju odobrenje u trećoj zemlji mora osigurati da one na kontinuiranoj osnovi podliježu djelotvornom nadzoru i izvršenju. Prilagođenim pravnim okvirom za središnje ugovorne strane i klirinške kuće u Južnoafričkoj Republici Tijelu za bonitetni nadzor i Tijelu za nadzor financijskog sektora dodjeljuju se opsežne ovlasti za nadzor, praćenje i istraživanje klirinških kuća i središnjih drugih ugovornih strana koje imaju odobrenje za poslovanje u Južnoafričkoj Republici. Tijelo za bonitetni nadzor i Tijelo za nadzor financijskog sektora svake godine procjenjuju jesu li licencirane klirinške kuće i licencirane središnje druge ugovorne strane usklađene sa Zakonom o financijskim tržištima i svojim unutarnjim pravilima i postupcima. Tijelo za bonitetni nadzor i Tijelo za nadzor financijskog sektora imaju ovlasti opozvati ili suspendirati odobrenje licencirane neovisne klirinške kuće ili licencirane središnje druge ugovorne strane ako one ne poštuju Zakon o financijskim tržištima ili Pravilnik Zakona o financijskim tržištima iz 2018. ili podzakonske propise, kao što su zahtjevi utvrđeni u Standardima ponašanja. Osim toga, Tijelo za bonitetni nadzor i Tijelo za nadzor financijskog sektora ovlašteni su od licenciranih klirinških kuća i licenciranih središnjih drugih ugovornih strana zatražiti informacije ili dokumente i provoditi inspekcije na licu mjesta. Nadzorna tijela provode i godišnji program nadzora za središnje druge ugovorne strane, koji uključuje preispitivanje, analizu i procjenu rizika. Tijelo za bonitetni nadzor prati i procjenjuje adekvatnost kapitala i prakse upravljanja kapitalom središnjih drugih ugovornih strana.

| (11) | Komisija zaključuje da se pravnim i nadzornim sustavom za središnje druge ugovorne strane kojima su Tijelo za bonitetni nadzor i Tijelo za nadzor financijskog sektora izdali odobrenje osigurava djelotvoran nadzor i izvršenje na kontinuiranoj osnovi. |
| --- | --- |

(11)

Komisija zaključuje da se pravnim i nadzornim sustavom za središnje druge ugovorne strane kojima su Tijelo za bonitetni nadzor i Tijelo za nadzor financijskog sektora izdali odobrenje osigurava djelotvoran nadzor i izvršenje na kontinuiranoj osnovi.

| (12) | U skladu s člankom 25. stavkom 6. točkom (c) Uredbe (EU) br. 648/2012 pravni okvir treće zemlje mora osigurati djelotvoran istovrijedan sustav za priznavanje središnjih drugih ugovornih strana koje imaju odobrenje u skladu s pravnim sustavima trećih zemalja („središnje druge ugovorne strane treće zemlje”). |
| --- | --- |

(12)

U skladu s člankom 25. stavkom 6. točkom (c) Uredbe (EU) br. 648/2012 pravni okvir treće zemlje mora osigurati djelotvoran istovrijedan sustav za priznavanje središnjih drugih ugovornih strana koje imaju odobrenje u skladu s pravnim sustavima trećih zemalja („središnje druge ugovorne strane treće zemlje”).

| (13) | Izmijenjenim Zakonom o financijskim tržištima utvrđuju se uvjeti za priznavanje istovrijednosti stranih jurisdikcija. Tijelo za nadzor financijskog sektora može zajedno s Južnoafričkom središnjom bankom i Tijelom za bonitetni nadzor utvrditi da je regulatorni okvir određene strane zemlje istovrijedan južnoafričkom regulatornom okviru za financijski sektor. |
| --- | --- |

(13)

Izmijenjenim Zakonom o financijskim tržištima utvrđuju se uvjeti za priznavanje istovrijednosti stranih jurisdikcija. Tijelo za nadzor financijskog sektora može zajedno s Južnoafričkom središnjom bankom i Tijelom za bonitetni nadzor utvrditi da je regulatorni okvir određene strane zemlje istovrijedan južnoafričkom regulatornom okviru za financijski sektor.

| (14) | Komisija zaključuje da pravni okvir Južnoafričke Republike osigurava djelotvoran istovrijedan sustav priznavanja središnjih drugih ugovornih strana treće zemlje. |
| --- | --- |

(14)

Komisija zaključuje da pravni okvir Južnoafričke Republike osigurava djelotvoran istovrijedan sustav priznavanja središnjih drugih ugovornih strana treće zemlje.

| (15) | Komisija stoga smatra da pravni i nadzorni sustav Južnoafričke Republike koji se primjenjuje na središnje druge ugovorne strane ispunjava uvjete iz članka 25. stavka 6. Uredbe (EU) br. 648/2012. Stoga bi taj pravni i nadzorni sustav trebalo smatrati istovrijednim zahtjevima utvrđenima u toj uredbi. |
| --- | --- |

(15)

Komisija stoga smatra da pravni i nadzorni sustav Južnoafričke Republike koji se primjenjuje na središnje druge ugovorne strane ispunjava uvjete iz članka 25. stavka 6. Uredbe (EU) br. 648/2012. Stoga bi taj pravni i nadzorni sustav trebalo smatrati istovrijednim zahtjevima utvrđenima u toj uredbi.

| (16) | Provedbenu odluku (EU) 2015/2039 trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti. |
| --- | --- |

(16)

Provedbenu odluku (EU) 2015/2039 trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti.

| (17) | Kako bi se osiguralo da Europsko nadzorno tijelo za vrijednosne papire i tržišta kapitala bez odgode provede kategorizaciju i priznavanje središnjih drugih ugovornih strana s poslovnim nastanom u Južnoafričkoj Republici, ova bi Odluka trebala hitno stupiti na snagu. |
| --- | --- |

(17)

Kako bi se osiguralo da Europsko nadzorno tijelo za vrijednosne papire i tržišta kapitala bez odgode provede kategorizaciju i priznavanje središnjih drugih ugovornih strana s poslovnim nastanom u Južnoafričkoj Republici, ova bi Odluka trebala hitno stupiti na snagu.

| (18) | Mjere predviđene u ovoj Odluci u skladu su s mišljenjem Europskog odbora za vrijednosne papire, |
| --- | --- |

(18)

Mjere predviđene u ovoj Odluci u skladu su s mišljenjem Europskog odbora za vrijednosne papire,

DONIJELA JE OVU ODLUKU:

Članak 1.

Članak 1. Provedbene odluke (EU) 2015/2039 zamjenjuje se sljedećim:

„Članak 1.

Za potrebe članka 25. stavka 6. Uredbe (EU) br. 648/2012 pravni i nadzorni sustav Južnoafričke Republike, koji se sastoji od Zakona o financijskim tržištima, Zakon br. 19 iz 2012., i Pravilnika Zakona o financijskim tržištima i koji se primjenjuje na licencirane klirinške kuće koje ondje imaju odobrenje, smatra se istovrijednim zahtjevima utvrđenima Uredbom (EU) br. 648/2012.”.

Članak 2.

Ova Odluka stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Sastavljeno u Bruxellesu 8. lipnja 2022.

Za Komisiju

Predsjednica

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  SL L 201, 27.7.2012., str. 1.

1

(2)  Provedbena odluka Komisije (EU) 2015/2039 оd 13. studenoga 2015. o istovrijednosti regulatornog okvira Južnoafričke Republike i zahtjeva iz Uredbe (EU) br. 648/2012 Europskog parlamenta i Vijeća o OTC izvedenicama, središnjoj drugoj ugovornoj strani i trgovinskom repozitoriju u pogledu središnjih drugih ugovornih strana (SL L 298, 14.11.2015., str. 29.).

2

(3)  Južnoafrička Republika, Zakon br. 9 iz 2017.: Financial Sector Regulation Act, 2017.

3

(4)  Državna riznica Južnoafričke Republike, NO.R. 98 Financial Markets Act, 2012: Regulations

4

(5)  Odbor za platni sustav i sustav namire/Tehnički odbor Međunarodne organizacije nadzornih tijela za vrijednosne papire, Principles for financial market infrastructures, travanj 2012., CPMI Papers br. 101, Principles for Financial Market Infrastructures (bis.org).

5

Principles for financial market infrastructures

---

| 9.6.2022 | HR | Službeni list Europske unije | L 156/60 |
| --- | --- | --- | --- |

9.6.2022

HR

Službeni list Europske unije

L 156/60

---

PROVEDBENA ODLUKA KOMISIJE (EU) 2022/901

оd 8. lipnja 2022.

o izmjeni Provedbene odluke (EU) 2016/2269 u pogledu središnjih drugih ugovornih strana pod nadzorom Indijskog nadzornog tijela za međunarodne centre za financijske usluge

(Tekst značajan za EGP)

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 648/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 4. srpnja 2012. o OTC izvedenicama, središnjoj drugoj ugovornoj strani i trgovinskom repozitoriju (1), a posebno njezin članak 25. stavak 6.,

budući da:

| (1) | Provedbenom odlukom Komisije (EU) 2016/2269 (2) utvrđeno je da se pravni i nadzorni sustavi Indije za središnje druge ugovorne strane koje nadzire Indijski odbor za vrijednosne papire i burzu („SEBI”) i Središnja banka Indije trebaju smatrati istovrijednima zahtjevima iz Uredbe (EU) br. 648/2012. |
| --- | --- |

(1)

Provedbenom odlukom Komisije (EU) 2016/2269 (2) utvrđeno je da se pravni i nadzorni sustavi Indije za središnje druge ugovorne strane koje nadzire Indijski odbor za vrijednosne papire i burzu („SEBI”) i Središnja banka Indije trebaju smatrati istovrijednima zahtjevima iz Uredbe (EU) br. 648/2012.

| (2) | Indijsko nadzorno tijelo za međunarodne centre za financijske usluge (International Financial Services Centres Authority, „IFSCA”) je 1. listopada 2020. od SEBI-ja preuzelo nadzor središnjih drugih ugovornih strana s poslovnim nastanom u međunarodnim centrima za financijske usluge (engl. International Financial Services Centres) u Indiji. Nakon toga, zakon i uredbe iz članka 1. stavka 1. Provedbene odluke (EU) 2016/2269 dijelom su se prestale primjenjivati u međunarodnim centrima za financijske usluge 16. travnja 2021. Od tog datuma na središnje druge ugovorne strane s poslovnim nastanom u međunarodnim centrima za financijske usluge primjenjuje se Pravilnik o institucijama tržišne infrastrukture iz 2021. (3) (Market Infrastructure Institutions Regulations), koji je izdalo Indijsko nadzorno tijelo za međunarodne centre za financijske usluge na temelju Zakona o Indijskom nadzornom tijelu za međunarodne centre za financijske usluge iz 2019., Zakon 50 iz 2019. (4) Međutim, i dalje se primjenjuje Zakon o ugovorima za vrijednosne papire iz 1956., odnosno Zakon 42 iz 1956. (5) |
| --- | --- |

(2)

Indijsko nadzorno tijelo za međunarodne centre za financijske usluge (International Financial Services Centres Authority, „IFSCA”) je 1. listopada 2020. od SEBI-ja preuzelo nadzor središnjih drugih ugovornih strana s poslovnim nastanom u međunarodnim centrima za financijske usluge (engl. International Financial Services Centres) u Indiji. Nakon toga, zakon i uredbe iz članka 1. stavka 1. Provedbene odluke (EU) 2016/2269 dijelom su se prestale primjenjivati u međunarodnim centrima za financijske usluge 16. travnja 2021. Od tog datuma na središnje druge ugovorne strane s poslovnim nastanom u međunarodnim centrima za financijske usluge primjenjuje se Pravilnik o institucijama tržišne infrastrukture iz 2021. (3) (Market Infrastructure Institutions Regulations), koji je izdalo Indijsko nadzorno tijelo za međunarodne centre za financijske usluge na temelju Zakona o Indijskom nadzornom tijelu za međunarodne centre za financijske usluge iz 2019., Zakon 50 iz 2019. (4) Međutim, i dalje se primjenjuje Zakon o ugovorima za vrijednosne papire iz 1956., odnosno Zakon 42 iz 1956. (5)

| (3) | Procjena istovrijednosti pravnih i nadzornih sustava Indije koji se primjenjuju na središnje druge ugovorne strane s poslovnim nastanom u međunarodnim centrima za financijske usluge sa središnjim drugim ugovornim stranama iz Unije ne bi se trebala temeljiti samo na apstraktnoj komparativnoj analizi pravno obvezujućih zahtjeva koji se primjenjuju na središnje druge ugovorne strane s poslovnim nastanom u međunarodnim centrima za financijske usluge nego i na procjeni učinaka tih zahtjeva. Procjenom bi trebalo provjeriti primjerenost tih zahtjeva za smanjenje rizika kojima mogu biti izloženi članovi sustava poravnanja i mjesta trgovanja s poslovnim nastanom u Uniji, uzimajući u obzir veličinu financijskih tržišta na kojima posluju središnje druge ugovorne strane s poslovnim nastanom u međunarodnim centrima za financijske usluge. Da bi se osiguralo adekvatno smanjenje rizika, potrebni su stroži zahtjevi za smanjenje rizika za središnje druge ugovorne strane koje posluju na većim financijskim tržištima kojima je svojstvena veća razina rizika nego u slučaju središnjih drugih ugovornih strana koje posluju na manjim financijskim tržištima kojima je svojstvena manja razina rizika. |
| --- | --- |

(3)

Procjena istovrijednosti pravnih i nadzornih sustava Indije koji se primjenjuju na središnje druge ugovorne strane s poslovnim nastanom u međunarodnim centrima za financijske usluge sa središnjim drugim ugovornim stranama iz Unije ne bi se trebala temeljiti samo na apstraktnoj komparativnoj analizi pravno obvezujućih zahtjeva koji se primjenjuju na središnje druge ugovorne strane s poslovnim nastanom u međunarodnim centrima za financijske usluge nego i na procjeni učinaka tih zahtjeva. Procjenom bi trebalo provjeriti primjerenost tih zahtjeva za smanjenje rizika kojima mogu biti izloženi članovi sustava poravnanja i mjesta trgovanja s poslovnim nastanom u Uniji, uzimajući u obzir veličinu financijskih tržišta na kojima posluju središnje druge ugovorne strane s poslovnim nastanom u međunarodnim centrima za financijske usluge. Da bi se osiguralo adekvatno smanjenje rizika, potrebni su stroži zahtjevi za smanjenje rizika za središnje druge ugovorne strane koje posluju na većim financijskim tržištima kojima je svojstvena veća razina rizika nego u slučaju središnjih drugih ugovornih strana koje posluju na manjim financijskim tržištima kojima je svojstvena manja razina rizika.

| (4) | U članku 25. stavku 6. točkama (a), (b) i (c) Uredbe (EU) br. 648/2012 navedena su tri uvjeta koja trebaju biti ispunjena kako bi se odredilo da su pravni i nadzorni sustavi treće zemlje u pogledu središnjih drugih ugovornih strana s odobrenjem u toj trećoj zemlji istovrijedni onima utvrđenima u toj uredbi. |
| --- | --- |

(4)

U članku 25. stavku 6. točkama (a), (b) i (c) Uredbe (EU) br. 648/2012 navedena su tri uvjeta koja trebaju biti ispunjena kako bi se odredilo da su pravni i nadzorni sustavi treće zemlje u pogledu središnjih drugih ugovornih strana s odobrenjem u toj trećoj zemlji istovrijedni onima utvrđenima u toj uredbi.

| (5) | U skladu s člankom 25. stavkom 6. točkom (a) Uredbe (EU) br. 648/2012, središnje druge ugovorne strane koje imaju odobrenje u trećoj zemlji moraju ispunjavati pravno obvezujuće zahtjeve koji su istovrijedni zahtjevima utvrđenima u glavi IV. te uredbe. |
| --- | --- |

(5)

U skladu s člankom 25. stavkom 6. točkom (a) Uredbe (EU) br. 648/2012, središnje druge ugovorne strane koje imaju odobrenje u trećoj zemlji moraju ispunjavati pravno obvezujuće zahtjeve koji su istovrijedni zahtjevima utvrđenima u glavi IV. te uredbe.

| (6) | Pravno obvezujući zahtjevi koji se primjenjuju na središnje druge ugovorne strane koji imaju odobrenje u međunarodnim centrima za financijske usluge utvrđeni su u Pravilniku o institucijama tržišne infrastrukture. Pravilnikom se u potpunosti primjenjuju međunarodni standardi utvrđeni u Načelima za infrastrukture financijskih tržišta (Principles for financial market infrastructures), koja su u travnju 2012. objavili Odbor za platni sustav i tržišne infrastrukture i Međunarodna organizacija nadzornih tijela za vrijednosne papire (6). |
| --- | --- |

(6)

Pravno obvezujući zahtjevi koji se primjenjuju na središnje druge ugovorne strane koji imaju odobrenje u međunarodnim centrima za financijske usluge utvrđeni su u Pravilniku o institucijama tržišne infrastrukture. Pravilnikom se u potpunosti primjenjuju međunarodni standardi utvrđeni u Načelima za infrastrukture financijskih tržišta (Principles for financial market infrastructures), koja su u travnju 2012. objavili Odbor za platni sustav i tržišne infrastrukture i Međunarodna organizacija nadzornih tijela za vrijednosne papire (6).

| (7) | Središnjim drugim ugovornim stranama s poslovnim nastanom u međunarodnim centrima za financijske usluge odobrenje mora izdati Indijsko nadzorno tijelo za međunarodne centre za financijske usluge. Da bi dobile odobrenje za pružanje usluga poravnanja, središnje druge ugovorne strane moraju ispuniti posebne zahtjeve iz Pravilnika o institucijama tržišne infrastrukture i moraju imati unutarnje propise i pravila kojima se osigurava usklađenost sa svim relevantnim standardnima iz Načela za infrastrukture financijskih tržišta. Posebno, središnje druge ugovorne strane moraju ispuniti zahtjeve iz pravila 8(1) i 8(3) Pravilnika o institucijama tržišne infrastrukture, koji bi im trebali omogućiti sigurno i djelotvorno poslovanje te razborito upravljanje rizicima povezanima s njihovim poslovanjima. Kako je predviđeno u pravilima od 14 do 39 Pravilnika o institucijama tržišne infrastrukture, središnje druge ugovorne strane trebaju ispuniti zahtjeve u pogledu, među ostalim, neto vrijednosti, dioničarskih udjela, rukovođenja, upravljanja i postupanja, upravljanja rizikom, uključujući uspostavljanje jamstvenog fonda, poslovni kontinuitet, pristup članova sustava poravnanja i mjesta trgovanja središnjim drugim ugovornim stranama i vođenje evidencije. Prema pravilu 24(1) Pravilnika o institucijama tržišne infrastrukture središnje druge ugovorne strane trebaju primijeniti načela upravljanja iz Načela za infrastrukture financijskih tržišta. Prema pravilima 6 i 40 Pravilnika o institucijama tržišne infrastrukture, da bi dokazale usklađenost s tim pravilnikom, središnje druge ugovorne strane trebaju Indijskom nadzornom tijelu za međunarodne centre za financijske usluge dostaviti svoja unutarnja pravila i postupke prije nego što započnu s njihovom primjenom. |
| --- | --- |

(7)

Središnjim drugim ugovornim stranama s poslovnim nastanom u međunarodnim centrima za financijske usluge odobrenje mora izdati Indijsko nadzorno tijelo za međunarodne centre za financijske usluge. Da bi dobile odobrenje za pružanje usluga poravnanja, središnje druge ugovorne strane moraju ispuniti posebne zahtjeve iz Pravilnika o institucijama tržišne infrastrukture i moraju imati unutarnje propise i pravila kojima se osigurava usklađenost sa svim relevantnim standardnima iz Načela za infrastrukture financijskih tržišta. Posebno, središnje druge ugovorne strane moraju ispuniti zahtjeve iz pravila 8(1) i 8(3) Pravilnika o institucijama tržišne infrastrukture, koji bi im trebali omogućiti sigurno i djelotvorno poslovanje te razborito upravljanje rizicima povezanima s njihovim poslovanjima. Kako je predviđeno u pravilima od 14 do 39 Pravilnika o institucijama tržišne infrastrukture, središnje druge ugovorne strane trebaju ispuniti zahtjeve u pogledu, među ostalim, neto vrijednosti, dioničarskih udjela, rukovođenja, upravljanja i postupanja, upravljanja rizikom, uključujući uspostavljanje jamstvenog fonda, poslovni kontinuitet, pristup članova sustava poravnanja i mjesta trgovanja središnjim drugim ugovornim stranama i vođenje evidencije. Prema pravilu 24(1) Pravilnika o institucijama tržišne infrastrukture središnje druge ugovorne strane trebaju primijeniti načela upravljanja iz Načela za infrastrukture financijskih tržišta. Prema pravilima 6 i 40 Pravilnika o institucijama tržišne infrastrukture, da bi dokazale usklađenost s tim pravilnikom, središnje druge ugovorne strane trebaju Indijskom nadzornom tijelu za međunarodne centre za financijske usluge dostaviti svoja unutarnja pravila i postupke prije nego što započnu s njihovom primjenom.

| (8) | Financijsko tržište međunarodnih centara za financijske usluge znatno je manje od tržišta na kojima djeluju središnje druge ugovorne strane s poslovnim nastanom u Uniji. Od 2020. razina aktivnosti trgovanja izvedenicama i poravnanja izvedenica je mala. Stoga se članovi sustava poravnanja i mjesta trgovanja s poslovnim nastanom u Uniji sudjelovanjem u središnjim drugim ugovornim stranama s poslovnim nastanom u međunarodnim centrima za financijske usluge izlažu znatno nižim rizicima nego u slučaju sudjelovanja u središnjim drugim ugovornim stranama s odobrenjem u Uniji. Pravilnikom o institucijama tržišne infrastrukture koji se primjenjuje na središnje druge ugovorne strane kojima je Indijsko nadzorno tijelo za međunarodne centre za financijske usluge izdalo odobrenje, zajedno s njihovim unutarnjim propisima i pravilima, kojima se zahtijeva usklađenost s Načelima za infrastrukture financijskih tržišta, adekvatno se smanjuje ta niža razina rizika kojoj mogu biti izloženi članovi sustava poravnanja i mjesta trgovanja s poslovnim nastanom u Uniji i stoga se može smatrati da se postiže mjera smanjenja rizika koja je istovrijedna onoj koja se nastoji postići Uredbom (EU) br. 648/2012. |
| --- | --- |

(8)

Financijsko tržište međunarodnih centara za financijske usluge znatno je manje od tržišta na kojima djeluju središnje druge ugovorne strane s poslovnim nastanom u Uniji. Od 2020. razina aktivnosti trgovanja izvedenicama i poravnanja izvedenica je mala. Stoga se članovi sustava poravnanja i mjesta trgovanja s poslovnim nastanom u Uniji sudjelovanjem u središnjim drugim ugovornim stranama s poslovnim nastanom u međunarodnim centrima za financijske usluge izlažu znatno nižim rizicima nego u slučaju sudjelovanja u središnjim drugim ugovornim stranama s odobrenjem u Uniji. Pravilnikom o institucijama tržišne infrastrukture koji se primjenjuje na središnje druge ugovorne strane kojima je Indijsko nadzorno tijelo za međunarodne centre za financijske usluge izdalo odobrenje, zajedno s njihovim unutarnjim propisima i pravilima, kojima se zahtijeva usklađenost s Načelima za infrastrukture financijskih tržišta, adekvatno se smanjuje ta niža razina rizika kojoj mogu biti izloženi članovi sustava poravnanja i mjesta trgovanja s poslovnim nastanom u Uniji i stoga se može smatrati da se postiže mjera smanjenja rizika koja je istovrijedna onoj koja se nastoji postići Uredbom (EU) br. 648/2012.

| (9) | Komisija stoga zaključuje da se pravnim i nadzornim sustavima Indije osigurava da središnje druge ugovorne strane kojima je Indijsko nadzorno tijelo za međunarodne centre za financijske usluge izdalo odobrenje poštuju pravno obvezujuće zahtjeve koji su istovrijedni zahtjevima iz glave IV. Uredbe (EU) br. 648/2012. |
| --- | --- |

(9)

Komisija stoga zaključuje da se pravnim i nadzornim sustavima Indije osigurava da središnje druge ugovorne strane kojima je Indijsko nadzorno tijelo za međunarodne centre za financijske usluge izdalo odobrenje poštuju pravno obvezujuće zahtjeve koji su istovrijedni zahtjevima iz glave IV. Uredbe (EU) br. 648/2012.

| (10) | Člankom 25. stavkom 6. točkom (b) Uredbe (EU) br. 648/2012 propisano je i da se pravnim i nadzornim sustavima za središnje druge ugovorne strane koje imaju odobrenje u trećoj zemlji mora osigurati da one na kontinuiranoj osnovi podliježu djelotvornom nadzoru i izvršenju. |
| --- | --- |

(10)

Člankom 25. stavkom 6. točkom (b) Uredbe (EU) br. 648/2012 propisano je i da se pravnim i nadzornim sustavima za središnje druge ugovorne strane koje imaju odobrenje u trećoj zemlji mora osigurati da one na kontinuiranoj osnovi podliježu djelotvornom nadzoru i izvršenju.

| (11) | Indijsko nadzorno tijelo za međunarodne centre za financijske usluge priznaje središnje druge ugovorne strane i međunarodnim centrima za financijske usluge i nadzire ih kako bi na kontinuiranoj osnovi osiguralo usklađenost s Pravilnikom o institucijama tržišne infrastrukture te unutarnjim pravilima i postupcima središnjih drugih ugovornih strana. Indijsko nadzorno tijelo za međunarodne centre za financijske usluge provodi dnevni nadzor na kontinuiranoj osnovi u skladu s odjeljcima 12, 13 i 28 Zakona o Indijskom nadzornom tijelu za međunarodne centre za financijske usluge i pravilima od 65 do 70 Pravilnika o institucijama tržišne infrastrukture. Indijsko nadzorno tijelo za međunarodne centre za financijske usluge je ovlašteno zatražiti informacije, provoditi nadzore, izdavati upute, smjernice i okružnice te izricati globe i novčane kazne. Prema pravilu 8(3)(k) Pravilnika o institucijama tržišne infrastrukture, Indijsko nadzorno tijelo za međunarodne centre za financijske usluge je ovlašteno i određivati dodatne uvjete za priznavanje središnjih drugih ugovornih strana. Prema odjeljku 12 Zakona o Indijskom nadzornom tijelu za međunarodne centre za financijske usluge, Indijsko nadzorno tijelo za međunarodne centre za financijske usluge je ovlašteno izricati globe i novčane kazne središnjim drugim ugovornim stranama. Na kraju, prema pravilu 13 Pravilnika o institucijama tržišne infrastrukture, Indijsko nadzorno tijelo za međunarodne centre za financijske usluge je ovlašteno povući priznanje središnje druge ugovorne strane. |
| --- | --- |

(11)

Indijsko nadzorno tijelo za međunarodne centre za financijske usluge priznaje središnje druge ugovorne strane i međunarodnim centrima za financijske usluge i nadzire ih kako bi na kontinuiranoj osnovi osiguralo usklađenost s Pravilnikom o institucijama tržišne infrastrukture te unutarnjim pravilima i postupcima središnjih drugih ugovornih strana. Indijsko nadzorno tijelo za međunarodne centre za financijske usluge provodi dnevni nadzor na kontinuiranoj osnovi u skladu s odjeljcima 12, 13 i 28 Zakona o Indijskom nadzornom tijelu za međunarodne centre za financijske usluge i pravilima od 65 do 70 Pravilnika o institucijama tržišne infrastrukture. Indijsko nadzorno tijelo za međunarodne centre za financijske usluge je ovlašteno zatražiti informacije, provoditi nadzore, izdavati upute, smjernice i okružnice te izricati globe i novčane kazne. Prema pravilu 8(3)(k) Pravilnika o institucijama tržišne infrastrukture, Indijsko nadzorno tijelo za međunarodne centre za financijske usluge je ovlašteno i određivati dodatne uvjete za priznavanje središnjih drugih ugovornih strana. Prema odjeljku 12 Zakona o Indijskom nadzornom tijelu za međunarodne centre za financijske usluge, Indijsko nadzorno tijelo za međunarodne centre za financijske usluge je ovlašteno izricati globe i novčane kazne središnjim drugim ugovornim stranama. Na kraju, prema pravilu 13 Pravilnika o institucijama tržišne infrastrukture, Indijsko nadzorno tijelo za međunarodne centre za financijske usluge je ovlašteno povući priznanje središnje druge ugovorne strane.

| (12) | Komisija zaključuje da se pravnim i nadzornim sustavima u pogledu središnjih drugih ugovornih strana kojima je Indijsko nadzorno tijelo za međunarodne centre za financijske usluge izdalo odobrenje osigurava djelotvoran nadzor i izvršenje na kontinuiranoj osnovi. |
| --- | --- |

(12)

Komisija zaključuje da se pravnim i nadzornim sustavima u pogledu središnjih drugih ugovornih strana kojima je Indijsko nadzorno tijelo za međunarodne centre za financijske usluge izdalo odobrenje osigurava djelotvoran nadzor i izvršenje na kontinuiranoj osnovi.

| (13) | U skladu s člankom 25. stavkom 6. točkom (c) Uredbe (EU) br. 648/2012 pravni i nadzorni sustavi treće zemlje moraju uključivati djelotvoran istovrijedan sustav za priznavanje središnjih drugih ugovornih strana koje imaju odobrenje u skladu s pravnim sustavima trećih zemalja („središnje druge ugovorne strane treće zemlje”). |
| --- | --- |

(13)

U skladu s člankom 25. stavkom 6. točkom (c) Uredbe (EU) br. 648/2012 pravni i nadzorni sustavi treće zemlje moraju uključivati djelotvoran istovrijedan sustav za priznavanje središnjih drugih ugovornih strana koje imaju odobrenje u skladu s pravnim sustavima trećih zemalja („središnje druge ugovorne strane treće zemlje”).

| (14) | Središnje druge ugovorne strane izvan međunarodnih centara za financijske usluge koje žele poravnati financijske instrumente u međunarodnim centrima za financijske usluge mogu zatražiti od Indijskog nadzornog tijela za međunarodne centre za financijske usluge da ih prizna. Pravilima 8(1) i 8(3) Pravilnika o institucijama tržišne infrastrukture utvrđeni su kriteriji za priznavanje. Prema pravilu 71 Pravilnika o institucijama tržišne infrastrukture, Indijsko nadzorno tijelo za međunarodne centre za financijske usluge smije ublažiti zahtjeve za priznavanje u interesu razvoja i regulacije financijskih usluga u međunarodnim centrima za financijske usluge, uzimajući u obzir nadzorni standard koji je propisala matična jurisdikcija. Tom je istom odredbom Indijskom nadzornom tijelu za međunarodne centre za financijske usluge omogućeno priznavanje središnjih drugih ugovornih strana koje nemaju poslovni nastan u međunarodnim centrima za financijske usluge. |
| --- | --- |

(14)

Središnje druge ugovorne strane izvan međunarodnih centara za financijske usluge koje žele poravnati financijske instrumente u međunarodnim centrima za financijske usluge mogu zatražiti od Indijskog nadzornog tijela za međunarodne centre za financijske usluge da ih prizna. Pravilima 8(1) i 8(3) Pravilnika o institucijama tržišne infrastrukture utvrđeni su kriteriji za priznavanje. Prema pravilu 71 Pravilnika o institucijama tržišne infrastrukture, Indijsko nadzorno tijelo za međunarodne centre za financijske usluge smije ublažiti zahtjeve za priznavanje u interesu razvoja i regulacije financijskih usluga u međunarodnim centrima za financijske usluge, uzimajući u obzir nadzorni standard koji je propisala matična jurisdikcija. Tom je istom odredbom Indijskom nadzornom tijelu za međunarodne centre za financijske usluge omogućeno priznavanje središnjih drugih ugovornih strana koje nemaju poslovni nastan u međunarodnim centrima za financijske usluge.

| (15) | Komisija zaključuje da pravni okvir međunarodnih centara za financijske usluge osigurava djelotvoran istovrijedan sustav priznavanja središnjih drugih ugovornih strana treće zemlje. |
| --- | --- |

(15)

Komisija zaključuje da pravni okvir međunarodnih centara za financijske usluge osigurava djelotvoran istovrijedan sustav priznavanja središnjih drugih ugovornih strana treće zemlje.

| (16) | Komisija stoga smatra da pravni i nadzorni sustavi Indije koji se primjenjuju na središnje druge ugovorne strane ispunjavaju uvjete iz članka 25. stavka 6. Uredbe (EU) br. 648/2012. Stoga bi te pravne i nadzorne sustave trebalo smatrati istovrijednima zahtjevima utvrđenima u Uredbi (EU) br. 648/2012. |
| --- | --- |

(16)

Komisija stoga smatra da pravni i nadzorni sustavi Indije koji se primjenjuju na središnje druge ugovorne strane ispunjavaju uvjete iz članka 25. stavka 6. Uredbe (EU) br. 648/2012. Stoga bi te pravne i nadzorne sustave trebalo smatrati istovrijednima zahtjevima utvrđenima u Uredbi (EU) br. 648/2012.

| (17) | Ova se Odluka temelji na pravno obvezujućim zahtjevima koji se primjenjuju na središnje druge ugovorne strane u međunarodnim centrima za financijske usluge u trenutku donošenja ove Odluke. U suradnji s Europskim nadzornim tijelom za vrijednosne papire i tržišta kapitala, Komisija bi trebala nastaviti redovito pratiti razvoj pravnog i nadzornog okvira koji se primjenjuje na središnje druge ugovorne strane u međunarodnim centrima za financijske usluge i ispunjavanje uvjeta na temelju kojih je donesena ova Odluka, među ostalim i upotrebljava li Indijsko nadzorno tijelo za međunarodne centre za financijske usluge svoje ovlasti iz pravila 71 Pravilnika o institucijama tržišne infrastrukture za ublažavanje bilo kojih zahtjeva iz tog pravilnika. |
| --- | --- |

(17)

Ova se Odluka temelji na pravno obvezujućim zahtjevima koji se primjenjuju na središnje druge ugovorne strane u međunarodnim centrima za financijske usluge u trenutku donošenja ove Odluke. U suradnji s Europskim nadzornim tijelom za vrijednosne papire i tržišta kapitala, Komisija bi trebala nastaviti redovito pratiti razvoj pravnog i nadzornog okvira koji se primjenjuje na središnje druge ugovorne strane u međunarodnim centrima za financijske usluge i ispunjavanje uvjeta na temelju kojih je donesena ova Odluka, među ostalim i upotrebljava li Indijsko nadzorno tijelo za međunarodne centre za financijske usluge svoje ovlasti iz pravila 71 Pravilnika o institucijama tržišne infrastrukture za ublažavanje bilo kojih zahtjeva iz tog pravilnika.

| (18) | Pravne i nadzorne sustave koji se primjenjuju na središnje druge ugovorne strane s odobrenjem u međunarodnim centrima za financijske usluge, uključujući moguća ublažavanja bilo kojih zahtjeva iz Pravilnika o institucijama tržišne infrastrukture koje određuje Indijsko nadzorno tijelo za međunarodne centre za financijske usluge, trebalo bi redovito preispitivati. Tim redovitim preispitivanjima ne bi se trebala dovoditi u pitanje ovlast Komisije da u bilo kojem trenutku provede posebno preispitivanje ako je zbog razvoja relevantnih okolnosti potrebno ponovno procijeniti istovrijednost utvrđenu ovom Odlukom. Na temelju zaključaka koji proizlaze iz redovitog ili posebnog preispitivanja, Komisija može u bilo kojem trenutku odlučiti izmijeniti ili staviti izvan snage ovu Odluku, osobito ako razvoj okolnosti bude utjecao na uvjete na temelju kojih se donosi ova Odluka. |
| --- | --- |

(18)

Pravne i nadzorne sustave koji se primjenjuju na središnje druge ugovorne strane s odobrenjem u međunarodnim centrima za financijske usluge, uključujući moguća ublažavanja bilo kojih zahtjeva iz Pravilnika o institucijama tržišne infrastrukture koje određuje Indijsko nadzorno tijelo za međunarodne centre za financijske usluge, trebalo bi redovito preispitivati. Tim redovitim preispitivanjima ne bi se trebala dovoditi u pitanje ovlast Komisije da u bilo kojem trenutku provede posebno preispitivanje ako je zbog razvoja relevantnih okolnosti potrebno ponovno procijeniti istovrijednost utvrđenu ovom Odlukom. Na temelju zaključaka koji proizlaze iz redovitog ili posebnog preispitivanja, Komisija može u bilo kojem trenutku odlučiti izmijeniti ili staviti izvan snage ovu Odluku, osobito ako razvoj okolnosti bude utjecao na uvjete na temelju kojih se donosi ova Odluka.

| (19) | Provedbenu odluku (EU) 2016/2269 trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti. |
| --- | --- |

(19)

Provedbenu odluku (EU) 2016/2269 trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti.

| (20) | Kako bi se osiguralo da Europsko nadzorno tijelo za vrijednosne papire i tržišta kapitala bez odgode provede kategorizaciju i priznavanje središnjih drugih ugovornih strana s poslovnim nastanom u međunarodnim centrima za financijske usluge, ova bi Odluka trebala hitno stupiti na snagu. |
| --- | --- |

(20)

Kako bi se osiguralo da Europsko nadzorno tijelo za vrijednosne papire i tržišta kapitala bez odgode provede kategorizaciju i priznavanje središnjih drugih ugovornih strana s poslovnim nastanom u međunarodnim centrima za financijske usluge, ova bi Odluka trebala hitno stupiti na snagu.

| (21) | Mjere predviđene u ovoj Odluci u skladu su s mišljenjem Europskog odbora za vrijednosne papire, |
| --- | --- |

(21)

Mjere predviđene u ovoj Odluci u skladu su s mišljenjem Europskog odbora za vrijednosne papire,

DONIJELA JE OVU ODLUKU:

Članak 1.

U članku 1. Provedbene odluke (EU) 2016/2269 dodaje se sljedeći stavak:

„3.   Za potrebe članka 25. stavka 6. Uredbe (EU) br. 648/2012 pravni i nadzorni sustavi Indije koji se sastoje od Zakona o ugovorima za vrijednosne papire iz 1956., Zakona o Indijskom nadzornom tijelu za međunarodne centre za financijske usluge iz 2019. i Pravilnika o institucijama tržišne infrastrukture iz 2021. i koji se primjenjuju na središnje druge ugovorne strane s poslovnim nastanom u međunarodnim centrima za financijske usluge, smatraju se istovrijednima zahtjevima utvrđenima Uredbom (EU) br. 648/2012.”.

Članak 2.

Ova Odluka stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Sastavljeno u Bruxellesu 8. lipnja 2022.

Za Komisiju

Predsjednica

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  SL L 201, 27.7.2012., str. 1.

1

(2)  Provedbena odluka Komisije (EU) 2016/2269 оd 15. prosinca 2016. o istovrijednosti regulatornog okvira za središnje druge ugovorne strane u Indiji u skladu s Uredbom (EU) br. 648/2012 Europskog parlamenta i Vijeća (SL L 342, 16.12.2016., str. 38.).

2

(3)  Službeni list Indije, br. 179], 16.4.2021., str. 1, 2310 GI/2021.

3

(4)  Službeni list Indije, br. 74], 20.12.2019., str. 1.

4

(5)  Službeni list Indije, izvanredno izdanje, 1957., dio. II, odjeljak 3., str. 549.

5

(6)  Odbor za platni sustav i sustav namire/Tehnički odbor Međunarodne organizacije nadzornih tijela za vrijednosne papire, Principles for financial market infrastructures, travanj 2012., CPMI Papers br. 101, Principles for Financial Market Infrastructures (bis.org).

6

Principles for financial market infrastructures

---

| 9.6.2022 | HR | Službeni list Europske unije | L 156/64 |
| --- | --- | --- | --- |

9.6.2022

HR

Službeni list Europske unije

L 156/64

---

PROVEDBENA ODLUKA KOMISIJE (EU) 2022/902

оd 8. lipnja 2022.

o istovrijednosti regulatornog okvira za središnje druge ugovorne strane u Maleziji u skladu s Uredbom (EU) br. 648/2012 Europskog parlamenta i Vijeća

(Tekst značajan za EGP)

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 648/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 4. srpnja 2012. o OTC izvedenicama, središnjoj drugoj ugovornoj strani i trgovinskom repozitoriju (1), a posebno njezin članak 25. stavak 6.,

budući da:

| (1) | Cilj je postupka priznavanja središnjih drugih ugovornih strana s poslovnim nastanom u trećim zemljama, koji je utvrđen člankom 25. Uredbe (EU) br. 648/2012, omogućiti središnjim drugim ugovornim stranama koje imaju poslovni nastan i odobrenje za rad u trećim zemljama čiji su regulatorni standardi istovrijedni onima utvrđenima tom uredbom pružanje usluga poravnanja članovima sustava poravnanja s poslovnim nastanom u Uniji odnosno pružanje tih usluga na mjestima trgovanja s poslovnim nastanom u Uniji. Taj postupak priznavanja i odluka o istovrijednosti koja iz njega proizlazi pridonose stoga ostvarenju glavnog cilja Uredbe (EU) br. 648/2012, odnosno smanjenju sistemskog rizika uključivanjem sigurnih i pouzdanih središnjih drugih ugovornih strana za poravnanje ugovora o OTC izvedenicama, uključujući središnje druge ugovorne strane koje imaju poslovni nastan i odobrenje za rad u trećoj zemlji. |
| --- | --- |

(1)

Cilj je postupka priznavanja središnjih drugih ugovornih strana s poslovnim nastanom u trećim zemljama, koji je utvrđen člankom 25. Uredbe (EU) br. 648/2012, omogućiti središnjim drugim ugovornim stranama koje imaju poslovni nastan i odobrenje za rad u trećim zemljama čiji su regulatorni standardi istovrijedni onima utvrđenima tom uredbom pružanje usluga poravnanja članovima sustava poravnanja s poslovnim nastanom u Uniji odnosno pružanje tih usluga na mjestima trgovanja s poslovnim nastanom u Uniji. Taj postupak priznavanja i odluka o istovrijednosti koja iz njega proizlazi pridonose stoga ostvarenju glavnog cilja Uredbe (EU) br. 648/2012, odnosno smanjenju sistemskog rizika uključivanjem sigurnih i pouzdanih središnjih drugih ugovornih strana za poravnanje ugovora o OTC izvedenicama, uključujući središnje druge ugovorne strane koje imaju poslovni nastan i odobrenje za rad u trećoj zemlji.

| (2) | Kako bi se pravni sustav treće zemlje smatrao istovrijednim pravnom sustavu Unije u pogledu središnjih drugih ugovornih strana, značajan ishod primjenjivih pravnih i nadzornih sustava trebao bi biti istovrijedan zahtjevima Unije u pogledu regulatornih ciljeva koji se njima ostvaruju. Stoga je svrha takve procjene istovrijednosti provjeriti osigurava li se pravnim i nadzornim sustavima predmetne treće zemlje da središnje druge ugovorne strane s poslovnim nastanom i odobrenjem za rad u toj trećoj zemlji ne izlažu članove sustava poravnanja ni mjesta trgovanja s poslovnim nastanom u Uniji razini rizika višoj od one kojoj bi ih izložile središnje druge ugovorne strane koje imaju odobrenje za rad u Uniji te da stoga ne predstavljaju neprihvatljive razine sistemskog rizika u Uniji. Stoga bi u obzir trebalo uzeti znatno niže rizike koji su svojstveni poslovima poravnanja koji se obavljaju na financijskim tržištima koja su manja od financijskog tržišta Unije. |
| --- | --- |

(2)

Kako bi se pravni sustav treće zemlje smatrao istovrijednim pravnom sustavu Unije u pogledu središnjih drugih ugovornih strana, značajan ishod primjenjivih pravnih i nadzornih sustava trebao bi biti istovrijedan zahtjevima Unije u pogledu regulatornih ciljeva koji se njima ostvaruju. Stoga je svrha takve procjene istovrijednosti provjeriti osigurava li se pravnim i nadzornim sustavima predmetne treće zemlje da središnje druge ugovorne strane s poslovnim nastanom i odobrenjem za rad u toj trećoj zemlji ne izlažu članove sustava poravnanja ni mjesta trgovanja s poslovnim nastanom u Uniji razini rizika višoj od one kojoj bi ih izložile središnje druge ugovorne strane koje imaju odobrenje za rad u Uniji te da stoga ne predstavljaju neprihvatljive razine sistemskog rizika u Uniji. Stoga bi u obzir trebalo uzeti znatno niže rizike koji su svojstveni poslovima poravnanja koji se obavljaju na financijskim tržištima koja su manja od financijskog tržišta Unije.

| (3) | Procjena istovrijednosti pravnih i nadzornih sustava Malezije s onima u Uniji trebala bi se stoga temeljiti ne samo na komparativnoj analizi pravno obvezujućih zahtjeva koji se primjenjuju na središnje druge ugovorne strane u Maleziji, nego i na procjeni ishoda tih zahtjeva i njihovoj primjerenosti za ublažavanje rizika kojima bi mogli biti izloženi članovi sustava poravnanja i mjesta trgovanja s poslovnim nastanom u Uniji, vodeći računa o veličini financijskog tržišta na kojem posluju središnje druge ugovorne strane u Maleziji. Kako bi se postigla istovrijedna mjera smanjenja rizika, potrebni su stroži zahtjevi za smanjenje rizika za središnje druge ugovorne strane koje posluju na većim financijskim tržištima kojima je svojstvena veća razina rizika nego u slučaju središnjih drugih ugovornih strana koje posluju na manjim financijskim tržištima kojima je svojstvena manja razina rizika. |
| --- | --- |

(3)

Procjena istovrijednosti pravnih i nadzornih sustava Malezije s onima u Uniji trebala bi se stoga temeljiti ne samo na komparativnoj analizi pravno obvezujućih zahtjeva koji se primjenjuju na središnje druge ugovorne strane u Maleziji, nego i na procjeni ishoda tih zahtjeva i njihovoj primjerenosti za ublažavanje rizika kojima bi mogli biti izloženi članovi sustava poravnanja i mjesta trgovanja s poslovnim nastanom u Uniji, vodeći računa o veličini financijskog tržišta na kojem posluju središnje druge ugovorne strane u Maleziji. Kako bi se postigla istovrijedna mjera smanjenja rizika, potrebni su stroži zahtjevi za smanjenje rizika za središnje druge ugovorne strane koje posluju na većim financijskim tržištima kojima je svojstvena veća razina rizika nego u slučaju središnjih drugih ugovornih strana koje posluju na manjim financijskim tržištima kojima je svojstvena manja razina rizika.

| (4) | U skladu s člankom 25. stavkom 6. točkama (a), (b) i (c) Uredbe (EU) br. 648/2012, kako bi se odredilo da su pravni i nadzorni sustavi treće zemlje u pogledu središnjih drugih ugovornih strana s odobrenjem za rad u toj trećoj zemlji istovrijedni onima utvrđenima u toj uredbi, moraju biti ispunjena tri uvjeta. |
| --- | --- |

(4)

U skladu s člankom 25. stavkom 6. točkama (a), (b) i (c) Uredbe (EU) br. 648/2012, kako bi se odredilo da su pravni i nadzorni sustavi treće zemlje u pogledu središnjih drugih ugovornih strana s odobrenjem za rad u toj trećoj zemlji istovrijedni onima utvrđenima u toj uredbi, moraju biti ispunjena tri uvjeta.

| (5) | U skladu s člankom 25. stavkom 6. točkom (a), središnje druge ugovorne strane s odobrenjem za rad u trećoj zemlji moraju ispunjavati pravno obvezujuće zahtjeve koji su istovrijedni zahtjevima utvrđenima u glavi IV. Uredbe (EU) br. 648/2012. |
| --- | --- |

(5)

U skladu s člankom 25. stavkom 6. točkom (a), središnje druge ugovorne strane s odobrenjem za rad u trećoj zemlji moraju ispunjavati pravno obvezujuće zahtjeve koji su istovrijedni zahtjevima utvrđenima u glavi IV. Uredbe (EU) br. 648/2012.

| (6) | Pravno obvezujući zahtjevi koji se primjenjuju na središnje druge ugovorne strane s odobrenjem za rad u Maleziji utvrđeni su u Zakonu o tržištima kapitala i uslugama iz 2007. (Capital Markets and Services Act 2007, odnosno Zakon 671 ili Akta Pasaran Modal dan Perkhidmatan 2007 (2)), posebno odjeljkom 38., koji je nadopunjen Smjernicama o infrastrukturama financijskog tržišta (Guidelines on Financial Market Infrastructures (3), „Smjernice”) koje izdaje Malezijska organizacija nadzornih tijela za vrijednosne papire. Zakonom o tržištima kapitala i uslugama i Smjernicama u potpunosti se primjenjuju međunarodni standardi utvrđeni u Načelima za infrastrukture financijskih tržišta (Principles for financial market infrastructures), koja su u travnju 2012. objavili Odbor za plaćanja i tržišne infrastrukture i Međunarodna organizacija nadzornih tijela za vrijednosne papire (4). |
| --- | --- |

(6)

Pravno obvezujući zahtjevi koji se primjenjuju na središnje druge ugovorne strane s odobrenjem za rad u Maleziji utvrđeni su u Zakonu o tržištima kapitala i uslugama iz 2007. (Capital Markets and Services Act 2007, odnosno Zakon 671 ili Akta Pasaran Modal dan Perkhidmatan 2007 (2)), posebno odjeljkom 38., koji je nadopunjen Smjernicama o infrastrukturama financijskog tržišta (Guidelines on Financial Market Infrastructures (3), „Smjernice”) koje izdaje Malezijska organizacija nadzornih tijela za vrijednosne papire. Zakonom o tržištima kapitala i uslugama i Smjernicama u potpunosti se primjenjuju međunarodni standardi utvrđeni u Načelima za infrastrukture financijskih tržišta (Principles for financial market infrastructures), koja su u travnju 2012. objavili Odbor za plaćanja i tržišne infrastrukture i Međunarodna organizacija nadzornih tijela za vrijednosne papire (4).

| (7) | Središnje druge ugovorne strane s poslovnim nastanom u Maleziji moraju dobiti odobrenje od Malezijske organizacije nadzornih tijela za vrijednosne papire. Da bi dobile odobrenje za pružanje usluga poravnanja, središnje druge ugovorne strane moraju ispuniti posebne zahtjeve iz Zakona o tržištima kapitala i uslugama koji su dodatno utvrđeni u Smjernicama te imati unutarnja pravila i postupke kojima se osigurava usklađenost sa svim relevantnim standardima iz Načela za infrastrukture financijskih tržišta. Prije svega, središnje druge ugovorne strane moraju poslovati sigurno i djelotvorno te razborito upravljati rizicima povezanima s njihovim poslovanjem i aktivnostima. Kako je predviđeno u odjeljku 3.02. Smjernica, središnje druge ugovorne strane za obavljanje svoje funkcije kao središnja druga ugovorna strana trebaju imati i dovoljno financijskih resursa, ljudskih resursa, resursa za upravljanje rizicima, resursa informacijskih tehnologija, sustavnih resursa i infrastrukturnih resursa. Prema odjeljku 38(2) Zakona o tržištima kapitala i uslugama, da bi dokazale usklađenost s tim Zakonom i Smjernicama, središnje druge ugovorne strane trebaju dostaviti Malezijskoj organizaciji nadzornih tijela za vrijednosne papire svoja unutarnja pravila i postupke prije nego započnu s njihovom primjenom. |
| --- | --- |

(7)

Središnje druge ugovorne strane s poslovnim nastanom u Maleziji moraju dobiti odobrenje od Malezijske organizacije nadzornih tijela za vrijednosne papire. Da bi dobile odobrenje za pružanje usluga poravnanja, središnje druge ugovorne strane moraju ispuniti posebne zahtjeve iz Zakona o tržištima kapitala i uslugama koji su dodatno utvrđeni u Smjernicama te imati unutarnja pravila i postupke kojima se osigurava usklađenost sa svim relevantnim standardima iz Načela za infrastrukture financijskih tržišta. Prije svega, središnje druge ugovorne strane moraju poslovati sigurno i djelotvorno te razborito upravljati rizicima povezanima s njihovim poslovanjem i aktivnostima. Kako je predviđeno u odjeljku 3.02. Smjernica, središnje druge ugovorne strane za obavljanje svoje funkcije kao središnja druga ugovorna strana trebaju imati i dovoljno financijskih resursa, ljudskih resursa, resursa za upravljanje rizicima, resursa informacijskih tehnologija, sustavnih resursa i infrastrukturnih resursa. Prema odjeljku 38(2) Zakona o tržištima kapitala i uslugama, da bi dokazale usklađenost s tim Zakonom i Smjernicama, središnje druge ugovorne strane trebaju dostaviti Malezijskoj organizaciji nadzornih tijela za vrijednosne papire svoja unutarnja pravila i postupke prije nego započnu s njihovom primjenom.

| (8) | Pravno obvezujući zahtjevi koji se primjenjuju na središnje druge ugovorne strane s odobrenjem za rad u Maleziji raspoređeni su stoga na dvije razine. Prvu razinu čine Zakon o tržištima kapitala i uslugama te Smjernice, kojima su utvrđena temeljna načela i visoki standardi kojih se središnje druge ugovorne strane moraju pridržavati da bi dobile odobrenje za pružanje usluga poravnanja u Maleziji (dalje u tekstu zajedno „primarna pravila”). Drugu razinu čine unutarnja pravila i postupci središnje druge ugovorne strane. |
| --- | --- |

(8)

Pravno obvezujući zahtjevi koji se primjenjuju na središnje druge ugovorne strane s odobrenjem za rad u Maleziji raspoređeni su stoga na dvije razine. Prvu razinu čine Zakon o tržištima kapitala i uslugama te Smjernice, kojima su utvrđena temeljna načela i visoki standardi kojih se središnje druge ugovorne strane moraju pridržavati da bi dobile odobrenje za pružanje usluga poravnanja u Maleziji (dalje u tekstu zajedno „primarna pravila”). Drugu razinu čine unutarnja pravila i postupci središnje druge ugovorne strane.

| (9) | Malezijska financijska tržišta znatno su manja od onih u kojima djeluju središnje druge ugovorne strane s poslovnim nastanom u Uniji. Od 2016. razina aktivnosti trgovanja izvedenicama i poravnanja izvedenica je mala. Stoga se članovi sustava poravnanja i mjesta trgovanja s poslovnim nastanom u Uniji sudjelovanjem u središnjim drugim ugovornim stranama s odobrenjem za rad u Maleziji izlažu znatno nižim rizicima nego u slučaju sudjelovanja u središnjim drugim ugovornim stranama s odobrenjem za rad u Uniji. Primarnim pravilima koja se primjenjuju na središnje druge ugovorne strane s odobrenjem za rad u Maleziji, koja su dopunjena njihovim unutarnjim pravilima i postupcima kojima se zahtijeva usklađenost s Načelima za infrastrukture financijskih tržišta, adekvatno se smanjuje niža razina rizika kojoj mogu biti izloženi članovi sustava poravnanja i mjesta trgovanja s poslovnim nastanom u Uniji i stoga se može smatrati da se postiže mjera smanjenja rizika koja je istovrijedna onoj koja se nastoji postići Uredbom (EU) br. 648/2012. |
| --- | --- |

(9)

Malezijska financijska tržišta znatno su manja od onih u kojima djeluju središnje druge ugovorne strane s poslovnim nastanom u Uniji. Od 2016. razina aktivnosti trgovanja izvedenicama i poravnanja izvedenica je mala. Stoga se članovi sustava poravnanja i mjesta trgovanja s poslovnim nastanom u Uniji sudjelovanjem u središnjim drugim ugovornim stranama s odobrenjem za rad u Maleziji izlažu znatno nižim rizicima nego u slučaju sudjelovanja u središnjim drugim ugovornim stranama s odobrenjem za rad u Uniji. Primarnim pravilima koja se primjenjuju na središnje druge ugovorne strane s odobrenjem za rad u Maleziji, koja su dopunjena njihovim unutarnjim pravilima i postupcima kojima se zahtijeva usklađenost s Načelima za infrastrukture financijskih tržišta, adekvatno se smanjuje niža razina rizika kojoj mogu biti izloženi članovi sustava poravnanja i mjesta trgovanja s poslovnim nastanom u Uniji i stoga se može smatrati da se postiže mjera smanjenja rizika koja je istovrijedna onoj koja se nastoji postići Uredbom (EU) br. 648/2012.

| (10) | Komisija stoga zaključuje da se pravnim i nadzornim sustavom Malezije osigurava da središnje druge ugovorne strane s odobrenjem za rad u Maleziji poštuju pravno obvezujuće zahtjeve, koji su istovrijedni zahtjevima iz glave IV. Uredbe (EU) br. 648/2012. |
| --- | --- |

(10)

Komisija stoga zaključuje da se pravnim i nadzornim sustavom Malezije osigurava da središnje druge ugovorne strane s odobrenjem za rad u Maleziji poštuju pravno obvezujuće zahtjeve, koji su istovrijedni zahtjevima iz glave IV. Uredbe (EU) br. 648/2012.

| (11) | U skladu s člankom 25. stavkom 6. točkom (b) Uredbe (EU) br. 648/2012 pravnim i nadzornim sustavima koji se odnose na središnje druge ugovorne strane s odobrenjem za rad u trećoj zemlji mora se na kontinuiranoj osnovi osigurati i djelotvoran nadzor i izvršenje za središnje druge ugovorne strana. |
| --- | --- |

(11)

U skladu s člankom 25. stavkom 6. točkom (b) Uredbe (EU) br. 648/2012 pravnim i nadzornim sustavima koji se odnose na središnje druge ugovorne strane s odobrenjem za rad u trećoj zemlji mora se na kontinuiranoj osnovi osigurati i djelotvoran nadzor i izvršenje za središnje druge ugovorne strana.

| (12) | Malezijska organizacija nadzornih tijela za vrijednosne papire, kao nadzornik za središnje druge ugovorne strane, nadzire središnje druge ugovorne strane u Maleziji kako bi na kontinuiranoj osnovi osigurala usklađenost s primarnim pravilima te unutarnjim pravilima i postupcima središnjih drugih ugovornih strana. Malezijska organizacija nadzornih tijela za vrijednosne papire provodi dnevni nadzor na kontinuiranoj osnovi u skladu s odjeljkom 15(f) Zakona o Malezijskoj organizaciji nadzornih tijela za vrijednosne papire iz 1993. (Securities Commission Malaysia Act 1993, odnosno Zakon 498, (5)
  Akta Suruhanjaya Sekuriti Malaysia 1993) radi identifikacije, procjene i smanjenja rizika te određivanja prioriteta među rizicima. Malezijska organizacija nadzornih tijela za vrijednosne papire može provesti istražne postupke i inspekcije u slučaju sumnji na povredu, dobiti na uvid poslovne knjige i evidenciju ili zahtijevati od pojedinaca da sudjeluju u razgovorima pod prisegom ili svečanom izjavom. Malezijska organizacija nadzornih tijela za vrijednosne papire ima sveobuhvatne ovlasti za osiguravanje sukladnosti i može oduzeti ovlaštenje i odobrenje unutarnjih pravila i postupaka, u skladu s odjeljkom 39. Zakona o tržištima kapitala i uslugama, izdavati uvjete, zahtjeve ili smjernice u skladu s odjeljcima 26., 354., 355. Zakona o tržištima kapitala i uslugama te određivati sankcije za središnje druge ugovorne strane u skladu s odjeljkom 354. Zakona o tržištima kapitala i uslugama. |
| --- | --- |

(12)

Malezijska organizacija nadzornih tijela za vrijednosne papire, kao nadzornik za središnje druge ugovorne strane, nadzire središnje druge ugovorne strane u Maleziji kako bi na kontinuiranoj osnovi osigurala usklađenost s primarnim pravilima te unutarnjim pravilima i postupcima središnjih drugih ugovornih strana. Malezijska organizacija nadzornih tijela za vrijednosne papire provodi dnevni nadzor na kontinuiranoj osnovi u skladu s odjeljkom 15(f) Zakona o Malezijskoj organizaciji nadzornih tijela za vrijednosne papire iz 1993. (Securities Commission Malaysia Act 1993, odnosno Zakon 498, (5)
  Akta Suruhanjaya Sekuriti Malaysia 1993) radi identifikacije, procjene i smanjenja rizika te određivanja prioriteta među rizicima. Malezijska organizacija nadzornih tijela za vrijednosne papire može provesti istražne postupke i inspekcije u slučaju sumnji na povredu, dobiti na uvid poslovne knjige i evidenciju ili zahtijevati od pojedinaca da sudjeluju u razgovorima pod prisegom ili svečanom izjavom. Malezijska organizacija nadzornih tijela za vrijednosne papire ima sveobuhvatne ovlasti za osiguravanje sukladnosti i može oduzeti ovlaštenje i odobrenje unutarnjih pravila i postupaka, u skladu s odjeljkom 39. Zakona o tržištima kapitala i uslugama, izdavati uvjete, zahtjeve ili smjernice u skladu s odjeljcima 26., 354., 355. Zakona o tržištima kapitala i uslugama te određivati sankcije za središnje druge ugovorne strane u skladu s odjeljkom 354. Zakona o tržištima kapitala i uslugama.

| (13) | Komisija zaključuje da se pravnim i nadzornim sustavom Malezije u pogledu središnjih drugih ugovornih strana koje imaju odobrenje za rad u Maleziji osigurava učinkovit nadzor i izvršenje na kontinuiranoj osnovi. |
| --- | --- |

(13)

Komisija zaključuje da se pravnim i nadzornim sustavom Malezije u pogledu središnjih drugih ugovornih strana koje imaju odobrenje za rad u Maleziji osigurava učinkovit nadzor i izvršenje na kontinuiranoj osnovi.

| (14) | U skladu s člankom 25. stavkom 6. točkom (c) Uredbe (EU) br. 648/2012 pravni i nadzorni sustavi treće zemlje moraju uključivati djelotvoran istovrijedan sustav za priznavanje središnjih drugih ugovornih strana koje imaju odobrenje za rad u skladu s pravnim sustavima trećih zemalja („središnje druge ugovorne strane iz trećih zemalja”). |
| --- | --- |

(14)

U skladu s člankom 25. stavkom 6. točkom (c) Uredbe (EU) br. 648/2012 pravni i nadzorni sustavi treće zemlje moraju uključivati djelotvoran istovrijedan sustav za priznavanje središnjih drugih ugovornih strana koje imaju odobrenje za rad u skladu s pravnim sustavima trećih zemalja („središnje druge ugovorne strane iz trećih zemalja”).

| (15) | Središnje druge ugovorne strane koje nisu iz Malezije koje žele obavljati poravnanje izvedenica u Maleziji moraju od Malezijske organizacije nadzornih tijela za vrijednosne papire zatražiti odobrenje. U odjeljku 3.03. Smjernica utvrđeni su kriteriji i postupak za priznavanje. Središnja druga ugovorna strana priznaje se ako su pravni i nadzorni sustavi jurisdikcije u kojoj središnja druga ugovorna strana ima poslovni nastan usporedivi s pravnim i nadzornim sustavima za središnje druge ugovorne strane s odobrenjem za rad i poslovnim nastanom u Maleziji. Središnje druge ugovorne strane koje nisu iz Malezije moraju u svakom trenutku učinkovito poštivati propise njezine matične jurisdikcije, uključujući Načela za infrastrukture financijskih tržišta. Prije nego što se središnje druge ugovorne strane koje nisu iz Malezije priznaju, zahtijeva se i sklapanje dogovora o suradnji između Malezijske organizacije nadzornih tijela za vrijednosne papire i nadležnih tijela treće zemlje zaduženih za nadzor središnje druge ugovorne strane koja nije iz Malezije i dostupnost pravnog okvira jurisdikcije te središnje druge ugovorne strane, kojim se dopušta priznavanje stranih središnjih drugih ugovornih strana. |
| --- | --- |

(15)

Središnje druge ugovorne strane koje nisu iz Malezije koje žele obavljati poravnanje izvedenica u Maleziji moraju od Malezijske organizacije nadzornih tijela za vrijednosne papire zatražiti odobrenje. U odjeljku 3.03. Smjernica utvrđeni su kriteriji i postupak za priznavanje. Središnja druga ugovorna strana priznaje se ako su pravni i nadzorni sustavi jurisdikcije u kojoj središnja druga ugovorna strana ima poslovni nastan usporedivi s pravnim i nadzornim sustavima za središnje druge ugovorne strane s odobrenjem za rad i poslovnim nastanom u Maleziji. Središnje druge ugovorne strane koje nisu iz Malezije moraju u svakom trenutku učinkovito poštivati propise njezine matične jurisdikcije, uključujući Načela za infrastrukture financijskih tržišta. Prije nego što se središnje druge ugovorne strane koje nisu iz Malezije priznaju, zahtijeva se i sklapanje dogovora o suradnji između Malezijske organizacije nadzornih tijela za vrijednosne papire i nadležnih tijela treće zemlje zaduženih za nadzor središnje druge ugovorne strane koja nije iz Malezije i dostupnost pravnog okvira jurisdikcije te središnje druge ugovorne strane, kojim se dopušta priznavanje stranih središnjih drugih ugovornih strana.

| (16) | Komisija zaključuje da je pravnim i nadzornim sustavima Malezije predviđen djelotvoran istovrijedan sustav priznavanja središnjih drugih ugovornih strana iz trećih zemalja. |
| --- | --- |

(16)

Komisija zaključuje da je pravnim i nadzornim sustavima Malezije predviđen djelotvoran istovrijedan sustav priznavanja središnjih drugih ugovornih strana iz trećih zemalja.

| (17) | Stoga se može smatrati da su pravni i nadzorni sustavi Malezije koji se primjenjuju na središnje druge ugovorne strane ispunili uvjete iz članka 25. stavka 6. Uredbe (EU) br. 648/2012 te da bi se ti pravni i nadzorni sustavi trebali smatrati istovrijednima zahtjevima iz Uredbe (EU) br. 648/2012. |
| --- | --- |

(17)

Stoga se može smatrati da su pravni i nadzorni sustavi Malezije koji se primjenjuju na središnje druge ugovorne strane ispunili uvjete iz članka 25. stavka 6. Uredbe (EU) br. 648/2012 te da bi se ti pravni i nadzorni sustavi trebali smatrati istovrijednima zahtjevima iz Uredbe (EU) br. 648/2012.

| (18) | Ova se Odluka temelji na pravno obvezujućim zahtjevima koji se primjenjuju na središnje druge ugovorne strane iz Malezije u trenutku donošenja ove Odluke. U suradnji s ESMA-om Komisija bi trebala nastaviti redovito pratiti razvoj pravnog i nadzornog okvira koji se primjenjuje na središnje druge ugovorne strane iz Malezije i ispunjavanje uvjeta na temelju kojih je donesena ova Odluka. |
| --- | --- |

(18)

Ova se Odluka temelji na pravno obvezujućim zahtjevima koji se primjenjuju na središnje druge ugovorne strane iz Malezije u trenutku donošenja ove Odluke. U suradnji s ESMA-om Komisija bi trebala nastaviti redovito pratiti razvoj pravnog i nadzornog okvira koji se primjenjuje na središnje druge ugovorne strane iz Malezije i ispunjavanje uvjeta na temelju kojih je donesena ova Odluka.

| (19) | Pravne i nadzorne sustave koji se primjenjuju na središnje druge ugovorne strane s odobrenjem za rad u Maleziji trebalo bi redovito preispitivati. Tim redovitim preispitivanjima ne bi se trebala dovoditi u pitanje mogućnost da Komisija u bilo kojem trenutku provede posebno preispitivanje ako je zbog razvoja relevantnih okolnosti potrebno ponovno procijeniti istovrijednost utvrđenu ovom Odlukom. Na temelju zaključaka koji proizlaze iz redovitog ili posebnog preispitivanja, Komisija može u bilo kojem trenutku odlučiti izmijeniti ili staviti izvan snage ovu Odluku, osobito ako razvoj okolnosti bude utjecao na uvjete na temelju kojih se donosi ova Odluka. |
| --- | --- |

(19)

Pravne i nadzorne sustave koji se primjenjuju na središnje druge ugovorne strane s odobrenjem za rad u Maleziji trebalo bi redovito preispitivati. Tim redovitim preispitivanjima ne bi se trebala dovoditi u pitanje mogućnost da Komisija u bilo kojem trenutku provede posebno preispitivanje ako je zbog razvoja relevantnih okolnosti potrebno ponovno procijeniti istovrijednost utvrđenu ovom Odlukom. Na temelju zaključaka koji proizlaze iz redovitog ili posebnog preispitivanja, Komisija može u bilo kojem trenutku odlučiti izmijeniti ili staviti izvan snage ovu Odluku, osobito ako razvoj okolnosti bude utjecao na uvjete na temelju kojih se donosi ova Odluka.

| (20) | Mjere predviđene u ovoj Odluci u skladu su s mišljenjem Europskog odbora za vrijednosne papire, |
| --- | --- |

(20)

Mjere predviđene u ovoj Odluci u skladu su s mišljenjem Europskog odbora za vrijednosne papire,

DONIJELA JE OVU ODLUKU:

Članak 1.

Za potrebe članka 25. Uredbe (EU) br. 648/2012 pravni i nadzorni sustavi Malezije koji se primjenjuju na središnje druge ugovorne strane utvrđeni u Zakonu o Malezijskoj organizaciji nadzornih tijela za vrijednosne papire iz 1993. i Zakonu o tržištima kapitala i uslugama iz 2007., kako je nadopunjen Smjernicama o infrastrukturama financijskog tržišta, smatraju se istovrijednima zahtjevima iz Uredbe (EU) br. 648/2012.

Članak 2.

Ova Odluka stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Sastavljeno u Bruxellesu 8. lipnja 2022.

Za Komisiju

Predsjednica

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  SL L 201, 27.7.2012., str. 1.

1

(2)  Malezijska organizacija nadzornih tijela za vrijednosne papire, Capital Markets and Services Act 2007 (Zakon o tržištima kapitala i uslugama) [A1499/2015 i P.U.(A) 289/2021] c.i.f 1. srpnja 2021.

2

Capital Markets and Services Act 2007

(3)  Malezijska organizacija nadzornih tijela za vrijednosne papire, Guidelines on Financial Market Infrastructures (Smjernice o infrastrukturama financijskog tržišta) SC-GL/1-2017 (R1-2019).

3

Guidelines on Financial Market Infrastructures

(4)  
  Committee on Payment and Settlement Systems/Technical Committee of the International Organization of Securities Commissions, Principles for financial market infrastructure (Odbor za platni sustav i sustav namire/Tehnički odbor Međunarodne organizacije komisija za vrijednosne papire, Načela za infrastrukture financijskih tržišta), travanj 2012., CPMI Papers br. 101, Principles for Financial Market Infrastructures (Načela za infrastrukture financijskih tržišta) (bis.org).

4

Committee on Payment and Settlement Systems/Technical Committee of the International Organization of Securities Commissions, Principles for financial market infrastructure

Principles for Financial Market Infrastructures

(5)  Malezijska organizacija nadzornih tijela za vrijednosne papire, Securities Commission Malaysia Act 1993 (Zakon o Malezijskoj organizaciji nadzornih tijela za vrijednosne papire iz 1993.) [- P.U.(B) 547/2017] c.i.f. 24. studenoga 2017.

5

Securities Commission Malaysia Act 1993

---

| 9.6.2022 | HR | Službeni list Europske unije | L 156/68 |
| --- | --- | --- | --- |

9.6.2022

HR

Službeni list Europske unije

L 156/68

---

PROVEDBENA ODLUKA KOMISIJE (EU) 2022/903

оd 8. lipnja 2022.

o istovrijednosti regulatornog okvira za središnje druge ugovorne strane u Čileu u skladu s Uredbom (EU) br. 648/2012 Europskog parlamenta i Vijeća

(Tekst značajan za EGP)

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 648/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 4. srpnja 2012. o OTC izvedenicama, središnjoj drugoj ugovornoj strani i trgovinskom repozitoriju (1), a posebno njezin članak 25. stavak 6.,

budući da:

| (1) | Cilj je postupka priznavanja središnjih drugih ugovornih strana s poslovnim nastanom u trećim zemljama, koji je utvrđen člankom 25. Uredbe (EU) br. 648/2012, omogućiti središnjim drugim ugovornim stranama koje imaju poslovni nastan i odobrenje za rad u trećim zemljama čiji su regulatorni standardi istovrijedni onima utvrđenima Uredbom (EU) br. 648/2012 pružanje usluga poravnanja članovima sustava poravnanja s poslovnim nastanom u Uniji odnosno pružanje tih usluga na mjestima trgovanja s poslovnim nastanom u Uniji. Taj postupak priznavanja i odluka o istovrijednosti koja iz njega proizlazi pridonose stoga ostvarenju glavnog cilja Uredbe (EU) br. 648/2012, odnosno smanjenju sistemskog rizika uključivanjem sigurnih i pouzdanih središnjih drugih ugovornih strana za poravnanje ugovora o OTC izvedenicama, uključujući središnje druge ugovorne strane koje imaju poslovni nastan i odobrenje za rad u trećoj zemlji. |
| --- | --- |

(1)

Cilj je postupka priznavanja središnjih drugih ugovornih strana s poslovnim nastanom u trećim zemljama, koji je utvrđen člankom 25. Uredbe (EU) br. 648/2012, omogućiti središnjim drugim ugovornim stranama koje imaju poslovni nastan i odobrenje za rad u trećim zemljama čiji su regulatorni standardi istovrijedni onima utvrđenima Uredbom (EU) br. 648/2012 pružanje usluga poravnanja članovima sustava poravnanja s poslovnim nastanom u Uniji odnosno pružanje tih usluga na mjestima trgovanja s poslovnim nastanom u Uniji. Taj postupak priznavanja i odluka o istovrijednosti koja iz njega proizlazi pridonose stoga ostvarenju glavnog cilja Uredbe (EU) br. 648/2012, odnosno smanjenju sistemskog rizika uključivanjem sigurnih i pouzdanih središnjih drugih ugovornih strana za poravnanje ugovora o OTC izvedenicama, uključujući središnje druge ugovorne strane koje imaju poslovni nastan i odobrenje za rad u trećoj zemlji.

| (2) | Kako bi se pravni sustav treće zemlje smatrao istovrijednim pravnom sustavu Unije u pogledu središnjih drugih ugovornih strana, značajan ishod primjenjivih pravnih i nadzornih sustava trebao bi biti istovrijedan zahtjevima Unije u pogledu regulatornih ciljeva koji se njima ostvaruju. Stoga je svrha takve procjene istovrijednosti provjeriti osigurava li se pravnim i nadzornim sustavima predmetne treće zemlje da središnje druge ugovorne strane s poslovnim nastanom i odobrenjem za rad u toj trećoj zemlji ne izlažu članove sustava poravnanja ni mjesta trgovanja s poslovnim nastanom u Uniji razini rizika višoj od one kojoj bi središnje druge ugovorne strane koje imaju odobrenje za rad u Uniji izložile članove sustava poravnanja i mjesta trgovanja, te da stoga ne predstavljaju neprihvatljive razine sistemskog rizika u Uniji. Stoga bi u obzir trebalo uzeti znatno niže rizike koji su svojstveni poslovima poravnanja koji se obavljaju na financijskim tržištima koja su manja od financijskog tržišta Unije. |
| --- | --- |

(2)

Kako bi se pravni sustav treće zemlje smatrao istovrijednim pravnom sustavu Unije u pogledu središnjih drugih ugovornih strana, značajan ishod primjenjivih pravnih i nadzornih sustava trebao bi biti istovrijedan zahtjevima Unije u pogledu regulatornih ciljeva koji se njima ostvaruju. Stoga je svrha takve procjene istovrijednosti provjeriti osigurava li se pravnim i nadzornim sustavima predmetne treće zemlje da središnje druge ugovorne strane s poslovnim nastanom i odobrenjem za rad u toj trećoj zemlji ne izlažu članove sustava poravnanja ni mjesta trgovanja s poslovnim nastanom u Uniji razini rizika višoj od one kojoj bi središnje druge ugovorne strane koje imaju odobrenje za rad u Uniji izložile članove sustava poravnanja i mjesta trgovanja, te da stoga ne predstavljaju neprihvatljive razine sistemskog rizika u Uniji. Stoga bi u obzir trebalo uzeti znatno niže rizike koji su svojstveni poslovima poravnanja koji se obavljaju na financijskim tržištima koja su manja od financijskog tržišta Unije.

| (3) | Ocjena jesu li pravni i nadzorni sustavi Čilea istovrijedni onima u Uniji ne bi se trebala temeljiti samo na komparativnoj analizi pravno obvezujućih zahtjeva koji se primjenjuju na središnje druge ugovorne strane u Čileu, nego i na ocjeni ishoda tih zahtjeva. Komisija bi također trebala ocijeniti primjerenost tih zahtjeva radi ublažavanja rizika kojima mogu biti izloženi članovi sustava poravnanja i mjesta trgovanja s poslovnim nastanom u Uniji, uzimajući u obzir veličinu financijskog tržišta na kojem posluju središnje druge ugovorne strane koje imaju odobrenje za rad u Čileu. Potrebni su potrebni stroži zahtjevi za smanjenje rizika za središnje druge ugovorne strane koje posluju na većim financijskim tržištima kojima je svojstvena veća razina rizika nego u slučaju središnjih drugih ugovornih strana koje posluju na manjim financijskim tržištima kojima je svojstvena manja razina rizika. |
| --- | --- |

(3)

Ocjena jesu li pravni i nadzorni sustavi Čilea istovrijedni onima u Uniji ne bi se trebala temeljiti samo na komparativnoj analizi pravno obvezujućih zahtjeva koji se primjenjuju na središnje druge ugovorne strane u Čileu, nego i na ocjeni ishoda tih zahtjeva. Komisija bi također trebala ocijeniti primjerenost tih zahtjeva radi ublažavanja rizika kojima mogu biti izloženi članovi sustava poravnanja i mjesta trgovanja s poslovnim nastanom u Uniji, uzimajući u obzir veličinu financijskog tržišta na kojem posluju središnje druge ugovorne strane koje imaju odobrenje za rad u Čileu. Potrebni su potrebni stroži zahtjevi za smanjenje rizika za središnje druge ugovorne strane koje posluju na većim financijskim tržištima kojima je svojstvena veća razina rizika nego u slučaju središnjih drugih ugovornih strana koje posluju na manjim financijskim tržištima kojima je svojstvena manja razina rizika.

| (4) | U članku 25. stavkom 6. točkama (a), (b) i (c) Uredbe (EU) br. 648/2012 utvrđena su tri uvjeta koja se moraju ispuniti kako bi se odredilo da su pravni i nadzorni sustavi treće zemlje u pogledu središnjih drugih ugovornih strana s odobrenjem za rad u toj trećoj zemlji istovrijedni onima utvrđenima u toj uredbi. |
| --- | --- |

(4)

U članku 25. stavkom 6. točkama (a), (b) i (c) Uredbe (EU) br. 648/2012 utvrđena su tri uvjeta koja se moraju ispuniti kako bi se odredilo da su pravni i nadzorni sustavi treće zemlje u pogledu središnjih drugih ugovornih strana s odobrenjem za rad u toj trećoj zemlji istovrijedni onima utvrđenima u toj uredbi.

| (5) | U skladu s člankom 25. stavkom 6. točkom (a) Uredbe (EU) br. 648/2012, središnje druge ugovorne strane koje imaju odobrenje za rad u trećoj zemlji moraju ispunjavati pravno obvezujuće zahtjeve koji su istovrijedni zahtjevima utvrđenima u glavi IV. te uredbe. |
| --- | --- |

(5)

U skladu s člankom 25. stavkom 6. točkom (a) Uredbe (EU) br. 648/2012, središnje druge ugovorne strane koje imaju odobrenje za rad u trećoj zemlji moraju ispunjavati pravno obvezujuće zahtjeve koji su istovrijedni zahtjevima utvrđenima u glavi IV. te uredbe.

| (6) | Pravno obvezujući zahtjevi koji se primjenjuju na središnje druge ugovorne strane koje imaju odobrenje za rad u Čileu utvrđeni su Zakonom br. 20.345 iz 2009. (2) o poravnanju i namiri financijskih instrumenata („primarna pravila”) te općim pravilima (Normas de Carácter General) i okružnicama koje je izdalo tijelo Comisiόn para el Mercado Financiero („CMF”) („sekundarna pravila”). Tim se pravilima utvrđuju standardi i zahtjevi koje središnje druge ugovorne strane koje imaju odobrenje za rad u Čileu moraju kontinuirano ispunjavati. |
| --- | --- |

(6)

Pravno obvezujući zahtjevi koji se primjenjuju na središnje druge ugovorne strane koje imaju odobrenje za rad u Čileu utvrđeni su Zakonom br. 20.345 iz 2009. (2) o poravnanju i namiri financijskih instrumenata („primarna pravila”) te općim pravilima (Normas de Carácter General) i okružnicama koje je izdalo tijelo Comisiόn para el Mercado Financiero („CMF”) („sekundarna pravila”). Tim se pravilima utvrđuju standardi i zahtjevi koje središnje druge ugovorne strane koje imaju odobrenje za rad u Čileu moraju kontinuirano ispunjavati.

| (7) | Primarnim pravilima utvrđuju se, među ostalim, pravila o sustavima upravljanja, dioničarima i članovima s kvalificiranim udjelima, jamstvenom fondu i namiri te minimalni broj tema koje moraju biti obuhvaćene pravilima poslovanja središnjih drugih ugovornih strana. Nadalje, u skladu s Okružnicom br. 2237 iz 2018., središnje druge ugovorne strane koje imaju odobrenje za rad moraju primjenjivati i provoditi relevantne međunarodne standarde koji se odnose na sustave poravnanja i namire, osobito načela za infrastrukture financijskih tržišta koja su izdali Odbor za platni sustav i sustav namire i Međunarodna organizacija nadzornih tijela za vrijednosne papire (3). |
| --- | --- |

(7)

Primarnim pravilima utvrđuju se, među ostalim, pravila o sustavima upravljanja, dioničarima i članovima s kvalificiranim udjelima, jamstvenom fondu i namiri te minimalni broj tema koje moraju biti obuhvaćene pravilima poslovanja središnjih drugih ugovornih strana. Nadalje, u skladu s Okružnicom br. 2237 iz 2018., središnje druge ugovorne strane koje imaju odobrenje za rad moraju primjenjivati i provoditi relevantne međunarodne standarde koji se odnose na sustave poravnanja i namire, osobito načela za infrastrukture financijskih tržišta koja su izdali Odbor za platni sustav i sustav namire i Međunarodna organizacija nadzornih tijela za vrijednosne papire (3).

| (8) | Kako bi dobila odobrenje za rad, središnja druga ugovorna strane mora CMF-u i Središnjoj banci Čilea dostaviti svoja pravila poslovanja, kao i studiju o primjerenosti svakog sustava kojim upravlja. Pravila poslovanja središnje druge ugovorne strane moraju sadržavati iscrpne pojedinosti o načinu na koji će središnja druga ugovorna strana ispuniti visoke standarde i zahtjeve utvrđene u primarnim pravilima te načelima za infrastrukture financijskih tržišta. Pravila poslovanja moraju uključivati odredbe o zahtjevima za sudjelovanje, komunikacijskim sustavima, vrsti financijskih instrumenata koji se mogu poravnati, postupcima upravljanja rizikom, postupcima za pravodobnu namiru, kolateralu koji trebaju osigurati sudionici, mjerama koje treba poduzeti u slučaju da sudionici prekrše svoje obveze, organizaciji i radu revizorskih odbora, disciplinskim odborima i odborima za rizike te kontinuitetu poslovanja. Nakon što CMF i Središnja banka Čilea odobre pravila poslovanja, CMF provjerava sposobnost središnje druge ugovorne strane da započne s radom u smislu objekata, stručnih i tehnoloških resursa, postupaka i kontrola. Nakon što središnja druga ugovorna strana dobije odobrenje, njezina je pravila poslovanja pravno obvezuju. Sve izmjene pravila poslovanja moraju odobriti CMF i Središnja banka Čilea. |
| --- | --- |

(8)

Kako bi dobila odobrenje za rad, središnja druga ugovorna strane mora CMF-u i Središnjoj banci Čilea dostaviti svoja pravila poslovanja, kao i studiju o primjerenosti svakog sustava kojim upravlja. Pravila poslovanja središnje druge ugovorne strane moraju sadržavati iscrpne pojedinosti o načinu na koji će središnja druga ugovorna strana ispuniti visoke standarde i zahtjeve utvrđene u primarnim pravilima te načelima za infrastrukture financijskih tržišta. Pravila poslovanja moraju uključivati odredbe o zahtjevima za sudjelovanje, komunikacijskim sustavima, vrsti financijskih instrumenata koji se mogu poravnati, postupcima upravljanja rizikom, postupcima za pravodobnu namiru, kolateralu koji trebaju osigurati sudionici, mjerama koje treba poduzeti u slučaju da sudionici prekrše svoje obveze, organizaciji i radu revizorskih odbora, disciplinskim odborima i odborima za rizike te kontinuitetu poslovanja. Nakon što CMF i Središnja banka Čilea odobre pravila poslovanja, CMF provjerava sposobnost središnje druge ugovorne strane da započne s radom u smislu objekata, stručnih i tehnoloških resursa, postupaka i kontrola. Nakon što središnja druga ugovorna strana dobije odobrenje, njezina je pravila poslovanja pravno obvezuju. Sve izmjene pravila poslovanja moraju odobriti CMF i Središnja banka Čilea.

| (9) | Pravno obvezujući zahtjevi koji se primjenjuju na središnje druge ugovorne strane koje imaju odobrenje za rad u Čileu raspoređeni su stoga na dvije razine. Prva razina sastoji se od Zakona 20.345 iz 2009. te općih pravila i okružnica koje je izdao CMF, u kojima se utvrđuju visoki standardi i zahtjevi, uključujući načela za infrastrukture financijskih tržišta, koje središnje druge ugovorne strane koje imaju odobrenje za rad moraju poštovati te iscrpne pojedinosti o načinu na koji će središnje druge ugovorne strane ispunjavati te visoke standarde i zahtjeve. Drugu razinu čine pravila poslovanja središnjih drugih ugovornih strana. |
| --- | --- |

(9)

Pravno obvezujući zahtjevi koji se primjenjuju na središnje druge ugovorne strane koje imaju odobrenje za rad u Čileu raspoređeni su stoga na dvije razine. Prva razina sastoji se od Zakona 20.345 iz 2009. te općih pravila i okružnica koje je izdao CMF, u kojima se utvrđuju visoki standardi i zahtjevi, uključujući načela za infrastrukture financijskih tržišta, koje središnje druge ugovorne strane koje imaju odobrenje za rad moraju poštovati te iscrpne pojedinosti o načinu na koji će središnje druge ugovorne strane ispunjavati te visoke standarde i zahtjeve. Drugu razinu čine pravila poslovanja središnjih drugih ugovornih strana.

| (10) | Čileanska financijska tržišta znatno su manja od onih na kojima djeluju središnje druge ugovorne strane s poslovnim nastanom u Uniji. Tijekom zadnje tri godine ukupna vrijednost transakcija OTC izvedenicama poravnanih u Čileu činila je manje od 1 % ukupne vrijednosti transakcija OTC izvedenicama poravnanih u Uniji. Stoga se članovi sustava poravnanja i mjesta trgovanja s poslovnim nastanom u Uniji sudjelovanjem u središnjim drugim ugovornim stranama s odobrenjem za rad u Čileu izlažu znatno nižim rizicima nego u slučaju sudjelovanja u središnjim drugim ugovornim stranama s odobrenjem za rad u Uniji. Primarnim i sekundarnim pravilima koja se primjenjuju na središnje druge ugovorne strane koja imaju odobrenje za rad u Čileu, koja su dopunjena obvezujućim pravilima poslovanja, kojima se zahtijeva usklađenost s načelima za infrastrukture financijskih tržišta, adekvatno se smanjuje niža razina rizika kojoj mogu biti izloženi članovi sustava poravnanja i mjesta trgovanja s poslovnim nastanom u Uniji i stoga se može smatrati da se postiže mjera smanjenja rizika koja je istovrijedna onoj koja se nastoji postići Uredbom (EU) br. 648/2012. |
| --- | --- |

(10)

Čileanska financijska tržišta znatno su manja od onih na kojima djeluju središnje druge ugovorne strane s poslovnim nastanom u Uniji. Tijekom zadnje tri godine ukupna vrijednost transakcija OTC izvedenicama poravnanih u Čileu činila je manje od 1 % ukupne vrijednosti transakcija OTC izvedenicama poravnanih u Uniji. Stoga se članovi sustava poravnanja i mjesta trgovanja s poslovnim nastanom u Uniji sudjelovanjem u središnjim drugim ugovornim stranama s odobrenjem za rad u Čileu izlažu znatno nižim rizicima nego u slučaju sudjelovanja u središnjim drugim ugovornim stranama s odobrenjem za rad u Uniji. Primarnim i sekundarnim pravilima koja se primjenjuju na središnje druge ugovorne strane koja imaju odobrenje za rad u Čileu, koja su dopunjena obvezujućim pravilima poslovanja, kojima se zahtijeva usklađenost s načelima za infrastrukture financijskih tržišta, adekvatno se smanjuje niža razina rizika kojoj mogu biti izloženi članovi sustava poravnanja i mjesta trgovanja s poslovnim nastanom u Uniji i stoga se može smatrati da se postiže mjera smanjenja rizika koja je istovrijedna onoj koja se nastoji postići Uredbom (EU) br. 648/2012.

| (11) | Komisija stoga zaključuje da se pravnim i nadzornim sustavom Čilea osigurava da središnje druge ugovorne strane koje imaju odobrenje za rad u Čileu poštuju pravno obvezujuće zahtjeve, koji su istovrijedni zahtjevima iz glave IV. Uredbe (EU) br. 648/2012. |
| --- | --- |

(11)

Komisija stoga zaključuje da se pravnim i nadzornim sustavom Čilea osigurava da središnje druge ugovorne strane koje imaju odobrenje za rad u Čileu poštuju pravno obvezujuće zahtjeve, koji su istovrijedni zahtjevima iz glave IV. Uredbe (EU) br. 648/2012.

| (12) | Člankom 25. stavkom 6. točkom (b) Uredbe (EU) br. 648/2012 propisano je da se pravnim i nadzornim sustavima koji se odnose na središnje druge ugovorne strane s odobrenjem za rad u trećoj zemlji na kontinuiranoj osnovi osiguravaju djelotvoran nadzor i izvršenje za središnje druge ugovorne strane. |
| --- | --- |

(12)

Člankom 25. stavkom 6. točkom (b) Uredbe (EU) br. 648/2012 propisano je da se pravnim i nadzornim sustavima koji se odnose na središnje druge ugovorne strane s odobrenjem za rad u trećoj zemlji na kontinuiranoj osnovi osiguravaju djelotvoran nadzor i izvršenje za središnje druge ugovorne strane.

| (13) | Zakonom br. 21.000 (4) iz 2017. osnovan je CMF te su utvrđene njegove funkcije i ovlasti. CMF, kao tijelo za nadzor središnjih drugih ugovornih strana, nadzire središnje druge ugovorne strane u Čileu kako bi na kontinuiranoj osnovi osigurao usklađenost s primarnim pravilima te s internim pravilima i procedurama središnjih drugih ugovornih strana. CMF ima sveobuhvatne ovlasti za kontrolu i kažnjavanje središnjih drugih ugovornih strana koje imaju odobrenje za rad, uključujući, među ostalim, ovlast za traženje informacija i podataka, provođenje izravnog i neizravnog nadzora te zahtijevanje od središnje druge ugovorne strane koja ima odobrenje za rad da izvrši ispravke, izdavanje naloga i uputa, obraćanje državnom odvjetniku ako CMF sazna činjenice koje bi se mogle odnositi na kazneno djelo, izricanje kazni središnjoj drugoj ugovornoj strani, izricanje novčanih kazni direktorima i upraviteljima, suspenziju poslovanja središnje druge ugovorne strane ili oduzimanje odobrenja za rad središnjoj drugoj ugovornoj strani. Nadalje, središnje druge ugovorne strane moraju provesti samoprocjenu svoje usklađenosti s načelima za infrastrukture financijskih tržišta i o tome dostaviti izvješće CMF-u, koje se potom objavljuje. Općenito, u skladu s člankom 5. Zakona br. 21.000, CMF je ovlašten donositi preventivne i korektivne mjere predviđene zakonom koje se smatraju potrebnima za ostvarivanje njegovih ciljeva. |
| --- | --- |

(13)

Zakonom br. 21.000 (4) iz 2017. osnovan je CMF te su utvrđene njegove funkcije i ovlasti. CMF, kao tijelo za nadzor središnjih drugih ugovornih strana, nadzire središnje druge ugovorne strane u Čileu kako bi na kontinuiranoj osnovi osigurao usklađenost s primarnim pravilima te s internim pravilima i procedurama središnjih drugih ugovornih strana. CMF ima sveobuhvatne ovlasti za kontrolu i kažnjavanje središnjih drugih ugovornih strana koje imaju odobrenje za rad, uključujući, među ostalim, ovlast za traženje informacija i podataka, provođenje izravnog i neizravnog nadzora te zahtijevanje od središnje druge ugovorne strane koja ima odobrenje za rad da izvrši ispravke, izdavanje naloga i uputa, obraćanje državnom odvjetniku ako CMF sazna činjenice koje bi se mogle odnositi na kazneno djelo, izricanje kazni središnjoj drugoj ugovornoj strani, izricanje novčanih kazni direktorima i upraviteljima, suspenziju poslovanja središnje druge ugovorne strane ili oduzimanje odobrenja za rad središnjoj drugoj ugovornoj strani. Nadalje, središnje druge ugovorne strane moraju provesti samoprocjenu svoje usklađenosti s načelima za infrastrukture financijskih tržišta i o tome dostaviti izvješće CMF-u, koje se potom objavljuje. Općenito, u skladu s člankom 5. Zakona br. 21.000, CMF je ovlašten donositi preventivne i korektivne mjere predviđene zakonom koje se smatraju potrebnima za ostvarivanje njegovih ciljeva.

| (14) | Komisija zaključuje da se pravnim i nadzornim sustavom Čilea u pogledu središnjih drugih ugovornih strana koje imaju odobrenje za rad u Čileu osiguravaju učinkovit nadzor i izvršenje na kontinuiranoj osnovi. |
| --- | --- |

(14)

Komisija zaključuje da se pravnim i nadzornim sustavom Čilea u pogledu središnjih drugih ugovornih strana koje imaju odobrenje za rad u Čileu osiguravaju učinkovit nadzor i izvršenje na kontinuiranoj osnovi.

| (15) | U skladu s člankom 25. stavkom 6. točkom (c) Uredbe (EU) br. 648/2012, pravni sustav treće zemlje mora imati djelotvoran istovrijedan sustav za priznavanje središnjih drugih ugovornih strana koje imaju odobrenje za rad u skladu s pravnim sustavima trećih zemalja („središnje druge ugovorne strane trećih zemalja”). |
| --- | --- |

(15)

U skladu s člankom 25. stavkom 6. točkom (c) Uredbe (EU) br. 648/2012, pravni sustav treće zemlje mora imati djelotvoran istovrijedan sustav za priznavanje središnjih drugih ugovornih strana koje imaju odobrenje za rad u skladu s pravnim sustavima trećih zemalja („središnje druge ugovorne strane trećih zemalja”).

| (16) | U Čileu je, u skladu s Okružnicom br. 2.311 iz 2022., „istovrijedna središnja druga ugovorna strana treće zemlje” središnja druga ugovorna strana koja posluje u jurisdikciji u kojoj CMF utvrđuje bitnu usklađenost s načelima za infrastrukture financijskih tržišta, koja podliježe učinkovitom nadzoru i s kojom postoji dogovor o suradnji između nadzornog tijela treće zemlje i CMF-a. Središnje druge ugovorne strane trećih zemalja koje CMF priznaje kao istovrijedne dio su javne evidencije koja se ocjenjuje najmanje jednom godišnje kako bi se provjerila usklađenost s načelima za infrastrukture financijskih tržišta. Središnje druge ugovorne strane trećih zemalja koje CMF nije priznao kao istovrijedne mogu pružati usluge poravnanja i čileanskim bankama. Međutim, dok izloženosti čileanskih banaka istovrijednim središnjim drugim ugovornim stranama trećih zemalja imaju koristi od povlaštenog tretmana kapitala na temelju Okružnice br. 2.311, na izloženosti prema središnjim drugim ugovornim stranama trećih zemalja koje se ne smatraju istovrijednima primjenjuje se kazneni ponder rizika od 1 250 %. U praksi je tako visok ponder rizika za neistovrijedne središnje druge ugovorne strane trećih zemalja neodrživ te nije izgledno da će ijedna čileanska banka, ili vrlo mali broj njih, obavljati poravnanje u neistovrijednim središnjim drugim ugovornim stranama trećih zemalja. Nadalje, ako čileanska banka ipak odluči obavljati poravnanje u neistovrijednoj središnjoj drugoj ugovornoj strani treće zemlje, visoki ponder rizika smanjio bi sve rizike povezane s njezinim izloženostima. S obzirom na tretman kapitala koji se primjenjuje na izloženosti prema neistovrijednim središnjim drugim ugovornim stranama u skladu s Okružnicom br. 2.311, može se smatrati da čileanski režim predviđa učinkovit istovrijedan sustav za priznavanje središnjih drugih ugovornih strana trećih zemalja. |
| --- | --- |

(16)

U Čileu je, u skladu s Okružnicom br. 2.311 iz 2022., „istovrijedna središnja druga ugovorna strana treće zemlje” središnja druga ugovorna strana koja posluje u jurisdikciji u kojoj CMF utvrđuje bitnu usklađenost s načelima za infrastrukture financijskih tržišta, koja podliježe učinkovitom nadzoru i s kojom postoji dogovor o suradnji između nadzornog tijela treće zemlje i CMF-a. Središnje druge ugovorne strane trećih zemalja koje CMF priznaje kao istovrijedne dio su javne evidencije koja se ocjenjuje najmanje jednom godišnje kako bi se provjerila usklađenost s načelima za infrastrukture financijskih tržišta. Središnje druge ugovorne strane trećih zemalja koje CMF nije priznao kao istovrijedne mogu pružati usluge poravnanja i čileanskim bankama. Međutim, dok izloženosti čileanskih banaka istovrijednim središnjim drugim ugovornim stranama trećih zemalja imaju koristi od povlaštenog tretmana kapitala na temelju Okružnice br. 2.311, na izloženosti prema središnjim drugim ugovornim stranama trećih zemalja koje se ne smatraju istovrijednima primjenjuje se kazneni ponder rizika od 1 250 %. U praksi je tako visok ponder rizika za neistovrijedne središnje druge ugovorne strane trećih zemalja neodrživ te nije izgledno da će ijedna čileanska banka, ili vrlo mali broj njih, obavljati poravnanje u neistovrijednim središnjim drugim ugovornim stranama trećih zemalja. Nadalje, ako čileanska banka ipak odluči obavljati poravnanje u neistovrijednoj središnjoj drugoj ugovornoj strani treće zemlje, visoki ponder rizika smanjio bi sve rizike povezane s njezinim izloženostima. S obzirom na tretman kapitala koji se primjenjuje na izloženosti prema neistovrijednim središnjim drugim ugovornim stranama u skladu s Okružnicom br. 2.311, može se smatrati da čileanski režim predviđa učinkovit istovrijedan sustav za priznavanje središnjih drugih ugovornih strana trećih zemalja.

| (17) | Komisija zaključuje da je pravnim okvirom Čilea predviđen djelotvoran istovrijedan sustav priznavanja središnjih drugih ugovornih strana trećih zemalja. |
| --- | --- |

(17)

Komisija zaključuje da je pravnim okvirom Čilea predviđen djelotvoran istovrijedan sustav priznavanja središnjih drugih ugovornih strana trećih zemalja.

| (18) | Komisija stoga smatra da pravni i nadzorni sustavi Čilea koji se primjenjuju na središnje druge ugovorne strane ispunjavaju uvjete utvrđene u članku 25. stavku 6. Uredbe (EU) br. 648/2012. Stoga bi se ti pravni i nadzorni sustavi trebali smatrati istovrijednima zahtjevima utvrđenima u toj uredbi. |
| --- | --- |

(18)

Komisija stoga smatra da pravni i nadzorni sustavi Čilea koji se primjenjuju na središnje druge ugovorne strane ispunjavaju uvjete utvrđene u članku 25. stavku 6. Uredbe (EU) br. 648/2012. Stoga bi se ti pravni i nadzorni sustavi trebali smatrati istovrijednima zahtjevima utvrđenima u toj uredbi.

| (19) | Ova se Odluka temelji na pravno obvezujućim zahtjevima koji se primjenjuju na središnje druge ugovorne strane u Čileu u trenutku donošenja ove Odluke. Komisija će, među ostalim na temelju informacija Europskog nadzornog tijela za vrijednosne papire i tržišta kapitala, kako je propisano člankom 25. stavkom 6.b Uredbe (EU) br. 648/2012, nastaviti redovito pratiti razvoj pravnog i nadzornog okvira koji se primjenjuje na središnje druge ugovorne strane u Čileu te ispunjavanje uvjeta na temelju kojih je donesena ova Odluka. |
| --- | --- |

(19)

Ova se Odluka temelji na pravno obvezujućim zahtjevima koji se primjenjuju na središnje druge ugovorne strane u Čileu u trenutku donošenja ove Odluke. Komisija će, među ostalim na temelju informacija Europskog nadzornog tijela za vrijednosne papire i tržišta kapitala, kako je propisano člankom 25. stavkom 6.b Uredbe (EU) br. 648/2012, nastaviti redovito pratiti razvoj pravnog i nadzornog okvira koji se primjenjuje na središnje druge ugovorne strane u Čileu te ispunjavanje uvjeta na temelju kojih je donesena ova Odluka.

| (20) | Na temelju zaključaka koji proizlaze iz redovitog ili posebnog preispitivanja, Komisija može u bilo kojem trenutku odlučiti izmijeniti ili staviti izvan snage ovu Odluku, osobito ako razvoj okolnosti bude utjecao na uvjete na temelju kojih se donosi ova Odluka. |
| --- | --- |

(20)

Na temelju zaključaka koji proizlaze iz redovitog ili posebnog preispitivanja, Komisija može u bilo kojem trenutku odlučiti izmijeniti ili staviti izvan snage ovu Odluku, osobito ako razvoj okolnosti bude utjecao na uvjete na temelju kojih se donosi ova Odluka.

| (21) | Mjere predviđene u ovoj Odluci u skladu su s mišljenjem Europskog odbora za vrijednosne papire, |
| --- | --- |

(21)

Mjere predviđene u ovoj Odluci u skladu su s mišljenjem Europskog odbora za vrijednosne papire,

DONIJELA JE OVU ODLUKU:

Članak 1.

Za potrebe članka 25. stavka 6. Uredbe (EU) br. 648/2012, pravni i nadzorni sustavi Čilea, koji se sastoje od Zakona br. 20.345 iz 2009., kako je dopunjen općim pravilima (Normas de Carácter General), i okružnice koje je izdalo tijelo Comisiόn para el Mercado Financiero, koji se primjenjuju na središnje druge ugovorne strane, smatraju se istovrijednima zahtjevima utvrđenima u Uredbi (EU) br. 648/2012.

Članak 2.

Ova Odluka stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Sastavljeno u Bruxellesu 8. lipnja 2022.

Za Komisiju

Predsjednica

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  SL L 201, 27.7.2012 ., str. 1.

1

(2)  Diario Oficial de la República de Chile, Núm. 39.380, 6. lipnja 2009.

2

(3)  Odbor za plaćanja i tržišne infrastrukture, dokument br. 101 od 16. travnja 2012.

3

(4)  Diario Oficial de la República de Chile, I Sección, Núm. 41.692, 23. veljače 2017.

4

---

AKTI KOJE DONOSE TIJELA USTANOVLJENA MEĐUNARODNIM SPORAZUMIMA

| 9.6.2022 | HR | Službeni list Europske unije | L 156/72 |
| --- | --- | --- | --- |

9.6.2022

HR

Službeni list Europske unije

L 156/72

---

ODLUKA br. 1/2022 VIJEĆA ZA STABILIZACIJU I PRIDRUŽIVANJE EU – CRNA GORA

od 9. veljače 2022.

o izmjeni Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju između Europskih zajednica i njihovih država članica, s jedne strane, i Republike Crne Gore, s druge strane, zamjenom njegova Protokola 3. o definiciji pojma „proizvodi s podrijetlom” i načinima administrativne suradnje [2022/904]

VIJEĆE ZA STABILIZACIJU I PRIDRUŽIVANJE EU – CRNA GORA,

uzimajući u obzir Sporazum o stabilizaciji i pridruživanju između Europskih zajednica i njihovih država članica, s jedne strane, i Republike Crne Gore, s druge strane (1), a posebno članak 3. njegova Protokola 3. o definiciji pojma „proizvodi s podrijetlom” i načinima administrativne suradnje,

budući da:

| (1) | U članku 44. Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju između Europskih zajednica i njihovih država članica, s jedne strane, i Republike Crne Gore, s druge strane („Sporazum”) upućuje se na Protokol 3. uz taj sporazum („Protokol 3.”), kojim se utvrđuju pravila o podrijetlu. |
| --- | --- |

(1)

U članku 44. Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju između Europskih zajednica i njihovih država članica, s jedne strane, i Republike Crne Gore, s druge strane („Sporazum”) upućuje se na Protokol 3. uz taj sporazum („Protokol 3.”), kojim se utvrđuju pravila o podrijetlu.

| (2) | Člankom 3. Protokola 3. predviđa se da Vijeće za stabilizaciju i pridruživanje osnovano člankom 119. Sporazuma može odlučiti izmijeniti odredbe Protokola 3. |
| --- | --- |

(2)

Člankom 3. Protokola 3. predviđa se da Vijeće za stabilizaciju i pridruživanje osnovano člankom 119. Sporazuma može odlučiti izmijeniti odredbe Protokola 3.

| (3) | Cilj je Regionalne konvencije o paneuromediteranskim povlaštenim pravilima podrijetla (2) („Konvencija”) prenošenje postojećih bilateralnih sustava pravila o podrijetlu utvrđenih u bilateralnim sporazumima o slobodnoj trgovini sklopljenim između ugovornih stranaka Konvencije u multilateralni okvir, ne dovodeći pritom u pitanje načela utvrđena u tim bilateralnim sporazumima. |
| --- | --- |

(3)

Cilj je Regionalne konvencije o paneuromediteranskim povlaštenim pravilima podrijetla (2) („Konvencija”) prenošenje postojećih bilateralnih sustava pravila o podrijetlu utvrđenih u bilateralnim sporazumima o slobodnoj trgovini sklopljenim između ugovornih stranaka Konvencije u multilateralni okvir, ne dovodeći pritom u pitanje načela utvrđena u tim bilateralnim sporazumima.

| (4) | Unija i Republika Crna Gora potpisale su Konvenciju 15. lipnja 2011. |
| --- | --- |

(4)

Unija i Republika Crna Gora potpisale su Konvenciju 15. lipnja 2011.

| (5) | Unija je kod depozitara Konvencije položila svoju ispravu o prihvatu 26. ožujka 2012., a Republika Crna Gora 2. srpnja 2012. Stoga je Konvencija u skladu s njezinim člankom 10. stavkom 3. stupila na snagu 1. svibnja 2012. za Uniju te 1. rujna 2012. za Republiku Crnu Goru. |
| --- | --- |

(5)

Unija je kod depozitara Konvencije položila svoju ispravu o prihvatu 26. ožujka 2012., a Republika Crna Gora 2. srpnja 2012. Stoga je Konvencija u skladu s njezinim člankom 10. stavkom 3. stupila na snagu 1. svibnja 2012. za Uniju te 1. rujna 2012. za Republiku Crnu Goru.

| (6) | Odlukom br. 1/2014 Vijeća za stabilizaciju i pridruživanje EU – Crna Gora (3) Protokol 3. zamijenjen je novim protokolom koji uključuje upućivanje na Konvenciju. |
| --- | --- |

(6)

Odlukom br. 1/2014 Vijeća za stabilizaciju i pridruživanje EU – Crna Gora (3) Protokol 3. zamijenjen je novim protokolom koji uključuje upućivanje na Konvenciju.

| (7) | Do sklapanja i stupanja na snagu izmjene Konvencije Unija i Republika Crna Gora dogovorile su se da će primjenjivati alternativni skup pravila o podrijetlu na temelju pravila iz izmijenjene Konvencije, koja se mogu koristiti bilateralno kao alternativna pravila o podrijetlu u odnosu na pravila utvrđena u Konvenciji. |
| --- | --- |

(7)

Do sklapanja i stupanja na snagu izmjene Konvencije Unija i Republika Crna Gora dogovorile su se da će primjenjivati alternativni skup pravila o podrijetlu na temelju pravila iz izmijenjene Konvencije, koja se mogu koristiti bilateralno kao alternativna pravila o podrijetlu u odnosu na pravila utvrđena u Konvenciji.

| (8) | Protokol 3. stoga bi trebalo zamijeniti novim protokolom kojim se predviđa alternativni skup pravila o podrijetlu. Nadalje, novi bi protokol trebao uključivati dinamičko upućivanje na Konvenciju, kako bi se uvijek upućivalo na zadnju verziju Konvencije koja je na snazi, |
| --- | --- |

(8)

Protokol 3. stoga bi trebalo zamijeniti novim protokolom kojim se predviđa alternativni skup pravila o podrijetlu. Nadalje, novi bi protokol trebao uključivati dinamičko upućivanje na Konvenciju, kako bi se uvijek upućivalo na zadnju verziju Konvencije koja je na snazi,

DONIJELO JE OVU ODLUKU:

Članak 1.

Protokol 3. uz Sporazum o stabilizaciji i pridruživanju između Europskih zajednica i njihovih država članica, s jedne strane, i Republike Crne Gore, s druge strane, o definiciji pojma „proizvodi s podrijetlom” i načinima administrativne suradnje zamjenjuje se tekstom iz Priloga ovoj Odluci.

Članak 2.

Ova Odluka stupa na snagu na datum donošenja i primjenjuje se od tog datuma.

Sastavljeno u Bruxellesu 9. veljače 2022.

Za Vijeće za stabilizaciju i pridruživanje

Predsjednik

J. BORRELL FONTELLES

---

(1)  
  SL L 108, 29.4.2010., str. 3.

1

(2)  
  SL L 54, 26.2.2013., str. 4.

2

(3)  Odluka br. 1/2014 Vijeća za stabilizaciju i pridruživanje EU-a i Crne Gore od 12. prosinca 2014. o zamjeni Protokola 3. uz Sporazum o stabilizaciji i pridruživanju između Europskih zajednica i njihovih država članica, s jedne strane, i Republike Crne Gore, s druge strane o definiciji pojma „proizvodi s podrijetlom” i načinima administrativne suradnje (SL L 28, 4.2.2015., str. 45.).

3

---

PRILOG

Protokol 3.

o definiciji pojma „proizvodi s podrijetlom” i načinima administrativne suradnje

Članak 1.

Primjenjiva pravila o podrijetlu

1.   Za potrebe provedbe Sporazuma primjenjuju se Dodatak I. i odgovarajuće odredbe Dodatka II. Regionalnoj konvenciji o paneuromediteranskim povlaštenim pravilima podrijetla (1) („Konvencija”), kako je zadnje izmijenjena i objavljena u Službenom listu Europske unije.

2.   Sva upućivanja na „odgovarajući sporazum” u Dodatku I. i u odgovarajućim odredbama Dodatka II. Konvenciji smatraju se upućivanjima na Sporazum.

3.   Neovisno o članku 16. stavku 5. i članku 21. stavku 3. Dodatka I. Konvenciji, ako kumulacija uključuje samo države EFTA-e, Farske Otoke, Europsku uniju, Republiku Tursku, sudionike procesa stabilizacije i pridruživanja, Republiku Moldovu, Gruziju i Ukrajinu, dokaz o podrijetlu može biti potvrda o prometu robe EUR.1 ili izjava o podrijetlu.

Članak 2.

Alternativna primjenjiva pravila o podrijetlu

1.   Neovisno o članku 1. ovog Protokola, za potrebe provedbe Sporazuma smatra se da su proizvodi koji status robe s povlaštenim podrijetlom stječu u skladu s alternativnim primjenjivim pravilima o podrijetlu utvrđenim u Dodatku A ovom Protokolu („Prijelazna pravila”) također podrijetlom iz Europske unije ili Republike Crne Gore.

2.   Prijelazna pravila primjenjuju se sve dok izmjena Konvencije, na kojoj se ona temelje, ne stupi na snagu.

Članak 3.

Rješavanje sporova

1.   Ako u vezi s postupcima provjere iz članka 32. Dodatka I. Konvenciji ili članka 34. Dodatka A ovom Protokolu nastanu sporovi koji se ne mogu riješiti između carinskih tijela koja zahtijevaju provjeru i carinskih tijela odgovornih za provedbu te provjere, ti se sporovi podnose Vijeću za stabilizaciju i pridruživanje.

2.   U svim se slučajevima sporovi između uvoznika i carinskih tijela zemlje uvoznice rješavaju u skladu sa zakonodavstvom te zemlje.

Članak 4.

Izmjene Protokola

Vijeće za stabilizaciju i pridruživanje može odlučiti izmijeniti odredbe ovog Protokola.

Članak 5.

Povlačenje iz Konvencije

1.   Ako Europska unija ili Republika Crna Gora depozitaru Konvencije dostave pisanu obavijest o svojoj namjeri povlačenja iz Konvencije u skladu s njezinim člankom 9., Europska unija i Republika Crna Gora odmah započinju pregovore o pravilima o podrijetlu radi provedbe Sporazuma.

2.   Do stupanja na snagu tih novoutvrđenih pravila o podrijetlu na Sporazum se i dalje primjenjuju pravila o podrijetlu iz Dodatka I. i, prema potrebi, odgovarajuće odredbe Dodatka II. Konvenciji koji su bili primjenjivi u trenutku povlačenja. Međutim, od trenutka povlačenja smatra se da je pravilima o podrijetlu iz Dodatka I. i, prema potrebi, odgovarajućim odredbama Dodatka II. Konvenciji dopuštena bilateralna kumulacija samo između Europske unije i Republike Crne Gore.

Dodatak A

ALTERNATIVNA PRIMJENJIVA PRAVILA O PODRIJETLU

Pravila za neobveznu primjenu među ugovornim strankama Regionalne konvencije o paneuromediteranskim povlaštenim pravilima podrijetla, do sklapanja i stupanja na snagu izmjene Konvencije

(„Pravila” ili „Prijelazna pravila”)

DEFINICIJA POJMA „PROIZVODI S PODRIJETLOM” I NAČINI ADMINISTRATIVNE SURADNJE

SADRŽAJ

CILJEVI

| GLAVA I. | OPĆE ODREDBE |
| --- | --- |

GLAVA I.

| Članak 1. | Definicije |
| --- | --- |

Članak 1.

| GLAVA II. | DEFINICIJA POJMA „PROIZVODI S PODRIJETLOM” |
| --- | --- |

GLAVA II.

| Članak 2. | Opći zahtjevi |
| --- | --- |

Članak 2.

| Članak 3. | U cijelosti dobiveni proizvodi |
| --- | --- |

Članak 3.

| Članak 4. | Dostatna obrada ili prerada |
| --- | --- |

Članak 4.

| Članak 5. | Pravilo o dopuštenim odstupanjima |
| --- | --- |

Članak 5.

| Članak 6. | Nedostatna obrada ili prerada |
| --- | --- |

Članak 6.

| Članak 7. | Kumulacija podrijetla |
| --- | --- |

Članak 7.

| Članak 8. | Uvjeti primjene kumulacije podrijetla |
| --- | --- |

Članak 8.

| Članak 9. | Kvalifikacijska jedinica |
| --- | --- |

Članak 9.

| Članak 10. | Setovi |
| --- | --- |

Članak 10.

| Članak 11. | Neutralni elementi |
| --- | --- |

Članak 11.

| Članak 12. | Odvojeno knjigovodstveno iskazivanje |
| --- | --- |

Članak 12.

| GLAVA III. | TERITORIJALNI ZAHTJEVI |
| --- | --- |

GLAVA III.

| Članak 13. | Načelo teritorijalnosti |
| --- | --- |

Članak 13.

| Članak 14. | Neizmijenjenost |
| --- | --- |

Članak 14.

| Članak 15. | Izložbe |
| --- | --- |

Članak 15.

| GLAVA IV. | POVRAT ILI IZUZEĆE |
| --- | --- |

GLAVA IV.

| Članak 16. | Povrat carine ili izuzeće od carine |
| --- | --- |

Članak 16.

| GLAVA V. | DOKAZ O PODRIJETLU |
| --- | --- |

GLAVA V.

| Članak 17. | Opći zahtjevi |
| --- | --- |

Članak 17.

| Članak 18. | Uvjeti za sastavljanje izjave o podrijetlu |
| --- | --- |

Članak 18.

| Članak 19. | Ovlašteni izvoznik |
| --- | --- |

Članak 19.

| Članak 20. | Postupak izdavanja potvrde o prometu robe EUR.1 |
| --- | --- |

Članak 20.

| Članak 21. | Naknadno izdane potvrde o prometu robe EUR.1 |
| --- | --- |

Članak 21.

| Članak 22. | Izdavanje duplikata potvrde o prometu robe EUR.1 |
| --- | --- |

Članak 22.

| Članak 23. | Valjanost dokaza o podrijetlu |
| --- | --- |

Članak 23.

| Članak 24. | Slobodne zone |
| --- | --- |

Članak 24.

| Članak 25. | Zahtjevi u pogledu uvoza |
| --- | --- |

Članak 25.

| Članak 26. | Uvoz djelomičnih pošiljaka |
| --- | --- |

Članak 26.

| Članak 27. | Izuzeća iz dokaza o podrijetlu |
| --- | --- |

Članak 27.

| Članak 28. | Nepodudarnosti i formalne pogreške |
| --- | --- |

Članak 28.

| Članak 29. | Izjave dobavljača |
| --- | --- |

Članak 29.

| Članak 30. | Iznosi izraženi u eurima |
| --- | --- |

Članak 30.

| GLAVA VI. | NAČELA SURADNJE I DOKAZNE ISPRAVE |
| --- | --- |

GLAVA VI.

| Članak 31. | Dokazne isprave, čuvanje dokaza o podrijetlu i popratne dokumentacije |
| --- | --- |

Članak 31.

| Članak 32. | Rješavanje sporova |
| --- | --- |

Članak 32.

| GLAVA VII. | ADMINISTRATIVNA SURADNJA |
| --- | --- |

GLAVA VII.

| Članak 33. | Obavješćivanje i suradnja |
| --- | --- |

Članak 33.

| Članak 34. | Provjera dokaza o podrijetlu |
| --- | --- |

Članak 34.

| Članak 35. | Provjera izjava dobavljača |
| --- | --- |

Članak 35.

| Članak 36. | Sankcije |
| --- | --- |

Članak 36.

| GLAVA VIII. | PRIMJENA DODATKA A |
| --- | --- |

GLAVA VIII.

| Članak 37. | Europski gospodarski prostor |
| --- | --- |

Članak 37.

| Članak 38. | Lihtenštajn |
| --- | --- |

Članak 38.

| Članak 39. | Republika San Marino |
| --- | --- |

Članak 39.

| Članak 40. | Kneževina Andora |
| --- | --- |

Članak 40.

| Članak 41. | Ceuta i Melilla |
| --- | --- |

Članak 41.

Popis priloga

| PRILOG I. | Uvodne napomene uz popis u Prilogu II. |
| --- | --- |

PRILOG I.

| PRILOG II. | Popis obrada ili prerada koje je potrebno obaviti na materijalima bez podrijetla kako bi proizvedeni proizvod mogao steći status proizvoda s podrijetlom |
| --- | --- |

PRILOG II.

| PRILOG III. | Tekst izjave o podrijetlu |
| --- | --- |

PRILOG III.

| PRILOG IV. | Ogledni primjerci potvrde o prometu robe EUR.1 i zahtjeva za izdavanje potvrde o prometu robe EUR.1 |
| --- | --- |

PRILOG IV.

| PRILOG V. | Posebni uvjeti za proizvode podrijetlom iz Ceute i Melille |
| --- | --- |

PRILOG V.

| PRILOG VI. | Izjava dobavljača |
| --- | --- |

PRILOG VI.

| PRILOG VII. | Dugoročna izjava dobavljača |
| --- | --- |

PRILOG VII.

CILJEVI

Ova Pravila nisu obvezna. Trebala bi se primjenjivati privremeno do sklapanja i stupanja na snagu izmjene Regionalne konvencije o paneuromediteranskim povlaštenim pravilima podrijetla („Konvencija PEM” ili „Konvencija”).Ova Pravila primjenjivat će se bilateralno na trgovinu između ugovornih stranaka koje odluče na njih upućivati u svojim bilateralnim sporazumima o povlaštenoj trgovini ili ih uključe u te sporazume. Ova bi se Pravila trebala primjenjivati kao alternativa pravilima Konvencije kojima se, u skladu s Konvencijom, ne dovode u pitanje načela utvrđena u relevantnim sporazumima i drugim povezanim bilateralnim sporazumima među ugovornim strankama. U skladu s tim, ova Pravila neće biti obvezna, već neobvezna. Mogu ih primjenjivati gospodarski subjekti koji žele koristiti povlastice koje proizlaze iz ovih Pravila umjesto na temelju pravila Konvencije.

Svrha ovih Pravila nije izmjena Konvencije. Ona će se i dalje u cijelosti primjenjivati među ugovornim strankama Konvencije. Ovim se Pravilima neće mijenjati prava i obveze ugovornih stranaka na temelju Konvencije.

GLAVA I.

OPĆE ODREDBE

Članak 1.

Definicije

Za potrebe ovih Pravila:

| (a) | „ugovorna stranka koja primjenjuje ova Pravila” znači ugovorna stranka Konvencije PEM koja u svoje bilateralne sporazume o povlaštenoj trgovini s drugom ugovornom strankom Konvencije PEM uključuje ova Pravila te uključuje i stranke ovog Sporazuma; |
| --- | --- |

(a)

„ugovorna stranka koja primjenjuje ova Pravila” znači ugovorna stranka Konvencije PEM koja u svoje bilateralne sporazume o povlaštenoj trgovini s drugom ugovornom strankom Konvencije PEM uključuje ova Pravila te uključuje i stranke ovog Sporazuma;

| (b) | „poglavlja”, „tarifni brojevi” i „tarifni podbrojevi” znači poglavlja, tarifni brojevi i tarifni podbrojevi (četveroznamenkaste ili šesteroznamenkaste oznake) koji se upotrebljavaju u nomenklaturi koja čini Harmonizirani sustav nazivlja i brojčanog označivanja robe („Harmonizirani sustav”) s izmjenama u skladu s Preporukom Vijeća za carinsku suradnju od 26. lipnja 2004.; |
| --- | --- |

(b)

„poglavlja”, „tarifni brojevi” i „tarifni podbrojevi” znači poglavlja, tarifni brojevi i tarifni podbrojevi (četveroznamenkaste ili šesteroznamenkaste oznake) koji se upotrebljavaju u nomenklaturi koja čini Harmonizirani sustav nazivlja i brojčanog označivanja robe („Harmonizirani sustav”) s izmjenama u skladu s Preporukom Vijeća za carinsku suradnju od 26. lipnja 2004.;

| (c) | „razvrstan” znači razvrstavanje robe u određeni tarifni broj ili tarifni podbroj Harmoniziranog sustava; |
| --- | --- |

(c)

„razvrstan” znači razvrstavanje robe u određeni tarifni broj ili tarifni podbroj Harmoniziranog sustava;

| (d) | „pošiljka” znači proizvodi:






  i. | koji se otpremaju istodobno od određenog izvoznika do određenog primatelja; ili |
| --- | --- | --- |

(d)

„pošiljka” znači proizvodi:

i.

koji se otpremaju istodobno od određenog izvoznika do određenog primatelja; ili

| ii. | koji su obuhvaćeni jedinstvenom prijevoznom ispravom koja se odnosi na njihovu otpremu od izvoznika do primatelja ili koji su, ako takva isprava ne postoji, obuhvaćeni jednim računom; |
| --- | --- |

ii.

koji su obuhvaćeni jedinstvenom prijevoznom ispravom koja se odnosi na njihovu otpremu od izvoznika do primatelja ili koji su, ako takva isprava ne postoji, obuhvaćeni jednim računom;

| (e) | „carinska tijela stranke ili ugovorne stranke koja primjenjuje ova Pravila” za Europsku uniju znači bilo koje carinsko tijelo država članica Europske unije; |
| --- | --- |

(e)

„carinska tijela stranke ili ugovorne stranke koja primjenjuje ova Pravila” za Europsku uniju znači bilo koje carinsko tijelo država članica Europske unije;

| (f) | „carinska vrijednost” znači vrijednost koja je utvrđena u skladu sa Sporazumom o provedbi članka VII. Općeg sporazuma o carinama i trgovini iz 1994. (Sporazum WTO-a o određivanju carinske vrijednosti); |
| --- | --- |

(f)

„carinska vrijednost” znači vrijednost koja je utvrđena u skladu sa Sporazumom o provedbi članka VII. Općeg sporazuma o carinama i trgovini iz 1994. (Sporazum WTO-a o određivanju carinske vrijednosti);

| (g) | „cijena franko tvornica” znači cijena plaćena za dobiveni proizvod u korist proizvođača iz ugovorne stranke u čijem je poduzeću obavljen posljednji postupak obrade ili prerade, pod uvjetom da ta cijena uključuje vrijednost svih upotrijebljenih materijala i sve druge troškove povezane s proizvodnjom te da je umanjena za sve domaće poreze za koje se nakon izvoza dobivenog proizvoda dobiva ili bi se mogao dobiti povrat. Ako je posljednji postupak obrade ili prerade podugovorom dodijeljen proizvođaču, pojam „proizvođač” odnosi se na poduzeće koje je zaposlilo podugovaratelja.
  Ako stvarna cijena ne odražava sve troškove povezane s proizvodnjom proizvoda koji su nastali u ugovornoj stranci, cijena franko tvornica znači zbroj svih tih troškova umanjen za sve domaće poreze za koje se nakon izvoza dobivenog proizvoda ostvaruje ili bi se mogao ostvariti povrat; |
| --- | --- |

(g)

„cijena franko tvornica” znači cijena plaćena za dobiveni proizvod u korist proizvođača iz ugovorne stranke u čijem je poduzeću obavljen posljednji postupak obrade ili prerade, pod uvjetom da ta cijena uključuje vrijednost svih upotrijebljenih materijala i sve druge troškove povezane s proizvodnjom te da je umanjena za sve domaće poreze za koje se nakon izvoza dobivenog proizvoda dobiva ili bi se mogao dobiti povrat. Ako je posljednji postupak obrade ili prerade podugovorom dodijeljen proizvođaču, pojam „proizvođač” odnosi se na poduzeće koje je zaposlilo podugovaratelja.

Ako stvarna cijena ne odražava sve troškove povezane s proizvodnjom proizvoda koji su nastali u ugovornoj stranci, cijena franko tvornica znači zbroj svih tih troškova umanjen za sve domaće poreze za koje se nakon izvoza dobivenog proizvoda ostvaruje ili bi se mogao ostvariti povrat;

| (h) | „zamjenjivi materijal” ili „zamjenjivi proizvod” znači materijali ili proizvodi iste vrste i komercijalne kvalitete istih tehničkih i fizičkih značajki koji se ne mogu razlikovati jedan od drugoga; |
| --- | --- |

(h)

„zamjenjivi materijal” ili „zamjenjivi proizvod” znači materijali ili proizvodi iste vrste i komercijalne kvalitete istih tehničkih i fizičkih značajki koji se ne mogu razlikovati jedan od drugoga;

| (i) | „roba” znači materijali i proizvodi; |
| --- | --- |

(i)

„roba” znači materijali i proizvodi;

| (j) | „proizvodnja” znači sve vrste obrade ili prerade, uključujući sastavljanje; |
| --- | --- |

(j)

„proizvodnja” znači sve vrste obrade ili prerade, uključujući sastavljanje;

| (k) | „materijal” znači svaki sastojak, sirovina, sastavni dio ili dio itd. koji se upotrebljava u proizvodnji proizvoda; |
| --- | --- |

(k)

„materijal” znači svaki sastojak, sirovina, sastavni dio ili dio itd. koji se upotrebljava u proizvodnji proizvoda;

| (l) | „maksimalni sadržaj materijala bez podrijetla” znači najveći sadržaj materijala bez podrijetla koji je dopušten, a da se izrada smatra dostatnom obradom ili preradom da se proizvodu dodijeli status proizvoda s podrijetlom. Može biti izražen kao postotak cijene franko tvornica proizvoda ili kao postotak neto težine upotrijebljenih materijala koji pripadaju u određenu skupinu poglavlja, poglavlje, tarifni broj ili tarifni podbroj; |
| --- | --- |

(l)

„maksimalni sadržaj materijala bez podrijetla” znači najveći sadržaj materijala bez podrijetla koji je dopušten, a da se izrada smatra dostatnom obradom ili preradom da se proizvodu dodijeli status proizvoda s podrijetlom. Može biti izražen kao postotak cijene franko tvornica proizvoda ili kao postotak neto težine upotrijebljenih materijala koji pripadaju u određenu skupinu poglavlja, poglavlje, tarifni broj ili tarifni podbroj;

| (m) | „proizvod” znači proizvod koji se dobiva postupkom proizvodnje, čak i ako je namijenjen kasnijoj uporabi u drugim postupcima proizvodnje; |
| --- | --- |

(m)

„proizvod” znači proizvod koji se dobiva postupkom proizvodnje, čak i ako je namijenjen kasnijoj uporabi u drugim postupcima proizvodnje;

| (n) | „državno područje” uključuje kopneno područje, unutarnje vode i teritorijalno more stranke; |
| --- | --- |

(n)

„državno područje” uključuje kopneno područje, unutarnje vode i teritorijalno more stranke;

| (o) | „dodana vrijednost” znači cijena franko tvornica proizvoda umanjena za carinsku vrijednost svakog od uključenih materijala koji su podrijetlom iz drugih ugovornih stranaka koje primjenjuju ova Pravila i s kojima se primjenjuje kumulacija ili, ako carinska vrijednost nije poznata ili ju je nemoguće utvrditi, prva utvrdiva cijena plaćena za materijale u stranci izvoznici; |
| --- | --- |

(o)

„dodana vrijednost” znači cijena franko tvornica proizvoda umanjena za carinsku vrijednost svakog od uključenih materijala koji su podrijetlom iz drugih ugovornih stranaka koje primjenjuju ova Pravila i s kojima se primjenjuje kumulacija ili, ako carinska vrijednost nije poznata ili ju je nemoguće utvrditi, prva utvrdiva cijena plaćena za materijale u stranci izvoznici;

| (p) | „vrijednost materijala” znači carinska vrijednost u trenutku uvoza upotrijebljenih materijala bez podrijetla ili, ako taj podatak nije poznat ili ga je nemoguće utvrditi, prva utvrdiva cijena plaćena za materijale u stranci izvoznici. Ako je potrebno utvrditi vrijednost upotrijebljenih materijala s podrijetlom, ova se točka primjenjuje mutatis mutandis. |
| --- | --- |

(p)

„vrijednost materijala” znači carinska vrijednost u trenutku uvoza upotrijebljenih materijala bez podrijetla ili, ako taj podatak nije poznat ili ga je nemoguće utvrditi, prva utvrdiva cijena plaćena za materijale u stranci izvoznici. Ako je potrebno utvrditi vrijednost upotrijebljenih materijala s podrijetlom, ova se točka primjenjuje mutatis mutandis.

GLAVA II.

DEFINICIJA POJMA „PROIZVODI S PODRIJETLOM”

DEFINICIJA POJMA „PROIZVODI S PODRIJETLOM”

Članak 2.

Opći zahtjevi

Za potrebe provedbe Sporazuma smatra se da su sljedeći proizvodi podrijetlom iz stranke kada se izvoze u drugu stranku:

| (a) | proizvodi koji su u cijelosti dobiveni u stranci u smislu članka 3.; |
| --- | --- |

(a)

proizvodi koji su u cijelosti dobiveni u stranci u smislu članka 3.;

| (b) | proizvodi dobiveni u stranci koji sadržavaju materijale koji nisu u cijelosti ondje dobiveni, pod uvjetom da su ti materijali u dotičnoj stranci dostatno obrađeni ili prerađeni u smislu članka 4. |
| --- | --- |

(b)

proizvodi dobiveni u stranci koji sadržavaju materijale koji nisu u cijelosti ondje dobiveni, pod uvjetom da su ti materijali u dotičnoj stranci dostatno obrađeni ili prerađeni u smislu članka 4.

Članak 3.

U cijelosti dobiveni proizvodi

1.   Sljedeći se proizvodi smatraju u cijelosti dobivenima u stranci kada se izvoze u drugu stranku:

| (a) | mineralni proizvodi koji su izvađeni i prirodna voda koja se crpi iz njezina tla ili s njezina morskog dna; |
| --- | --- |

(a)

mineralni proizvodi koji su izvađeni i prirodna voda koja se crpi iz njezina tla ili s njezina morskog dna;

| (b) | bilje, uključujući i vodene biljke, te biljni proizvodi koji su ondje uzgojeni ili požnjeveni; |
| --- | --- |

(b)

bilje, uključujući i vodene biljke, te biljni proizvodi koji su ondje uzgojeni ili požnjeveni;

| (c) | žive životinje koje su ondje okoćene i uzgojene; |
| --- | --- |

(c)

žive životinje koje su ondje okoćene i uzgojene;

| (d) | proizvodi od živih životinja koje su ondje uzgojene; |
| --- | --- |

(d)

proizvodi od živih životinja koje su ondje uzgojene;

| (e) | proizvodi od zaklanih životinja koje su ondje okoćene i uzgojene; |
| --- | --- |

(e)

proizvodi od zaklanih životinja koje su ondje okoćene i uzgojene;

| (f) | proizvodi ondje dobiveni lovom ili ribolovom; |
| --- | --- |

(f)

proizvodi ondje dobiveni lovom ili ribolovom;

| (g) | proizvodi akvakulture ako su se ribe, rakovi, mekušci i drugi vodeni beskralješnjaci ondje izlegli ili su ondje uzgojeni iz jaja, ličinki ili ikre; |
| --- | --- |

(g)

proizvodi akvakulture ako su se ribe, rakovi, mekušci i drugi vodeni beskralješnjaci ondje izlegli ili su ondje uzgojeni iz jaja, ličinki ili ikre;

| (h) | proizvodi morskog ribolova i drugi proizvodi koje su njezina plovila izvadila iz mora izvan teritorijalnih voda; |
| --- | --- |

(h)

proizvodi morskog ribolova i drugi proizvodi koje su njezina plovila izvadila iz mora izvan teritorijalnih voda;

| (i) | proizvodi izrađeni na njezinim brodovima tvornicama isključivo od proizvoda iz točke (h); |
| --- | --- |

(i)

proizvodi izrađeni na njezinim brodovima tvornicama isključivo od proizvoda iz točke (h);

| (j) | rabljeni proizvodi koji su ondje prikupljeni, a namijenjeni su samo za recikliranje sirovina; |
| --- | --- |

(j)

rabljeni proizvodi koji su ondje prikupljeni, a namijenjeni su samo za recikliranje sirovina;

| (k) | otpad koji potječe od ondje obavljenih proizvodnih postupaka; |
| --- | --- |

(k)

otpad koji potječe od ondje obavljenih proizvodnih postupaka;

| (l) | proizvodi koji su izvađeni s morskog dna ili njegova podzemlja izvan njezinih teritorijalnih voda, pod uvjetom da ima isključivo pravo iskorištavanja tog dna ili njegova podzemlja; |
| --- | --- |

(l)

proizvodi koji su izvađeni s morskog dna ili njegova podzemlja izvan njezinih teritorijalnih voda, pod uvjetom da ima isključivo pravo iskorištavanja tog dna ili njegova podzemlja;

| (m) | roba proizvedena ondje isključivo od proizvoda navedenih u točkama od (a) do (l). |
| --- | --- |

(m)

roba proizvedena ondje isključivo od proizvoda navedenih u točkama od (a) do (l).

2.   Izrazi „njezina plovila” i „njezini brodovi tvornice” u stavku 1. točkama (h), odnosno (i) primjenjuju se samo na plovila i brodove tvornice koji ispunjavaju svaki od navedenih zahtjeva:

| (a) | registrirani su u stranci izvoznici ili stranci uvoznici; |
| --- | --- |

(a)

registrirani su u stranci izvoznici ili stranci uvoznici;

| (b) | plove pod zastavom stranke izvoznice ili uvoznice; |
| --- | --- |

(b)

plove pod zastavom stranke izvoznice ili uvoznice;

| (c) | ispunjavaju jedan od sljedećih uvjeta:






  i. | nalaze se najmanje u 50 % vlasništvu državljana stranke izvoznice ili uvoznice; ili |
| --- | --- | --- |

(c)

ispunjavaju jedan od sljedećih uvjeta:

i.

nalaze se najmanje u 50 % vlasništvu državljana stranke izvoznice ili uvoznice; ili

| ii. | u vlasništvu su društava:






  — | koja imaju sjedište ili glavno mjesto poslovanja u stranci izvoznici ili uvoznici; i |
| --- | --- | --- |

ii.

u vlasništvu su društava:

—

koja imaju sjedište ili glavno mjesto poslovanja u stranci izvoznici ili uvoznici; i

| — | koja su najmanje 50 % u vlasništvu stranke izvoznice ili uvoznice, ili javnih tijela ili državljana tih stranaka. |
| --- | --- |

—

koja su najmanje 50 % u vlasništvu stranke izvoznice ili uvoznice, ili javnih tijela ili državljana tih stranaka.

3.   Za potrebe stavka 2., ako je Europska unija stranka izvoznica ili uvoznica, to znači države članice Europske unije.

4.   Za potrebe stavka 2. države EFTA-e smatraju se jednom ugovornom strankom koja primjenjuje ova Pravila.

Članak 4.

Dostatna obrada ili prerada

1.   Ne dovodeći u pitanje stavak 3. ovog članka i članak 6., proizvodi koji nisu u cijelosti dobiveni u jednoj od stranaka smatraju se dostatno obrađenima ili prerađenima ako su ispunjeni uvjeti utvrđeni u popisu iz Priloga II. za dotičnu robu.

2.   Ako se proizvod koji je status proizvoda s podrijetlom u određenoj stranci stekao u skladu sa stavkom 1. upotrebljava kao materijal u proizvodnji nekog drugog proizvoda, ne uzimaju se u obzir materijali bez podrijetla koji su mogli biti upotrijebljeni u njegovoj proizvodnji.

3.   Za svaki se proizvod provjerava jesu li ispunjeni zahtjevi iz stavka 1.

Međutim, ako se relevantno pravilo temelji na usklađenosti s najvećim dopuštenim sadržajem materijala bez podrijetla, carinska tijela stranaka mogu odobriti izvoznicima izračun cijene franko tvornica proizvoda i vrijednosti upotrijebljenih materijala bez podrijetla na temelju prosječnih vrijednosti iz stavka 4. kako bi se uzele u obzir fluktuacije troškova i valutnih tečajeva.

4.   Ako se primjenjuje stavak 3. drugi podstavak, prosječna cijena franko tvornica proizvoda i prosječna vrijednost upotrijebljenih materijala bez podrijetla izračunavaju se na osnovi zbroja cijena franko tvornica naplaćenih za svu prodaju istih proizvoda tijekom prethodne fiskalne godine i zbroja vrijednosti svih materijala bez podrijetla upotrijebljenih u proizvodnji istih proizvoda tijekom prethodne fiskalne godine kako je definirano u stranci izvoznici ili, ako iznosi za cjelokupnu fiskalnu godinu nisu dostupni, tijekom kraćeg razdoblja koje ne bi smjelo biti kraće od tri mjeseca.

5.   Izvoznici koji su se odlučili za izračun na temelju prosječnih vrijednosti moraju tu metodu dosljedno primjenjivati tijekom godine koja slijedi nakon referentne fiskalne godine, ili, ako je primjereno, tijekom godine koja slijedi nakon kraćeg razdoblja odabranog kao referentno. Takvu metodu mogu prestati primjenjivati ako tijekom određene fiskalne godine ili kraćeg reprezentativnog razdoblja koje nije kraće od tri mjeseca opaze prestanak fluktuacija u troškovima ili valutnim tečajevima koje su opravdavale korištenje takve metode.

6.   Prosječne vrijednosti iz stavka 4. upotrebljavaju se kao cijena franko tvornica i kao vrijednost materijala bez podrijetla radi utvrđivanja usklađenosti s najvećim dopuštenim sadržajem materijala bez podrijetla.

Članak 5.

Pravilo o dopuštenim odstupanjima

1.   Odstupajući od članka 4. i podložno stavcima 2. i 3. ovog članka, materijali bez podrijetla koji se u skladu s uvjetima iz popisa u Prilogu II. ne smiju upotrebljavati u proizvodnji određenog proizvoda mogu se ipak upotrebljavati, pod uvjetom da njihova ukupna neto težina ili vrijednost, utvrđena za taj proizvod, ne prelazi:

| (a) | 15 % neto težine proizvoda iz poglavlja 2. i poglavlja od 4. do 24., osim prerađenih proizvoda ribarstva iz poglavlja 16.; |
| --- | --- |

(a)

15 % neto težine proizvoda iz poglavlja 2. i poglavlja od 4. do 24., osim prerađenih proizvoda ribarstva iz poglavlja 16.;

| (b) | 15 % cijene franko tvornica proizvoda koji nisu obuhvaćeni točkom (a). |
| --- | --- |

(b)

15 % cijene franko tvornica proizvoda koji nisu obuhvaćeni točkom (a).

Ovaj se stavak ne primjenjuje na proizvode iz poglavlja od 50. do 63. Harmoniziranog sustava, za koje se primjenjuju odstupanja navedena u napomenama 6. i 7. Priloga I.

2.   Stavkom 1. ovog članka ne dopušta se premašivanje bilo kojih postotaka za najveći dopušteni sadržaj materijala bez podrijetla kako je određeno u pravilima iz popisa u Prilogu II.

3.   Stavci 1. i 2. ovog članka ne primjenjuju se na proizvode koji su u cijelosti dobiveni u stranci u smislu članka 3. Međutim, ne dovodeći u pitanje članak 6. i članak 9. stavak 1., dopušteno odstupanje predviđeno u tim odredbama neovisno o tome primjenjuje se na proizvod za koji se u pravilu iz popisa u Prilogu II. zahtijeva da su materijali koji se upotrebljavaju u proizvodnji tog proizvoda dobiveni u cijelosti.

Članak 6.

Nedostatna obrada ili prerada

1.   Ne dovodeći u pitanje stavak 2. ovog članka, sljedeći postupci smatraju se nedostatnom obradom ili preradom za stjecanje statusa proizvoda s podrijetlom, neovisno o tome jesu li ispunjeni zahtjevi iz članka 4.:

| (a) | postupci kojima se proizvodi održavaju u dobrom stanju tijekom prijevoza i skladištenja; |
| --- | --- |

(a)

postupci kojima se proizvodi održavaju u dobrom stanju tijekom prijevoza i skladištenja;

| (b) | rastavljanje i sastavljanje pošiljki; |
| --- | --- |

(b)

rastavljanje i sastavljanje pošiljki;

| (c) | pranje, čišćenje; uklanjanje prašine, hrđe, ulja, boje ili drugih tvari za prekrivanje; |
| --- | --- |

(c)

pranje, čišćenje; uklanjanje prašine, hrđe, ulja, boje ili drugih tvari za prekrivanje;

| (d) | glačanje ili prešanje tekstila; |
| --- | --- |

(d)

glačanje ili prešanje tekstila;

| (e) | jednostavni postupci bojenja i poliranja; |
| --- | --- |

(e)

jednostavni postupci bojenja i poliranja;

| (f) | ljuštenje i djelomično ili potpuno mljevenje riže; poliranje i glaziranje žitarica i riže; |
| --- | --- |

(f)

ljuštenje i djelomično ili potpuno mljevenje riže; poliranje i glaziranje žitarica i riže;

| (g) | postupci dodavanja bojila ili aroma šećeru ili izrade kocki šećera; djelomično ili potpuno mljevenje kristalnog šećera; |
| --- | --- |

(g)

postupci dodavanja bojila ili aroma šećeru ili izrade kocki šećera; djelomično ili potpuno mljevenje kristalnog šećera;

| (h) | guljenje, uklanjanje koštica i ljuštenje voća, orašastih plodova i povrća; |
| --- | --- |

(h)

guljenje, uklanjanje koštica i ljuštenje voća, orašastih plodova i povrća;

| (i) | oštrenje, jednostavno mljevenje ili jednostavno rezanje; |
| --- | --- |

(i)

oštrenje, jednostavno mljevenje ili jednostavno rezanje;

| (j) | sijanje, prebiranje, razvrstavanje, raspoređivanje, stupnjevanje, slaganje (uključujući i sastavljanje setova proizvoda); |
| --- | --- |

(j)

sijanje, prebiranje, razvrstavanje, raspoređivanje, stupnjevanje, slaganje (uključujući i sastavljanje setova proizvoda);

| (k) | jednostavno stavljanje u staklenke, limenke, bočice, vreće, sanduke i kutije, pričvršćivanje na kartone ili ploče i svi drugi jednostavni postupci pakiranja; |
| --- | --- |

(k)

jednostavno stavljanje u staklenke, limenke, bočice, vreće, sanduke i kutije, pričvršćivanje na kartone ili ploče i svi drugi jednostavni postupci pakiranja;

| (l) | stavljanje ili tiskanje oznaka, etiketa, logotipa i drugih sličnih razlikovnih obilježja na proizvode ili njihovu ambalažu; |
| --- | --- |

(l)

stavljanje ili tiskanje oznaka, etiketa, logotipa i drugih sličnih razlikovnih obilježja na proizvode ili njihovu ambalažu;

| (m) | jednostavno miješanje proizvoda, bez obzira na to jesu li različitih vrsta; |
| --- | --- |

(m)

jednostavno miješanje proizvoda, bez obzira na to jesu li različitih vrsta;

| (n) | miješanje šećera s bilo kojim materijalom; |
| --- | --- |

(n)

miješanje šećera s bilo kojim materijalom;

| (o) | jednostavno dodavanje vode ili razrjeđivanje ili dehidracija ili denaturacija proizvoda; |
| --- | --- |

(o)

jednostavno dodavanje vode ili razrjeđivanje ili dehidracija ili denaturacija proizvoda;

| (p) | jednostavno sastavljanje dijelova proizvoda radi dobivanja cijelog proizvoda ili rastavljanje proizvoda na sastavne dijelove; |
| --- | --- |

(p)

jednostavno sastavljanje dijelova proizvoda radi dobivanja cijelog proizvoda ili rastavljanje proizvoda na sastavne dijelove;

| (q) | klanje životinja; |
| --- | --- |

(q)

klanje životinja;

| (r) | kombinacija dvaju ili više postupaka navedenih u točkama od (a) do (q). |
| --- | --- |

(r)

kombinacija dvaju ili više postupaka navedenih u točkama od (a) do (q).

2.   Svi postupci koji su obavljeni na nekom proizvodu u stranci izvoznici uzimaju se u obzir pri utvrđivanju može li se obrada ili prerada kojoj je taj proizvod podvrgnut smatrati nedostatnom u smislu stavka 1.

Članak 7.

Kumulacija podrijetla

1.   Ne dovodeći u pitanje članak 2., smatra se da su proizvodi podrijetlom iz stranke izvoznice kada se izvoze u drugu stranku ako su ondje dobiveni uključivanjem materijala podrijetlom iz bilo koje ugovorne stranke koja primjenjuje ova Pravila a da nije riječ o stranki izvoznici, pod uvjetom da obrada ili prerada obavljena u stranci izvoznici nadilazi postupke iz članka 6. Takvi materijali ne trebaju biti dostatno obrađeni ni prerađeni.

2.   Ako obrada ili prerada obavljena u stranci izvoznici ne nadilazi postupke iz članka 6., smatra se da je proizvod dobiven uključivanjem materijala podrijetlom iz bilo koje druge ugovorne stranke koja primjenjuje ova Pravila podrijetlom iz stranke izvoznice samo ako je ondje dodana vrijednost veća od vrijednosti upotrijebljenih materijala podrijetlom iz bilo koje od drugih ugovornih stranaka koje primjenjuje ova Pravila. Ako to nije slučaj, dobiveni proizvod smatra se proizvodom podrijetlom iz ugovorne stranke koja primjenjuje ova Pravila uz koju se povezuje najveća vrijednost materijala s podrijetlom upotrijebljenih u proizvodnji u stranci izvoznici.

3.   Ne dovodeći u pitanje članak 2. te uz iznimku proizvoda iz poglavlja od 50. do 63., smatra se da je obrada ili prerada obavljena u ugovornoj stranci koja primjenjuje ova Pravila a koja nije stranka izvoznica provedena u stranci izvoznici kada se dobiveni proizvodi naknadno obrađuju ili prerađuju u toj stranci izvoznici.

4.   Ne dovodeći u pitanje članak 2., za proizvode obuhvaćene poglavljima od 50. do 63., ali samo za potrebe bilateralne trgovine između stranaka, smatra se da je obrada ili prerada obavljena u stranci uvoznici obavljena u stranci izvoznici kada se proizvodi naknadno obrađuju ili prerađuju u toj stranci izvoznici.

Za potrebe ovog stavka, sudionice EU-ova procesa stabilizacije i pridruživanja i Republika Moldova smatraju se jednom ugovornom strankom koja primjenjuje ova Pravila.

5.   Stranke mogu odlučiti jednostrano proširiti primjenu stavka 3. ovog članka na uvoz proizvoda obuhvaćenih poglavljima od 50. do 63. Stranka koja se odluči za takvo proširenje obavješćuje o tome drugu stranku i Europsku komisiju u skladu s člankom 8. stavkom 2.

6.   Za potrebe kumulacije u smislu stavaka od 3. do 5. ovog članka smatra se da su proizvodi podrijetlom iz stranke izvoznice samo ako su ondje podvrgnuti obradi ili preradi koja nadilazi postupke iz članka 6.

7.   Proizvodi s podrijetlom iz ugovornih stranaka koje primjenjuju ova Pravila iz stavka 1. koji ne prolaze nikakvu obradu ni preradu u stranci izvoznici zadržavaju svoje podrijetlo ako se izvoze u neku od drugih ugovornih stranaka koje primjenjuju ova Pravila.

Članak 8.

Uvjeti primjene kumulacije podrijetla

1.   Kumulacija predviđena u članku 7. može se primijeniti samo uz sljedeće uvjete:

| (a) | sporazum o povlaštenoj trgovini u skladu s člankom XXIV. Općeg sporazuma o carinama i trgovini iz 1994. (GATT) primjenjuje se između ugovornih stranaka koje primjenjuju ova Pravila i koje su uključene u stjecanju statusa proizvoda s podrijetlom i odredišne ugovorne stranke koja primjenjuje ova Pravila; i |
| --- | --- |

(a)

sporazum o povlaštenoj trgovini u skladu s člankom XXIV. Općeg sporazuma o carinama i trgovini iz 1994. (GATT) primjenjuje se između ugovornih stranaka koje primjenjuju ova Pravila i koje su uključene u stjecanju statusa proizvoda s podrijetlom i odredišne ugovorne stranke koja primjenjuje ova Pravila; i

| (b) | roba s podrijetlom stekla je status proizvoda s podrijetlom na temelju primjene pravila o podrijetlu koja su istovjetna pravilima iz ovih Pravila. |
| --- | --- |

(b)

roba s podrijetlom stekla je status proizvoda s podrijetlom na temelju primjene pravila o podrijetlu koja su istovjetna pravilima iz ovih Pravila.

2.   Obavijesti o ispunjenju potrebnih zahtjeva za primjenu kumulacije objavljuju se u Službenom listu Europske unije (serija C) i u službenom glasilu u Crnoj Gori u skladu s njezinim postupcima.

Kumulacija predviđena člankom 7. primjenjuje se od datuma navedenog u tim obavijestima.

Stranke dostavljaju Europskoj komisiji pojedinosti o relevantnim sporazumima sklopljenim s drugim ugovornim strankama koje primjenjuju ova Pravila, uključujući datume stupanja na snagu tih pravila.

3.   Dokaz o podrijetlu trebao bi uključivati izjavu na engleskom „CUMULATION APPLIED WITH (ime relevantne ugovorne stranke koja primjenjuje ova Pravila/relevantnih ugovornih stranaka koje primjenjuju ova Pravila na engleskom jeziku)” ako su proizvodi stekli status proizvoda s podrijetlom primjenom kumulacije podrijetla u skladu s člankom 7.

Ako se kao dokaz o podrijetlu upotrebljava potvrda o prometu robe EUR.1, to se navodi u polju 7. te potvrde.

4.   Stranke mogu odlučiti za proizvode koji su u njih izvezeni, a koji su status proizvoda s podrijetlom u stranci izvoznici dobili primjenom kumulacije podrijetla u skladu s člankom 7., ukinuti obvezu uključivanja izjave iz stavka 3. ovog članka u dokaz o podrijetlu (2).

Stranke obavješćuju Europsku komisiju o tom ukinuću u skladu s člankom 8. stavkom 2.

Članak 9.

Kvalifikacijska jedinica

1.   Kvalifikacijska jedinica za primjenu ovih Pravila konkretni je proizvod koji se smatra osnovnom jedinicom pri utvrđivanju razvrstavanja primjenom nomenklature iz Harmoniziranog sustava. Iz toga proizlazi sljedeće:

| (a) | ako je proizvod sastavljen od skupine ili skupa predmeta razvrstan pod uvjetima Harmoniziranog sustava u jedan tarifni broj, takva cjelina čini kvalifikacijsku jedinicu; |
| --- | --- |

(a)

ako je proizvod sastavljen od skupine ili skupa predmeta razvrstan pod uvjetima Harmoniziranog sustava u jedan tarifni broj, takva cjelina čini kvalifikacijsku jedinicu;

| (b) | ako se pošiljka sastoji od određenog broja istovrsnih proizvoda razvrstanih u isti tarifni broj Harmoniziranog sustava, svaki se pojedini proizvod uzima u obzir prilikom primjene ovih Pravila. |
| --- | --- |

(b)

ako se pošiljka sastoji od određenog broja istovrsnih proizvoda razvrstanih u isti tarifni broj Harmoniziranog sustava, svaki se pojedini proizvod uzima u obzir prilikom primjene ovih Pravila.

2.   Ako je za potrebe razvrstavanja, u skladu s Općim pravilom 5. Harmoniziranog sustava, ambalaža uključena zajedno s proizvodom, uključuje ju se i za potrebe utvrđivanja podrijetla.

3.   Pribor, zamjenski dijelovi i alat koji se šalju s određenom opremom, strojem, uređajem ili vozilom koji su dio redovite opreme i stoga uključeni u njihovu cijenu franko tvornica smatraju se sastavnim dijelom te opreme, stroja, uređaja ili vozila.

Članak 10.

Setovi

Setovi, kako je utvrđeno Općim pravilom 3. Harmoniziranog sustava, smatraju se proizvodom s podrijetlom ako su sve komponente seta proizvodi s podrijetlom.

Ako se set pak sastoji od proizvoda s podrijetlom i proizvoda bez podrijetla, kao cjelina se smatra proizvodom s podrijetlom pod uvjetom da vrijednost proizvoda bez podrijetla ne prelazi 15 % cijene franko tvornica seta.

Članak 11.

Neutralni elementi

Pri utvrđivanju toga je li riječ o proizvodu s podrijetlom nije potrebno odrediti podrijetlo sljedećih stavki, koje bi mogle biti upotrijebljene u njegovoj proizvodnji:

| (a) | energije i goriva; |
| --- | --- |

(a)

energije i goriva;

| (b) | postrojenja i opreme; |
| --- | --- |

(b)

postrojenja i opreme;

| (c) | strojeva i alata; |
| --- | --- |

(c)

strojeva i alata;

| (d) | bilo koje druge robe koja nije uključena ni namijenjena za uključivanje u konačni sastav proizvoda. |
| --- | --- |

(d)

bilo koje druge robe koja nije uključena ni namijenjena za uključivanje u konačni sastav proizvoda.

Članak 12.

Odvojeno knjigovodstveno iskazivanje

1.   Ako se zamjenjivi materijali s podrijetlom i bez podrijetla upotrebljavaju u obradi ili preradi proizvoda, gospodarski subjekti mogu osigurati upravljanje materijalima primjenom metode odvojenog knjigovodstvenog iskazivanja, bez zasebnog skladištenja materijala.

2.   Gospodarski subjekti mogu osigurati upravljanje zamjenjivim proizvodima s podrijetlom i bez podrijetla iz tarifnog broja 1701 primjenom metode odvojenog knjigovodstvenog iskazivanja, bez zasebnog skladištenja proizvoda.

3.   Stranke mogu zahtijevati da se primjena odvojenog knjigovodstvenog iskazivanja uvjetuje prethodnim odobrenjem carinskih tijela. Carinska tijela mogu izdati odobrenje pod svim uvjetima koje smatraju prikladnima i nadziru upotrebu odobrenja. Carinska tijela mogu povući odobrenje kad god ga korisnik na bilo koji način neispravno koristi ili ako ne ispunjava bilo koji uvjet utvrđen ovim Pravilima.

Primjenom odvojenog knjigovodstvenog iskazivanja mora se osigurati da se ni u kojem trenutku ne može smatrati da je proizvoda „podrijetlom iz stranke izvoznice” više nego što bi to bio slučaj da je upotrijebljena metoda fizičkog odvajanja zaliha.

Metoda se primjenjuje, a njezina primjena evidentira na temelju općih knjigovodstvenih načela koja se primjenjuju u stranci izvoznici.

4.   Korisnik metode iz stavaka 1. i 2. sastavlja ili podnosi zahtjev za dokaze o podrijetlu za količinu proizvoda koji se mogu smatrati proizvodima s podrijetlom iz stranke izvoznice. Korisnik na zahtjev carinskih tijela dostavlja izjavu o tome kako se upravljalo tim količinama.

GLAVA III.

TERITORIJALNI ZAHTJEVI

TERITORIJALNI ZAHTJEVI

Članak 13.

Načelo teritorijalnosti

1.   Uvjeti iz glave II. moraju biti ispunjeni bez prekida u dotičnoj stranci.

2.   Ako se proizvodi s podrijetlom koji su iz stranke izvezeni u drugu zemlju vrate, smatraju se proizvodima bez podrijetla osim ako se carinskim tijelima mogu pružiti zadovoljavajući dokazi o tome:

| (a) | da su vraćeni upravo oni proizvodi koji su bili izvezeni; i |
| --- | --- |

(a)

da su vraćeni upravo oni proizvodi koji su bili izvezeni; i

| (b) | da nisu bili podvrgnuti nikakvim postupcima osim onima koji su bili potrebni kako bi se očuvali u dobrom stanju dok su se nalazili u toj zemlji ili za vrijeme izvoza. |
| --- | --- |

(b)

da nisu bili podvrgnuti nikakvim postupcima osim onima koji su bili potrebni kako bi se očuvali u dobrom stanju dok su se nalazili u toj zemlji ili za vrijeme izvoza.

3.   Na stjecanje statusa proizvoda s podrijetlom u skladu s uvjetima iz glave II. ne utječu postupci obrade ili prerade koji su izvan stranke izvoznice obavljeni na materijalima koji su izvezeni iz stranke izvoznice i nakon toga ponovno uvezeni, uz uvjet:

| (a) | da su ti materijali u cijelosti dobiveni u stranci izvoznici ili su prije izvoza podvrgnuti obradi ili preradi koja nadilazi postupke iz članka 6.; i |
| --- | --- |

(a)

da su ti materijali u cijelosti dobiveni u stranci izvoznici ili su prije izvoza podvrgnuti obradi ili preradi koja nadilazi postupke iz članka 6.; i

| (b) | da se carinskim tijelima mogu podnijeti zadovoljavajući dokazi:






  i. | da su ponovno uvezeni proizvodi dobiveni obradom ili preradom izvezenih materijala; i |
| --- | --- | --- |

(b)

da se carinskim tijelima mogu podnijeti zadovoljavajući dokazi:

i.

da su ponovno uvezeni proizvodi dobiveni obradom ili preradom izvezenih materijala; i

| ii. | da ukupna dodana vrijednost koja je ostvarena izvan stranke izvoznice primjenom ovog članka ne prelazi 10 % cijene franko tvornica krajnjeg proizvoda za koji se traži stjecanje statusa proizvoda s podrijetlom. |
| --- | --- |

ii.

da ukupna dodana vrijednost koja je ostvarena izvan stranke izvoznice primjenom ovog članka ne prelazi 10 % cijene franko tvornica krajnjeg proizvoda za koji se traži stjecanje statusa proizvoda s podrijetlom.

4.   Za potrebe stavka 3. ovog članka uvjeti za stjecanje statusa proizvoda s podrijetlom utvrđeni glavom II. ne primjenjuju se na obradu ni preradu obavljenu izvan stranke izvoznice. Međutim, ako je u popisu iz Priloga II. za određivanje statusa podrijetla za krajnji proizvod predviđeno pravilo kojim se određuje maksimalna vrijednost za sve upotrijebljene materijale bez podrijetla, zbroj ukupne vrijednosti materijala bez podrijetla koji su upotrijebljeni na državnom području stranke izvoznice i ukupne dodane vrijednosti ostvarene izvan te stranke primjenom ovog članka ne smije biti viša od navedenog postotka.

5.   Za potrebe primjene stavaka 3. i 4. „ukupna dodana vrijednost” znači svi troškovi koji nastanu izvan stranke izvoznice, uključujući vrijednost ondje ugrađenih materijala.

6.   Stavci 3. i 4. ovog članka ne primjenjuju se na proizvode koji ne ispunjavaju uvjete utvrđene u popisu iz Priloga II. ni na proizvode koji se mogu smatrati dostatno obrađenima ili prerađenima samo ako se primjenjuju opća odstupanja utvrđena u članku 5.

7.   Svaka obrada ili prerada obuhvaćena ovim člankom koja se provodi izvan stranke izvoznice provodi se u skladu s postupcima vanjske prerade ili sličnim postupcima.

Članak 14.

Neizmijenjenost

1.   Povlašteno postupanje predviđeno u Sporazumu primjenjuje se samo na proizvode koji zadovoljavaju zahtjeve ovih Pravila i koji su prijavljeni za uvoz u stranku, pod uvjetom da su jednaki proizvodima koji se izvoze iz stranke izvoznice. Ne smiju biti izmijenjeni, ni na koji način preoblikovani ni podvrgnuti postupcima, osim postupcima koji su potrebni kako bi se očuvali u dobrom stanju ili postupcima kojima se dodavanjem ili stavljanjem oznaka, etiketa, plombi ili bilo koje druge dokumentacije osigurava sukladnost s posebnim domaćim zahtjevima zemlje uvoznice koji se provode pod carinskim nadzorom u trećoj zemlji/trećim zemljama provoza ili razdvajanja prije njihova deklariranja za domaću upotrebu.

2.   Proizvodi ili pošiljke mogu se skladištiti pod uvjetom da ostanu pod carinskim nadzorom u trećoj zemlji/trećim zemljama provoza.

3.   Ne dovodeći u pitanje glavu V. ovog Dodatka, pošiljke se mogu razdvojiti pod uvjetom da ostanu pod carinskim nadzorom u trećoj zemlji/trećim zemljama razdvajanja.

4.   U slučaju dvojbe, stranka uvoznica može od uvoznika ili njegova zastupnika zatražiti da u bilo kojem trenutku dostavi sve odgovarajuće dokumente radi dokazivanja usklađenosti s ovim člankom, koji se mogu dostaviti u obliku dokaznih isprava, posebno:

| (a) | ugovorne prijevozne isprave kao što su teretnice; |
| --- | --- |

(a)

ugovorne prijevozne isprave kao što su teretnice;

| (b) | činjenične ili konkretne dokaze na temelju označivanja ili numeriranja paketa; |
| --- | --- |

(b)

činjenične ili konkretne dokaze na temelju označivanja ili numeriranja paketa;

| (c) | potvrde o nemanipulaciji koju izdaju carinska tijela zemlje/zemalja provoza ili razdvajanja ili bilo kojih drugih isprava kojima se dokazuje da je roba ostala pod carinskim nadzorom u zemlji/zemljama provoza ili razdvajanja; ili |
| --- | --- |

(c)

potvrde o nemanipulaciji koju izdaju carinska tijela zemlje/zemalja provoza ili razdvajanja ili bilo kojih drugih isprava kojima se dokazuje da je roba ostala pod carinskim nadzorom u zemlji/zemljama provoza ili razdvajanja; ili

| (d) | bilo kojeg dokaza u vezi sa samom robom. |
| --- | --- |

(d)

bilo kojeg dokaza u vezi sa samom robom.

Članak 15.

Izložbe

1.   Pri uvozu proizvoda s podrijetlom koji se šalju na izložbu u zemlju s kojom se ne primjenjuje kumulacija u skladu s člancima 7. i 8. te se nakon izložbe prodaju za uvoz u stranku primjenjuje se relevantni sporazum uz uvjet da se carinskim tijelima pruže zadovoljavajući dokazi o tome:

| (a) | da je izvoznik te proizvode poslao iz stranke u zemlju u kojoj se izložba održava te da ih je tamo izložio; |
| --- | --- |

(a)

da je izvoznik te proizvode poslao iz stranke u zemlju u kojoj se izložba održava te da ih je tamo izložio;

| (b) | da je izvoznik te proizvode prodao ili na drugi način ustupio osobi u drugoj stranci; |
| --- | --- |

(b)

da je izvoznik te proizvode prodao ili na drugi način ustupio osobi u drugoj stranci;

| (c) | da su ti proizvodi za vrijeme izložbe ili neposredno nakon nje poslani u istom stanju u kojem su bili upućeni na izložbu; i |
| --- | --- |

(c)

da su ti proizvodi za vrijeme izložbe ili neposredno nakon nje poslani u istom stanju u kojem su bili upućeni na izložbu; i

| (d) | da ti proizvodi, od trenutka kad su poslani na izložbu, nisu korišteni ni u koju drugu svrhu osim izlaganja na toj izložbi. |
| --- | --- |

(d)

da ti proizvodi, od trenutka kad su poslani na izložbu, nisu korišteni ni u koju drugu svrhu osim izlaganja na toj izložbi.

2.   Dokaz o podrijetlu mora se izdati ili sastaviti u skladu s glavom V. ovog Dodatka te na uobičajen način podnijeti carinskim tijelima stranke uvoznice. Potrebno je navesti naziv i adresu izložbe. Prema potrebi mogu se zahtijevati dodatni dokumentirani dokazi o uvjetima u kojima su proizvodi bili izlagani.

3.   Stavak 1. primjenjuje se na sve trgovinske, industrijske, poljoprivredne ili obrtničke izložbe, sajmove ili slične javne priredbe, osim onih organiziranih u privatne svrhe u trgovinama ili poslovnim prostorima radi prodaje stranih proizvoda tijekom kojih dotični proizvodi ostaju pod carinskim nadzorom.

GLAVA IV.

POVRAT ILI IZUZEĆE

POVRAT ILI IZUZEĆE

Članak 16.

Povrat carine ili izuzeće od carine

1.   Za materijale bez podrijetla upotrijebljene u proizvodnji proizvoda iz poglavlja od 50. do 63. Harmoniziranog sustava podrijetlom iz stranke za koju je dokaz o podrijetlu izdan ili sastavljen u skladu s glavom V. ovog Dodatka u stranci izvoznici ne može se ostvariti povrat carine niti su izuzeti od carine bilo koje vrste.

2.   Zabrana iz stavka 1. primjenjuje se na bilo koji dogovor kojim se predviđa povrat, otpust ili neplaćanje, bilo djelomično ili potpuno, carina ili pristojbi s istovrsnim učinkom koje se u stranci izvoznici primjenjuje na materijale upotrijebljene u proizvodnji ako se takav povrat, otpust ili neplaćanje, izričito ili u praksi, primjenjuje ako se proizvodi dobiveni od tih materijala izvoze, ali ne i ako se ondje zadržavaju radi domaće upotrebe.

3.   Izvoznik proizvoda na koje se odnosi dokaz o podrijetlu mora u svakom trenutku biti spreman na zahtjev carinskih tijela podnijeti sve potrebne isprave kojima se dokazuje da u vezi s materijalima bez podrijetla koji su upotrijebljeni u proizvodnji predmetnih proizvoda nije ostvaren nikakav povrat carine te da su sve carine ili pristojbe s istovrsnim učinkom koji se primjenjuju na takve materijale doista plaćeni.

4.   Zabrana iz stavka 1. ovog članka ne primjenjuje se na trgovinu proizvodima između stranaka koji su primjenom kumulacije podrijetla iz članka 7. stavka 4. ili 5. dobili status proizvoda s podrijetlom.

GLAVA V.

DOKAZ O PODRIJETLU

DOKAZ O PODRIJETLU

Članak 17.

Opći zahtjevi

1.   Na proizvode podrijetlom iz jedne od stranaka prilikom uvoza u drugu stranku ostvaruju se povlastice iz odredaba ovog Sporazuma nakon podnošenja jednog od sljedećih dokaza o podrijetlu:

| (a) | potvrde o prometu robe EUR.1, čiji se ogledni primjerak nalazi u Prilogu IV. ovom Dodatku; |
| --- | --- |

(a)

potvrde o prometu robe EUR.1, čiji se ogledni primjerak nalazi u Prilogu IV. ovom Dodatku;

| (b) | u slučajevima iz članka 18. stavka 1., izjave koja se dalje u tekstu naziva „izjava o podrijetlu”, a koju izvoznik izdaje na računu, dostavnici ili bilo kojoj drugoj komercijalnoj ispravi koja opisuje predmetne proizvode u dovoljnoj mjeri da omogući njihovu identifikaciju; tekst izjave o podrijetlu sadržan je u Prilogu III. ovom Dodatku. |
| --- | --- |

(b)

u slučajevima iz članka 18. stavka 1., izjave koja se dalje u tekstu naziva „izjava o podrijetlu”, a koju izvoznik izdaje na računu, dostavnici ili bilo kojoj drugoj komercijalnoj ispravi koja opisuje predmetne proizvode u dovoljnoj mjeri da omogući njihovu identifikaciju; tekst izjave o podrijetlu sadržan je u Prilogu III. ovom Dodatku.

2.   Neovisno o stavku 1. ovog članka, na proizvode s podrijetlom se u smislu ovih Pravila, u slučajevima predviđenima člankom 27., primjenjuju povlastice iz odredaba Sporazuma, pri čemu nije potrebno podnijeti ni jedan od dokaza o podrijetlu navedenih u stavku 1. ovog članka.

3.   Ne dovodeći u pitanje stavak 1., stranke se mogu dogovoriti da se za povlaštenu trgovinu između njih dokazi o podrijetlu navedeni u stavku 1. točkama (a) i (b) zamjenjuju tvrdnjama o podrijetlu koje sastavljaju izvoznici registrirani u elektroničkoj bazi podataka u skladu s unutarnjim zakonodavstvom stranaka.

Upotreba tvrdnje o podrijetlu koju sastavljaju izvoznici registrirani u elektroničkoj bazi podataka o kojoj su se dogovorile dvije ugovorne stranke koje primjenjuju ova Pravila ili više njih ne sprječava primjenu dijagonalne kumulacije s ostalim ugovornim strankama koje primjenjuju ova Pravila.

4.   Za potrebe stavka 1. stranke se mogu dogovoriti o uspostavi sustava kojim se omogućuje da se dokazi o podrijetlu navedeni u stavku 1. točkama (a) i (b) izdaju i/ili podnose elektroničkim putem.

5.   Za potrebe članka 7., ako se primjenjuje članak 8. stavak 4., izvoznik s poslovnim nastanom u ugovornoj stranci koja primjenjuje ova Pravila koji izdaje ili podnosi zahtjev za dokaz o podrijetlu na temelju drugog dokaza o podrijetlu na koji se primjenjuje ukinuće obveze uključivanja izjave koja se inače zahtijeva člankom 8. stavkom 3. poduzima sve potrebne mjere kako bi osigurao da su uvjeti za primjenu kumulacije ispunjeni te mora biti spreman carinskim tijelima podnijeti sve odgovarajuće isprave.

Članak 18.

Uvjeti za sastavljanje izjave o podrijetlu

1.   Izjavu o podrijetlu kako je navedena u članku 17. stavku 1. točki (b) može sastaviti:

| (a) | ovlašteni izvoznik u smislu članka 19.; ili |
| --- | --- |

(a)

ovlašteni izvoznik u smislu članka 19.; ili

| (b) | bilo koji izvoznik za bilo koju pošiljku koja se sastoji od jednog ili više paketa koji sadržavaju proizvode s podrijetlom ako ukupna vrijednost ne prelazi 6 000 EUR. |
| --- | --- |

(b)

bilo koji izvoznik za bilo koju pošiljku koja se sastoji od jednog ili više paketa koji sadržavaju proizvode s podrijetlom ako ukupna vrijednost ne prelazi 6 000 EUR.

2.   Izjavu o podrijetlu moguće je sastaviti ako se proizvodi mogu smatrati proizvodima s podrijetlom iz ugovorne stranke koja primjenjuje ova Pravila te ako zadovoljavaju ostale zahtjeve iz ovih Pravila.

3.   Izvoznik koji sastavlja izjavu o podrijetlu mora u svakom trenutku biti spreman na zahtjev carinskih tijela stranke izvoznice podnijeti sve odgovarajuće isprave kojima se dokazuje da dotični proizvodi imaju status proizvoda s podrijetlom te da zadovoljavaju ostale zahtjeve iz ovih Pravila.

4.   Izvoznik sastavlja izjavu o podrijetlu tako da na računu, dostavnici ili drugoj komercijalnoj ispravi otipka ili otisne u pečatnom ili tiskanom obliku izjavu, čiji se tekst navodi u Prilogu III. ovom Dodatku, koristeći jednu od jezičnih verzija iz tog priloga, a u skladu s odredbama nacionalnog prava zemlje izvoznice. Ako je izjava pisana rukom, piše se tintom i tiskanim slovima.

5.   Na izjavama o podrijetlu mora biti izvorni vlastoručni potpis izvoznika. Međutim, ovlašteni izvoznik u smislu članka 19. ne mora potpisati takvu izjavu pod uvjetom da se carinskim tijelima stranke izvoznice u pisanom obliku obveže da preuzima punu odgovornost za svaku izjavu o podrijetlu u kojoj se on navodi kao osoba koja ju je vlastoručno potpisala.

6.   Izjavu o podrijetlu može sastaviti izvoznik u trenutku izvoza proizvoda na koje se izjava odnosi ili nakon izvoza („naknadna izjava o podrijetlu”), uz uvjet da se u zemlji uvoznici podnese u roku od dvije godine nakon uvoza proizvoda na koje se odnosi.

Ako se pošiljka razdvaja u skladu s člankom 14. stavkom 3., naknadnu izjavu o podrijetlu sastavlja ovlašteni izvoznik stranke izvoznice proizvoda pod uvjetom da se poštuje isti dvogodišnji rok.

Članak 19.

Ovlašteni izvoznik

1.   Carinska tijela stranke izvoznice mogu, ako je to u skladu s nacionalnim zahtjevima, ovlastiti bilo kojeg izvoznika s poslovnim nastanom u toj stranci („ovlašteni izvoznik”) da sastavlja izjave o podrijetlu neovisno o vrijednosti predmetnih proizvoda.

2.   Izvoznik koji zatraži takvo ovlaštenje mora, na način prihvatljiv carinskim tijelima, pružiti sva jamstva koja su potrebna za potvrđivanje da proizvodi imaju status proizvoda s podrijetlom te da zadovoljavaju ostale zahtjeve iz ovih Pravila.

3.   Carinska tijela ovlaštenom izvozniku dodjeljuju broj carinskog ovlaštenja, koji se mora navesti u izjavi o podrijetlu.

4.   Carinska tijela provjeravaju upotrebljava li ovlašteni izvoznik ovlaštenje na propisan način. Carinska tijela mogu povući ovlaštenje ako ga ovlašteni izvoznik nepropisno upotrebljava te to čine ako ovlašteni izvoznik više ne nudi jamstva iz stavka 2.

Članak 20.

Postupak izdavanja potvrde o prometu robe EUR.1

1.   Potvrdu o prometu robe EUR.1 izdaju carinska tijela stranke izvoznice na zahtjev koji u pisanom obliku podnosi izvoznik ili, pod izvoznikovom odgovornošću, njegov ovlašteni predstavnik.

2.   U tu svrhu izvoznik ili njegov ovlašteni predstavnik ispunjava i obrazac potvrde o prometu robe EUR.1 i obrazac zahtjeva, čiji se ogledni primjerci nalaze u Prilogu IV. ovom Dodatku. Ti se obrasci ispunjavaju na jednom od jezika na kojima je sastavljen Sporazum i u skladu s odredbama nacionalnih zakona zemlje izvoznice. Ako se obrasci ispunjavaju rukom, moraju se ispuniti tintom i tiskanim slovima. Opis proizvoda upisuje se u za to predviđeno polje bez ostavljanja praznih redaka. Ako polje nije potpuno ispunjeno, ispod posljednjeg retka opisa proizvoda povlači se vodoravna crta, a prazan prostor se precrtava.

3.   U polju 7. potvrde o prometu robe EUR.1 navodi se napomena na engleskom jeziku „TRANSITIONAL RULES”.

4.   Izvoznik koji podnosi zahtjev za izdavanje potvrde o prometu robe EUR.1 mora u svakom trenutku biti spreman na zahtjev carinskih tijela stranke izvoznice u kojoj se izdaje potvrda o prometu robe EUR.1 podnijeti sve odgovarajuće isprave kojima se dokazuje da dotični proizvodi imaju status proizvoda s podrijetlom te da zadovoljavaju ostale zahtjeve iz ovih Pravila.

5.   Carinska tijela stranke izvoznice izdaju potvrdu o prometu robe EUR.1 ako se predmetni proizvodi mogu smatrati proizvodima s podrijetlom i ako zadovoljavaju ostale zahtjeve iz ovih Pravila.

6.   Carinska tijela koja su nadležna za izdavanje potvrda o prometu robe EUR.1 poduzimaju sve potrebne mjere kako bi provjerila imaju li predmetni proizvodi status proizvoda s podrijetlom te zadovoljavaju li ostale zahtjeve iz ovih Pravila. U tu svrhu imaju pravo zatražiti sve dokaze i izvršiti sve inspekcijske preglede računa izvoznika ili bilo koju drugu provjeru koju smatraju potrebnom. Osiguravaju i da su obrasci iz stavka 2. ovog članka propisno ispunjeni. Konkretno, provjeravaju je li polje predviđeno za naziv proizvoda popunjeno tako da se isključuje svaka mogućnost neovlaštenog dopisivanja.

7.   Datum izdavanja potvrde o prometu robe EUR.1 navodi se u polju 11. potvrde o prometu robe EUR.1.

8.   Potvrdu o prometu robe EUR.1 izdaju carinska tijela i stavljaju je na raspolaganje izvozniku čim se obavi ili osigura stvarni izvoz.

Članak 21.

Naknadno izdane potvrde o prometu robe EUR.1

1.   Neovisno o članku 20. stavku 8., potvrda o prometu robe EUR.1 može se izdati nakon izvoza proizvoda na koje se odnosi:

| (a) | ako u trenutku izvoza nije izdana zbog greške, nenamjernih propusta ili posebnih okolnosti; |
| --- | --- |

(a)

ako u trenutku izvoza nije izdana zbog greške, nenamjernih propusta ili posebnih okolnosti;

| (b) | ako se carinskim tijelima pruže zadovoljavajući dokazi o tome da je potvrda o prometu robe EUR.1 izdana, ali zbog tehničkih razloga nije prihvaćena u trenutku uvoza; |
| --- | --- |

(b)

ako se carinskim tijelima pruže zadovoljavajući dokazi o tome da je potvrda o prometu robe EUR.1 izdana, ali zbog tehničkih razloga nije prihvaćena u trenutku uvoza;

| (c) | ako konačno odredište dotičnih proizvoda nije bilo poznato u vrijeme izvoza, nego je utvrđeno za vrijeme njihova prijevoza ili skladištenja i nakon mogućeg razdvajanja pošiljaka u skladu s člankom 14. stavkom 3.; |
| --- | --- |

(c)

ako konačno odredište dotičnih proizvoda nije bilo poznato u vrijeme izvoza, nego je utvrđeno za vrijeme njihova prijevoza ili skladištenja i nakon mogućeg razdvajanja pošiljaka u skladu s člankom 14. stavkom 3.;

| (d) | ako je potvrda o prometu robe EUR.1 ili EUR. MED izdana u skladu s pravilima Konvencije PEM za proizvode koji stječu status proizvoda s podrijetlom u skladu s ovim Pravilima; izvoznik poduzima sve potrebne mjere kako bi osigurao da su uvjeti za primjenu kumulacije ispunjeni te mora biti spreman carinskim tijelima podnijeti sve odgovarajuće isprave kojima se dokazuje da proizvod ima status proizvoda s podrijetlom u skladu s ovim Pravilima; ili |
| --- | --- |

(d)

ako je potvrda o prometu robe EUR.1 ili EUR. MED izdana u skladu s pravilima Konvencije PEM za proizvode koji stječu status proizvoda s podrijetlom u skladu s ovim Pravilima; izvoznik poduzima sve potrebne mjere kako bi osigurao da su uvjeti za primjenu kumulacije ispunjeni te mora biti spreman carinskim tijelima podnijeti sve odgovarajuće isprave kojima se dokazuje da proizvod ima status proizvoda s podrijetlom u skladu s ovim Pravilima; ili

| (e) | ako je potvrda o prometu robe EUR.1 izdana na temelju članka 8. stavka 4., a primjena članka 8. stavka 3. zahtijeva se pri uvozu u drugu ugovornu stranku koja primjenjuje ova Pravila. |
| --- | --- |

(e)

ako je potvrda o prometu robe EUR.1 izdana na temelju članka 8. stavka 4., a primjena članka 8. stavka 3. zahtijeva se pri uvozu u drugu ugovornu stranku koja primjenjuje ova Pravila.

2.   Za potrebe provedbe stavka 1. izvoznik u svojem zahtjevu navodi mjesto i datum izvoza proizvoda na koje se potvrda o prometu robe EUR.1 odnosi te razloge za podnošenje zahtjeva.

3.   Carinska tijela mogu naknadno izdati potvrdu o prometu robe EUR.1 u roku od dvije godine od datuma izvoza, ali samo nakon što provjere odgovaraju li podaci navedeni u izvoznikovu zahtjevu podacima iz odgovarajuće evidencije.

4.   Osim zahtjeva iz članka 20. stavka 3., naknadno izdane potvrde o prometu robe EUR.1 moraju sadržavati sljedeću napomenu na engleskom jeziku: „ISSUED RETROSPECTIVELY”.

5.   Napomena iz stavka 4. unosi se u polje 7. potvrde o prometu robe EUR.1.

Članak 22.

Izdavanje duplikata potvrde o prometu robe EUR.1

1.   U slučaju krađe, gubitka ili uništenja potvrde o prometu robe EUR.1 izvoznik od carinskih tijela koja su je izdala može zatražiti duplikat sastavljen na temelju izvoznih isprava koje se kod njih nalaze.

2.   Osim zahtjeva iz članka 20. stavka 3., duplikat izdan u skladu sa stavkom 1. ovog članka mora sadržavati sljedeću riječ na engleskom jeziku: „DUPLICATE”.

3.   Napomena iz stavka 2. unosi se u polje 7. duplikata potvrde o prometu robe EUR.1.

4.   Duplikat mora sadržavati datum izdavanja izvorne potvrde o prometu robe EUR.1 i stupa na snagu tog datuma.

Članak 23.

Valjanost dokaza o podrijetlu

1.   Dokaz o podrijetlu valjan je deset mjeseci od datuma izdavanja ili sastavljanja u stranci izvoznici i u tom se roku podnosi carinskim tijelima stranke uvoznice.

2.   Dokazi o podrijetlu koji su carinskim tijelima stranke uvoznice podneseni nakon isteka roka valjanosti iz stavka 1. mogu se prihvatiti za potrebe primjene carinskih povlastica ako te isprave nisu podnesene prije isteka roka zbog izvanrednih okolnosti.

3.   U ostalim slučajevima zakašnjelog podnošenja isprava carinska tijela stranke uvoznice mogu prihvatiti dokaze o podrijetlu ako su proizvodi carini podneseni prije isteka navedenog roka.

Članak 24.

Slobodne zone

1.   Stranke poduzimaju sve potrebne mjere kako bi osigurale da proizvodi kojima se trguje na temelju dokaza o podrijetlu, a koji se tijekom prijevoza nalaze u slobodnoj zoni na njihovu državnom području, ne budu zamijenjeni drugom robom ni podvrgnuti nikakvom drugom rukovanju osim uobičajenim postupcima kojima je cilj sprječavanje njihova propadanja.

2.   Odstupajući od stavka 1., ako su proizvodi podrijetlom iz ugovorne stranke koja primjenjuje ova Pravila uvezeni u slobodnu zonu na temelju dokaza o podrijetlu i podvrgnuti obradi ili preradi, novi se dokaz o podrijetlu može izdati ili sastaviti ako je obrada ili prerada provedena u skladu s ovim Pravilima.

Članak 25.

Zahtjevi u pogledu uvoza

Dokazi o podrijetlu podnose se carinskim tijelima stranke uvoznice u skladu s postupcima koji se primjenjuju u toj ugovornoj stranci.

Članak 26.

Uvoz djelomičnih pošiljaka

Ako se na zahtjev uvoznika, a podložno uvjetima koje utvrđuju carinska tijela stranke uvoznice, rastavljeni ili nesastavljeni proizvodi u smislu Općeg pravila 2.(a) za tumačenje Harmoniziranog sustava koji su uvršteni u odjeljke XVI. i XVII. ili tarifne brojeve 7308 i 9406 uvoze kao djelomične pošiljke, carinskim se tijelima podnosi jedinstveni dokaz o podrijetlu tih proizvoda pri uvozu prve pošiljke.

Članak 27.

Izuzeća od dokazivanja podrijetla

1.   Proizvodi koje u malim paketima šalju fizičke osobe fizičkim osobama ili koji čine osobnu prtljagu putnika smatraju se proizvodima s podrijetlom bez potrebe podnošenja dokaza o podrijetlu pod uvjetom da uvoz proizvoda nije trgovinske naravi, da postoji izjava da proizvodi ispunjavaju zahtjeve iz ovih Pravila te da ne postoji sumnja u istinitost te izjave.

2.   Uvoz se ne smatra uvozom trgovinske naravi ako su ispunjeni svi sljedeći uvjeti:

| (a) | uvoz je povremen; |
| --- | --- |

(a)

uvoz je povremen;

| (b) | uvoze se samo proizvodi za osobnu upotrebu primateljâ ili putnikâ ili njihovih obitelji; |
| --- | --- |

(b)

uvoze se samo proizvodi za osobnu upotrebu primateljâ ili putnikâ ili njihovih obitelji;

| (c) | iz prirode i količine proizvoda očito je da ne postoji namjera njihove komercijalne upotrebe. |
| --- | --- |

(c)

iz prirode i količine proizvoda očito je da ne postoji namjera njihove komercijalne upotrebe.

3.   Ukupna vrijednost tih proizvoda ne smije premašiti 500 EUR u slučaju malih paketa, odnosno 1 200 EUR u slučaju proizvoda koji čine dio osobne prtljage putnika.

Članak 28.

Nepodudarnosti i formalne pogreške

1.   Otkriće manjih nepodudarnosti između izjava u dokazu o podrijetlu i onih u ispravama koje se podnose carinskom uredu u svrhu obavljanja formalnosti za uvoz proizvoda ne čini ipso facto dokaz o podrijetlu ništavnim ako se propisno utvrdi da ta isprava doista odgovara podnesenim proizvodima.

2.   Očite formalne pogreške, kao što su strojopisne pogreške na dokazu o podrijetlu, nisu razlog za odbacivanje isprava iz stavka 1. ovog članka ako te pogreške nisu takve da bi stvorile sumnju u pogledu točnosti navoda u tim ispravama.

Članak 29.

Izjave dobavljača

1.   Prilikom izdavanja potvrde o prometu robe EUR.1 ili sastavljanja izjave o podrijetlu u stranci za proizvode s podrijetlom za čiju je proizvodnju u skladu s člankom 7. stavkom 3. ili 4. upotrijebljena roba iz druge ugovorne stranke koja primjenjuje ova Pravila koja je u njoj obrađena ili prerađena bez stjecanja povlaštenog podrijetla uzima se u obzir izjava dobavljača izdana za tu robu skladu s ovim člankom.

2.   Izjava dobavljača iz stavka 1. služi kao dokaz da je predmetna roba prošla obradu ili preradu u ugovornoj stranci koja primjenjuje ova Pravila u svrhu utvrđivanja mogu li se proizvodi, u čijoj je proizvodnji upotrijebljena ta roba, smatrati proizvodima podrijetlom iz stranke izvoznice te ispunjavaju li druge zahtjeve iz ovih Pravila.

3.   Dobavljač za svaku pošiljku robe, osim u slučajevima iz stavka 4., sastavlja zasebnu izjavu dobavljača u obliku propisanom u Prilogu VI. na listu papira priloženom uz račun, dostavnicu ili bilo koju drugu komercijalnu ispravu koja dotičnu robu opisuje dovoljno detaljno da omogući njezinu identifikaciju.

4.   Ako dobavljač određenom kupcu redovito isporučuje robu za koju se očekuje da se obrada ili prerada koje se izvršavaju u stranci koja primjenjuje ova Pravila neće mijenjati tijekom određenog vremenskog razdoblja, on može izdati jedinstvenu izjavu dobavljača koja obuhvaća naknadne pošiljke navedene robe („dugoročna izjava dobavljača”). Dugoročna izjava dobavljača može uobičajeno vrijediti do dvije godine od dana sastavljanja. Carinska tijela ugovorne stranke koja primjenjuje ova Pravila utvrđuju uvjete pod kojima se mogu primjenjivati dulja razdoblja. Dobavljač sastavlja dugoročnu izjavu u obliku propisanom u Prilogu VII. te opisuje predmetnu robu dovoljno podrobno da bi se mogla prepoznati. Izjava se dostavlja predmetnom kupcu prije isporuke prve pošiljke robe obuhvaćene tom izjavom ili zajedno s prvom pošiljkom robe. Dobavljač odmah obavješćuje svojeg kupca ako dugoročna izjava dobavljača nije više važeća za dostavljenu robu.

5.   Izjave dobavljača iz stavaka 3. i 4. otipkane su ili tiskane na jednom od jezika na kojem je sastavljen Sporazum u skladu s nacionalnim pravom ugovorne stranke koja primjenjuje ova Pravila, a u kojoj je izjava sastavljena, te moraju sadržavati vlastoručan potpis dobavljača. Izjava može biti pisana i rukom; u tom se slučaju ispisuje tintom i tiskanim slovima.

6.   Dobavljač koji sastavlja izjavu mora u svakom trenutku biti spreman na zahtjev carinskih tijela ugovorne stranke koja primjenjuje ova Pravila, a u kojoj je izjava sastavljena, podnijeti sve odgovarajuće isprave kojima se dokazuje da su podaci navedeni u toj izjavi točni.

Članak 30.

Iznosi izraženi u eurima

1.   Za potrebe primjene članka 18. stavka 1. točke (b) i članka 27. stavka 3., ako su proizvodi fakturirani u valuti koja nije euro, svaka dotična zemlja na godišnjoj osnovi utvrđuje iznose u nacionalnim valutama stranaka koji čine protuvrijednost iznosa izraženih u eurima.

2.   Za pošiljku se pogodnosti iz članka 18. stavka 1. točke (b) ili članka 27. stavka 3. mogu uvažiti upućivanjem na valutu u kojoj je račun sastavljen, u skladu s iznosom koji je utvrdila dotična zemlja.

3.   Iznosi koji se upotrebljavaju u bilo kojoj nacionalnoj valuti protuvrijednost su iznosa izraženih u eurima prvog radnog dana u listopadu. O tim se iznosima obavješćuje Europsku komisiju do 15. listopada, a primjenjuju se od 1. siječnja sljedeće godine. Europska komisija obavješćuje sve dotične zemlje o odgovarajućim iznosima.

4.   Stranka može naviše ili naniže zaokružiti iznos koji dobije preračunavanjem iznosa izraženog u eurima u nacionalnu valutu. Zaokruženi iznos ne smije se razlikovati od iznosa koji je rezultat konverzije za više od 5 %. Stranka može zadržati neizmijenjenu protuvrijednost u svojoj nacionalnoj valuti kao iznos izražen u eurima ako prilikom godišnjeg usklađivanja predviđenog stavkom 3. povećanje dobiveno preračunavanjem protuvrijednosti tog iznosa, prije bilo kakvog zaokruživanja, ne bude veće od 15 % iznosa izraženog u nacionalnoj valuti. Protuvrijednost se u nacionalnoj valuti može zadržati nepromijenjenom ako bi konverzija za ishod imala smanjenje te protuvrijednosti.

5.   Vijeće za stabilizaciju i pridruživanje preispituje iznose izražene u eurima na zahtjev bilo koje stranke. Pri tom preispitivanju Vijeće za stabilizaciju i pridruživanje uzima u obzir poželjnost očuvanja stvarnih učinaka dotičnih ograničenja. U tu svrhu može odlučiti o izmjeni iznosa izraženih u eurima.

GLAVA VI.

NAČELA SURADNJE I DOKAZNE ISPRAVE

NAČELA SURADNJE I DOKAZNE ISPRAVE

Članak 31.

Dokazne isprave, čuvanje dokaza o podrijetlu i popratne dokumentacije

1.   Izvoznik koji je sastavio izjavu o podrijetlu ili je podnio zahtjev za izdavanje potvrde o prometu robe EUR.1 dužan je čuvati primjerak ili elektroničku verziju tih dokaza o podrijetlu i sve isprave kojima se potvrđuje status proizvoda s podrijetlom tijekom najmanje tri godine od datuma izdavanja ili sastavljanja izjave o podrijetlu.

2.   Dobavljač koji sastavlja izjavu dobavljača obvezan je najmanje tri godine čuvati preslike izjave i svih računa, dostavnica ili drugih komercijalnih isprava kojima je ta izjava priložena te isprave iz članka 29. stavka 6.

Dobavljač koji sastavlja dugoročnu izjavu dobavljača obvezan je čuvati preslike izjave i svih računa, dostavnica ili drugih komercijalnih isprava koje se odnose na robu obuhvaćenu izjavom koja je poslana dotičnom kupcu te isprave iz članka 29. stavka 6. najmanje tri godine. To razdoblje počinje od datuma isteka valjanosti dugoročne izjave dobavljača.

3.   Za potrebe stavka 1. ovog članka isprave kojima se potvrđuje status podrijetla među ostalima su sljedeće:

| (a) | izravni dokazi o postupcima koje je izvoznik ili dobavljač proveo kako bi dobio proizvod, a koji se nalaze, primjerice, u njegovim poslovnim knjigama ili internoj knjigovodstvenoj evidenciji; |
| --- | --- |

(a)

izravni dokazi o postupcima koje je izvoznik ili dobavljač proveo kako bi dobio proizvod, a koji se nalaze, primjerice, u njegovim poslovnim knjigama ili internoj knjigovodstvenoj evidenciji;

| (b) | isprave kojima se dokazuje podrijetlo materijala koji se upotrebljavaju, a koje su izdane ili sastavljene u odgovarajućoj ugovornoj stranci koja primjenjuje ova Pravila u skladu s njezinim nacionalnim zakonodavstvom; |
| --- | --- |

(b)

isprave kojima se dokazuje podrijetlo materijala koji se upotrebljavaju, a koje su izdane ili sastavljene u odgovarajućoj ugovornoj stranci koja primjenjuje ova Pravila u skladu s njezinim nacionalnim zakonodavstvom;

| (c) | isprave kojima se dokazuje obrada ili prerada materijala u odgovarajućoj stranci, a koje su sastavljene ili izdane u toj stranci u skladu s njezinim nacionalnim zakonodavstvom; |
| --- | --- |

(c)

isprave kojima se dokazuje obrada ili prerada materijala u odgovarajućoj stranci, a koje su sastavljene ili izdane u toj stranci u skladu s njezinim nacionalnim zakonodavstvom;

| (d) | izjave o podrijetlu ili potvrde o prometu robe EUR.1 kojima se dokazuje podrijetlo materijala koji se upotrebljavaju, a koje su sastavljene ili izdane u strankama u skladu s ovim Pravilima; |
| --- | --- |

(d)

izjave o podrijetlu ili potvrde o prometu robe EUR.1 kojima se dokazuje podrijetlo materijala koji se upotrebljavaju, a koje su sastavljene ili izdane u strankama u skladu s ovim Pravilima;

| (e) | odgovarajući dokazi o obradi ili preradi provedenoj izvan stranaka primjenom članaka 13. i 14. kojima se dokazuje ispunjavanje zahtjeva iz tih članaka. |
| --- | --- |

(e)

odgovarajući dokazi o obradi ili preradi provedenoj izvan stranaka primjenom članaka 13. i 14. kojima se dokazuje ispunjavanje zahtjeva iz tih članaka.

4.   Carinska tijela stranke izvoznice koja izdaju potvrde o prometu robe EUR.1 čuvaju obrazac zahtjeva iz članka 20. stavka 2. najmanje tri godine.

5.   Carinska tijela stranke uvoznice čuvaju izjave o podrijetlu i potvrde o prometu robe EUR.1 koje su im podnesene najmanje tri godine.

6.   Izjave dobavljača kojima se dokazuju postupci obrade ili prerade upotrijebljenih materijala obavljeni u ugovornoj stranci koja primjenjuje ova Pravila, a koje su sastavljene u toj ugovornoj stranci, smatraju se ispravom iz članka 18. stavka 3., članka 20. stavka 4. i članka 29. stavka 6. koja se upotrebljava za dokazivanje da se proizvodi obuhvaćeni potvrdom o prometu robe EUR.1 ili izjavom o podrijetlu mogu smatrati proizvodima s podrijetlom iz te ugovorne stranke koja primjenjuje ova Pravila te da ispunjavaju ostale zahtjeve iz ovih Pravila.

Članak 32.

Rješavanje sporova

Ako u vezi s postupcima provjere na temelju članka 34. i 35. ili u vezi s tumačenjem ovog Dodatka nastanu sporovi koji se ne mogu riješiti između carinskih tijela koja zahtijevaju provjeru i carinskih tijela odgovornih za provedbu te provjere, ti se sporovi podnose Vijeću za stabilizaciju i pridruživanje.

Sporovi između uvoznika i carinskog tijela zemlje uvoznice rješavaju se u skladu sa zakonodavstvom te zemlje.

GLAVA VII.

ADMINISTRATIVNA SURADNJA

ADMINISTRATIVNA SURADNJA

Članak 33.

Obavješćivanje i suradnja

1.   Carinska tijela ugovornih stranaka jedna drugima dostavljaju ogledne otiske pečata koje u svojim carinskim uredima upotrebljavaju za izdavanje potvrda o prometu robe EUR.1, primjere brojeva odobrenja izdanih ovlaštenim izvoznicima te adrese carinskih tijela koja su nadležna za provjeru tih potvrda i izjava o podrijetlu.

2.   Kako bi osigurale odgovarajuću primjenu ovih Pravila, stranke putem svojih nadležnih carinskih tijela jedna drugoj pomažu u provjeri vjerodostojnosti potvrda o prometu robe EUR.1, izjava o podrijetlu, izjava dobavljača te točnosti navoda sadržanih u tim ispravama.

Članak 34.

Provjera dokaza o podrijetlu

1.   Naknadne provjere dokaza o podrijetlu obavljaju se nasumičnim odabirom ili kad god carinska tijela stranke uvoznice imaju osnovane razloge za sumnju u vjerodostojnost takvih isprava, u status proizvoda s podrijetlom dotičnih proizvoda ili u ispunjavanje ostalih uvjeta iz ovih Pravila.

2.   Carinska tijela stranke uvoznice pri podnošenju zahtjeva za naknadnu provjeru vraćaju carinskim tijelima stranke izvoznice potvrdu o prometu robe EUR.1 i račun, ako je podnesen, izjavu o podrijetlu ili preslike tih isprava uz navođenje, prema potrebi, razloga za podnošenje zahtjeva za provjeru. Uz zahtjev za naknadnu provjeru šalju se sve dobivene isprave i informacije koje upućuju na netočnost podataka navedenih na dokazu o podrijetlu.

3.   Provjeru obavljaju carinska tijela stranke izvoznice. U tu svrhu imaju pravo zatražiti sve dokaze i izvršiti sve inspekcijske preglede računa izvoznika ili bilo koju drugu provjeru koju smatraju potrebnom.

4.   Ako carinska tijela stranke uvoznice dok se čekaju rezultati provjere odluče suspendirati odobravanje povlaštenog tretmana za dotične proizvode, uvozniku se nudi puštanje robe u promet uz primjenu mjera predostrožnosti za koje se procijeni da su potrebne.

5.   Carinska tijela koja su zahtijevala provjeru u najkraćem se mogućem roku obavješćuje o rezultatima provjere. U tim se rezultatima jasno navodi jesu li isprave vjerodostojne i može li se predmetne proizvode smatrati proizvodima s podrijetlom iz jedne od stranaka i ispunjavaju li ostale zahtjeve iz ovih Pravila.

6.   Ako se u slučajevima osnovane sumnje ne dobije nikakav odgovor u roku od deset mjeseci od datuma podnošenja zahtjeva za provjeru ili ako u odgovoru nisu sadržane dostatne informacije za utvrđivanje vjerodostojnosti dotične isprave ili stvarnog podrijetla proizvoda, carinska tijela koja su podnijela zahtjev, osim u iznimnim okolnostima, odbijaju pravo na povlastice.

Članak 35.

Provjera izjava dobavljača

1.   Naknadne provjere izjava dobavljača ili dugoročnih izjava dobavljača mogu se obavljati nasumično ili kad god carinska tijela stranke u kojoj su takve izjave uzete u obzir prilikom izdavanja potvrde o prometu robe EUR.1 ili za sastavljanje izjave o podrijetlu imaju osnovane razloge za sumnju u vjerodostojnost isprave ili u točnost informacija u toj ispravi.

2.   Za potrebe provedbe odredaba stavka 1. carinska tijela stranke iz stavka 1. carinskim tijelima ugovorne stranke koja primjenjuje ova Pravila, a u kojoj je izjava sastavljena, vraćaju izjavu dobavljača ili dugoročnu izjavu dobavljača i račune, dostavnice ili druge komercijalne isprave koje se odnose na robu na koju se takva izjava odnosi navodeći, prema potrebi, sadržajne ili formalne razloge za provjeru.

U prilog zahtjevu za naknadnu provjeru prosljeđuju sve pribavljene isprave i informacije koje upućuju na to da su podaci navedeni u izjavi dobavljača ili dugoročnoj izjavi dobavljača netočni.

3.   Provjeru provode carinska tijela ugovorne stranke koja primjenjuje ova Pravila, a u kojoj je izdana izjava dobavljača ili dugoročna izjava dobavljača. U tu svrhu imaju pravo zatražiti sve dokaze i izvršiti sve kontrole dobavljačevih računa ili druge kontrole koje smatraju primjerenima.

4.   Carinska tijela koja su zahtijevala provjeru u najkraćem se mogućem roku obavješćuje o rezultatima provjere. U tim se rezultatima mora jasno navesti jesu li informacije u izjavi dobavljača ili dugoročnoj izjavi dobavljača točne, a carinskim tijelima trebaju omogućiti ocjenu može li se i u kojoj mjeri ta izjava dobavljača uzeti u obzir za izdavanje potvrde o prometu robe EUR.1 ili sastavljanje izjave o podrijetlu.

Članak 36.

Sankcije

Svaka stranka predviđa izricanje kaznenih, građanskih ili upravnih sankcija zbog kršenja svojeg nacionalnog zakonodavstva povezanog s ovim Pravilima.

GLAVA VIII.

PRIMJENA DODATKA A

PRIMJENA DODATKA A

Članak 37.

Europski gospodarski prostor

Roba podrijetlom iz Europskog gospodarskog prostora (EGP) u smislu Protokola 4. uz Sporazum o Europskom gospodarskom prostoru smatra se robom podrijetlom iz Europske unije, Islanda, Lihtenštajna ili Norveške („stranke EGP-a”), kada se izvozi iz Europske unije, Islanda, Lihtenštajna ili Norveške u Crnu Goru, pod uvjetom da se sporazumi o slobodnoj trgovini u kojima se primjenjuju ova Pravila primjenjuju između Crne Gore i stranaka EGP-a.

Članak 38.

Lihtenštajn

Ne dovodeći u pitanje članak 2., zbog carinske se unije između Švicarske i Lihtenštajna smatra da je proizvod podrijetlom iz Lihtenštajna podrijetlom iz Švicarske.

Članak 39.

Republika San Marino

Ne dovodeći u pitanje članak 2., zbog carinske se unije između Europske unije i Republike San Marina smatra da je proizvod podrijetlom iz Republike San Marina podrijetlom iz Europske unije.

Članak 40.

Kneževina Andora

Ne dovodeći u pitanje članak 2., zbog carinske se unije između Europske unije i Kneževine Andore smatra da je proizvod podrijetlom iz Kneževine Andore, razvrstan u poglavljima od 25. do 97. Harmoniziranog sustava, podrijetlom iz Europske unije.

Članak 41.

Ceuta i Melilla

1.   Za potrebe ovih Pravila pojam „Europska unija” ne obuhvaća Ceutu i Melillu.

2.   Kada se proizvodi podrijetlom iz Crne Gore uvoze u Ceutu ili Melillu, na njih se u svakom pogledu primjenjuje carinski režim jednak onom koji se primjenjuje na proizvode podrijetlom iz carinskog područja Europske unije u skladu s Protokolom 2. uz Akt o uvjetima pristupanja Kraljevine Španjolske i Portugalske Republike i prilagodbama Ugovorâ (3). Crna Gora na uvoz proizvoda koji su obuhvaćeni odgovarajućim sporazumom i koji su podrijetlom iz Ceute i Melille primjenjuje carinski režim jednak onome koji je odobren za proizvode koji se uvoze i koji su podrijetlom iz Europske unije.

3.   Za potrebe stavka 2. ovog članka u pogledu proizvoda podrijetlom iz Ceute i Melille, ova se Pravila primjenjuju mutatis mutandis u skladu s posebnim uvjetima utvrđenima u Prilogu V.

PRILOG I.

UVODNE NAPOMENE UZ POPIS U PRILOGU II.

Napomena 1. – Opći uvod

U popisu se navode uvjeti koji se zahtijevaju za sve proizvode kako bi se smatrali dostatno obrađenima ili prerađenima u smislu ovog Dodatka glave II. članka 4. Postoje četiri različite vrste pravila, ovisno o proizvodu:

| (a) | obradom ili preradom nije prijeđen najveći dopušteni sadržaj materijala bez podrijetla; |
| --- | --- |

(a)

obradom ili preradom nije prijeđen najveći dopušteni sadržaj materijala bez podrijetla;

| (b) | obradom ili preradom četveroznamenkasti tarifni broj Harmoniziranog sustava ili šesteroznamenkasti podbroj Harmoniziranog sustava proizvedenih proizvoda postaje različit od četveroznamenkastog tarifnog broja Harmoniziranog sustava ili šesteroznamenkastog podbroja Harmoniziranog sustava upotrijebljenih materijala; |
| --- | --- |

(b)

obradom ili preradom četveroznamenkasti tarifni broj Harmoniziranog sustava ili šesteroznamenkasti podbroj Harmoniziranog sustava proizvedenih proizvoda postaje različit od četveroznamenkastog tarifnog broja Harmoniziranog sustava ili šesteroznamenkastog podbroja Harmoniziranog sustava upotrijebljenih materijala;

| (c) | provodi se specifični postupak obrade ili prerade; |
| --- | --- |

(c)

provodi se specifični postupak obrade ili prerade;

| (d) | obrada ili prerada obavlja se na određenim u cijelosti dobivenim materijalima. |
| --- | --- |

(d)

obrada ili prerada obavlja se na određenim u cijelosti dobivenim materijalima.

Napomena 2. – Struktura popisa

| 2.1. | U prvim dvama stupcima iz popisa opisuje se dobiveni proizvod. U stupcu 1. navodi se tarifni broj ili broj poglavlja iz Harmoniziranog sustava, a u stupcu 2. naziv robe koji se upotrebljava u tom sustavu za taj tarifni broj ili to poglavlje. Za svaki navod u prvim dvama stupcima dano je pravilo u stupcu 3. Ako u nekim slučajevima unosu iz stupca 1. prethodi „ex”, to znači da se pravila iz stupca 3. primjenjuju samo na dio tog tarifnog broja koji je opisan u stupcu 2. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Ako je nekoliko tarifnih brojeva grupirano zajedno u stupcu 1. ili se navodi broj poglavlja te se stoga u stupcu 2. daje općenit naziv proizvoda, susjedna pravila u stupcu 3. odnose se na sve proizvode koji su prema Harmoniziranom sustavu razvrstani u tarifni broj poglavlja ili u bilo koji tarifni broj grupiran u stupcu 1. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Ako su na popisu različita pravila koja se odnose na različite proizvode unutar nekog tarifnog broja, svaka alineja sadržava opis tog dijela tarifnog broja koji je obuhvaćen susjednim pravilom u stupcu 3. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Ako su u stupcu 3. navedena i s „ili” razdvojena dva alternativna pravila, izvoznik može birati koje će pravilo upotrijebiti. |
| --- | --- |

2.4.

Napomena 3. – Primjeri primjene pravila

| 3.1. | Članak 4. glave II. ovog Dodatka o proizvodima koji su stekli status proizvoda s podrijetlom i koji se upotrebljavaju u proizvodnji drugih proizvoda primjenjuje se neovisno o tome jesu li proizvodi stekli taj status u tvornici u kojoj se upotrebljavaju ili u nekoj drugoj tvornici u stranci. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | U skladu sa člankom 6. glave II. ovog Dodatka provedena obrada ili prerada mora nadilaziti popis postupaka iz navedenoga članka. U suprotnom se za robu ne može dobiti povlastica povlaštenog tarifnog postupanja, čak i ako su ispunjeni uvjeti iz popisa u nastavku.
  Podložno članku 6. glave II. ovog Dodatka, pravila iz popisa predstavljaju minimalne količine potrebne obrade ili prerade, što znači da se status proizvoda s podrijetlom stječe i većim stupnjem obrade ili prerade, odnosno da ga se ne stječe stupnjem obrade ili prerade manjim od minimalnog.
  Stoga, ako se pravilom predviđa da se na određenoj razini proizvodnje može upotrijebiti materijal bez podrijetla, upotreba tog materijala dopuštena je u ranijoj, ali ne i u kasnijoj fazi proizvodnje.
  Ako se pravilom predviđa da se na određenoj razini proizvodnje ne može upotrijebiti materijal bez podrijetla, upotreba tog materijala dopuštena je u ranijoj, ali ne i u kasnijoj fazi proizvodnje.
  Primjer: ako se pravilom iz popisa za poglavlje 19. zahtijeva da „materijali bez podrijetla iz tarifnih brojeva od 1101 do 1108 ne smiju premašiti 20 % težine”, uporaba (tj. uvoz) žitarica iz poglavlja 10. (materijali u ranijoj fazi proizvodnje) nije ograničena. |
| --- | --- |

3.2.

Podložno članku 6. glave II. ovog Dodatka, pravila iz popisa predstavljaju minimalne količine potrebne obrade ili prerade, što znači da se status proizvoda s podrijetlom stječe i većim stupnjem obrade ili prerade, odnosno da ga se ne stječe stupnjem obrade ili prerade manjim od minimalnog.

Stoga, ako se pravilom predviđa da se na određenoj razini proizvodnje može upotrijebiti materijal bez podrijetla, upotreba tog materijala dopuštena je u ranijoj, ali ne i u kasnijoj fazi proizvodnje.

Ako se pravilom predviđa da se na određenoj razini proizvodnje ne može upotrijebiti materijal bez podrijetla, upotreba tog materijala dopuštena je u ranijoj, ali ne i u kasnijoj fazi proizvodnje.

Primjer: ako se pravilom iz popisa za poglavlje 19. zahtijeva da „materijali bez podrijetla iz tarifnih brojeva od 1101 do 1108 ne smiju premašiti 20 % težine”, uporaba (tj. uvoz) žitarica iz poglavlja 10. (materijali u ranijoj fazi proizvodnje) nije ograničena.

| 3.3. | Ne dovodeći u pitanje napomenu 3.2., ako se u pravilu upotrebljava izraz „Izrada od materijala iz bilo kojeg tarifnog broja”, tada se mogu koristiti materijali iz bilo kojeg tarifnog broja/iz bilo kojih tarifnih brojeva (čak i materijali istog opisa i tarifnog broja kao i proizvod), međutim, podložno bilo kakvim konkretnim ograničenjima koja su možda sadržana u pravilu.
  Međutim, izraz „Proizvodnja od materijala iz bilo kojeg tarifnog broja, uključujući druge materijale iz tarifnog broja ...” ili „Proizvodnja od materijala iz bilo kojeg tarifnog broja, uključujući druge materijale iz istog tarifnog broja kao i proizvod” znači da se mogu upotrijebiti materijali iz bilo kojeg tarifnog broja/iz bilo kojih tarifnih brojeva osim onih istog naziva kao i naziv proizvoda koji je naveden u stupcu 2. popisa. |
| --- | --- |

3.3.

Međutim, izraz „Proizvodnja od materijala iz bilo kojeg tarifnog broja, uključujući druge materijale iz tarifnog broja ...” ili „Proizvodnja od materijala iz bilo kojeg tarifnog broja, uključujući druge materijale iz istog tarifnog broja kao i proizvod” znači da se mogu upotrijebiti materijali iz bilo kojeg tarifnog broja/iz bilo kojih tarifnih brojeva osim onih istog naziva kao i naziv proizvoda koji je naveden u stupcu 2. popisa.

| 3.4. | Ako je u pravilu iz popisa navedeno da se proizvod može proizvoditi od više materijala, to znači da se može upotrijebiti jedan materijal ili više njih. To ne znači da se svi ti materijali moraju upotrijebiti. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Ako je u pravilu iz popisa navedeno da se proizvod mora proizvoditi od nekog određenog materijala, to ne isključuje uporabu drugih materijala koji svojom prirodom ne mogu zadovoljiti to pravilo. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Ako se u nekom pravilu iz popisa za maksimalnu vrijednost materijala bez podrijetla koji se mogu upotrijebiti navode dva postotka, ti se postotci ne mogu zbrajati. Drugim riječima, maksimalna vrijednost svih upotrijebljenih materijala bez podrijetla nikada ne smije premašiti najviši navedeni postotak. Nadalje, ne smiju se premašiti ni pojedinačni postotci za konkretne materijale. |
| --- | --- |

3.6.

Napomena 4. – Opće odredbe o određenim poljoprivrednim proizvodima

| 4.1. | Poljoprivredni proizvodi obuhvaćeni poglavljima 6., 7., 8., 9., 10., 12. i tarifnim brojem 2401 uzgojeni ili požnjeveni na državnom području stranke smatraju se podrijetlom s državnog područja te stranke, čak i ako se uzgajaju iz sjemena, lukovica, podloga, reznica, kalema, mladica, pupoljaka ili drugih živih dijelova biljaka uvezenih iz druge zemlje. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Ako za udio šećera bez podrijetla u određenom proizvodu postoje ograničenja, težina šećera iz tarifnog broja 1701 (saharoza) i 1702 (npr. fruktoza, glukoza, laktoza, maltoza, izoglukoza ili invertni šećer) upotrijebljenog u proizvodnji gotovog proizvoda i upotrijebljenog u proizvodnji proizvoda bez podrijetla koji su ugrađeni u gotovi proizvod uzima se u obzir pri izračunu takvih ograničenja. |
| --- | --- |

4.2.

Napomena 5. – Terminologija koja se upotrebljava u vezi s određenim tekstilnim proizvodima

| 5.1. | Pojam „prirodna vlakna” upotrebljava se u popisu za vlakna koja nisu umjetna ni sintetička. Ograničen je na vlakna u svim oblicima u kojima se mogu naći prije predenja, uključujući otpad, te, osim ako se utvrdi drugačije, obuhvaća vlakna koja su grebenana, češljana ili na drugi način obrađena, ali ne predena. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Pojam „prirodna vlakna” obuhvaća i konjsku dlaku u tarifnom broju 0511, svilu u tarifnim brojevima 5002 i 5003, kao i vunena vlakna i finu ili grubu životinjsku dlaku u tarifnim brojevima od 5101 do 5105, pamučna vlakna u tarifnim brojevima od 5201 do 5203 i ostala biljna vlakna u tarifnim brojevima od 5301 do 5305. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | Pojmovi „tekstilna pulpa”, „kemijski materijali” i „materijali za izradu papira” u popisu se upotrebljavaju za opis materijala koji nisu razvrstani u poglavlja od 50. do 63., a mogu se upotrebljavati za izradu umjetnih, sintetičkih ili papirnih vlakana ili pređe. |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | Izraz „umjetna ili sintetička rezana vlakna” u popisu se upotrebljava za kabele od sintetičkih ili umjetnih filamenata, rezana vlakna ili otpatke iz tarifnih brojeva 5501 do 5507. |
| --- | --- |

5.4.

| 5.5. | Tisak (u kombinaciji s tkanjem, pletenjem/kukičanjem, taftingom ili flokiranjem) definira se kao tehnika kojom se objektivno ocijenjena značajka, poput boje, oblikovanja, tehničke izvedbe, dodaje tekstilnoj podlozi sa stalnim karakterom upotrebom sitotiska, valjka, digitalnih tehnika ili tehnika za preslikavanje. |
| --- | --- |

5.5.

| 5.6. | Tisak (kao samostalni postupak) definira se kao tehnika kojom se objektivno ocijenjena značajka, poput boje, oblikovanja, tehničke izvedbe, dodaje tekstilnoj podlozi sa stalnim karakterom upotrebom sitotiska, valjka, digitalnih tehnika ili tehnika za preslikavanje u kombinaciji s najmanje dvije pripremne ili završne obrade (npr. pranje, bijeljenje, mercerizacija, termofiksacija, čupavljenje, cijeđenje, obrada radi otpornosti na skupljanje, trajna dorada, dekatiranje, impregnacija, krpanje i odstranjivanje čvorova), uz uvjet da vrijednost svih upotrijebljenih materijala ne prelazi 50 % cijene franko tvornica proizvoda. |
| --- | --- |

5.6.

Napomena 6. – Odstupanja koja se primjenjuju na proizvode napravljene od mješavine tekstilnih materijala

| 6.1. | Ako se za određeni proizvod s popisa upućuje na ovu napomenu, uvjeti određeni u stupcu 3. ne primjenjuju se ni na koje osnovne tekstilne materijale koji su upotrijebljeni za izradu tog proizvoda, a koji zajedno čine 15 % ili manje od ukupne težine svih upotrijebljenih osnovnih tekstilnih materijala (vidjeti i napomene 6.3. i 6.4.). |
| --- | --- |

6.1.

| 6.2. | Međutim, odstupanje iz napomene 6.1. može se primijeniti samo na mješovite proizvode koji su izrađeni od dvaju ili više osnovnih tekstilnih materijala.
  Osnovni su tekstilni materijali:






  — | svila, |
| --- | --- | --- |

6.2.

Osnovni su tekstilni materijali:

—

svila,

| — | vuna, |
| --- | --- |

—

vuna,

| — | gruba životinjska dlaka, |
| --- | --- |

—

gruba životinjska dlaka,

| — | fina životinjska dlaka, |
| --- | --- |

—

fina životinjska dlaka,

| — | konjska dlaka, |
| --- | --- |

—

konjska dlaka,

| — | pamuk, |
| --- | --- |

—

pamuk,

| — | materijali za izradu papira i papir, |
| --- | --- |

—

materijali za izradu papira i papir,

| — | lan, |
| --- | --- |

—

lan,

| — | prava konoplja, |
| --- | --- |

—

prava konoplja,

| — | juta i ostala tekstilna vlakna od drvenog lika, |
| --- | --- |

—

juta i ostala tekstilna vlakna od drvenog lika,

| — | sisal i druga tekstilna vlakna iz roda agava, |
| --- | --- |

—

sisal i druga tekstilna vlakna iz roda agava,

| — | vlakna od kokosa, abake, ramije i druga biljna tekstilna vlakna, |
| --- | --- |

—

vlakna od kokosa, abake, ramije i druga biljna tekstilna vlakna,

| — | sintetička polipropilenska filamentna vlakna, |
| --- | --- |

—

sintetička polipropilenska filamentna vlakna,

| — | sintetička poliesterska filamentna vlakna, |
| --- | --- |

—

sintetička poliesterska filamentna vlakna,

| — | sintetička poliamidna filamentna vlakna, |
| --- | --- |

—

sintetička poliamidna filamentna vlakna,

| — | sintetička filamentna vlakna od poliakrilonitrila, |
| --- | --- |

—

sintetička filamentna vlakna od poliakrilonitrila,

| — | sintetička poliimidna filamentna vlakna, |
| --- | --- |

—

sintetička poliimidna filamentna vlakna,

| — | sintetička filamentna vlakna od politetrafluoretilena, |
| --- | --- |

—

sintetička filamentna vlakna od politetrafluoretilena,

| — | sintetička filamentna vlakna od poli(fenilen sulfida), |
| --- | --- |

—

sintetička filamentna vlakna od poli(fenilen sulfida),

| — | sintetička filamentna vlakna od poli(vinil klorida), |
| --- | --- |

—

sintetička filamentna vlakna od poli(vinil klorida),

| — | ostala sintetička filamentna vlakna, |
| --- | --- |

—

ostala sintetička filamentna vlakna,

| — | umjetna filamentna vlakna viskoze, |
| --- | --- |

—

umjetna filamentna vlakna viskoze,

| — | ostala umjetna filamentna vlakna, |
| --- | --- |

—

ostala umjetna filamentna vlakna,

| — | vodljivi filamenti, |
| --- | --- |

—

vodljivi filamenti,

| — | sintetička polipropilenska rezana vlakna, |
| --- | --- |

—

sintetička polipropilenska rezana vlakna,

| — | sintetička poliesterska rezana vlakna, |
| --- | --- |

—

sintetička poliesterska rezana vlakna,

| — | sintetička poliamidna rezana vlakna, |
| --- | --- |

—

sintetička poliamidna rezana vlakna,

| — | sintetička poliakrilonitrilna rezana vlakna, |
| --- | --- |

—

sintetička poliakrilonitrilna rezana vlakna,

| — | sintetička poliimidna rezana vlakna, |
| --- | --- |

—

sintetička poliimidna rezana vlakna,

| — | sintetička politetrafluoroetilenska rezana vlakna, |
| --- | --- |

—

sintetička politetrafluoroetilenska rezana vlakna,

| — | sintetička rezana vlakna od polifenilen sulfida, |
| --- | --- |

—

sintetička rezana vlakna od polifenilen sulfida,

| — | sintetička rezana vlakna od poli(vinil klorida), |
| --- | --- |

—

sintetička rezana vlakna od poli(vinil klorida),

| — | ostala sintetička rezana vlakna, |
| --- | --- |

—

ostala sintetička rezana vlakna,

| — | umjetna rezana vlakna viskoze, |
| --- | --- |

—

umjetna rezana vlakna viskoze,

| — | ostala umjetna rezana vlakna, |
| --- | --- |

—

ostala umjetna rezana vlakna,

| — | pređa od poliuretana s međudijelovima od fleksibilnih polieterskih segmenata, upletenih ili neupletenih, |
| --- | --- |

—

pređa od poliuretana s međudijelovima od fleksibilnih polieterskih segmenata, upletenih ili neupletenih,

| — | proizvodi iz tarifnog broja 5605 (metalizirana pređa) koji uključuju vrpcu koja se sastoji od jezgre od aluminijske folije ili od jezgre od plastične folije sa slojem aluminijskoga praha ili bez njega, širine do 5 mm, spojenu u sendvič pomoću prozirnog ili bojenog ljepila između dvaju slojeva plastične folije, |
| --- | --- |

—

proizvodi iz tarifnog broja 5605 (metalizirana pređa) koji uključuju vrpcu koja se sastoji od jezgre od aluminijske folije ili od jezgre od plastične folije sa slojem aluminijskoga praha ili bez njega, širine do 5 mm, spojenu u sendvič pomoću prozirnog ili bojenog ljepila između dvaju slojeva plastične folije,

| — | drugi proizvodi iz tarifnog broja 5605, |
| --- | --- |

—

drugi proizvodi iz tarifnog broja 5605,

| — | staklena vlakna, |
| --- | --- |

—

staklena vlakna,

| — | metalna vlakna, |
| --- | --- |

—

metalna vlakna,

| — | mineralna vlakna. |
| --- | --- |

—

mineralna vlakna.

| 6.3. | U slučaju proizvoda koji uključuju „poliuretansku pređu s fleksibilnim polieterskim segmentima, upletenu ili neupletenu”, odstupanje za tu pređu iznosi 20 %. |
| --- | --- |

6.3.

| 6.4. | U slučaju proizvoda koji uključuju „traku koja se sastoji od jezgre od aluminijske folije ili od jezgre od plastične folije sa slojem aluminijskog praha ili bez njega, širine do 5 mm, spojene u sendvič pomoću prozirnog ili bojenog ljepila između dvaju slojeva plastične folije”, odstupanje za tu traku iznosi 30 %. |
| --- | --- |

6.4.

Napomena 7. – Ostala odstupanja koja se primjenjuju na određene tekstilne proizvode

| 7.1. | Ako se u popisu upućuje na ovu napomenu, tekstilni materijal, uz izuzeće podstava i međupostava, koji ne zadovoljava pravilo iz stupca 3. popisa za izrađeni proizvod može se upotrijebiti pod uvjetom da je razvrstan pod drugi tarifni broj nego proizvod te da njegova vrijednost ne prelazi 15 % cijene franko tvornica proizvoda. |
| --- | --- |

7.1.

| 7.2. | Ne dovodeći u pitanje napomenu 7.3, materijali koji nisu razvrstani u poglavljima od 50. do 63. mogu se slobodno upotrijebiti u proizvodnji tekstilnih proizvoda, sadržavali oni tekstil ili ne. |
| --- | --- |

7.2.

| 7.3. | Ako se primjenjuje postotno pravilo, vrijednost materijala bez podrijetla koji nisu razvrstani u poglavljima od 50. do 63. mora se uzeti u obzir pri izračunavanju vrijednosti ugrađenih materijala bez podrijetla. |
| --- | --- |

7.3.

Napomena 8. – Definicija specifičnih postupaka i jednostavnih aktivnosti koje se obavljaju u vezi s određenim proizvodima iz poglavlja 27.

| 8.1. | Za potrebe tarifnih brojeva ex 2707 i 2713„specifični postupci” jesu sljedeći:






  (a) | vakuumska destilacija; |
| --- | --- | --- |

8.1.

(a)

vakuumska destilacija;

| (b) | redestilacija vrlo temeljitim postupkom frakcioniranja; |
| --- | --- |

(b)

redestilacija vrlo temeljitim postupkom frakcioniranja;

| (c) | krekiranje; |
| --- | --- |

(c)

krekiranje;

| (d) | reformiranje; |
| --- | --- |

(d)

reformiranje;

| (e) | ekstrakcija selektivnim otapalima; |
| --- | --- |

(e)

ekstrakcija selektivnim otapalima;

| (f) | proces koji obuhvaća sve sljedeće postupke: preradu koncentriranom sumpornom kiselinom, otopinom sumpornog trioksida u sumpornoj kiselini ili sumpornim anhidridom; neutralizaciju alkalnim agensima; dekolorizaciju i purifikaciju prirodno aktivnom zemljom, aktiviranom zemljom, aktiviranim ugljenom ili boksitom; |
| --- | --- |

(f)

proces koji obuhvaća sve sljedeće postupke: preradu koncentriranom sumpornom kiselinom, otopinom sumpornog trioksida u sumpornoj kiselini ili sumpornim anhidridom; neutralizaciju alkalnim agensima; dekolorizaciju i purifikaciju prirodno aktivnom zemljom, aktiviranom zemljom, aktiviranim ugljenom ili boksitom;

| (g) | polimerizacija; |
| --- | --- |

(g)

polimerizacija;

| (h) | alkiliranje; |
| --- | --- |

(h)

alkiliranje;

| (i) | izomerizacija. |
| --- | --- |

(i)

izomerizacija.

| 8.2. | Za potrebe tarifnih brojeva 2710, 2711 i 2712„specifični postupci” jesu sljedeći:






  (a) | vakuumska destilacija; |
| --- | --- | --- |

8.2.

(a)

vakuumska destilacija;

| (b) | redestilacija vrlo temeljitim postupkom frakcioniranja; |
| --- | --- |

(b)

redestilacija vrlo temeljitim postupkom frakcioniranja;

| (c) | krekiranje; |
| --- | --- |

(c)

krekiranje;

| (d) | reformiranje; |
| --- | --- |

(d)

reformiranje;

| (e) | ekstrakcija selektivnim otapalima; |
| --- | --- |

(e)

ekstrakcija selektivnim otapalima;

| (f) | proces koji obuhvaća sve sljedeće postupke: preradu koncentriranom sumpornom kiselinom, otopinom sumpornog trioksida u sumpornoj kiselini ili sumpornim anhidridom; neutralizaciju alkalnim agensima; dekolorizaciju i purifikaciju prirodno aktivnom zemljom, aktiviranom zemljom, aktiviranim ugljenom ili boksitom; |
| --- | --- |

(f)

proces koji obuhvaća sve sljedeće postupke: preradu koncentriranom sumpornom kiselinom, otopinom sumpornog trioksida u sumpornoj kiselini ili sumpornim anhidridom; neutralizaciju alkalnim agensima; dekolorizaciju i purifikaciju prirodno aktivnom zemljom, aktiviranom zemljom, aktiviranim ugljenom ili boksitom;

| (g) | polimerizacija; |
| --- | --- |

(g)

polimerizacija;

| (h) | alkiliranje; |
| --- | --- |

(h)

alkiliranje;

| (i) | izomerizacija; |
| --- | --- |

(i)

izomerizacija;

| (j) | samo u odnosu na teška ulja iz tarifnog broja ex 2710, odsumporavanje vodikom koje rezultira smanjenjem najmanje 85 % sadržaja sumpora u prerađenim proizvodima (ASTM D 1266-59 T metoda); |
| --- | --- |

(j)

samo u odnosu na teška ulja iz tarifnog broja ex 2710, odsumporavanje vodikom koje rezultira smanjenjem najmanje 85 % sadržaja sumpora u prerađenim proizvodima (ASTM D 1266-59 T metoda);

| (k) | samo za proizvode iz tarifnog broja 2710, deparafinacija nekim drugim postupkom osim filtriranja; |
| --- | --- |

(k)

samo za proizvode iz tarifnog broja 2710, deparafinacija nekim drugim postupkom osim filtriranja;

| (l) | samo za teška ulja iz tarifnog broja ex 2710, tretiranje vodikom u svrhe osim odsumporavanja pri čemu je vodik aktivni element u kemijskoj reakciji pri tlaku većem od 20 bara i temperaturi višoj od 250 °C uz upotrebu katalizatora. Završno tretiranje ulja za podmazivanje iz tarifnog broja ex 2710 vodikom, posebno u cilju poboljšanja boje ili stabilnosti (npr. hidrofiniširanje ili dekolorizacija), ne smatra se, međutim, specifičnim postupkom; |
| --- | --- |

(l)

samo za teška ulja iz tarifnog broja ex 2710, tretiranje vodikom u svrhe osim odsumporavanja pri čemu je vodik aktivni element u kemijskoj reakciji pri tlaku većem od 20 bara i temperaturi višoj od 250 °C uz upotrebu katalizatora. Završno tretiranje ulja za podmazivanje iz tarifnog broja ex 2710 vodikom, posebno u cilju poboljšanja boje ili stabilnosti (npr. hidrofiniširanje ili dekolorizacija), ne smatra se, međutim, specifičnim postupkom;

| (m) | samo u odnosu na loživa ulja iz tarifnog broja ex 2710, atmosferska destilacija, uz uvjet da se manje od 30 % tih proizvoda – po obujmu, uključujući i gubitke – destilira na 300 °C s pomoću metode ASTM D 86; |
| --- | --- |

(m)

samo u odnosu na loživa ulja iz tarifnog broja ex 2710, atmosferska destilacija, uz uvjet da se manje od 30 % tih proizvoda – po obujmu, uključujući i gubitke – destilira na 300 °C s pomoću metode ASTM D 86;

| (n) | samo u odnosu na druga teška ulja osim plinskih i loživih ulja iz tarifnog broja ex 2710, tretman s pomoću visokofrekventnog jedva vidljivog električnog pražnjenja bez iskrenja; |
| --- | --- |

(n)

samo u odnosu na druga teška ulja osim plinskih i loživih ulja iz tarifnog broja ex 2710, tretman s pomoću visokofrekventnog jedva vidljivog električnog pražnjenja bez iskrenja;

| (o) | samo u odnosu na sirove proizvode (osim vazelina, ozokerita, voska mrkog ugljena ili voska od treseta, parafinskog voska s masenim udjelom ulja manjim od 0,75 %) iz tarifnog broja ex 2712, uklanjanje ulja pomoću frakcijske kristalizacije. |
| --- | --- |

(o)

samo u odnosu na sirove proizvode (osim vazelina, ozokerita, voska mrkog ugljena ili voska od treseta, parafinskog voska s masenim udjelom ulja manjim od 0,75 %) iz tarifnog broja ex 2712, uklanjanje ulja pomoću frakcijske kristalizacije.

| 8.3. | Za potrebe tarifnih brojeva ex 2707 i 2713, jednostavne aktivnosti kao što su čišćenje, pretakanje, desalinizacija, odvajanje vode, filtriranje, bojenje, obilježavanje, dobivanje sadržaja sumpora zbog miješanja proizvoda s različitim sadržajima sumpora, bilo koja njihova kombinacija ili slične aktivnosti ne daju status proizvoda s podrijetlom. |
| --- | --- |

8.3.

Napomena 9. – Definicija specifičnih procesa i aktivnosti koji se obavljaju u vezi s određenim proizvodima

| 9.1. | Proizvodi iz poglavlja 30. dobiveni u stranci upotrebom staničnih kultura smatraju se proizvodima podrijetlom iz te stranke. „Stanična kultura” definira se kao uzgoj ljudskih, životinjskih i biljnih stanica u kontroliranim uvjetima (kao što su definirane temperature, uzgojni medij, mješavina plinova, pH) izvan živog organizma. |
| --- | --- |

9.1.

| 9.2. | Proizvodi obuhvaćeni poglavljima 29. (osim: 2905,43–2905,44), 30., 32., 33. (osim: 3302,10, 3301), 34., 35. (osim: 35.01, 3502,11–3502,19, 3502,20, 35.05), 36., 37., 38. (osim: 3809,10, 38.23, 3824,60, 38.26) i 39. (osim: 39.16–39.26): smatra se da je proizvod dobiven fermentacijom u stranci podrijetlom iz te stranke. „Fermentacija” je biotehnološki proces u kojem se ljudske, životinjske i biljne stanice te bakterije, kvasci, gljive ili enzimi upotrebljavaju za proizvodnju proizvoda obuhvaćenih poglavljima od 29. do 39. |
| --- | --- |

9.2.

| 9.3. | Sljedeći postupci prerade smatraju se dostatnima u skladu s člankom 4. stavkom 1. za proizvode obuhvaćene poglavljima 28., 29. (osim: 2905,43–2905,44), 30., 32., 33. (osim: 3302,10, 3301), 34., 35. (osim: 35.01, 3502,11–3502,19, 3502,20, 35.05), 36., 37., 38. (osim: 3809,10, 38.23, 3824,60, 38.26) i 39. (osim: 39.16–39.26):






  — | Kemijska reakcija: „kemijska reakcija” je proces (uključujući biokemijski proces) pri kojem prekidanjem postojećih i stvaranjem novih međumolekularnih veza ili promjenom prostornog rasporeda atoma u molekuli nastaje molekula s novom strukturom. Kemijska se reakcija može izraziti promjenom „CAS broja”.
  Sljedeći se postupci ne bi trebali uzimati u obzir za potrebe podrijetla: (a) otapanje u vodi ili drugim otapalima; (b) uklanjanje otapala, uključujući vode kao otapala; ili (c) dodavanje ili uklanjanje kristalizacijske vode. Kemijska reakcija kako je prethodno utvrđena smatra se dostatnom za stjecanje statusa proizvoda s podrijetlom. |
| --- | --- | --- |

9.3.

—

Kemijska reakcija: „kemijska reakcija” je proces (uključujući biokemijski proces) pri kojem prekidanjem postojećih i stvaranjem novih međumolekularnih veza ili promjenom prostornog rasporeda atoma u molekuli nastaje molekula s novom strukturom. Kemijska se reakcija može izraziti promjenom „CAS broja”.

Sljedeći se postupci ne bi trebali uzimati u obzir za potrebe podrijetla: (a) otapanje u vodi ili drugim otapalima; (b) uklanjanje otapala, uključujući vode kao otapala; ili (c) dodavanje ili uklanjanje kristalizacijske vode. Kemijska reakcija kako je prethodno utvrđena smatra se dostatnom za stjecanje statusa proizvoda s podrijetlom.

| — | Smjese i mješavine: namjerno i proporcionalno kontrolirano miješanje ili spajanje (uključujući disperziju) materijala, osim dodavanja razrjeđivača, radi usklađivanja s prethodno utvrđenim specifikacijama čime nastaje proizvod s fizičkim ili kemijskim svojstvima koja su relevantna za njegovu svrhu ili namjenu i koja se razlikuju od svojstava ulaznih materijala smatra se dostatnim za stjecanje statusa proizvoda s podrijetlom. |
| --- | --- |

—

Smjese i mješavine: namjerno i proporcionalno kontrolirano miješanje ili spajanje (uključujući disperziju) materijala, osim dodavanja razrjeđivača, radi usklađivanja s prethodno utvrđenim specifikacijama čime nastaje proizvod s fizičkim ili kemijskim svojstvima koja su relevantna za njegovu svrhu ili namjenu i koja se razlikuju od svojstava ulaznih materijala smatra se dostatnim za stjecanje statusa proizvoda s podrijetlom.

| — | Pročišćavanje: pročišćavanje se smatra dostatnim za stjecanje statusa proizvoda s podrijetlom pod uvjetom da pročišćavanje koje se provodi na državnom području jedne ili obiju stranaka ispunjava jedan od sljedećih kriterija:






  (a) | pročišćavanje proizvoda kojim se uklanja najmanje 80 % sadržaja postojećih nečistoća; ili |
| --- | --- | --- |

—

Pročišćavanje: pročišćavanje se smatra dostatnim za stjecanje statusa proizvoda s podrijetlom pod uvjetom da pročišćavanje koje se provodi na državnom području jedne ili obiju stranaka ispunjava jedan od sljedećih kriterija:

(a)

pročišćavanje proizvoda kojim se uklanja najmanje 80 % sadržaja postojećih nečistoća; ili

| (b) | smanjenjem ili uklanjanjem nečistoća dobiva se proizvod prikladan za jednu od sljedećih primjena:






  i. | farmaceutski, medicinski, kozmetički, veterinarski, prehrambeni proizvodi; |
| --- | --- | --- |

(b)

smanjenjem ili uklanjanjem nečistoća dobiva se proizvod prikladan za jednu od sljedećih primjena:

i.

farmaceutski, medicinski, kozmetički, veterinarski, prehrambeni proizvodi;

| ii. | kemijski proizvodi i reagensi za analitičke, dijagnostičke ili laboratorijske svrhe; |
| --- | --- |

ii.

kemijski proizvodi i reagensi za analitičke, dijagnostičke ili laboratorijske svrhe;

| iii. | elementi i komponente za uporabu u mikroelektrotehnici; |
| --- | --- |

iii.

elementi i komponente za uporabu u mikroelektrotehnici;

| iv. | specijalizirane optičke upotrebe; |
| --- | --- |

iv.

specijalizirane optičke upotrebe;

| v. | biotehnička uporaba (npr. u staničnim uzgojima, u genetičkoj tehnologiji ili kao katalizator); |
| --- | --- |

v.

biotehnička uporaba (npr. u staničnim uzgojima, u genetičkoj tehnologiji ili kao katalizator);

| vi. | nosači koji se upotrebljavaju u postupku odvajanja; ili |
| --- | --- |

vi.

nosači koji se upotrebljavaju u postupku odvajanja; ili

| vii. | nuklearne svrhe. |
| --- | --- |

vii.

nuklearne svrhe.

| — | Promjena veličine čestica: namjerne i kontrolirane promjene veličine čestica proizvoda, osim samo drobljenjem ili prešanjem, čime nastaje proizvod čije su definirana veličina čestica, definirana distribucija veličine čestica ili definirana površina relevantne za namjenu dobivenog proizvoda, pod uvjetom da se dobiveni proizvod po fizičkim ili kemijskim svojstvima razlikuje od ulaznih materijala, smatraju se dostatnima za stjecanje statusa proizvoda s podrijetlom. |
| --- | --- |

—

Promjena veličine čestica: namjerne i kontrolirane promjene veličine čestica proizvoda, osim samo drobljenjem ili prešanjem, čime nastaje proizvod čije su definirana veličina čestica, definirana distribucija veličine čestica ili definirana površina relevantne za namjenu dobivenog proizvoda, pod uvjetom da se dobiveni proizvod po fizičkim ili kemijskim svojstvima razlikuje od ulaznih materijala, smatraju se dostatnima za stjecanje statusa proizvoda s podrijetlom.

| — | Standardni materijali: standardni materijali (uključujući standardne otopine) su pripravci prikladni za analitičke svrhe, umjeravanje ili referenciranje s preciznim stupnjevima čistoće ili omjerima koje je odobrio proizvođač. Proizvodnja standardnih materijala smatra se postupkom za stjecanje statusa proizvoda s podrijetlom. |
| --- | --- |

—

Standardni materijali: standardni materijali (uključujući standardne otopine) su pripravci prikladni za analitičke svrhe, umjeravanje ili referenciranje s preciznim stupnjevima čistoće ili omjerima koje je odobrio proizvođač. Proizvodnja standardnih materijala smatra se postupkom za stjecanje statusa proizvoda s podrijetlom.

| — | Odvajanje izomera: izoliranje ili odvajanje izomera iz mješavine izomera smatra se postupkom dostatnim za stjecanje statusa proizvoda s podrijetlom. |
| --- | --- |

—

Odvajanje izomera: izoliranje ili odvajanje izomera iz mješavine izomera smatra se postupkom dostatnim za stjecanje statusa proizvoda s podrijetlom.

PRILOG II.

POPIS OBRADA ILI PRERADA KOJE JE POTREBNO OBAVITI NA MATERIJALIMA BEZ PODRIJETLA KAKO BI DOBIVENI PROIZVOD STEKAO STATUS PROIZVODA S PODRIJETLOM

| Tarifni broj | Opis proizvoda | Obrada ili prerada, obavljena na materijalima bez podrijetla, kojom se stječe status proizvoda s podrijetlom |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| Poglavlje 1. | Žive životinje | Sve životinje iz poglavlja 1. dobivene su u cijelosti |
| Poglavlje 2. | Meso i jestivi klaonički proizvodi | Proizvodnja u kojoj su sve meso i svi jestivi klaonički proizvodi u proizvodima iz ovog poglavlja dobiveni u cijelosti |
| Poglavlje 3. | Ribe i rakovi, mekušci i ostali vodeni beskralježnjaci | Proizvodnja u kojoj su svi upotrijebljeni materijali iz poglavlja 3. dobiveni u cijelosti |
| Poglavlje 4. | Mlijeko i mliječni proizvodi; jaja peradi i ptičja jaja; prirodni med; jestivi proizvodi životinjskog podrijetla, nespomenuti ni uključeni na drugom mjestu | Proizvodnja u kojoj su svi upotrijebljeni materijali iz poglavlja 4. dobiveni u cijelosti |
| ex Poglavlje 5. | Proizvodi životinjskog podrijetla, nespomenuti ni uključeni na drugom mjestu; osim: | Proizvodnja od materijala iz bilo kojeg tarifnog broja |
| ex 0511 91 | Nejestiva riblja jaja i ikra | Sva jaja i ikra dobiveni su u cijelosti |
| Poglavlje 6. | Živo drveće i druge biljke; lukovice, korijeni i slično; rezano cvijeće i ukrasno lišće | Proizvodnja u kojoj su svi upotrijebljeni materijali iz poglavlja 6. dobiveni u cijelosti |
| Poglavlje 7. | Jestivo povrće, pojedini korijeni i gomolji | Proizvodnja u kojoj su svi upotrijebljeni materijali iz poglavlja 7. dobiveni u cijelosti |
| Poglavlje 8. | Jestivo voće i orašasti plodovi; kore agruma ili dinja i lubenica | Proizvodnja u kojoj su sve upotrijebljeno voće, orašasti plodovi i kore agruma ili dinja i lubenica iz poglavlja 8. dobiveni u cijelosti |
| Poglavlje 9. | Kava, čaj, mate čaj i začini | Proizvodnja od materijala iz bilo kojeg tarifnog broja |
| Poglavlje 10. | Žitarice | Proizvodnja u kojoj su svi upotrijebljeni materijali iz poglavlja 10. dobiveni u cijelosti |
| Poglavlje 11. | Proizvodi mlinske industrije; slad; škrob; inulin; pšenični gluten | Proizvodnja u kojoj su svi upotrijebljeni materijali iz poglavlja 8., 10. i 11., tarifnih brojeva 0701 , 0714 , 2302 i 2303 i tarifnog podbroja 0710 10 dobiveni u cijelosti |
| Poglavlje 12. | Uljano sjemenje i plodovi; razno zrnje, sjemenje i plodovi; industrijsko i ljekovito bilje; slama i stočna hrana | Proizvodnja od materijala iz bilo kojeg tarifnog broja, osim tarifnog broja proizvoda |
| ex Poglavlje 13. | Šelak; gume, smole i ostali biljni sokovi i ekstrakti; osim: | Proizvodnja od materijala iz bilo kojeg tarifnog broja |
| ex 1302 | Pektinske tvari, pektinati i pektati | Proizvodnja od materijala iz bilo kojeg tarifnog broja u kojoj težina upotrijebljenog šećera ne prelazi 40 % težine gotovog proizvoda |
| Poglavlje 14. | Materijali biljnog podrijetla za pletarstvo; biljni proizvodi nespomenuti ni uključeni na drugom mjestu | Proizvodnja od materijala iz bilo kojeg tarifnog broja |
| ex Poglavlje 15. | Masti i ulja životinjskog ili biljnog podrijetla te proizvodi njihove razgradnje; prerađene jestive masti; životinjski ili biljni voskovi; osim: | Proizvodnja od materijala iz bilo kojeg tarifnog broja, osim tarifnog broja proizvoda |
| od 1504 do 1506 | Masti i ulja te njihove frakcije, od riba ili morskih sisavaca; mast od vune i masne tvari dobivene od nje (uključujući lanolin); ostale životinjske masti i ulja i njihove frakcije, kemijski nemodificirane, neovisno o tome jesu li rafinirani | Proizvodnja od materijala iz bilo kojeg tarifnog broja |
| 1508 | Ulje od kikirikija i njegove frakcije, neovisno o tome jesu li rafinirani, ali kemijski nemodificirani | Proizvodnja od materijala iz bilo kojeg tarifnog podbroja, osim tarifnog podbroja proizvoda |
| 1509 i 1510 | Maslinovo ulje i njegove frakcije | Proizvodnja u kojoj su svi upotrijebljeni biljni materijali dobiveni u cijelosti |
| 1511 | Palmino ulje i njegove frakcije, neovisno o tome jesu li rafinirani, ali kemijski nemodificirani | Proizvodnja od materijala iz bilo kojeg tarifnog podbroja, osim tarifnog podbroja proizvoda |
| ex 1512 | Ulja od sjemenki suncokreta i njihove frakcije: | |
| — | za tehničku ili industrijsku uporabu, osim za proizvodnju prehrambenih proizvoda za prehranu ljudi |

Tarifni broj

Opis proizvoda

Obrada ili prerada, obavljena na materijalima bez podrijetla, kojom se stječe status proizvoda s podrijetlom

(1)

(2)

(3)

Poglavlje 1.

Žive životinje

Sve životinje iz poglavlja 1. dobivene su u cijelosti

Poglavlje 2.

Meso i jestivi klaonički proizvodi

Proizvodnja u kojoj su sve meso i svi jestivi klaonički proizvodi u proizvodima iz ovog poglavlja dobiveni u cijelosti

Poglavlje 3.

Ribe i rakovi, mekušci i ostali vodeni beskralježnjaci

Proizvodnja u kojoj su svi upotrijebljeni materijali iz poglavlja 3. dobiveni u cijelosti

Poglavlje 4.

Mlijeko i mliječni proizvodi; jaja peradi i ptičja jaja; prirodni med; jestivi proizvodi životinjskog podrijetla, nespomenuti ni uključeni na drugom mjestu

Proizvodnja u kojoj su svi upotrijebljeni materijali iz poglavlja 4. dobiveni u cijelosti

ex Poglavlje 5.

Proizvodi životinjskog podrijetla, nespomenuti ni uključeni na drugom mjestu; osim:

Proizvodnja od materijala iz bilo kojeg tarifnog broja

ex 0511 91

Nejestiva riblja jaja i ikra

Sva jaja i ikra dobiveni su u cijelosti

Poglavlje 6.

Živo drveće i druge biljke; lukovice, korijeni i slično; rezano cvijeće i ukrasno lišće

Proizvodnja u kojoj su svi upotrijebljeni materijali iz poglavlja 6. dobiveni u cijelosti

Poglavlje 7.

Jestivo povrće, pojedini korijeni i gomolji

Proizvodnja u kojoj su svi upotrijebljeni materijali iz poglavlja 7. dobiveni u cijelosti

Poglavlje 8.

Jestivo voće i orašasti plodovi; kore agruma ili dinja i lubenica

Proizvodnja u kojoj su sve upotrijebljeno voće, orašasti plodovi i kore agruma ili dinja i lubenica iz poglavlja 8. dobiveni u cijelosti

Poglavlje 9.

Kava, čaj, mate čaj i začini

Proizvodnja od materijala iz bilo kojeg tarifnog broja

Poglavlje 10.

Žitarice

Proizvodnja u kojoj su svi upotrijebljeni materijali iz poglavlja 10. dobiveni u cijelosti

Poglavlje 11.

Proizvodi mlinske industrije; slad; škrob; inulin; pšenični gluten

Proizvodnja u kojoj su svi upotrijebljeni materijali iz poglavlja 8., 10. i 11., tarifnih brojeva 0701 , 0714 , 2302 i 2303 i tarifnog podbroja 0710 10 dobiveni u cijelosti

Poglavlje 12.

Uljano sjemenje i plodovi; razno zrnje, sjemenje i plodovi; industrijsko i ljekovito bilje; slama i stočna hrana

Proizvodnja od materijala iz bilo kojeg tarifnog broja, osim tarifnog broja proizvoda

ex Poglavlje 13.

Šelak; gume, smole i ostali biljni sokovi i ekstrakti; osim:

Proizvodnja od materijala iz bilo kojeg tarifnog broja

ex 1302

Pektinske tvari, pektinati i pektati

Proizvodnja od materijala iz bilo kojeg tarifnog broja u kojoj težina upotrijebljenog šećera ne prelazi 40 % težine gotovog proizvoda

Poglavlje 14.

Materijali biljnog podrijetla za pletarstvo; biljni proizvodi nespomenuti ni uključeni na drugom mjestu

Proizvodnja od materijala iz bilo kojeg tarifnog broja

ex Poglavlje 15.

Masti i ulja životinjskog ili biljnog podrijetla te proizvodi njihove razgradnje; prerađene jestive masti; životinjski ili biljni voskovi; osim:

Proizvodnja od materijala iz bilo kojeg tarifnog broja, osim tarifnog broja proizvoda

od 1504 do 1506

Masti i ulja te njihove frakcije, od riba ili morskih sisavaca; mast od vune i masne tvari dobivene od nje (uključujući lanolin); ostale životinjske masti i ulja i njihove frakcije, kemijski nemodificirane, neovisno o tome jesu li rafinirani

Proizvodnja od materijala iz bilo kojeg tarifnog broja

1508

Ulje od kikirikija i njegove frakcije, neovisno o tome jesu li rafinirani, ali kemijski nemodificirani

Proizvodnja od materijala iz bilo kojeg tarifnog podbroja, osim tarifnog podbroja proizvoda

1509 i 1510

Maslinovo ulje i njegove frakcije

Proizvodnja u kojoj su svi upotrijebljeni biljni materijali dobiveni u cijelosti

1511

Palmino ulje i njegove frakcije, neovisno o tome jesu li rafinirani, ali kemijski nemodificirani

Proizvodnja od materijala iz bilo kojeg tarifnog podbroja, osim tarifnog podbroja proizvoda

ex 1512

Ulja od sjemenki suncokreta i njihove frakcije:

—

za tehničku ili industrijsku uporabu, osim za proizvodnju prehrambenih proizvoda za prehranu ljudi

Proizvodnja od materijala iz bilo kojeg tarifnog broja, osim tarifnog broja proizvoda

| — | ostalo |
| --- | --- |

—

ostalo

Proizvodnja u kojoj su svi upotrijebljeni biljni materijali dobiveni u cijelosti

1515

Ostale nehlapive (masne) biljne masti i ulja (uključujući jojoba ulje) te njihove frakcije, neovisno o tome jesu li rafinirani, ali kemijski nemodificirani

Proizvodnja od materijala iz bilo kojeg tarifnog podbroja, osim tarifnog podbroja proizvoda

ex 1516

Masti i ulja i njihove frakcije, od riba

Proizvodnja od materijala iz bilo kojeg tarifnog broja

1520

Glicerol, sirovi; glicerolske vode i lužine

Proizvodnja od materijala iz bilo kojeg tarifnog broja

Poglavlje 16.

Proizvodi od mesa, riba, rakova, mekušaca ili drugih vodenih beskralježnjaka

Proizvodnja u kojoj su svi upotrijebljeni materijali iz poglavlja 2., 3. i 16. dobiveni u cijelosti

ex Poglavlje 17.

Šećer i šećerni proizvodi; osim:

Proizvodnja od materijala iz bilo kojeg tarifnog broja, osim tarifnog broja proizvoda

1702

Ostali šećeri, uključujući kemijski čistu laktozu, maltozu, glukozu i fruktozu, u krutom stanju; šećerni sirupi bez dodanih aroma ili bojila; umjetni med, neovisno o tome je li pomiješan s prirodnim medom; karamel:

| — | kemijski čista maltoza i fruktoza |
| --- | --- |

—

kemijski čista maltoza i fruktoza

Proizvodnja od materijala iz bilo kojeg tarifnog broja, uključujući ostale materijale iz tarifnog broja 1702

| — | ostalo |
| --- | --- |

—

ostalo

Proizvodnja od materijala iz bilo kojeg tarifnog broja, osim tarifnog broja proizvoda, u kojoj težina upotrijebljenih materijala iz tarifnih brojeva od 1101 do 1108 , 1701 i 1703 ne prelazi 30 % težine konačnog proizvoda

1704

Šećerni proizvodi (uključujući bijelu čokoladu), bez kakaa

Proizvodnja od materijala iz bilo kojeg tarifnog broja, osim tarifnog broja proizvoda, u kojoj:

| — | težina upotrijebljenog šećera ne prelazi 40 % težine konačnog proizvoda
  ili |
| --- | --- |

—

težina upotrijebljenog šećera ne prelazi 40 % težine konačnog proizvoda

ili

| — | vrijednost upotrijebljenog šećera ne prelazi 30 % cijene franko tvornica proizvoda |
| --- | --- |

—

vrijednost upotrijebljenog šećera ne prelazi 30 % cijene franko tvornica proizvoda

ex Poglavlje 18.

Kakao i kakao proizvodi; osim:

Proizvodnja od materijala iz bilo kojeg tarifnog broja, osim tarifnog broja proizvoda, u kojoj težina upotrijebljenog šećera ne prelazi 40 % težine konačnog proizvoda

ex 1806

Čokolada i ostali prehrambeni proizvodi s kakaom; osim:

Proizvodnja od materijala iz bilo kojeg tarifnog broja, osim tarifnog broja proizvoda, u kojoj:

| — | težina upotrijebljenog šećera ne prelazi 40 % težine konačnog proizvoda
  ili |
| --- | --- |

—

težina upotrijebljenog šećera ne prelazi 40 % težine konačnog proizvoda

ili

| — | vrijednost upotrijebljenog šećera ne prelazi 30 % cijene franko tvornica proizvoda |
| --- | --- |

—

vrijednost upotrijebljenog šećera ne prelazi 30 % cijene franko tvornica proizvoda

1806 10

Kakao prah, s dodanim šećerom ili drugim sladilima

Proizvodnja od materijala iz bilo kojeg tarifnog broja, osim tarifnog broja proizvoda, u kojoj težina upotrijebljenog šećera ne prelazi 40 % težine konačnog proizvoda

1901

Sladni ekstrakt; prehrambeni proizvodi od brašna, prekrupe, krupice, škroba ili sladnog ekstrakta, bez kakaa ili s masenim udjelom kakaa manjim od 40 % računano s potpuno odmašćenom osnovom, nespomenuti ni uključeni na drugom mjestu; prehrambeni proizvodi od robe iz tarifnih brojeva od 0401 do 0404 , bez kakaa ili s masenim udjelom kakaa manjim od 5 % računano s potpuno odmašćenom osnovom, nespomenuti ni uključeni na drugom mjestu:

| — | Sladni ekstrakt, |
| --- | --- |

—

Sladni ekstrakt,

Proizvodnja od žitarica iz poglavlja 10.

| — | Ostalo |
| --- | --- |

—

Ostalo

Proizvodnja od materijala iz bilo kojeg tarifnog broja, osim tarifnog broja proizvoda, u kojoj pojedinačna težina upotrijebljenog šećera i materijala iz poglavlja 4. ne prelazi 40 % težine konačnog proizvoda

1902

Tjestenina, neovisno je li kuhana ili punjena (mesom ili drugim tvarima) ili drukčije pripremljena ili ne, kao što su špageti, makaroni, rezanci, lazanje, njoki, ravioli, kaneloni; kuskus, neovisno o tome je li pripremljen

Proizvodnja od materijala iz bilo kojeg tarifnog broja, osim tarifnog broja proizvoda, u kojoj:

| — | težina upotrijebljenih materijala iz tarifnih brojeva 1006 i od 1101 do 1108 ne prelazi 20 % težine konačnog proizvoda, i |
| --- | --- |

—

težina upotrijebljenih materijala iz tarifnih brojeva 1006 i od 1101 do 1108 ne prelazi 20 % težine konačnog proizvoda, i

| — | težina upotrijebljenih materijala iz poglavlja 2., 3. i 16. ne prelazi 20 % težine konačnog proizvoda |
| --- | --- |

—

težina upotrijebljenih materijala iz poglavlja 2., 3. i 16. ne prelazi 20 % težine konačnog proizvoda

1903

Tapioka i nadomjesci tapioke pripremljeni od škroba, u obliku pahuljica, zrnaca, kuglica ili sličnih oblika

Proizvodnja od materijala iz bilo kojeg tarifnog broja, osim krumpirova škroba iz tarifnog broja 1108

1904

Prehrambeni proizvodi dobiveni bubrenjem ili prženjem žitarica ili proizvoda od žitarica (npr. kukuruzne pahuljice); žitarice (osim kukuruza) u zrnu ili u obliku pahuljica ili drukčije obrađenih zrna (osim brašna, prekrupe i krupice), pretkuhane ili drukčije pripremljene, nespomenute ni uključene na drugom mjestu

Proizvodnja od materijala iz bilo kojeg tarifnog broja, osim tarifnog broja proizvoda, u kojoj:

| — | težina upotrijebljenih materijala iz tarifnih brojeva 1006 i od 1101 do 1108 ne prelazi 20 % težine konačnog proizvoda, i |
| --- | --- |

—

težina upotrijebljenih materijala iz tarifnih brojeva 1006 i od 1101 do 1108 ne prelazi 20 % težine konačnog proizvoda, i

| — | težina upotrijebljenog šećera ne prelazi 40 % težine konačnog proizvoda |
| --- | --- |

—

težina upotrijebljenog šećera ne prelazi 40 % težine konačnog proizvoda

1905

Kruh, kolači, keksi i ostali pekarski proizvodi, neovisno o tome sadržavaju li kakao; hostije, prazne kapsule vrsta pogodnih za farmaceutsku uporabu, pečatne oblate, rižin papir i slični proizvodi

Proizvodnja od materijala iz bilo kojeg tarifnog broja, osim tarifnog broja proizvoda, u kojoj težina upotrijebljenih materijala iz tarifnih brojeva 1006 i od 1101 do 1108 ne prelazi 20 % težine konačnog proizvoda

ex Poglavlje 20.

Proizvodi od povrća, voća, orašastih plodova ili drugih dijelova biljaka: osim:

Proizvodnja od materijala iz bilo kojeg tarifnog broja, osim tarifnog broja proizvoda

2002 i 2003

Rajčice, gljive i tartufi, pripremljeni ili konzervirani na drugi način, osim u octu ili octenoj kiselini

Proizvodnja od materijala iz bilo kojeg tarifnog broja, osim tarifnog broja proizvoda, u kojoj su svi upotrijebljeni materijali iz poglavlja 7. dobiveni u cijelosti

2006

Povrće, voće, orašasti plodovi, kore od voća i ostali dijelovi biljaka, konzervirani šećerom (iscijeđeni, preliveni ili kandirani)

Proizvodnja od materijala iz bilo kojeg tarifnog broja, osim tarifnog broja proizvoda, u kojoj težina upotrijebljenog šećera ne prelazi 40 % težine konačnog proizvoda

2007

Džemovi, voćni želei, marmelade, pirei i paste od voća ili orašastih plodova, dobiveni kuhanjem, neovisno o tome sadržavaju li dodani šećer ili druga sladila

Proizvodnja od materijala iz bilo kojeg tarifnog broja, osim tarifnog broja proizvoda, u kojoj težina upotrijebljenog šećera ne prelazi 40 % težine konačnog proizvoda

ex 2008

Proizvodi, osim:

| — | orašastih plodova, bez dodatka šećera ili alkohola, |
| --- | --- |

—

orašastih plodova, bez dodatka šećera ili alkohola,

| — | maslaca od kikirikija; mješavina na bazi žitarica; palmine jezgre; kukuruza, |
| --- | --- |

—

maslaca od kikirikija; mješavina na bazi žitarica; palmine jezgre; kukuruza,

| — | voća i orašastih plodova, kuhanih na drugi način osim u pari ili vodi, bez dodanog šećera, smrznutih |
| --- | --- |

—

voća i orašastih plodova, kuhanih na drugi način osim u pari ili vodi, bez dodanog šećera, smrznutih

Proizvodnja od materijala iz bilo kojeg tarifnog broja, osim tarifnog broja proizvoda, u kojoj težina upotrijebljenog šećera ne prelazi 40 % težine konačnog proizvoda

2009

Voćni sokovi (uključujući mošt od grožđa) i sokovi od povrća, nefermentirani i bez dodanog alkohola, neovisno sadržavaju li dodani šećer ili druga sladila

Proizvodnja od materijala iz bilo kojeg tarifnog broja, osim tarifnog broja proizvoda, u kojoj težina upotrijebljenog šećera ne prelazi 40 % težine konačnog proizvoda

ex Poglavlje 21.

Razni prehrambeni proizvodi; osim:

Proizvodnja od materijala iz bilo kojeg tarifnog broja, osim tarifnog broja proizvoda

2103

| — | Umaci i pripravci za umake; miješane začinske tvari i miješana začinska sredstva |
| --- | --- |

—

Umaci i pripravci za umake; miješane začinske tvari i miješana začinska sredstva

Proizvodnja od materijala iz bilo kojeg tarifnog broja, osim tarifnog broja proizvoda. Međutim, smije se upotrijebiti brašno od gorušice ili pripremljena gorušica

| — | Brašno i krupica od gorušice i pripremljena gorušica (senf) |
| --- | --- |

—

Brašno i krupica od gorušice i pripremljena gorušica (senf)

Proizvodnja od materijala iz bilo kojeg tarifnog broja

2105

Sladoled i ostali jestivi ledeni proizvodi, neovisno sadržavaju li kakao

Proizvodnja od materijala iz bilo kojeg tarifnog broja, osim tarifnog broja proizvoda, u kojoj:

| — | pojedinačna težina upotrijebljenog šećera i materijala iz poglavlja 4. ne prelazi 40 % težine konačnog proizvoda
  i |
| --- | --- |

—

pojedinačna težina upotrijebljenog šećera i materijala iz poglavlja 4. ne prelazi 40 % težine konačnog proizvoda

i

| — | ukupna kombinirana težina upotrijebljenog šećera i materijala iz poglavlja 4. ne prelazi 60 % težine konačnog proizvoda |
| --- | --- |

—

ukupna kombinirana težina upotrijebljenog šećera i materijala iz poglavlja 4. ne prelazi 60 % težine konačnog proizvoda

2106

Prehrambeni proizvodi koji nisu spomenuti ni uključeni na drugom mjestu

Proizvodnja od materijala iz bilo kojeg tarifnog broja, osim tarifnog broja proizvoda, u kojoj težina upotrijebljenog šećera ne prelazi 40 % težine konačnog proizvoda

ex Poglavlje 22.

Pića, alkoholne tekućine i ocat; osim:

Proizvodnja od materijala iz bilo kojeg tarifnog broja, osim tarifnog broja proizvoda, u kojoj su svi upotrijebljeni materijali iz tarifnih podbrojeva 0806 10 , 2009 61 , 2009 69 dobiveni u cijelosti

2202

Vode, uključujući mineralne vode i gazirane vode, s dodanim šećerom ili drugim sladilima ili aromatizirane, te ostala bezalkoholna pića, osim voćnih sokova ili sokova od povrća iz tarifnog broja 2009

Proizvodnja od materijala iz bilo kojeg tarifnog broja, osim tarifnog broja proizvoda

2207 i 2208

Nedenaturirani etilni alkohol s volumnim udjelom alkohola većim ili manjim od 80 %; žestoka pića, likeri i ostala alkoholna pića

Proizvodnja od materijala iz bilo kojeg tarifnog broja, osim tarifnog broja 2207 ili 2208 , u kojima su svi materijali iz tarifnih podbrojeva 0806 10 , 2009 61 , 2009 69 dobiveni u cijelosti

ex Poglavlje 23.

Ostaci i otpaci od prehrambene industrije; pripremljena životinjska hrana; osim

Proizvodnja od materijala iz bilo kojeg tarifnog broja, osim tarifnog broja proizvoda

2309

Pripravci koji se rabe za hranidbu životinja

Proizvodnja u kojoj:

| — | su svi upotrijebljeni materijali iz poglavlja 2. i 3. dobiveni u cijelosti, |
| --- | --- |

—

su svi upotrijebljeni materijali iz poglavlja 2. i 3. dobiveni u cijelosti,

| — | težina upotrijebljenih materijala iz poglavlja 10. i 11. i tarifnih brojeva 2302 i 2303 ne prelazi 20 % težine konačnog proizvoda |
| --- | --- |

—

težina upotrijebljenih materijala iz poglavlja 10. i 11. i tarifnih brojeva 2302 i 2303 ne prelazi 20 % težine konačnog proizvoda

| — | pojedinačna težina upotrijebljenog šećera i materijala iz poglavlja 4. ne prelazi 40 % težine konačnog proizvoda, i |
| --- | --- |

—

pojedinačna težina upotrijebljenog šećera i materijala iz poglavlja 4. ne prelazi 40 % težine konačnog proizvoda, i

| — | ukupna kombinirana težina upotrijebljenog šećera i materijala iz poglavlja 4. ne prelazi 50 % težine konačnog proizvoda |
| --- | --- |

—

ukupna kombinirana težina upotrijebljenog šećera i materijala iz poglavlja 4. ne prelazi 50 % težine konačnog proizvoda

ex Poglavlje 24.

Duhan i prerađeni nadomjesci duhana; osim:

Proizvodnja od materijala iz bilo kojeg tarifnog broja u kojoj težina materijala iz tarifnog broja 2401 ne prelazi 30 % ukupne težine upotrijebljenih materijala iz poglavlja 24.

2401

Neprerađeni duhan; duhanski otpaci

Proizvodnja u kojoj su svi materijali iz tarifnog broja 2401 dobiveni u cijelosti

ex 2402

Cigarete od duhana ili nadomjestaka duhana

Proizvodnja od materijala iz bilo kojeg tarifnog broja, osim tarifnog broja proizvoda i duhana za pušenje iz tarifnog podbroja 2403 19 , u kojoj je najmanje 10 % masenog udjela svih upotrijebljenih materijala iz tarifnog broja 2401 dobiveno u cijelosti

ex 2403

Proizvodi namijenjeni za udisanje zagrijavanjem ili drugim sredstvima, bez izgaranja

Proizvodnja od materijala iz bilo kojeg tarifnog broja, osim tarifnog broja proizvoda, u kojoj je najmanje 10 % masenog udjela svih upotrijebljenih materijala iz tarifnog broja 2401 dobiveno u cijelosti

ex Poglavlje 25.

Sol; sumpor; zemlja i kamen; sadra, vapno i cement; osim:

Proizvodnja od materijala iz bilo kojeg tarifnog broja, osim tarifnog broja proizvoda

ili

Proizvodnja u kojoj vrijednost svih upotrijebljenih materijala ne prelazi 70 % cijene franko tvornica proizvoda

ex 2519

Drobljeni prirodni magnezijev karbonat (magnezit) u hermetički zatvorenim spremnicima i magnezijev oksid, čisti ili nečisti, osim topljena magnezijeva oksida ili mrtvo pečena (sinterirana) magnezijeva oksida

Proizvodnja od materijala iz bilo kojeg tarifnog broja, osim tarifnog broja proizvoda. Međutim, može se upotrijebiti prirodni magnezijev karbonat (magnezit).

Poglavlje 26.

Rudače, troske i pepeli

Proizvodnja od materijala iz bilo kojeg tarifnog broja, osim tarifnog broja proizvoda

ex Poglavlje 27.

Mineralna goriva, mineralna ulja i proizvodi njihove destilacije; bitumenske tvari; mineralni voskovi; osim:

Proizvodnja od materijala iz bilo kojeg tarifnog broja, osim tarifnog broja proizvoda

ili

Proizvodnja u kojoj vrijednost svih upotrijebljenih materijala ne prelazi 50 % cijene franko tvornica proizvoda

ex 2707

Ulja u kojima masa aromatskih premašuje masu nearomatskih sastojaka, slična mineralnim uljima dobivenima destilacijom ugljenih katrana na visokim temperaturama, kod kojih se više od 65 % obujma destilira na temperaturi do 250 °C (uključujući mješavine esencije nafte i benzola), za korištenje kao pogonsko ili ogrjevno gorivo

Postupci rafiniranja i/ili jedan ili više specifičnih postupaka  (4)

ili

drugi postupci u kojima svi upotrijebljeni materijali moraju biti razvrstani u tarifne brojeve koji se razlikuju od tarifnog broja proizvoda. Međutim, materijali iz istog tarifnog broja kao i proizvod mogu se upotrijebiti pod uvjetom da njihova ukupna vrijednost ne prelazi 50 % cijene franko tvornica proizvoda

2710

Naftna ulja i ulja dobivena od bitumenskih minerala, osim sirovih; proizvodi nespomenuti ni uključeni na drugom mjestu, s masenim udjelom naftnih ulja ili ulja dobivenih od bitumenskih minerala od 70 % ili većim, koja čine osnovne sastojke tih proizvoda; otpadna ulja

Postupci rafiniranja i/ili jedan ili više specifičnih postupaka  (4)

ili

drugi postupci u kojima svi upotrijebljeni materijali moraju biti razvrstani u tarifne brojeve koji se razlikuju od tarifnog broja proizvoda. Međutim, materijali iz istog tarifnog broja kao i proizvod mogu se upotrijebiti pod uvjetom da njihova ukupna vrijednost ne prelazi 50 % cijene franko tvornica proizvoda

2711

Naftni plinovi i ostali plinoviti ugljikovodici

Postupci rafiniranja i/ili jedan ili više specifičnih postupaka  (4)

ili

drugi postupci u kojima svi upotrijebljeni materijali moraju biti razvrstani u tarifne brojeve koji se razlikuju od tarifnog broja proizvoda. Međutim, materijali iz istog tarifnog broja kao i proizvod mogu se upotrijebiti pod uvjetom da njihova ukupna vrijednost ne prelazi 50 % cijene franko tvornica proizvoda

2712

Vazelin; parafinski vosak, mikrokristalni naftni vosak, prešani parafini, ozokerit, vosak mrkog ugljena, vosak od treseta, ostali mineralni voskovi i slični proizvodi dobiveni sintezom ili drugim postupcima, bez obzira na to jesu li obojeni

Postupci rafiniranja i/ili jedan ili više specifičnih postupaka  (4)

ili

drugi postupci u kojima svi upotrijebljeni materijali moraju biti razvrstani u tarifne brojeve koji se razlikuju od tarifnog broja proizvoda. Međutim, materijali iz istog tarifnog broja kao i proizvod mogu se upotrijebiti pod uvjetom da njihova ukupna vrijednost ne prelazi 50 % cijene franko tvornica proizvoda

2713

Naftni koks, naftni bitumen i ostali ostaci od nafte ili od ulja dobivenih od bitumenskih minerala

Postupci rafiniranja i/ili jedan ili više specifičnih postupaka  (4)

ili

drugi postupci u kojima svi upotrijebljeni materijali moraju biti razvrstani u tarifne brojeve koji se razlikuju od tarifnog broja proizvoda. Međutim, materijali iz istog tarifnog broja kao i proizvod mogu se upotrijebiti pod uvjetom da njihova ukupna vrijednost ne prelazi 50 % cijene franko tvornica proizvoda

Poglavlje 28.

Anorganski kemijski spojevi; organski ili anorganski spojevi plemenitih kovina, kovina rijetkih zemalja, radioaktivnih elemenata ili izotopa

Proizvodnja od materijala iz bilo kojeg tarifnog broja, osim tarifnog broja proizvoda. Međutim, materijali iz istog tarifnog broja kao i proizvod mogu se upotrijebiti pod uvjetom da njihova ukupna vrijednost ne prelazi 20 % cijene franko tvornica proizvoda

ili

Proizvodnja u kojoj vrijednost svih upotrijebljenih materijala ne prelazi 50 % cijene franko tvornica proizvoda

ex Poglavlje 29.

Organski kemijski spojevi; osim:

Jedan ili više specifičnih postupaka (7)

ili

Proizvodnja od materijala iz bilo kojeg tarifnog broja, osim tarifnog broja proizvoda. Međutim, materijali iz istog tarifnog broja kao i proizvod mogu se upotrijebiti pod uvjetom da njihova ukupna vrijednost ne prelazi 20 % cijene franko tvornica proizvoda

ili

Proizvodnja u kojoj vrijednost svih upotrijebljenih materijala ne prelazi 50 % cijene franko tvornica proizvoda

ex 2901

Aciklički ugljikovodici za pogonsko ili ogrjevno gorivo

Jedan ili više specifičnih postupaka (7)

ili

Postupci rafiniranja i/ili jedan ili više specifičnih postupaka  (4)

ili

Proizvodnja od materijala iz bilo kojeg tarifnog broja, osim tarifnog broja proizvoda. Međutim, materijali iz istog tarifnog broja kao i proizvod mogu se upotrijebiti pod uvjetom da njihova ukupna vrijednost ne prelazi 50 % cijene franko tvornica proizvoda

ex 2902

Ciklani i cikleni (osim azulena), benzen, toluen i ksileni, za pogonsko ili ogrjevno gorivo

Jedan ili više specifičnih postupaka (7)

ili

Postupci rafiniranja i/ili jedan ili više specifičnih postupaka  (4)

ili

Proizvodnja od materijala iz bilo kojeg tarifnog broja, osim tarifnog broja proizvoda. Međutim, materijali iz istog tarifnog broja kao i proizvod mogu se upotrijebiti pod uvjetom da njihova ukupna vrijednost ne prelazi 50 % cijene franko tvornica proizvoda

ex 2905

Kovinski alkoholati od alkohola iz ovog tarifnog broja i od etanola

Jedan ili više specifičnih postupaka (7)

ili

Proizvodnja od materijala iz bilo kojeg tarifnog broja, uključujući ostale materijale iz tarifnog broja 2905 . Međutim, kovinske alkoholate iz ovog tarifnog broja može se upotrijebiti pod uvjetom da njihova ukupna vrijednost ne prelazi 20 % cijene franko tvornica proizvoda

ili

Proizvodnja u kojoj vrijednost svih upotrijebljenih materijala ne prelazi 50 % cijene franko tvornica proizvoda

Poglavlje 30.

Farmaceutski proizvodi

Jedan ili više specifičnih postupaka (7)

ili

Proizvodnja od materijala iz bilo kojeg tarifnog broja

Poglavlje 31.

Gnojiva

Proizvodnja od materijala iz bilo kojeg tarifnog broja, osim tarifnog broja proizvoda. Međutim, materijali iz istog tarifnog broja kao i proizvod mogu se upotrijebiti pod uvjetom da njihova ukupna vrijednost ne prelazi 20 % cijene franko tvornica proizvoda

ili

Proizvodnja u kojoj vrijednost svih upotrijebljenih materijala ne prelazi 50 % cijene franko tvornica proizvoda

Poglavlje 32.

Ekstrakti za štavljenje ili bojenje; tanini i njihovi derivati; bojila, pigmenti i druge tvari za bojenje; boje i lakovi; kitovi i druge mase za brtvljenje; tiskarske boje i tinte

Jedan ili više specifičnih postupaka (7)

ili

Proizvodnja od materijala iz bilo kojeg tarifnog broja, osim tarifnog broja proizvoda. Međutim, materijali iz istog tarifnog broja kao i proizvod mogu se upotrijebiti pod uvjetom da njihova ukupna vrijednost ne prelazi 20 % cijene franko tvornica proizvoda

ili

Proizvodnja u kojoj vrijednost svih upotrijebljenih materijala ne prelazi 50 % cijene franko tvornica proizvoda

Poglavlje 33.

Eterična ulja i rezinoidi; parfumerijski, kozmetički ili toaletni proizvodi

Jedan ili više specifičnih postupaka (7)

ili

Proizvodnja od materijala iz bilo kojeg tarifnog broja, osim tarifnog broja proizvoda. Međutim, materijali iz istog tarifnog broja kao i proizvod mogu se upotrijebiti pod uvjetom da njihova ukupna vrijednost ne prelazi 20 % cijene franko tvornica proizvoda

ili

Proizvodnja u kojoj vrijednost svih upotrijebljenih materijala ne prelazi 50 % cijene franko tvornica proizvoda

Poglavlje 34.

Sapun, organska površinski aktivna sredstva, pripravci za pranje, pripravci za podmazivanje, umjetni voskovi, pripremljeni voskovi, pripravci za poliranje i čišćenje, svijeće i slični proizvodi, paste za modeliranje, „zubarski voskovi” te zubarski pripravci na osnovi sadre

Jedan ili više specifičnih postupaka (7)

ili

Proizvodnja od materijala iz bilo kojeg tarifnog broja, osim tarifnog broja proizvoda. Međutim, materijali iz istog tarifnog broja kao i proizvod mogu se upotrijebiti pod uvjetom da njihova ukupna vrijednost ne prelazi 20 % cijene franko tvornica proizvoda

ili

Proizvodnja u kojoj vrijednost svih upotrijebljenih materijala ne prelazi 50 % cijene franko tvornica proizvoda

Poglavlje 35.

Bjelančevinaste tvari; modificirani škrobovi; ljepila; enzimi

Jedan ili više specifičnih postupaka (7)

ili

Proizvodnja od materijala iz bilo kojeg tarifnog broja, osim tarifnog broja proizvoda. Međutim, materijali iz istog tarifnog broja kao i proizvod mogu se upotrijebiti pod uvjetom da njihova ukupna vrijednost ne prelazi 20 % cijene franko tvornica proizvoda

ili

Proizvodnja u kojoj vrijednost svih upotrijebljenih materijala ne prelazi 40 % cijene franko tvornica proizvoda

Poglavlje 36.

Eksplozivi; pirotehnički proizvodi; šibice; piroforne slitine; pojedini zapaljivi pripravci

Jedan ili više specifičnih postupaka (7)

ili

Proizvodnja od materijala iz bilo kojeg tarifnog broja, osim tarifnog broja proizvoda. Međutim, materijali iz istog tarifnog broja kao i proizvod mogu se upotrijebiti pod uvjetom da njihova ukupna vrijednost ne prelazi 20 % cijene franko tvornica proizvoda

ili

Proizvodnja u kojoj vrijednost svih upotrijebljenih materijala ne prelazi 50 % cijene franko tvornica proizvoda

Poglavlje 37.

Proizvodi za fotografsku i kinematografsku upotrebu

Jedan ili više specifičnih postupaka (7)

ili

Proizvodnja od materijala iz bilo kojeg tarifnog broja, osim tarifnog broja proizvoda. Međutim, materijali iz istog tarifnog broja kao i proizvod mogu se upotrijebiti pod uvjetom da njihova ukupna vrijednost ne prelazi 20 % cijene franko tvornica proizvoda

ili

Proizvodnja u kojoj vrijednost svih upotrijebljenih materijala ne prelazi 50 % cijene franko tvornica proizvoda

ex Poglavlje 38.

Razni kemijski proizvodi; osim:

Jedan ili više specifičnih postupaka (7)

ili

Proizvodnja od materijala iz bilo kojeg tarifnog broja, osim tarifnog broja proizvoda. Međutim, materijali iz istog tarifnog broja kao i proizvod mogu se upotrijebiti pod uvjetom da njihova ukupna vrijednost ne prelazi 20 % cijene franko tvornica proizvoda

ili

Proizvodnja u kojoj vrijednost svih upotrijebljenih materijala ne prelazi 50 % cijene franko tvornica proizvoda

ex 3811

Antidetonacijski pripravci, inhibitori oksidacije, smolni inhibitori, poboljšivači viskoznosti, antikorozijski pripravci i ostali pripremljeni aditivi, za mineralna ulja (uključujući benzin) ili za ostale tekućine koje se rabi za iste namjene kao i mineralne ulja:

Jedan ili više specifičnih postupaka (7)

ili

| — | pripremljeni dodaci za ulja za podmazivanje koji sadržavaju naftna ulja ili ulja dobivena od bitumenskih minerala |
| --- | --- |

—

pripremljeni dodaci za ulja za podmazivanje koji sadržavaju naftna ulja ili ulja dobivena od bitumenskih minerala

Proizvodnja u kojoj vrijednost svih upotrijebljenih materijala iz tarifnog broja 3811 ne prelazi 50 % cijene franko tvornica proizvoda

ex 3824 99 i ex 3826 00

Biodizel

Proizvodnja u kojoj se biodizel dobiva transesterifikacijom i/ili esterifikacijom ili hidrotretiranjem

Poglavlje 39.

Plastične mase i proizvodi od plastičnih masa

Jedan ili više specifičnih postupaka (7)

ili

Proizvodnja od materijala iz bilo kojeg tarifnog broja, osim tarifnog broja proizvoda. Međutim, materijali iz istog tarifnog podbroja kao i proizvod mogu se upotrijebiti pod uvjetom da njihova ukupna vrijednost ne prelazi 20 % cijene franko tvornica proizvoda

ili

Proizvodnja u kojoj vrijednost svih upotrijebljenih materijala ne prelazi 50 % cijene franko tvornica proizvoda

ex Poglavlje 40.

Kaučuk i proizvodi od kaučuka; osim:

Proizvodnja od materijala iz bilo kojeg tarifnog broja, osim tarifnog broja proizvoda

ili

Proizvodnja u kojoj vrijednost svih upotrijebljenih materijala ne prelazi 50 % cijene franko tvornica proizvoda

ex 4012

Protektirane pneumatske gume, pune gume ili gume sa zračnim komorama, od gume

Protektiranje rabljenih guma

ex Poglavlje 41.

Sirova koža (osim krzna) i štavljena koža; osim:

Proizvodnja od materijala iz bilo kojeg tarifnog broja, osim tarifnog broja proizvoda

od 4104 do 4106

Štavljene ili „crust” kože, bez vune ili dlake, neovisno jesu li cijepane ili ne, ali ne dalje obrađene

Ponovno štavljenje kože

ili

Proizvodnja od materijala iz bilo kojeg tarifnog broja, osim tarifnog broja proizvoda

Poglavlje 42.

Proizvodi od kože; sedlarski ili remenarski proizvodi; predmeti za putovanje, ručne torbe i slični spremnici; proizvodi od životinjskih crijeva (osim od dudovog svilca)

Proizvodnja od materijala iz bilo kojeg tarifnog broja, osim tarifnog broja proizvoda

ili

Proizvodnja u kojoj vrijednost svih upotrijebljenih materijala ne prelazi 50 % cijene franko tvornica proizvoda

ex Poglavlje 43.

Prirodno i umjetno krzno; proizvodi od krzna; osim:

Proizvodnja od materijala iz bilo kojeg tarifnog broja, osim tarifnog broja proizvoda

ex 4302

Štavljena ili obrađena krzna, sastavljena:

| — | nape, četvorine i slični oblici |
| --- | --- |

—

nape, četvorine i slični oblici

Bijeljenje ili bojenje, uz rezanje i sastavljanje nesastavljenog štavljenog ili dorađenog krzna

| — | ostalo |
| --- | --- |

—

ostalo

Proizvodnja od nesastavljenih štavljenih ili dorađenih krzna

4303

Odjeća, dodaci za odjeću i ostali proizvodi od krzna

Proizvodnja od nesastavljenog, štavljenog ili obrađenog krzna iz tarifnog broja 4302

ex Poglavlje 44.

Drvo i proizvodi od drva; drveni ugljen; osim:

Proizvodnja od materijala iz bilo kojeg tarifnog broja, osim tarifnog broja proizvoda

ili

Proizvodnja u kojoj vrijednost svih upotrijebljenih materijala ne prelazi 50 % cijene franko tvornica proizvoda

ex 4407

Drvo obrađeno po dužini piljenjem ili glodanjem, sječenjem ili ljuštenjem, debljine veće od 6 mm, blanjano, brušeno ili spajano na krajevima

Blanjanje, brušenje ili spajanje na krajevima

ex 4408

Listovi za furniranje (uključujući one dobivene rezanjem laminiranog drva nožem) i za šperploče debljine ne veće od 6 mm, spojeni, i drugo drvo piljeno po dužini, rezano nožem ili ljušteno debljine ne veće od 6 mm, blanjano, brušeno ili spojeno na krajevima

Spajanje, blanjanje, brušenje ili spajanje na krajevima

od ex 4410 do ex 4413

Rubne letvice i vijenci od drva za pokućstvo, okvire, za unutarnju dekoraciju

Prerada u oblikovane letvice ili vijence

ex 4415

Sanduci, kutije, gajbe, bubnjevi i slična ambalaža za pakiranje, od drva

Proizvodnja od ploča koje nisu izrezane na određenu veličinu

ex 4418

| — | Građevinska stolarija i ostali proizvodi za građevinarstvo, od drva |
| --- | --- |

—

Građevinska stolarija i ostali proizvodi za građevinarstvo, od drva

Proizvodnja od materijala iz bilo kojeg tarifnog broja, osim tarifnog broja proizvoda. Međutim, mogu se upotrijebiti celularne drvene ploče, piljena šindra i cijepana šindra.

| — | Rubne letvice i vijenci |
| --- | --- |

—

Rubne letvice i vijenci

Ukrasna lajsna ili zidna štukatura

ex 4421

Drvo obrađeno za šibice; drveni klinovi ili klinčići za obuću

Proizvodnja od drva iz bilo kojeg tarifnog broja, osim obrađenog drva iz tarifnog broja 4409

Poglavlje 45.

Pluto i proizvodi od pluta

Proizvodnja od materijala iz bilo kojeg tarifnog broja, osim tarifnog broja proizvoda

ili

Proizvodnja u kojoj vrijednost svih upotrijebljenih materijala ne prelazi 50 % cijene franko tvornica proizvoda

Poglavlje 46.

Proizvodi od slame, esparta ili drugih materijala za pletarstvo; košarački i pletarski proizvodi

Proizvodnja od materijala iz bilo kojeg tarifnog broja, osim tarifnog broja proizvoda

ili

Proizvodnja u kojoj vrijednost svih upotrijebljenih materijala ne prelazi 50 % cijene franko tvornica proizvoda

Poglavlje 47.

Celuloza od drva ili drugih vlaknastih celuloznih materijala; papirni ili karton (otpaci i ostaci) namijenjeni ponovnoj preradi

Proizvodnja od materijala iz bilo kojeg tarifnog broja, osim tarifnog broja proizvoda

ili

Proizvodnja u kojoj vrijednost svih upotrijebljenih materijala ne prelazi 50 % cijene franko tvornica proizvoda

Poglavlje 48.

Papir i karton; proizvodi od papirne mase, papira ili od kartona

Proizvodnja od materijala iz bilo kojeg tarifnog broja, osim tarifnog broja proizvoda

ili

Proizvodnja u kojoj vrijednost svih upotrijebljenih materijala ne prelazi 50 % cijene franko tvornica proizvoda

Poglavlje 49.

Tiskane knjige, novine, slike i ostali proizvodi grafičke industrije; rukopisi, tipkani tekstovi i nacrti

Proizvodnja od materijala iz bilo kojeg tarifnog broja osim iz tarifnog broja proizvoda

ili

Proizvodnja u kojoj vrijednost svih upotrijebljenih materijala ne prelazi 50 % cijene franko tvornica proizvoda

ex Poglavlje 50.

Svila; osim:

Proizvodnja od materijala iz bilo kojeg tarifnog broja, osim tarifnog broja proizvoda

ex 5003

Svileni otpaci (uključujući čahure neprikladne za odmatanje, otpadnu pređu i rastrgane tekstilne materijale), grebenani ili češljani

Grebenanje ili češljanje svilenih otpadaka

od 5004 do ex 5006

Svilena pređa i pređa od svilenih otpadaka

(5)

Predenje prirodnih vlakana

ili

Ekstruzija umjetnih ili sintetičkih beskonačnih filamenata u kombinaciji s predenjem

ili

Ekstruzija umjetnih ili sintetičkih beskonačnih filamenata u kombinaciji s uvijanjem

ili

Uvijanje u kombinaciji sa svim mehaničkim postupcima

5007

Tkanine od svile ili svilenih otpadaka

(5)

Predenje prirodnih i/ili umjetnih ili sintetičkih rezanih vlakana u kombinaciji s tkanjem

ili

Ekstruzija pređe od umjetnih ili sintetičkih filamenata u kombinaciji s tkanjem

ili

Uvijanje ili bilo koji mehanički postupak u kombinaciji s tkanjem

ili

Tkanje u kombinaciji s bojenjem

ili

Bojenje pređe u kombinaciji s tkanjem

ili

Tkanje u kombinaciji s tiskom

ili

Tisak (kao samostalni postupak)

ex Poglavlje 51.

Vuna, fina ili gruba životinjska dlaka; pređa i tkanine od konjske dlake; osim:

Proizvodnja od materijala iz bilo kojeg tarifnog broja, osim tarifnog broja proizvoda

od 5106 do 5110

Pređa od vune, fine ili grube životinjske dlake ili konjske dlake

(5)

Predenje prirodnih vlakana

ili

Ekstruzija umjetnih ili sintetičkih vlakana u kombinaciji s predenjem

ili

Uvijanje u kombinaciji sa svim mehaničkim postupcima

od 5111 do 5113

Tkanine od vune, fine ili grube životinjske dlake ili konjske dlake

(5)

Predenje prirodnih i/ili umjetnih ili sintetičkih rezanih vlakana u kombinaciji s tkanjem

ili

Ekstruzija pređe od umjetnih ili sintetičkih filamenata u kombinaciji s tkanjem

ili

Tkanje u kombinaciji s bojenjem

ili

Bojenje pređe u kombinaciji s tkanjem

ili

Tkanje u kombinaciji s tiskom

ili

Tisak (kao samostalni postupak)

ex Poglavlje 52.

Pamuk; osim:

Proizvodnja od materijala iz bilo kojeg tarifnog broja, osim tarifnog broja proizvoda

od 5204 do 5207

Pamučna pređa i konac

(5)

Predenje prirodnih vlakana

ili

Ekstruzija umjetnih ili sintetičkih vlakana u kombinaciji s predenjem

ili

Uvijanje u kombinaciji sa svim mehaničkim postupcima

od 5208 do 5212

Pamučne tkanine

(5)

Predenje prirodnih i/ili umjetnih ili sintetičkih rezanih vlakana u kombinaciji s tkanjem

ili

Ekstruzija pređe od umjetnih ili sintetičkih filamenata u kombinaciji s tkanjem

ili

Uvijanje ili bilo koji mehanički postupak u kombinaciji s tkanjem

ili

Tkanje u kombinaciji s bojenjem ili premazivanjem ili laminiranjem

ili

Bojenje pređe u kombinaciji s tkanjem

ili

Tkanje u kombinaciji s tiskom

ili

Tisak (kao samostalni postupak)

ex Poglavlje 53.

Ostala biljna tekstilna vlakna; papirna pređa i tkanine od papirne pređe; osim:

Proizvodnja od materijala iz bilo kojeg tarifnog broja, osim tarifnog broja proizvoda

od 5306 do 5308

Pređa od ostalih biljnih tekstilnih vlakana;

papirna pređa

(5)

Predenje prirodnih vlakana

ili

Ekstruzija umjetnih ili sintetičkih vlakana u kombinaciji s predenjem

ili

Uvijanje u kombinaciji sa svim mehaničkim postupcima

od 5309 do 5311

Tkanine od ostalih biljnih tekstilnih vlakana; tkanine od papirne pređe:

(5)

Predenje prirodnih i/ili umjetnih ili sintetičkih rezanih vlakana u kombinaciji s tkanjem

ili

Ekstruzija pređe od umjetnih ili sintetičkih filamenata u kombinaciji s tkanjem

ili

Tkanje u kombinaciji s bojenjem ili premazivanjem ili laminiranjem

ili

Bojenje pređe u kombinaciji s tkanjem

ili

Tkanje u kombinaciji s tiskom

ili

Tisak (kao samostalni postupak)

od 5401 do 5406

Pređa, monofilament i konac od umjetnih ili sintetičkih filamenata

(5)

Predenje prirodnih vlakana

ili

Ekstruzija umjetnih ili sintetičkih vlakana u kombinaciji s predenjem

ili

Uvijanje u kombinaciji sa svim mehaničkim postupcima

5407 i 5408

Tkanine od rezanih umjetnih vlakana

(5)

Predenje prirodnih i/ili umjetnih ili sintetičkih rezanih vlakana u kombinaciji s tkanjem

ili

Ekstruzija pređe od umjetnih ili sintetičkih filamenata u kombinaciji s tkanjem

ili

Uvijanje ili bilo koji mehanički postupak u kombinaciji s tkanjem

ili

Bojenje pređe u kombinaciji s tkanjem

ili

Tkanje u kombinaciji s bojenjem ili prevlačenjem ili laminiranjem

ili

Tkanje u kombinaciji s tiskom

ili

Tisak (kao samostalni postupak)

od 5501 do 5507

Umjetna ili sintetička rezana vlakna

Ekstruzija umjetnih ili sintetičkih vlakana

od 5508 do 5511

Pređa i konac za šivanje od umjetnih ili sintetičkih rezanih vlakana

(5)

Predenje prirodnih vlakana

ili

Ekstruzija umjetnih ili sintetičkih vlakana u kombinaciji s predenjem

ili

Uvijanje u kombinaciji sa svim mehaničkim postupcima

od 5512 do 5516

Tkanine od umjetnih ili sintetičkih rezanih vlakana:

(5)

Predenje prirodnih i/ili umjetnih ili sintetičkih rezanih vlakana u kombinaciji s tkanjem

ili

Ekstruzija pređe od umjetnih ili sintetičkih filamenata u kombinaciji s tkanjem

ili

Uvijanje ili bilo koji mehanički postupak u kombinaciji s tkanjem

ili

Tkanje u kombinaciji s bojenjem ili prevlačenjem ili laminiranjem

ili

Bojenje pređe u kombinaciji s tkanjem

ili

Tkanje u kombinaciji s tiskom

ili

Tisak (kao samostalni postupak)

ex Poglavlje 56.

Vata, pust i netkani materijali; posebna pređa; konopi, uzice i užad te proizvodi od njih; osim:

(5)

Predenje prirodnih vlakana

ili

Ekstruzija umjetnih ili sintetičkih vlakana u kombinaciji s predenjem

5601

Vata od tekstilnih materijala i proizvodi od vate; tekstilna vlakna, dužine ne veće od 5 mm (flok); prah i nope od tekstilnog materijala

Predenje prirodnih vlakana

ili

Ekstruzija umjetnih ili sintetičkih vlakana u kombinaciji s predenjem

ili

Flokiranje u kombinaciji s bojenjem ili tiskom

ili

Prevlačenje, flokiranje, laminiranje ili metaliziranje u kombinaciji s barem još dvije glavne pripremne ili završne obrade (kao što je cijeđenje, obrada za otpornost na skupljanje, termofiksacija, trajna dorada) uz uvjet da vrijednost svih upotrijebljenih materijala ne prelazi 50 % cijene franko tvornica proizvoda

5602

Pust, neovisno je li impregniran, prevučen, prekriven ili laminiran:

| — | iglani pust |
| --- | --- |

—

iglani pust

(5)

Ekstruzija umjetnih ili sintetičkih vlakana u kombinaciji s oblikovanjem tkanine,

Međutim mogu se koristiti:

| — | polipropilenski filament iz tarifnog broja 5402 , |
| --- | --- |

—

polipropilenski filament iz tarifnog broja 5402 ,

| — | polipropilenska vlakna iz tarifnog broja 5503 ili 5506 , ili |
| --- | --- |

—

polipropilenska vlakna iz tarifnog broja 5503 ili 5506 , ili

| — | polipropilenski filament kučine iz tarifnog broja 5501 , |
| --- | --- |

—

polipropilenski filament kučine iz tarifnog broja 5501 ,

pri čemu je u svim primjerima udio svakog monofilamenta ili vlakna manji od 9 deciteksa, uz uvjet da njihova ukupna vrijednost ne prelazi 40 % cijene franko tvornica proizvoda

ili

Samo oblikovanje netkane tkanine u slučaju pusta napravljenog od prirodnih vlakana

| — | ostalo |
| --- | --- |

—

ostalo

(5)

Ekstruzija umjetnih ili sintetičkih vlakana u kombinaciji s oblikovanjem tkanine,

ili

Samo oblikovanje netkane tkanine u slučaju ostalog pusta napravljenog od prirodnih vlakana

5603

Netkani materijali, neovisno o tome jesu li impregnirani, prevučeni, prekriveni ili laminirani

od 5603 11 do 5603 14

Netkani materijali, neovisno o tome jesu li impregnirani, prevučeni, prekriveni ili laminirani, od sintetičkih ili umjetnih filamenata

Proizvodnja od

| — | usmjerenih ili nasumično usmjerenih filamenta
  ili |
| --- | --- |

—

usmjerenih ili nasumično usmjerenih filamenta

ili

| — | tvari ili polimera prirodnog ili umjetnog ili sintetičkog podrijetla, |
| --- | --- |

—

tvari ili polimera prirodnog ili umjetnog ili sintetičkog podrijetla,

u oba slučaja tako da se spoje na netkani materijal

od 5603 91 do 5603 94

Netkani materijali, neovisno jesu li impregnirani, prevučeni, prekriveni ili laminirani, osim od sintetičkih ili umjetnih vlakana

Proizvodnja od

| — | usmjerenih ili nasumično usmjerenih rezanih vlakana ili
  i/ili |
| --- | --- |

—

usmjerenih ili nasumično usmjerenih rezanih vlakana ili

i/ili

| — | sječene pređe, prirodnog ili umjetnog ili sintetičkog porijekla, |
| --- | --- |

—

sječene pređe, prirodnog ili umjetnog ili sintetičkog porijekla,

nakon povezivanja na netkani materijal

5604

Niti i kord od gume, prekriveni tekstilnim materijalom; tekstilna pređa, vrpce i slično iz tarifnih brojeva 5404 ili 5405 , impregnirani, prevučeni, prekriveni ili obloženi gumom ili plastičnom masom:

| — | niti i kord od gume, prekriveni tekstilnim materijalom |
| --- | --- |

—

niti i kord od gume, prekriveni tekstilnim materijalom

Proizvodnja od niti i korda od gume koji nisu prekriveni tekstilnim materijalom

| — | ostalo |
| --- | --- |

—

ostalo

(5)

Predenje prirodnih vlakana

ili

Ekstruzija umjetnih ili sintetičkih vlakana u kombinaciji s predenjem

ili

Uvijanje u kombinaciji sa svim mehaničkim postupcima

5605

Metalizirana pređa, neovisno je li upletena ili neupletena, koja se sastoji od tekstilne pređe, vrpca i sličnih oblika iz tarifnih brojeva 5404 ili 5405 , kombiniranih s kovinom u obliku niti, vrpca ili praha ili prekrivenih kovinom

(5)

Predenje prirodnih i/ili umjetnih ili sintetičkih rezanih vlakana

ili

Ekstruzija umjetnih ili sintetičkih vlakana u kombinaciji s predenjem

ili

Uvijanje u kombinaciji sa svim mehaničkim postupcima

5606

Obavijena pređa, obavijene vrpce i slični oblici iz tarifnog broja 5404 ili 5405 (osim pređe iz tarifnog broja 5605 i obavijene pređe od konjske dlake); šenil-pređa (uključujući flokiranu šenil-pređu); efektna pređa s petljama

(5)

Ekstruzija umjetnih ili sintetičkih vlakana u kombinaciji s predenjem

ili

Končanje u kombinaciji s obavijanjem

ili

Predenje prirodnih i/ili umjetnih ili sintetičkih rezanih vlakana

ili

Flokiranje u kombinaciji s bojenjem

Poglavlje 57.

Sagovi i ostali tekstilni podni pokrivači:

(5)

Predenje prirodnih i/ili umjetnih ili sintetičkih rezanih vlakana u kombinaciji s tkanjem ili taftingom

ili

Ekstruzija pređe od umjetnih ili sintetičkih filamenata u kombinaciji s tkanjem ili taftingom

ili

Proizvodnja od kokosove pređe ili sisal pređe ili pređe od jute ili klasične viskozne pređe izrađene prstenastim postupkom predenja

ili

Tafting u kombinaciji s bojenjem ili tiskom

ili

Flokiranje u kombinaciji s bojenjem ili tiskom

ili

Ekstruzija umjetnih ili sintetičkih vlakana u kombinaciji s tehnikama bez tkanja, uključujući probadanje iglom

Tkanine od jute mogu se upotrijebiti kao podloga

ex Poglavlje 58.

Posebne tkanine; tekstilni proizvodi dobiveni tafting postupkom; čipke; tapiserije; pozamanterija; vez; osim:

(5)

Predenje prirodnih i/ili umjetnih ili sintetičkih rezanih vlakana u kombinaciji s tkanjem ili tafting

ili

Ekstruzija pređe od umjetnih ili sintetičkih filamenata u kombinaciji s tkanjem ili taftingom

ili

Tkanje u kombinaciji s bojenjem ili flokiranjem ili prevlačenjem ili laminiranjem ili metaliziranjem

ili

Tafting u kombinaciji s bojenjem ili tiskom

ili

Flokiranje u kombinaciji s bojenjem ili tiskom

ili

Bojenje pređe u kombinaciji s tkanjem

ili

Tkanje u kombinaciji s tiskom

ili

Tisak (kao samostalni postupak)

5805

Ručno tkane tapiserije vrsta Gobelins, Flanders, Aubusson, Beauvais i slično, te tapiserije rađene iglom (na primjer, sitnim bodom, križićima), neovisno jesu li gotove ili ne

Proizvodnja od materijala iz bilo kojeg tarifnog broja, osim tarifnog broja proizvoda

5810

Vez u metraži, u vrpcama ili motivima

Vez u kojem vrijednost svih upotrijebljenih materijala iz bilo kojeg tarifnog broja, osim tarifnog broja proizvoda, ne prelazi 50 % cijene franko tvornica proizvoda

5901

Tekstilni materijali prevučeni ljepilom ili škrobnim tvarima, vrsta koje se upotrebljava za vanjske uveze knjiga ili slično; tkanine za kopiranje ili precrtavanje; platna pripremljena za slikanje; „buckram” i slični kruti tekstilni materijali vrsta koje se upotrebljava za izradu šešira

Tkanje u kombinaciji s bojenjem ili flokiranjem ili prevlačenjem ili laminiranjem ili metaliziranjem

ili

Flokiranje u kombinaciji s bojenjem ili tiskom

5902

Kord tkanine za vanjske pneumatske gume od pređe velike čvrstoće od najlona ili ostalih poliamida, poliestera ili viskoznog rajona:

| — | s masenim udjelom tekstilnih tvari manjim od 90 %, |
| --- | --- |

—

s masenim udjelom tekstilnih tvari manjim od 90 %,

Tkanje

| — | ostalo |
| --- | --- |

—

ostalo

Ekstruzija umjetnih ili sintetičkih vlakana u kombinaciji s tkanjem

5903

Tkanine impregnirane, premazane, prevučene, prekrivene ili laminirane plastičnim masama, osim onih iz tarifnog broja 5902

Tkanje u kombinaciji s bojenjem ili flokiranjem ili prevlačenjem ili laminiranjem ili metaliziranjem

ili

Tkanje u kombinaciji s tiskom

ili

Tisak (kao samostalni postupak)

5904

Linoleum, neovisno o tome je li rezan u oblike; podni pokrivači dobiveni premazivanjem ili prevlačenjem tekstilne podloge, neovisno o tome jesu li rezani u oblike

(5)

Tkanje u kombinaciji s bojenjem ili prevlačenjem ili laminiranjem ili metaliziranjem

Tkanine od jute mogu se upotrijebiti kao podloga.

5905

Tekstilne zidne obloge:

| — | impregnirane, premazane ili prekrivene gumom, plastičnim tvarima ili drugim tvarima |
| --- | --- |

—

impregnirane, premazane ili prekrivene gumom, plastičnim tvarima ili drugim tvarima

Tkanje, pletenje ili izrada netkane tkanine u kombinaciji s impregniranjem ili premazivanjem ili prevlačenjem ili laminiranjem ili metaliziranjem

| — | ostalo |
| --- | --- |

—

ostalo

(5)

Predenje prirodnih i/ili umjetnih ili sintetičkih rezanih vlakana u kombinaciji s tkanjem

ili

Ekstruzija pređe od umjetnih ili sintetičkih filamenata u kombinaciji s tkanjem

ili

Tkanje, pletenje ili izrada netkane tkanine u kombinaciji s bojenjem ili prevlačenjem ili laminiranjem

ili

Tkanje u kombinaciji s tiskom

ili

Tisak (kao samostalni postupak)

5906

Gumirani tekstilni materijali, osim onih iz tarifnog broja 5902 :

| — | Pletene i kukičane tkanine |
| --- | --- |

—

Pletene i kukičane tkanine

(5)

Predenje prirodnih i/ili umjetnih ili sintetičkih rezanih vlakana u kombinaciji s pletenjem/kukičanjem

ili

Ekstruzija pređe od umjetnih ili sintetičkih filamenata u kombinaciji s pletenjem/kukičanjem

ili

Pletenje ili kukičanje u kombinaciji s gumiranjem

ili

Gumiranje u kombinaciji s barem još dvije glavne pripremne ili završne obrade (kao što je cijeđenje, obrada za otpornost na skupljanje, termofiksacija, trajna dorada) uz uvjet da vrijednost svih upotrijebljenih materijala ne prelazi 50 % cijene franko tvornica proizvoda

| — | Ostale tkanine od pređe na temelju sintetičke filamentne pređe koje sadržavaju više od 90 % tekstilnih tvari u masi |
| --- | --- |

—

Ostale tkanine od pređe na temelju sintetičke filamentne pređe koje sadržavaju više od 90 % tekstilnih tvari u masi

Ekstruzija umjetnih ili sintetičkih vlakana u kombinaciji s tkanjem

| — | Ostalo |
| --- | --- |

—

Ostalo

Tkanje, pletenje ili postupci koji se sastoje od pletenja ili tkanja u kombinaciji s bojanjem ili prevlačenjem ili gumiranjem

ili

Bojenje pređe u kombinaciji s tkanjem, pletenjem ili postupkom koji ne uključuje tkanje

ili

Gumiranje u kombinaciji s barem još dvije glavne pripremne ili završne obrade (kao što je cijeđenje, obrada za otpornost na skupljanje, termofiksacija, trajna dorada) uz uvjet da vrijednost svih upotrijebljenih materijala ne prelazi 50 % cijene franko tvornica proizvoda

5907

Tekstilni materijali, impregnirani, premazani, prevučeni ili prekriveni na drugi način; oslikana platna za kazališne kulise, umjetničke radionice i sličnu uporabu

Tkanje ili pletenje ili izrada netkanog materijala u kombinaciji s bojenjem ili tiskom ili prevlačenjem ili impregniranjem ili prekrivanjem

ili

Flokiranje u kombinaciji s bojenjem ili tiskom

ili

Tisak (kao samostalni postupak)

5908

Tekstilni stijenjevi, tkani, prepleteni ili pleteni, za svjetiljke, peći, upaljače, svijeće i slično; čarapice za plinsku rasvjetu i cjevasti pleteni materijali za čarapice; impregnirani ili neimpregnirani:

| — | čarapice za plinsku rasvjetu, impregnirane, |
| --- | --- |

—

čarapice za plinsku rasvjetu, impregnirane,

Proizvodnja od cjevastih pletenih ili kukičanih materijala za plinsku rasvjetu

| — | ostalo |
| --- | --- |

—

ostalo

Proizvodnja od materijala iz bilo kojeg tarifnog broja, osim tarifnog broja proizvoda

od 5909 do 5911

Tekstilni proizvodi za industrijsku upotrebu:

(5)

Predenje prirodnih i/ili umjetnih ili sintetičkih rezanih vlakana u kombinaciji s tkanjem

ili

Ekstruzija umjetnih ili sintetičkih vlakana u kombinaciji s tkanjem

ili

Tkanje u kombinaciji s bojenjem ili prevlačenjem ili laminiranjem

ili

Prevlačenje, flokiranje, laminiranje ili metaliziranje u kombinaciji s barem još dvije glavne pripremne ili završne obrade (kao što je cijeđenje, obrada za otpornost na skupljanje, termofiksacija, trajna dorada) uz uvjet da vrijednost svih upotrijebljenih materijala ne prelazi 50 % cijene franko tvornica proizvoda

Poglavlje 60.

Pleteni ili kukičani materijali

(5)

Predenje prirodnih i/ili umjetnih ili sintetičkih rezanih vlakana u kombinaciji s pletenjem/kukičanjem

ili

Ekstruzija pređe od umjetnih ili sintetičkih filamenata u kombinaciji s pletenjem/kukičanjem

ili

Pletenje/kukičanje u kombinaciji s bojenjem ili flokiranjem ili prevlačenjem ili laminiranjem ili tiskom

ili

Flokiranje u kombinaciji s bojenjem ili tiskom

ili

Bojenje pređe u kombinaciji s pletenjem/kukičanjem

ili

Končanje ili teksturiranje u kombinaciji s pletenjem/kukičanjem uz uvjet da vrijednost upotrijebljene nekončane/neteksturirane pređe ne prelazi 50 % cijene franko tvornica proizvoda

Poglavlje 61.

Odjeća i pribor za odjeću, pleteni ili kukičani:

| — | dobiveni šivanjem ili drugačijim spajanjem dvaju ili više dijelova pletenih ili kukičanih materijala koji su bili razrezani u krojne oblike ili proizvedeni već oblikovani |
| --- | --- |

—

dobiveni šivanjem ili drugačijim spajanjem dvaju ili više dijelova pletenih ili kukičanih materijala koji su bili razrezani u krojne oblike ili proizvedeni već oblikovani

(5)
   (6)

Pletenje ili kukičanje u kombinaciji s izradom uključujući krojenje tkanine

| — | ostalo |
| --- | --- |

—

ostalo

(5)

Predenje prirodnih i/ili umjetnih ili sintetičkih rezanih vlakana u kombinaciji s pletenjem ili kukičanjem

ili

Ekstruzija pređe od umjetnih ili sintetičkih filamenata u kombinaciji s pletenjem ili kukičanjem

ili

Pletenje i izrada u jednom postupku

ex Poglavlje 62.

Odjeća i pribor za odjeću, osim pletenih ili kukičanih; osim:

(5)
   (6)

Tkanje u kombinaciji s izradom uključujući krojenje tkanine

ili

Izrada uključujući krojenje tkanine prije tiska (kao samostalni postupak)

ex 6202 , ex 6204 , ex 6206 , ex 6209 i ex 6211

Odjeća za žene, djevojčice, dojenčad te drugi izrađeni pribor za odjeću, vezeni

(6)

Tkanje u kombinaciji s izradom uključujući krojenje tkanine

ili

Proizvodnja od nevezenih tkanina uz uvjet da vrijednost nevezenih tkanina ne prelazi 40 % cijene franko tvornica proizvoda

ex 6210 i ex 6216

Protupožarna oprema od tkanine pokrivene poliesterskom aluminiziranom folijom

(5)
   (6)

Tkanje u kombinaciji s izradom uključujući krojenje tkanine

ili

Prevlačenje ili laminiranje uz uvjet da vrijednost neprevučenih ili nelaminiranih tkanina ne prelazi 40 % cijene franko tvornica proizvoda, u kombinaciji s izradom uključujući krojenje tkanine

ex 6212

Grudnjaci, steznici, korzeti, naramenice, držači čarapa, podvezice i slični proizvodi te njihovi dijelovi, pleteni ili kukičani, dobiveni šivanjem ili drugačijim spajanjem dvaju ili više dijelova pletenih ili kukičanih materijala koji su bili razrezani u krojne oblike ili proizvedeni već oblikovani

(5)
   (6)

Pletenje u kombinaciji s izradom uključujući krojenje tkanine

ili

Izrada uključujući krojenje tkanine prije tiska (kao samostalni postupak)

6213 i 6214

Rupčići, šalovi, rupci, marame, velovi i slični proizvodi:

| — | vezeni |
| --- | --- |

—

vezeni

(5)
   (6)

Tkanje u kombinaciji s izradom uključujući krojenje tkanine

ili

Proizvodnja od nevezenih tkanina uz uvjet da vrijednost nevezenih tkanina ne prelazi 40 % cijene franko tvornica proizvoda

ili

Izrada uključujući krojenje tkanine

prije tiskanja (kao samostalni postupak)

| — | ostalo |
| --- | --- |

—

ostalo

(5)
   (6)

Tkanje u kombinaciji s izradom uključujući krojenje tkanine

ili

Izrada kojoj prethodi tisak (kao samostalni postupak)

6217

Ostali gotovi pribor za odjeću; dijelovi odjeće ili dodataka za odjeću, osim onih iz tarifnog broja 6212 :

| — | vezeni |
| --- | --- |

—

vezeni

(6)

Tkanje u kombinaciji s izradom uključujući krojenje tkanine

ili

Proizvodnja od nevezenih tkanina uz uvjet da vrijednost nevezenih tkanina ne prelazi 40 % cijene franko tvornica proizvoda

ili

Izrada kojoj prethodi tisak (kao samostalni postupak)

| — | Protupožarna oprema od tkanine pokrivene poliesterskom aluminiziranom folijom |
| --- | --- |

—

Protupožarna oprema od tkanine pokrivene poliesterskom aluminiziranom folijom

(6)

Tkanje u kombinaciji s izradom uključujući krojenje tkanine

ili

Prevlačenje ili laminiranje uz uvjet da vrijednost neprevučenih ili nelaminiranih tkanina ne prelazi 40 % cijene franko tvornica proizvoda, u kombinaciji s izradom uključujući krojenje tkanine

| — | Međupostave za ovratnike i orukvice, razrezane |
| --- | --- |

—

Međupostave za ovratnike i orukvice, razrezane

Proizvodnja:

| — | od materijala iz bilo kojeg tarifnog broja, osim tarifnog broja proizvoda, i |
| --- | --- |

—

od materijala iz bilo kojeg tarifnog broja, osim tarifnog broja proizvoda, i

| — | u kojoj vrijednost svih upotrijebljenih materijala ne prelazi 40 % cijene franko tvornica proizvoda |
| --- | --- |

—

u kojoj vrijednost svih upotrijebljenih materijala ne prelazi 40 % cijene franko tvornica proizvoda

| — | Ostalo |
| --- | --- |

—

Ostalo

(6)

Tkanje u kombinaciji s izradom uključujući krojenje tkanine

ex Poglavlje 63.

Ostali gotovi tekstilni predmeti; setovi; rabljena odjeća i rabljeni tekstilni proizvodi; otpadne krpe; osim:

Proizvodnja od materijala iz bilo kojeg tarifnog broja, osim tarifnog broja proizvoda

od 6301 do 6304

Pokrivači (deke), putne deke, posteljno rublje i sl.; zavjese itd.; ostali proizvodi za unutarnje opremanje:

| — | od pusta, od netkanog materijala |
| --- | --- |

—

od pusta, od netkanog materijala

(5)

Oblikovanje netkane tkanine u kombinaciji s izradom uključujući krojenje tkanine

| — | Ostalo: |
| --- | --- |

—

Ostalo:

| -- | vezeni |
| --- | --- |

--

vezeni

(5)
   (6)

Tkanje ili pletenje/kukičanje u kombinaciji s izradom uključujući krojenje tkanine

ili

Proizvodnja od nevezenih tkanina (osim pletenih i kukičanih) uz uvjet da vrijednost nevezenih tkanina ne prelazi 40 % cijene franko tvornica proizvoda

| -- | ostalo |
| --- | --- |

--

ostalo

(5)
   (6)

Tkanje ili pletenje/kukičanje u kombinaciji s izradom uključujući krojenje tkanine

6305

Vreće i vrećice, vrsta koje se rabi za pakiranje robe

(5)

Ekstruzija umjetnih ili sintetičkih vlakana ili predenje prirodnih i/ili rezanih umjetnih ili sintetičkih vlakana u kombinaciji s tkanjem ili pletenjem i izradom, uključujući krojenje tkanine

6306

Cerade, nadstrešnice i tende za sunce; šatori; jedra za plovila, daske za jedrenje i suhozemna vozila; proizvodi za kampiranje:

| — | od netkanih materijala |
| --- | --- |

—

od netkanih materijala

(5)
   (6)

Izrada netkane tkanine u kombinaciji s izradom uključujući krojenje tkanine

| — | ostalo |
| --- | --- |

—

ostalo

(5)
   (6)

Tkanje u kombinaciji s izradom uključujući krojenje tkanine

6307

Ostali gotovi proizvodi, uključujući modne krojeve za odjeću

Proizvodnja u kojoj vrijednost svih upotrijebljenih materijala ne prelazi 40 % cijene franko tvornica proizvoda

6308

Setovi koji se sastoje od tkanine i pređe, neovisno sadržavaju li pribor, za izradu prostirki, tapiserija, vezenog stolnog rublja ili salveta ili sličnih tekstilnih proizvoda, pripremljeni u pakiranja za pojedinačnu prodaju

Svaki proizvod u setu mora udovoljavati pravilu koje bi vrijedilo za taj proizvod pojedinačno. Međutim, ne mogu se ugrađivati nikakvi predmeti s podrijetlom pod uvjetom da njihova ukupna vrijednost ne prelazi 15 % cijene franko tvornica seta

ex Poglavlje 64.

Obuća, nazuvci i slični proizvodi; dijelovi tih proizvoda; osim:

Proizvodnja od materijala iz bilo kojeg tarifnog broja, osim od složenoga gornjišta obuće pričvršćenog na unutarnje potplate ili druge dijelove potplata iz tarifnog broja 6406

6406

Dijelovi obuće (uključujući gornje dijelove, neovisno o tome jesu li pričvršćeni na potplat, osim na vanjski potplat, ili ne); izmjenjivi ulošci za obuću, umeci za potpetice i slični proizvodi; nazuvci i slični proizvodi i njihovi dijelovi

Proizvodnja od materijala iz bilo kojeg tarifnog broja, osim tarifnog broja proizvoda

Poglavlje 65.

Pokrivala za glavu i njihovi dijelovi

Proizvodnja od materijala iz bilo kojeg tarifnog broja, osim tarifnog broja proizvoda

Poglavlje 66.

Kišobrani, suncobrani, štapovi za hodanje i sjedenje, bičevi, korbači i njihovi dijelovi:

Proizvodnja od materijala iz bilo kojeg tarifnog broja, osim tarifnog broja proizvoda

ili

Proizvodnja u kojoj vrijednost svih upotrijebljenih materijala ne prelazi 50 % cijene franko tvornica proizvoda

Poglavlje 67.

Preparirano perje i paperje te proizvodi izrađeni od perja i paperja; umjetno cvijeće; proizvodi od ljudske kose

Proizvodnja od materijala iz bilo kojeg tarifnog broja, osim tarifnog broja proizvoda

ili

Proizvodnja u kojoj vrijednost svih upotrijebljenih materijala ne prelazi 50 % cijene franko tvornica proizvoda

Poglavlje 68.

Proizvodi od kamena, sadre, cementa, azbesta, tinjca ili sličnih materijala

Proizvodnja od materijala iz bilo kojeg tarifnog broja, osim tarifnog broja proizvoda

ili

Proizvodnja u kojoj vrijednost svih upotrijebljenih materijala ne prelazi 70 % cijene franko tvornica proizvoda

Poglavlje 69.

Keramički proizvodi

Proizvodnja od materijala iz bilo kojeg tarifnog broja, osim tarifnog broja proizvoda

ex Poglavlje 70.

Staklo i stakleni proizvodi

Proizvodnja od materijala iz bilo kojeg tarifnog broja, osim tarifnog broja proizvoda

ili

Proizvodnja u kojoj vrijednost svih upotrijebljenih materijala ne prelazi 50 % cijene franko tvornica proizvoda

7010

Boce, tegle, lonci, fiole, ampule i ostali spremnici, od stakla, vrsta koje se upotrebljava za transport ili pakiranje robe; staklenke za konzerviranje; čepovi, poklopci i ostali zatvarači, od stakla

Proizvodnja od materijala iz bilo kojeg tarifnog broja, osim tarifnog broja proizvoda

ili

Rezanje staklenih predmeta uz uvjet da ukupna vrijednost upotrijebljenih nerezanih predmeta ne prelazi 50 % cijene franko tvornica proizvoda

7013

Stakleni proizvodi vrsta koje se rabi za stolom, u kuhinji, za toaletnu upotrebu, u uredima, za unutarnje opremanje ili slične namjene (osim onih iz tarifnog broja 7010 ili 7018 )

Proizvodnja od materijala iz bilo kojeg tarifnog broja, osim tarifnog broja proizvoda

ex Poglavlje 71.

Prirodni ili kultivirani biseri, dragulji i poludragulji, plemenite kovine, kovine platirane plemenitim kovinama i proizvodi od njih; imitacije draguljarskih predmeta; kovani novac; osim:

Proizvodnja od materijala iz bilo kojeg tarifnog broja, osim tarifnog broja proizvoda

ili

Proizvodnja u kojoj vrijednost svih upotrijebljenih materijala ne prelazi 70 % cijene franko tvornica proizvoda

ex 7102 , ex 7103 i ex 7104

Obrađeni dragulji ili poludragulji (prirodni, sintetički i rekonstruirani)

Proizvodnja materijala iz bilo kojeg tarifnog podbroja, osim tarifnog broja proizvoda

7106 , 7108 i 7110

Plemenite kovine:

Proizvodnja od materijala iz bilo kojeg tarifnog broja, osim iz tarifnih brojeva 7106 , 7108 i 7110 , ili

elektrolitička, termička ili kemijska separacija plemenitih kovina iz tarifnog broja 7106 , 7108 ili 7110 , ili

fuzija i/ili legiranje plemenitih kovina iz tarifnog broja 7106 , 7108 ili 7110 , međusobno ili s običnim kovinama ili pročišćavanje

| — | neobrađene |
| --- | --- |

—

neobrađene

| — | poluproizvedene ili u prahu |
| --- | --- |

—

poluproizvedene ili u prahu

Proizvodnja od neobrađenih plemenitih kovina

ex 7107 , ex 7109 i ex 7111

Kovine platirane plemenitim kovinama, u poluobrađenom obliku

Proizvodnja iz neobrađenih kovina platiranih plemenitim kovinama

ex Poglavlje 72.

Željezo i čelik; osim:

Proizvodnja od materijala iz bilo kojeg tarifnog broja, osim tarifnog broja proizvoda

7207

Poluproizvodi od željeza ili nelegiranog čelika

Proizvodnja od materijala iz tarifnog broja 7201 , 7202 , 7203 , 7204 ili 7205

od 7208 do 7212

Plosnati valjani proizvodi od željeza ili nelegiranog čelika

Proizvodnja od poluprerađevina iz tarifnog broja 7207

od 7213 do 7216

Šipke i profili, kutnici i profili od željeza ili nelegiranog čelika

Proizvodnja od nehrđajućeg čelika u ingotima ili drugih primarnih oblika iz tarifnog broja 7206

7217

Žica, hladnodobivena, od željeza ili nelegiranog čelika

Proizvodnja od poluprerađevina iz tarifnog broja 7207

7218 91 i 7218 99

Poluproizvodi

Proizvodnja od materijala iz tarifnih brojeva 7201 , 7202 , 7203 , 7204 ili 7205

od 7219 do 7222

Plosnativaljani proizvodi, žica, šipke, profili od željeza od nehrđajućeg čelika

Proizvodnja od nehrđajućeg čelika u ingotima ili drugih primarnih oblika iz tarifnog broja 7218

7223

Žica, hladnodobivena, od nehrđajućeg čelika

Proizvodnja od poluprerađevina iz tarifnog broja 7218

7224 90

Poluproizvodi

Proizvodnja od materijala iz tarifnih brojeva 7201 , 7202 , 7203 , 7204 ili 7205

od 7225 do 7228

Plosnati valjani proizvodi, toplovaljane žice i šipke, u nepravilno namotanim kolutovima; kutni profili i drugi profili od ostalog legiranog čelika; šuplje šipke za svrdla, od legiranih ili nelegiranih čelika

Proizvodnja od nehrđajućeg čelika u ingotima ili drugim primarnim oblicima iz tarifnog broja 7206 , 7218 ili 7224

7229

Žica, hladnodobivena, od ostalih legiranih čelika

Proizvodnja od poluprerađevina iz tarifnog broja 7224

ex Poglavlje 73.

Proizvodi od željeza ili čelika; osim:

Proizvodnja od materijala iz bilo kojeg tarifnog broja, osim tarifnog broja proizvoda

ex 7301

Žmurje (priboj)

Proizvodnja od materijala iz tarifnog broja 7207

7302

Dijelovi za izgradnju željezničkih ili tramvajskih kolosijeka, od željeza ili čelika: tračnice, tračnice vodilice i ozubljene tračnice, skretnički jezičci, skretnička srca, skretničko polužje i drugi dijelovi skretnica, pragovi, vezice, klizni jastuci, stezni klinovi, podložne ploče, elastične pritiskalice, uporne pločice, spojne motke i drugi dijelovi posebno zasnovani (konstruirani) za postavljanje, spajanje i pričvršćivanje tračnica

Proizvodnja od materijala iz tarifnog broja 7206

7304 , 7305 i 7306

Cijevi i šuplji profili od željeza i čelika

Proizvodnja od materijala iz tarifnih brojeva 7206 do 7212 i 7218 ili 7224

ex 7307

Cijevi ili pribor za cijevi od nehrđajućeg čelika (ISO br. X5CrNiMo 1712), koji se sastoje od više dijelova

Savijanje, bušenje, razvrtavanje, izvlačenje, brušenje i pjeskarenje od neobrađenih materijala, uz uvjet da ukupna vrijednost upotrijebljenih neobrađenih materijala ne prelazi 35 % cijene franko tvornica proizvoda

7308

Konstrukcije (isključujući montažne zgrade iz tarifnog broja 9406 ) i dijelovi konstrukcija (na primjer, mostovi i sekcije mostova, vrata prijevodnica (splavnica), tornjevi, rešetkasti stupovi, krovovi, kosturi krovišta, vrata i prozori te okviri za njih, pragovi za vrata, kapci, ograde, potporni stupovi i stupovi), od željeza ili čelika; ploče, šipke, profili, cijevi i slično, pripremljeni za uporabu u konstrukcijama, željezni ili čelični

Proizvodnja od materijala iz bilo kojeg tarifnog broja, osim tarifnog broja proizvoda. Međutim, ne smiju se upotrebljavati zavareni profili iz tarifnog broja 7301

ex 7315

Lanci protiv klizanja

Proizvodnja u kojoj vrijednost svih upotrijebljenih materijala iz tarifnog broja 7315 ne prelazi 50 % cijene franko tvornica proizvoda

ex Poglavlje 74.

Bakar i proizvodi od bakra; osim:

Proizvodnja od materijala iz bilo kojeg tarifnog broja, osim tarifnog broja proizvoda

7403

Rafinirani bakar i slitine bakra, u sirovim oblicima

Proizvodnja od materijala iz bilo kojeg tarifnog broja

7408

Bakrena žica

Proizvodnja:

| — | od materijala iz bilo kojeg tarifnog broja, osim tarifnog broja proizvoda, i |
| --- | --- |

—

od materijala iz bilo kojeg tarifnog broja, osim tarifnog broja proizvoda, i

| — | u kojoj vrijednost svih upotrijebljenih materijala ne prelazi 50 % cijene franko tvornica proizvoda |
| --- | --- |

—

u kojoj vrijednost svih upotrijebljenih materijala ne prelazi 50 % cijene franko tvornica proizvoda

Poglavlje 75.

Nikal i proizvodi od nikla

Proizvodnja od materijala iz bilo kojeg tarifnog broja, osim tarifnog broja proizvoda

ex Poglavlje 76.

Aluminij i proizvodi od aluminija; osim:

Proizvodnja:

| — | od materijala iz bilo kojeg tarifnog broja, osim tarifnog broja proizvoda, i |
| --- | --- |

—

od materijala iz bilo kojeg tarifnog broja, osim tarifnog broja proizvoda, i

| — | u kojoj vrijednost svih upotrijebljenih materijala ne prelazi 50 % cijene franko tvornica proizvoda |
| --- | --- |

—

u kojoj vrijednost svih upotrijebljenih materijala ne prelazi 50 % cijene franko tvornica proizvoda

7601

Aluminij u sirovim oblicima

Proizvodnja:

| — | od materijala iz bilo kojeg tarifnog broja, osim tarifnog broja proizvoda, i |
| --- | --- |

—

od materijala iz bilo kojeg tarifnog broja, osim tarifnog broja proizvoda, i

| — | u kojoj vrijednost svih upotrijebljenih materijala ne prelazi 50 % cijene franko tvornica proizvoda |
| --- | --- |

—

u kojoj vrijednost svih upotrijebljenih materijala ne prelazi 50 % cijene franko tvornica proizvoda

ili

Proizvodnja termičkim ili elektrolitičkim postupkom od nelegiranog aluminija ili od otpadaka aluminija

7602

Otpaci ili lomljevina od aluminija

Proizvodnja od materijala iz bilo kojeg tarifnog broja, osim tarifnog broja proizvoda

ex 7616

Proizvodi aluminija, osim mreža, ograda, rešetaka, proizvoda za pojačanje i sličnih materijala (uključujući beskrajne vrpce) od aluminijske žice, te ekspandirane kovine aluminija

Proizvodnja:

| — | od materijala iz bilo kojeg tarifnog broja, osim tarifnog broja proizvoda. Međutim, smiju se upotrijebiti guste žičane mreže (uključujući beskrajne mreže), ograde i rešetke od metalne žice, istegnute ploče, limovi ili trake od aluminija, i |
| --- | --- |

—

od materijala iz bilo kojeg tarifnog broja, osim tarifnog broja proizvoda. Međutim, smiju se upotrijebiti guste žičane mreže (uključujući beskrajne mreže), ograde i rešetke od metalne žice, istegnute ploče, limovi ili trake od aluminija, i

| — | u kojoj vrijednost svih upotrijebljenih materijala ne prelazi 50 % cijene franko tvornica proizvoda |
| --- | --- |

—

u kojoj vrijednost svih upotrijebljenih materijala ne prelazi 50 % cijene franko tvornica proizvoda

Poglavlje 78.

Olovo i proizvodi od olova

Proizvodnja od materijala iz bilo kojeg tarifnog broja, osim tarifnog broja proizvoda

Poglavlje 79.

Cink i proizvodi od cinka:

Proizvodnja od materijala iz bilo kojeg tarifnog broja, osim tarifnog broja proizvoda

Poglavlje 80.

Kositar i proizvodi od kositra:

Proizvodnja od materijala iz bilo kojeg tarifnog broja, osim tarifnog broja proizvoda

Poglavlje 81.

Ostale obične kovine; kermeti; proizvodi od njih

Proizvodnja od materijala iz bilo kojeg tarifnog broja

ex Poglavlje 82.

Alati, nožarski proizvodi i pribor za jelo od običnih kovina; dijelovi za njih od običnih kovina; osim:

Proizvodnja od materijala iz bilo kojeg tarifnog broja, osim tarifnog broja proizvoda

ili

Proizvodnja u kojoj vrijednost svih upotrijebljenih materijala ne prelazi 50 % cijene franko tvornica proizvoda

8206

Alati iz dvaju ili više tarifnih brojeva od 8202 do 8205 , u setovima za pojedinačnu prodaju

Proizvodnja od materijala iz bilo kojeg tarifnog broja, osim iz tarifnih brojeva od 8202 do 8205 . Međutim, alati iz tarifnih brojeva od 8202 do 8205 mogu se upotrijebiti u sklopu setova uz uvjet da njihova ukupna vrijednost ne prelazi 15 % cijene franko tvornica seta

Poglavlje 83.

Razni proizvodi od običnih kovina

Proizvodnja od materijala iz bilo kojeg tarifnog broja, osim tarifnog broja proizvoda

ili

Proizvodnja u kojoj vrijednost svih upotrijebljenih materijala ne prelazi 50 % cijene franko tvornica proizvoda

ex Poglavlje 84.

Nuklearni reaktori, kotlovi, strojevi i mehanički uređaji; njihovi dijelovi; osim:

Proizvodnja od materijala iz bilo kojeg tarifnog broja, osim tarifnog broja proizvoda

ili

Proizvodnja u kojoj vrijednost svih upotrijebljenih materijala ne prelazi 50 % cijene franko tvornica proizvoda

8407

Klipni motori s unutarnjim izgaranjem na paljenje pomoću svjećica s pravocrtnim ili rotacijskim kretanjem klipa

Proizvodnja u kojoj vrijednost svih upotrijebljenih materijala ne prelazi 50 % cijene franko tvornica proizvoda

8408

Klipni motori s unutarnjim izgaranjem na paljenje pomoću kompresije (dizelski ili poludizelski motori)

Proizvodnja u kojoj vrijednost svih upotrijebljenih materijala ne prelazi 50 % cijene franko tvornica proizvoda

od 8425 do 8430

Koloturni sustavi i dizalice koloturnici, osim vjedričnih elevatora; vodoravna i uspravna vitla; vitla:

Brodske dizalice (samarice); dizalice (kranovi), uključujući kabelske dizalice; portalni prijenosnici, portalna nasložna kola i samokretne dizalice

Viličari; ostala radna kolica opremljena uređajima za dizanje ili rukovanje

Ostali strojevi za dizanje, rukovanje, utovar ili istovar (na primjer, dizala, pokretne stube, transporteri, žičare)

Samokretni buldožeri, angldozeri, grejderi, ravnjači, skrejperi, bageri (jaružala), rovokopači, utovarivači sa žlicom, strojevi za nabijanje i cestovni valjci

Ostali strojevi za premještanje, ravnanje, odsijecanje, kopanje, nabijanje, kompaktiranje, vađenje ili bušenje zemlje, minerala ili rudača; strojevi za zabijanje i vađenje pilona; ralice za snijeg i bacači snijega

Proizvodnja od materijala iz bilo kojeg tarifnog broja, osim tarifnog broja proizvoda i tarifnog broja 8431

ili

Proizvodnja u kojoj vrijednost svih upotrijebljenih materijala ne prelazi 50 % cijene franko tvornica proizvoda

od 8444 do 8447

Strojevi za ispredanje (ekstruziju), izvlačenje, teksturiranje i rezanje umjetnih ili sintetičnih tekstilnih vlakana:

Strojevi za pripravu tekstilnih vlakana; strojevi za predenje, udvajanje (dubliranje) ili končanje i ostali strojevi za proizvodnju tekstilne pređe; strojevi za namatanje tekstilnih materijala (uključujući za namotavanje potke) i strojevi za pripravu tekstilne pređe za uporabu na strojevima iz tarifnih brojeva 8446 ili 8447

Strojevi za tkanje (tkalački stanovi):

Strojevi za pletenje, prošivno-pletaći strojevi i strojevi za proizvodnju obavijene pređe, tila, čipke, veza, pozamanterije, pletenica ili mreža te tafting strojevi

Proizvodnja od materijala iz bilo kojeg tarifnog broja, osim tarifnog broja proizvoda i tarifnog broja 8448

ili

Proizvodnja u kojoj vrijednost svih upotrijebljenih materijala ne prelazi 50 % cijene franko tvornica proizvoda

od 8456 do 8465

Alatni strojevi za obradu svih vrsta materijala odvajanjem materijala

Obradni centri, strojevi konstruirani od standardnih jedinica (s jednom stanicom) i transfer strojevi s više stanica, za obradu kovina

Tokarilice za obradu metala skidanjem čestica

Alatni strojevi

Proizvodnja od materijala iz bilo kojeg tarifnog broja, osim tarifnog broja proizvoda i tarifnog broja 8466

ili

Proizvodnja u kojoj vrijednost svih upotrijebljenih materijala ne prelazi 50 % cijene franko tvornica proizvoda

od 8470 do 8472

Strojevi za računanje i džepni strojevi za pohranu, reprodukciju i prikaz podataka, s računskim funkcijama; knjigovodstveni strojevi, strojevi za frankiranje pošte, strojevi za izdavanje karata i slični strojevi, s ugrađenim uređajem za računanje; registarske blagajne

Strojevi za automatsku obradu podataka i njihove jedinice; magnetni ili optički čitači, strojevi za bilježenje podataka u kodiranom obliku na nosače podataka i strojevi za obradu takvih podataka

Ostali uredski strojevi

Proizvodnja od materijala iz bilo kojeg tarifnog broja, osim tarifnog broja proizvoda i tarifnog broja 8473

ili

Proizvodnja u kojoj vrijednost svih upotrijebljenih materijala ne prelazi 50 % cijene franko tvornica proizvoda

ex Poglavlje 85.

Električni strojevi i oprema te njihovi dijelovi; aparati za snimanje i reprodukciju zvuka, aparati za snimanje i reprodukciju televizijske slike i zvuka, dijelovi i pribor za te proizvode osim:

Proizvodnja od materijala iz bilo kojeg tarifnog broja, osim tarifnog broja proizvoda

ili

Proizvodnja u kojoj vrijednost svih upotrijebljenih materijala ne prelazi 50 % cijene franko tvornica proizvoda

od 8501 do 8502

Električni motori i električni generatori

Električni generatorski agregati i rotacijski pretvarači (konvertori)

Proizvodnja od materijala iz bilo kojeg tarifnog broja, osim tarifnog broja proizvoda i tarifnog broja 8503

ili

Proizvodnja u kojoj vrijednost svih upotrijebljenih materijala ne prelazi 50 % cijene franko tvornica proizvoda

8519 , 8521

Aparati za snimanje ili reprodukciju zvuka

Aparati za snimanje ili reprodukciju slike, neovisno o tome imaju li ugrađen videoprijamnik

Proizvodnja od materijala iz bilo kojeg tarifnog broja, osim tarifnog broja proizvoda i tarifnog broja 8522

ili

Proizvodnja u kojoj vrijednost svih upotrijebljenih materijala ne prelazi 50 % cijene franko tvornica proizvoda

od 8525 do 8528

Odašiljači radiodifuzije ili televizije, televizijske kamere, digitalne kamere i druge videokamere (kamkorderi)

Radari, radionavigacijski uređaji i uređaji za radiodaljinsko upravljanje

Prijamnici radiodifuzije

Monitori i projektori koji ne sadržavaju televizijski prijamnik; televizijski prijamnici, ili aparati za snimanje ili reprodukciju slike

Proizvodnja od materijala iz bilo kojeg tarifnog broja, osim tarifnog broja proizvoda i tarifnog broja 8529

ili

Proizvodnja u kojoj vrijednost svih upotrijebljenih materijala ne prelazi 50 % cijene franko tvornica proizvoda

od 8535 do 8537

Električni aparati za uklapanje ili isklapanje ili zaštitu ili spajanje električnih strujnih krugova; konektori za optička vlakna, snopove optičkih vlakana ili optičke kablove; ploče, pultovi, stolovi, ormari i ostali nosači, za električno upravljanje ili razdiobu električne struje:

Proizvodnja od materijala iz bilo kojeg tarifnog broja, osim tarifnog broja proizvoda i tarifnog broja 8538

ili

Proizvodnja u kojoj vrijednost svih upotrijebljenih materijala ne prelazi 50 % cijene franko tvornica proizvoda

od 8542 31 do 8542 39

Monolitni integrirani krugovi

Postupak difuzije u kojem se integrirani krugovi formiraju na supstratu poluvodiča selektivnim uvođenjem odgovarajućeg dopanta, neovisno o tome jesu li sastavljeni i/ili ispitani u trećim zemljama

ili

Proizvodnja u kojoj vrijednost svih upotrijebljenih materijala ne prelazi 50 % cijene franko tvornica proizvoda

od 8544 do 8548

Izolirana žica, kabeli i ostali izolirani električni vodiči, kabeli od optičkih vlakana

Ugljene elektrode, ugljene četkice, ugljen za žarulje, ugljen za baterije i drugi proizvodi od grafita ili od drugih vrsta ugljika, vrsta koje se rabi za električne namjene

Električni izolatori od bilo kojeg materijala

Izolacijski dijelovi za električne strojeve, uređaje ili opremu, cijevi za električne vodiče i spojnice za njih, od običnih kovina obložene izolacijskim materijalom

otpaci i ostaci od primarnih ćelija, primarnih baterija i električnih akumulatora; istrošene primarne ćelije, primarne baterije i električni akumulatori; električni dijelovi strojeva ili aparata, koji nisu spomenuti ni uključeni na drugom mjestu u ovom poglavlju

Proizvodnja u kojoj vrijednost svih upotrijebljenih materijala ne prelazi 50 % cijene franko tvornica proizvoda

Poglavlje 86.

Željezničke ili tramvajske lokomotive, vagoni i njihovi dijelovi; željeznički ili tramvajski kolosiječni sklopovi i pribor te njihovi dijelovi; mehanička (uključujući elektromehanička) prometna signalna oprema svih vrsta

Proizvodnja u kojoj vrijednost svih upotrijebljenih materijala ne prelazi 50 % cijene franko tvornica proizvoda

ex Poglavlje 87.

Vozila, osim željezničkih ili tramvajskih vozila, njihovi dijelovi i pribor; osim:

Proizvodnja u kojoj vrijednost svih upotrijebljenih materijala ne prelazi 45 % cijene franko tvornica proizvoda

8708

Dijelovi i pribor za vozila iz tarifnih brojeva od 8701 do 8705

Proizvodnja od materijala iz bilo kojeg tarifnog broja, osim tarifnog broja proizvoda

ili

Proizvodnja u kojoj vrijednost svih upotrijebljenih materijala ne prelazi 50 % cijene franko tvornica proizvoda

8711

Motocikli (uključujući i mopede), bicikli i slična vozila s pomoćnim motorom, s bočnom prikolicom ili bez nje; bočne prikolice motocikala

Proizvodnja od materijala iz bilo kojeg tarifnog broja, osim tarifnog broja proizvoda

ili

Proizvodnja u kojoj vrijednost svih upotrijebljenih materijala ne prelazi 50 % cijene franko tvornica proizvoda

Poglavlje 88.

Zrakoplovi, svemirske letjelice i njihovi dijelovi

Proizvodnja od materijala iz bilo kojeg tarifnog broja, osim tarifnog broja proizvoda

ili

Proizvodnja u kojoj vrijednost svih upotrijebljenih materijala ne prelazi 50 % cijene franko tvornica proizvoda

Poglavlje 89.

Brodovi, brodice i plutajuće konstrukcije

Proizvodnja od materijala iz bilo kojeg drugog tarifnog broja, osim tarifnog broja proizvoda; međutim, ne smiju se upotrebljavati trupovi broda iz tarifnog broja 8906

ili

Proizvodnja u kojoj vrijednost svih upotrijebljenih materijala ne prelazi 40 % cijene franko tvornica proizvoda

ex Poglavlje 90.

Optički, fotografski, kinematografski, mjerni, kontrolni, medicinski ili kirurški instrumenti i uređaji; njihovi dijelovi i dodaci; osim

Proizvodnja od materijala iz bilo kojeg tarifnog broja, osim tarifnog broja proizvoda

ili

Proizvodnja u kojoj vrijednost svih upotrijebljenih materijala ne prelazi 50 % cijene franko tvornica proizvoda

9001 50

Leće za naočale od drugih materijala osim stakla

Proizvodnja od materijala iz bilo kojeg tarifnog broja, osim tarifnog broja proizvoda

ili

Proizvodnja u kojoj se obavlja jedan od sljedećih postupaka:

| — | površinska obrada polugotovih leća u gotove oftalmološke leće s optičkom korektivnom snagom koje su namijenjena za ugradnju na naočale, |
| --- | --- |

—

površinska obrada polugotovih leća u gotove oftalmološke leće s optičkom korektivnom snagom koje su namijenjena za ugradnju na naočale,

| — | premazivanje leće odgovarajućim sredstvima za poboljšanje vida i osiguranje zaštite korisnika |
| --- | --- |

—

premazivanje leće odgovarajućim sredstvima za poboljšanje vida i osiguranje zaštite korisnika

ili

Proizvodnja u kojoj vrijednost svih upotrijebljenih materijala ne prelazi 50 % cijene franko tvornica proizvoda

Poglavlje 91.

Satovi i njihovi dijelovi

Proizvodnja u kojoj vrijednost svih upotrijebljenih materijala ne prelazi 40 % cijene franko tvornica proizvoda

Poglavlje 92.

Glazbala; njihovi dijelovi i dodaci

Proizvodnja u kojoj vrijednost svih upotrijebljenih materijala ne prelazi 50 % cijene franko tvornica proizvoda

Poglavlje 93.

Oružje i streljivo; njihovi dijelovi i dodaci

Proizvodnja u kojoj vrijednost svih upotrijebljenih materijala ne prelazi 50 % cijene franko tvornica proizvoda

Poglavlje 94.

Namještaj; oprema za krevete, madraci, podnice, jastuci i slični punjeni proizvodi; svjetiljke i ostala rasvjetna tijela, nespomenuta ni uključena na drugom mjestu; osvijetljeni znakovi, osvijetljene natpisne pločice i slično; montažne zgrade;

Proizvodnja od materijala iz bilo kojeg tarifnog broja, osim tarifnog broja proizvoda

ili

Proizvodnja u kojoj vrijednost svih upotrijebljenih materijala ne prelazi 50 % cijene franko tvornica proizvoda

Poglavlje 95.

Igračke, igre i rekviziti za sport; njihovi dijelovi i pribor

Proizvodnja od materijala iz bilo kojeg tarifnog broja, osim tarifnog broja proizvoda

ili

Proizvodnja u kojoj vrijednost svih upotrijebljenih materijala ne prelazi 50 % cijene franko tvornica proizvoda

Poglavlje 96.

Razni gotovi proizvodi

Proizvodnja od materijala iz bilo kojeg tarifnog broja, osim tarifnog broja proizvoda

ili

Proizvodnja u kojoj vrijednost svih upotrijebljenih materijala ne prelazi 50 % cijene franko tvornica proizvoda

Poglavlje 97.

Umjetnička djela, kolekcionarski predmeti i antikviteti

Proizvodnja od materijala iz bilo kojeg tarifnog broja, osim tarifnog broja proizvoda

PRILOG III.

TEKST IZJAVE O PODRIJETLU

Izjava o podrijetlu, čiji se tekst nalazi u nastavku, sastavlja se u skladu s bilješkama. Međutim, bilješke nije potrebno navesti.

Albanska verzija

Eksportuesi i produkteve të mbuluara nga ky dokument (autorizim doganor Nr. ... (8)) deklaron që përveç rasteve kur tregohet qartësisht ndryshe, këto produkte janë me origjine preferenciale ... (9) n në përputhje me Rregullat kalimtare të origjinës.

Arapska verzija

Image 1

Bosanskohercegovačka verzija

Izvoznik proizvoda obuhvaćenih ovom ispravom (carinsko ovlaštenje br. ...(1)) izjavljuje da su, osim ako je to drugačije izričito navedeno, ovi proizvodi ...(2) preferencijalnog porijekla u skladu sa prijelaznim pravilima porijekla.

Bugarska verzija

Износителят на продуктите, обхванати от този документ (митническо разрешение No...(1)), декларира, че освен където ясно е отбелязано друго, тези продукти са с ...(2) преференциален произход съгласно преходните правила за произход.

Hrvatska verzija

Izvoznik proizvoda obuhvaćenih ovom ispravom (carinsko ovlaštenje br. ...(1)) izjavljuje da su, osim ako je drukčije izričito navedeno, ovi proizvodi ...(2) preferencijalnog podrijetla prema prijelaznim pravilima o podrijetlu.

Češka verzija

Vývozce výrobků uvedených v tomto dokumentu (číslo povolení ...(1)) prohlašuje, že podle přechodných pravidel původu mají tyto výrobky kromě zřetelně označených preferenční původ v ...(2).

Danska verzija

Eksportøren af varer, der er omfattet af nærværende dokument (toldmyndighedernes tilladelse nr. ...(1)) erklærer, at varerne, medmindre andet tydeligt er angivet, har præferenceoprindelse i ...(2) i henhold til overgangsreglerne for oprindelse.

Nizozemska verzija

De exporteur van de goederen waarop dit document van toepassing is (douanevergunning nr. ...(1)), verklaart dat, behoudens uitdrukkelijke andersluidende vermelding, deze goederen van preferentiële ...(2) oorsprong zijn in overeenstemming met de overgangsregels van oorsprong.

Engleska verzija

The exporter of the products covered by this document (customs authorization No...(1)) declares that, except where otherwise clearly indicated, these products are of ...(2) preferential origin according to the transitional rules of origin.

Estonska verzija

Käesoleva dokumendiga hõlmatud toodete eksportija (tolli kinnitus nr. ...(1)) deklareerib, et need tooted on päritolureeglite üleminekueeskirjade kohaselt ...(2) sooduspäritoluga, välja arvatud juhul, kui on selgelt näidatud teisiti.

Ferojska verzija

Útflytarin av vørunum, sum hetta skjal fevnir um (tollvaldsins loyvi nr. ...(1)) váttar, át um ikki nakað annað er tilskilað, eru hesar vørur upprunavørur ...(2) sambært skiftisreglunum um uppruna.

Finska verzija

Tässä asiakirjassa mainittujen tuotteiden viejä (tullin lupa n:o ...(1)) ilmoittaa, että nämä tuotteet ovat, ellei toisin ole selvästi merkitty, etuuskohteluun oikeutettuja...(2) alkuperätuotteita siirtymäkauden alkuperäsääntöjen nojalla.

Francuska verzija

L'exportateur des produits couverts par le présent document (autorisation douanière no ...(1)) déclare que, sauf indication claire du contraire, ces produits ont l'origine préférentielle ...(2) selon les règles d’origine transitoires.

Njemačka verzija

Der Ausführer (Ermächtigter Ausführer; Bewilligungs-Nr. ...(1)) der Waren, auf die sich dieses Handelspapier bezieht, erklärt, dass diese Waren, soweit nicht anders angegeben, präferenzbegünstigte ...(2) Ursprungswaren gemäß den Übergangsregeln für den Ursprung sind.

Gruzijska verzija

Image 2

Grčka verzija

Ο εξαγωγέας των προϊόντων που καλύπτονται από το παρόν έγγραφο (άδεια τελωνείου υπ’ αριθ. ...(1)) δηλώνει ότι, εκτός εάν δηλώνεται σαφώς άλλως, τα προϊόντα αυτά είναι προτιμησιακής καταγωγής ...(2) σύμφωνα με τους μεταβατικούς κανόνες καταγωγής.

Hebrejska verzija

Image 3

Mađarska verzija

A jelen okmányban szereplő termékek exportőre (vámfelhatalmazási szám: ...(1)) kijelentem, hogy eltérő egyértelmű jelzés hiányában a termékek az átmeneti származási szabályok szerint preferenciális ...(2) származásúak.

Islandska verzija

Útflytjandi framleiðsluvara sem skjal þetta tekur til (leyfi tollyfirvalda nr. ...(1)), lýsir því yfir að vörurnar séu, ef annars er ekki greinilega getið, af ...(2) uppruna samkvæmt upprunareglum á umbreytingartímabili.

Talijanska verzija

L'esportatore delle merci contemplate nel presente documento (autorizzazione doganale n. ...(1)) dichiara che, salvo indicazione contraria, le merci sono di origine preferenziale ...(2) conformemente alle norme di origine transitorie.

Latvijska verzija

To produktu eksportētājs, kuri ietverti šajā dokumentā (muitas atļauja Nr. ...(1)), deklarē, ka, izņemot tur, kur ir citādi skaidri noteikts, šiem produktiem ir...(2) preferenciāla izcelsme saskaņā ar pārejas noteikumiem par izcelsmi.

Litavska verzija

Šiame dokumente nurodytų produktų eksportuotojas (muitinės leidimo Nr. ...(1)) deklaruoja, kad, jeigu aiškiai nenurodyta kitaip, šie produktai turi ...(2) lengvatinės kilmės statusą pagal pereinamojo laikotarpio kilmės taisykles.

Makedonska verzija

Извозникот на производите што ги покрива овоj документ (царинскo одобрение бр. ...(1)) изjавува дека, освен ако тоа не е jасно поинаку назначено, овие производи се со ...(2) преференциjaлно потекло, во согласност со преодните правила за потекло.

Malteška verzija

L-esportatur tal-prodotti koperti minn dan id-dokument (awtorizzazzjoni tad-dwana nru...(1)) jiddikjara li, ħlief fejn indikat mod ieħor b’mod ċar, dawn il-prodotti huma ta’ oriġini preferenzjali ...(2) skont ir-regoli ta’ oriġini tranżitorji.

Crnogorska verzija

Извозник производа обухваћених овом исправом (царинско овлашћење бр. ...(1)) изјављује да су, осим ако је другачије изричито наведено, ови производи ...(2) преференцијалног пориjекла, у складу са транзиционим правилима поријекла.

Izvoznik proizvoda obuhvaćenih ovom ispravom (carinsko ovlašćenje br. ...(1)) izjavljuje da su, osim ako je drugačije izričito navedeno, ovi proizvodi ...(2) preferencijalnog porijekla u skladu sa tranzicionim pravilima porijekla.

Norveška verzija

Eksportøren av produktene omfattet av dette dokument (tollmyndighetenes autorisasjonsnr...(1)) erklærer at disse produktene, unntatt hvor annet er tydelig angitt, har ... preferanseopprinnelse i henhold til overgangsreglene for opprinnelse(2).

Poljska verzija

Eksporter produktów objętych tym dokumentem (upoważnienie władz celnych nr...(1)) deklaruje, że z wyjątkiem gdzie jest to wyraźnie określone, produkty te mają ...(2) preferencyjne pochodzenie zgodnie z przejściowymi regułami pochodzenia.

Portugalska verzija

O exportador dos produtos cobertos pelo presente documento (autorização aduaneira n.o...(1)) declara que, salvo expressamente indicado em contrário, estes produtos são de origem preferencial ...(2) de acordo com as regras de origem transitórias.

Rumunjska verzija

Exportatorul produselor care fac obiectul prezentului document (autorizația vamală nr. ...(1)) declară că, exceptând cazul în care se indică altfel în mod clar, aceste produse sunt de origine preferențială ...(2) în conformitate cu regulile de origine tranzitorii.

Srpska verzija

Извозник производа обухваћених овом исправом (царинско овлашћење бр. ...(1)) изјављује да су, осим ако је другачије изричито наведено, ови производи ...(2) преференцијалног порекла, у складу са прелазним правилима о пореклу.

Izvoznik proizvoda obuhvaćenih ovom ispravom (carinsko ovlašćenje br...(1)) izjavljuje da su, osim ako je drugačije izričito nаvedeno, ovi proizvodi ...(2) preferencijalnog porekla, u skladu sa prelaznim pravilima o poreklu.

Slovačka verzija

Vývozca výrobkov uvedených v tomto dokumente (číslo povolenia ...(1)) vyhlasuje, že pokiaľ nie je zreteľne uvedené inak, tieto výrobky majú v súlade s prechodnými pravidlami pôvodu preferenčný pôvod v ...(2).

Slovenska verzija

Izvoznik blaga, zajetega s tem dokumentom (pooblastilo carinskih organov št ...
  (

  1

  )
  ), izjavlja, da, razen če ni drugače jasno navedeno, ima to blago preferencialno ...(2) poreklo v skladu s prehodnimi pravili o poreklu.

Španjolska verzija

El exportador de los productos incluidos en el presente documento (autorización aduanera n.o...(1)) declara que, excepto donde se indique claramente lo contrario, estos productos son de origen preferencial...(2) con arreglo a las normas de origen transitorias.

Švedska verzija

Exportören av de varor som omfattas av detta dokument (tullmyndighetens tillstånd nr. ...(1)) försäkrar att dessa varor, om inte annat tydligt markerats, har förmånsberättigande ...(2) ursprung i enlighet med övergångsreglerna om ursprung.

Turska verzija

Bu belge kapsamındaki ürünlerin ihracatçısı (gümrük yetki No: ...(1)), aksi açıkça belirtilmedikçe, bu ürünlerin geçiş menşe kurallarına göre ...(2) tercihli menşeli olduğunu beyan eder.

Ukrajinska verzija

Експортер продукцiї, на яку поширюється цей документ (митний дозвiл No ...(1)) заявляє, що, за винятком випадкiв, де це явно зазначено, ця продукцiя має ... (2) преференцiйне походження згiдно з перехiдними правилами походження.

...

(Mjesto i datum) (10)

...

(Potpis izvoznika; usto, potrebno je čitko navesti ime osobe koja potpisuje izjavu) (11)

PRILOG IV.

OGLEDNI PRIMJERCI POTVRDE O PROMETU ROBE EUR.1 I ZAHTJEVA ZA NJEZINO IZDAVANJE

UPUTE ZA TISKANJE

| 1. | Svaki obrazac ima dimenzije 210 x 297 mm; dopušteno je odstupanje po dužini do minus 5 mm i do plus 8 mm. Obvezno se rabi bijeli bezdrvni papir, veličine za pisanje i težine najmanje 25 g/m2. U pozadini mora imati tiskani guilloche uzorak u zelenoj boji tako da svako krivotvorenje mehaničkim ili kemijskim sredstvima bude vidljivo na prvi pogled. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Nadležna tijela stranaka mogu zadržati pravo da sama tiskaju obrasce ili ih mogu dati na tiskanje ovlaštenim tiskarama. U potonjem slučaju svaki obrazac mora sadržavati upućivanje na takvo ovlaštenje. Svaki obrazac sadržava ime i adresu tiskare ili oznaku pomoću koje ju je moguće identificirati. Osim toga, mora sadržavati i serijski broj, otisnut ili neotisnut, koji omogućuje njezinu identifikaciju. |
| --- | --- |

2.

POTVRDA O PROMETU ROBE

| 1. | Izvoznik (ime, puna adresa, zemlja) |
| --- | --- |

1.

Izvoznik (ime, puna adresa, zemlja)

EUR.1

br. A

000.000

Prije popunjavanja ovog obrasca vidjeti upute na poleđini.

| 2. | Potvrda koja se koristi u povlaštenoj trgovini između

  ... |
| --- | --- |

2.

Potvrda koja se koristi u povlaštenoj trgovini između

...

i

...

(upisati odgovarajuće zemlje, skupine zemalja ili područja)

| 3. | Primatelj (ime, puna adresa, zemlja) (nije obvezno) |
| --- | --- |

3.

Primatelj (ime, puna adresa, zemlja) (nije obvezno)

| 4. | Zemlja, skupina zemalja ili područje podrijetla proizvoda |
| --- | --- |

4.

Zemlja, skupina zemalja ili područje podrijetla proizvoda

| 5. | Zemlja/skupina zemalja ili područje odredišta |
| --- | --- |

5.

Zemlja/skupina zemalja ili područje odredišta

| 6. | Podaci u vezi s prijevozom (nije obvezno) |
| --- | --- |

6.

Podaci u vezi s prijevozom (nije obvezno)

| 7. | Napomene |
| --- | --- |

7.

Napomene

| 8. | Broj stavke; oznake i brojevi; broj i vrsta paketa
   (12)
  ; opis robe |
| --- | --- |

8.

Broj stavke; oznake i brojevi; broj i vrsta paketa
   (12)
  ; opis robe

| 9. | Bruto masa (kg) ili druga mjera (l, m3 itd.) |
| --- | --- |

9.

Bruto masa (kg) ili druga mjera (l, m3 itd.)

| 10. | Računi (nije obvezno) |
| --- | --- |

10.

Računi (nije obvezno)

| 11. | CARINSKA OVJERA

  Ovjerena izjava
  Izvozna isprava (13)

  Obrazac ... br. ...
  Od ...
  Carinski ured ...
  Zemlja ili područje izdavanja ...
  ...
  ...
  Mjesto i datum ...
  ...
  ... |
| --- | --- |

11.

CARINSKA OVJERA

Izvozna isprava (13)

Obrazac ... br. ...

Od ...

Carinski ured ...

Zemlja ili područje izdavanja ...

...

...

Mjesto i datum ...

...

...

(Potpis)

Pečat

| 12. | IZJAVA IZVOZNIKA

  Ja, niže potpisani, izjavljujem da navedena roba ispunjava uvjete potrebne za izdavanje ove potvrde.
  Mjesto i datum ...
  ... |
| --- | --- |

12.

IZJAVA IZVOZNIKA

Ja, niže potpisani, izjavljujem da navedena roba ispunjava uvjete potrebne za izdavanje ove potvrde.

Mjesto i datum ...

...

(Potpis)

| 13. | ZAHTJEV ZA PROVJERU, upućuje se |
| --- | --- |

13.

ZAHTJEV ZA PROVJERU, upućuje se

| 14. | REZULTAT PROVJERE |
| --- | --- |

14.

REZULTAT PROVJERE

Na temelju obavljene provjere utvrđuje se sljedeće (14)

| ☐ | ovu potvrdu izdao je navedeni carinski ured i podaci u njoj su točni. |
| --- | --- |

☐

ovu potvrdu izdao je navedeni carinski ured i podaci u njoj su točni.

| ☐ | ova potvrda ne ispunjava zahtjeve vjerodostojnosti ni točnosti (vidjeti napomene u dodatku). |
| --- | --- |

☐

ova potvrda ne ispunjava zahtjeve vjerodostojnosti ni točnosti (vidjeti napomene u dodatku).

Zahtijeva se provjera vjerodostojnosti i točnosti ove potvrde.

...

(Mjesto i datum)

Pečat

...

(Potpis)

...

(Mjesto i datum)

Pečat

...

(Potpis)

NAPOMENE

| 1. | Potvrda ne smije sadržavati izbrisane dijelove ni riječi napisane jedne preko drugih. Eventualni ispravci unose se tako da se netočni navodi precrtaju i po potrebi dodaju točni navodi. Svaku takvu promjenu mora parafirati osoba koja je ispunila potvrdu i moraju je potvrditi carinska tijela države ili područja izdavanja. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Između stavki na potvrdi ne smije ostati prazan prostor te se ispred svake stavke mora nalaziti redni broj. Ispod posljednje stavke potrebno je povući vodoravnu crtu. Neiskorišteni se prostor mora precrtati na način da se onemogući naknadno upisivanje podataka. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Roba mora biti opisana u skladu s trgovačkom praksom i dovoljno detaljno kako bi je se moglo identificirati. |
| --- | --- |

3.

ZAHTJEV ZA IZDAVANJE POTVRDE O PROMETU ROBE

| 1. | Izvoznik (ime, puna adresa, zemlja) |
| --- | --- |

1.

Izvoznik (ime, puna adresa, zemlja)

EUR.1

br. A

000.000

Prije popunjavanja ovog obrasca vidjeti upute na poleđini.

| 2. | Zahtjev za izdavanje potvrde koja se koristi u povlaštenoj trgovini između

  ... |
| --- | --- |

2.

Zahtjev za izdavanje potvrde koja se koristi u povlaštenoj trgovini između

...

i

...

(upisati odgovarajuće zemlje, skupine zemalja ili područja)

| 3. | Primatelj (ime, puna adresa, zemlja) (nije obvezno) |
| --- | --- |

3.

Primatelj (ime, puna adresa, zemlja) (nije obvezno)

| 4. | Zemlja, skupina zemalja ili područje podrijetla proizvoda |
| --- | --- |

4.

Zemlja, skupina zemalja ili područje podrijetla proizvoda

| 5. | Zemlja/skupina zemalja ili područje odredišta |
| --- | --- |

5.

Zemlja/skupina zemalja ili područje odredišta

| 6. | Podaci u vezi s prijevozom (nije obvezno) |
| --- | --- |

6.

Podaci u vezi s prijevozom (nije obvezno)

| 7. | Napomene |
| --- | --- |

7.

Napomene

| 8. | Broj stavke; oznake i brojevi; broj i vrsta paketa (15); opis robe |
| --- | --- |

8.

Broj stavke; oznake i brojevi; broj i vrsta paketa (15); opis robe

| 9. | Bruto masa (kg) ili druga mjera (l, m3 itd.) |
| --- | --- |

9.

Bruto masa (kg) ili druga mjera (l, m3 itd.)

| 10. | Računi (nije obvezno) |
| --- | --- |

10.

Računi (nije obvezno)

IZJAVA IZVOZNIKA

Ja, niže potpisani, izvoznik robe opisane na poleđini,

IZJAVLJUJEM da roba ispunjava potrebne uvjete za izdavanje priložene potvrde;

NAVODIM okolnosti na temelju kojih roba ispunjava te uvjete:

...

...

...

...

PODNOSIM sljedeću popratnu dokumentaciju (16):

...

...

...

...

OBVEZUJEM SE na zahtjev nadležnih tijela podnijeti sve dodatne dokaze koje bi ta tijela mogla smatrati potrebnima za izdavanje priložene potvrde te se obvezujem dopustiti, prema potrebi, da navedena tijela provedu bilo kakvu provjeru mojih poslovnih knjiga i postupaka proizvodnje navedene robe;

ZAHTIJEVAM izdavanje priložene potvrde za tu robu.

...

(Mjesto i datum)

...

(Potpis)

PRILOG V.

POSEBNI UVJETI ZA PROIZVODE PODRIJETLOM IZ CEUTE I MELILLE

Jedini članak

1.   Pod uvjetom da su u skladu s pravilom o neizmijenjenosti iz članka 14. ovog Dodatka, sljedeći proizvodi smatraju se:

| 1. | proizvodima podrijetlom iz Ceute i Melille:






  (a) | proizvodi u cijelosti dobiveni u Ceuti i Melilli; |
| --- | --- | --- |

1.

proizvodima podrijetlom iz Ceute i Melille:

(a)

proizvodi u cijelosti dobiveni u Ceuti i Melilli;

| (b) | proizvodi dobiveni u Ceuti i Melilli pri čijoj su proizvodnji upotrijebljeni proizvodi različiti od proizvoda u cijelosti dobivenih u Ceuti i Melilli, pod uvjetom:






  i. | da su navedeni proizvodi podvrgnuti dostatnoj obradi ili preradi u smislu članka 4. ovog Dodatka; ili |
| --- | --- | --- |

(b)

proizvodi dobiveni u Ceuti i Melilli pri čijoj su proizvodnji upotrijebljeni proizvodi različiti od proizvoda u cijelosti dobivenih u Ceuti i Melilli, pod uvjetom:

i.

da su navedeni proizvodi podvrgnuti dostatnoj obradi ili preradi u smislu članka 4. ovog Dodatka; ili

| ii. | da su ti proizvodi podrijetlom iz Crne Gore ili Europske unije, pod uvjetom da su podvrgnuti obradi ili preradi koja nadilazi postupke iz članka 6. ovog Dodatka. |
| --- | --- |

ii.

da su ti proizvodi podrijetlom iz Crne Gore ili Europske unije, pod uvjetom da su podvrgnuti obradi ili preradi koja nadilazi postupke iz članka 6. ovog Dodatka.

| 2. | proizvodima podrijetlom iz Crne Gore:






  (a) | proizvodi u cijelosti dobiveni u Crnoj Gori; |
| --- | --- | --- |

2.

proizvodima podrijetlom iz Crne Gore:

(a)

proizvodi u cijelosti dobiveni u Crnoj Gori;

| (b) | proizvodi dobiveni u Crnoj Gori pri čijoj su proizvodnji upotrijebljeni proizvodi osim proizvoda dobivenih u cijelosti u Crnoj Gori, pod uvjetom:






  i. | da su ti proizvodi podvrgnuti dostatnoj obradi ili preradi u smislu članka 4. ovog Dodatka; ili |
| --- | --- | --- |

(b)

proizvodi dobiveni u Crnoj Gori pri čijoj su proizvodnji upotrijebljeni proizvodi osim proizvoda dobivenih u cijelosti u Crnoj Gori, pod uvjetom:

i.

da su ti proizvodi podvrgnuti dostatnoj obradi ili preradi u smislu članka 4. ovog Dodatka; ili

| ii. | da su ti proizvodi podrijetlom iz Ceute i Melille ili Europske unije i podvrgnuti su obradi ili preradi koja nadilazi postupke iz članka 6. ovog Dodatka. |
| --- | --- |

ii.

da su ti proizvodi podrijetlom iz Ceute i Melille ili Europske unije i podvrgnuti su obradi ili preradi koja nadilazi postupke iz članka 6. ovog Dodatka.

2.   Ceuta i Melilla smatraju se jedinstvenim područjem.

3.   Izvoznik ili njegov ovlašteni zastupnik dužan je upisati ime stranke izvoznice i napomenu „Ceuta i Melilla” u polje 2. potvrde o prometu robe EUR.1 ili u izjave o podrijetlu. Usto, u slučaju proizvodâ podrijetlom iz Ceute i Melille, taj se status navodi u polju 4. potvrda o prometu robe EUR.1 ili izjava o podrijetlu.

4.   Za primjenu ovih Pravila u Ceuti i Melilli odgovorna su španjolska carinska tijela.

PRILOG VI.

IZJAVA DOBAVLJAČA

Izjava dobavljača, čiji se tekst nalazi u nastavku, mora se sastaviti u skladu s bilješkama. Međutim, bilješke nije potrebno navesti.

IZJAVA DOBAVLJAČA

za robu koja je obrađena ili prerađena u ugovornim strankama koje primjenjuju ova Pravila bez dobivanja povlaštenog podrijetla

Ja, niže potpisani dobavljač robe obuhvaćene priloženom ispravom, izjavljujem sljedeće:

| 1. | Za proizvodnju te robe u [navesti ime relevantne ugovorne stranke koja primjenjuje ova Pravila/imena relevantnih ugovornih stranaka koje primjenjuju ova Pravila] upotrijebljeni su sljedeći materijali koji nisu podrijetlom iz [navesti ime relevantne ugovorne stranke koja primjenjuje ova Pravila/imena relevantnih ugovornih stranaka koje primjenjuju ova Pravila]:








  Opis dostavljene robe (17) | Opis upotrijebljenih materijala bez podrijetla | Tarifni broj upotrijebljenih materijala bez podrijetla (18) | Vrijednost upotrijebljenih materijala bez podrijetla (18)
   (19) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | |
| | | | |
| | | | |
| Ukupna vrijednost | |

1.

Za proizvodnju te robe u [navesti ime relevantne ugovorne stranke koja primjenjuje ova Pravila/imena relevantnih ugovornih stranaka koje primjenjuju ova Pravila] upotrijebljeni su sljedeći materijali koji nisu podrijetlom iz [navesti ime relevantne ugovorne stranke koja primjenjuje ova Pravila/imena relevantnih ugovornih stranaka koje primjenjuju ova Pravila]:

Opis dostavljene robe (17)

Opis upotrijebljenih materijala bez podrijetla

Tarifni broj upotrijebljenih materijala bez podrijetla (18)

Vrijednost upotrijebljenih materijala bez podrijetla (18)
   (19)

Ukupna vrijednost

| 2. | Svi ostali materijali upotrijebljeni u [navesti ime relevantne ugovorne stranke koja primjenjuje ova Pravila/imena relevantnih ugovornih stranaka koje primjenjuju ova Pravila] za proizvodnju te robe podrijetlom su iz [navesti ime relevantne ugovorne stranke koja primjenjuje ova Pravila/imena relevantnih ugovornih stranaka koje primjenjuju ova Pravila]; |
| --- | --- |

2.

Svi ostali materijali upotrijebljeni u [navesti ime relevantne ugovorne stranke koja primjenjuje ova Pravila/imena relevantnih ugovornih stranaka koje primjenjuju ova Pravila] za proizvodnju te robe podrijetlom su iz [navesti ime relevantne ugovorne stranke koja primjenjuje ova Pravila/imena relevantnih ugovornih stranaka koje primjenjuju ova Pravila];

| 3. | Sljedeća roba podvrgnuta je obradi ili preradi izvan [navesti ime relevantne ugovorne stranke koja primjenjuje ova Pravila/imena relevantnih ugovornih stranaka koje primjenjuju ova Pravila] u skladu s člankom 13. ovog Dodatka i ondje je stekla sljedeću ukupnu dodanu vrijednost:






  Opis isporučene robe | Ukupna dodana vrijednost stečena izvan [navesti ime relevantne ugovorne stranke koja primjenjuje ova Pravila/imena relevantnih ugovornih stranaka koje primjenjuju ova Pravila] (20) |
| --- | --- | --- |
| | |
| | |
| | |
| | (Mjesto i datum) |
| |
| |
| |
| (Adresa i potpis dobavljača; usto, potrebno je čitko navesti ime osobe koja potpisuje izjavu) |

3.

Sljedeća roba podvrgnuta je obradi ili preradi izvan [navesti ime relevantne ugovorne stranke koja primjenjuje ova Pravila/imena relevantnih ugovornih stranaka koje primjenjuju ova Pravila] u skladu s člankom 13. ovog Dodatka i ondje je stekla sljedeću ukupnu dodanu vrijednost:

Opis isporučene robe

Ukupna dodana vrijednost stečena izvan [navesti ime relevantne ugovorne stranke koja primjenjuje ova Pravila/imena relevantnih ugovornih stranaka koje primjenjuju ova Pravila] (20)

(Mjesto i datum)

(Adresa i potpis dobavljača; usto, potrebno je čitko navesti ime osobe koja potpisuje izjavu)

PRILOG VII.

DUGOROČNA IZJAVA DOBAVLJAČA

Dugoročna izjava dobavljača, čiji se tekst nalazi u nastavku, mora se sastaviti u skladu s bilješkama. Međutim, bilješke nije potrebno navesti.

DUGOROČNA IZJAVA DOBAVLJAČA

za robu koja je obrađena ili prerađena u ugovornoj stranci koje primjenjuju ova Pravila bez dobivanja povlaštenog podrijetla

Ja, niže potpisani dobavljač robe obuhvaćene priloženom ispravom koja se redovito dostavlja kupcu (21) ..., izjavljujem sljedeće:

| 1. | Za proizvodnju te robe u [navesti ime relevantne ugovorne stranke koja primjenjuje ova Pravila/imena relevantnih ugovornih stranaka koje primjenjuju ova Pravila] upotrijebljeni su sljedeći materijali koji nisu podrijetlom iz [navesti ime relevantne ugovorne stranke koja primjenjuje ova Pravila/imena relevantnih ugovornih stranaka koje primjenjuju ova Pravila]:








  Opis dostavljene robe (22) | Opis upotrijebljenih materijala bez podrijetla | Tarifni broj upotrijebljenih materijala bez podrijetla (23) | Vrijednost upotrijebljenih materijala bez podrijetla (23)
   (24) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | |
| | | | |
| | | | |
| Ukupna vrijednost | |

1.

Za proizvodnju te robe u [navesti ime relevantne ugovorne stranke koja primjenjuje ova Pravila/imena relevantnih ugovornih stranaka koje primjenjuju ova Pravila] upotrijebljeni su sljedeći materijali koji nisu podrijetlom iz [navesti ime relevantne ugovorne stranke koja primjenjuje ova Pravila/imena relevantnih ugovornih stranaka koje primjenjuju ova Pravila]:

Opis dostavljene robe (22)

Opis upotrijebljenih materijala bez podrijetla

Tarifni broj upotrijebljenih materijala bez podrijetla (23)

Vrijednost upotrijebljenih materijala bez podrijetla (23)
   (24)

Ukupna vrijednost

| 2. | Svi ostali materijali upotrijebljeni u [navesti ime relevantne ugovorne stranke koja primjenjuje ova Pravila/imena relevantnih ugovornih stranaka koje primjenjuju ova Pravila] za proizvodnju te robe podrijetlom su iz [navesti ime relevantne ugovorne stranke koja primjenjuje ova Pravila/imena relevantnih ugovornih stranaka koje primjenjuju ova Pravila]; |
| --- | --- |

2.

Svi ostali materijali upotrijebljeni u [navesti ime relevantne ugovorne stranke koja primjenjuje ova Pravila/imena relevantnih ugovornih stranaka koje primjenjuju ova Pravila] za proizvodnju te robe podrijetlom su iz [navesti ime relevantne ugovorne stranke koja primjenjuje ova Pravila/imena relevantnih ugovornih stranaka koje primjenjuju ova Pravila];

| 3. | Sljedeća roba podvrgnuta je obradi ili preradi izvan [navesti ime relevantne ugovorne stranke koja primjenjuje ova Pravila/imena relevantnih ugovornih stranaka koje primjenjuju ova Pravila] u skladu s člankom 13. ovog Dodatka i ondje je stekla sljedeću ukupnu dodanu vrijednost:






  Opis isporučene robe | Ukupna dodana vrijednost stečena izvan [navesti ime relevantne ugovorne stranke koja primjenjuje ova Pravila/imena relevantnih ugovornih stranaka koje primjenjuju ova Pravila] (25) |
| --- | --- | --- |
| | |
| | |
| | |

3.

Sljedeća roba podvrgnuta je obradi ili preradi izvan [navesti ime relevantne ugovorne stranke koja primjenjuje ova Pravila/imena relevantnih ugovornih stranaka koje primjenjuju ova Pravila] u skladu s člankom 13. ovog Dodatka i ondje je stekla sljedeću ukupnu dodanu vrijednost:

Opis isporučene robe

Ukupna dodana vrijednost stečena izvan [navesti ime relevantne ugovorne stranke koja primjenjuje ova Pravila/imena relevantnih ugovornih stranaka koje primjenjuju ova Pravila] (25)

Ova izjava vrijedi za sve daljnje isporuke ove robe otpremljene od...

do... (26)

Obvezujem se odmah obavijestiti ... (21) ako ova izjava prestane biti valjana.

| |
| --- |
| (Mjesto i datum) |
| |
| |
| |
| (Adresa i potpis dobavljača; usto, potrebno je čitko navesti ime osobe koja potpisuje izjavu) |

(Mjesto i datum)

(Adresa i potpis dobavljača; usto, potrebno je čitko navesti ime osobe koja potpisuje izjavu)

---

(1)  
  SL L 54, 26.2.2013., str. 4.

1

(2)  Stranke su suglasne ukinuti obvezu uključivanja izjave iz članka 8. stavka 3. u dokaz o podrijetlu.

2

(3)  
  SL L 302, 15.11.1985., str. 23.

3

(4)  Za posebne uvjete povezane s jednim ili više „specifičnih postupaka”, vidjeti uvodne napomene od 8.1. do 8.3.

4

(5)  Za posebne uvjete koji se odnose na proizvode izrađene od mješavina tekstilnih materijala, vidjeti uvodnu napomenu 6.

5

(6)  Vidjeti uvodnu napomenu 7.

6

(7)  Vidjeti uvodnu napomenu 9.

7

(8)  Ako izjavu o podrijetlu izdaje ovlašteni izvoznik, broj ovlaštenja ovlaštenog izvoznika mora se upisati u ovaj prostor. Ako izjavu o podrijetlu ne izdaje ovlašteni izvoznik, riječi u zagradama izostavljaju se ili se ostavlja prazan prostor.

8

(9)  Potrebno je navesti podrijetlo proizvoda. Ako se izjava o podrijetlu u cijelosti ili djelomično odnosi na proizvode podrijetlom iz Ceute i Melille, izvoznik ih mora jasno naznačiti u ispravi na kojoj se sastavlja izjava stavljanjem oznake „CM”.

9

(10)  Može se izostaviti ako je navedeno u samoj ispravi.

10

(11)  Ako se ne zahtijeva potpis izvoznika, ne mora se navesti ni ime potpisnika.

11

(12)  Ako roba nije pakirana, navesti o koliko je artikala riječ ili napisati „u rasutom stanju”, prema potrebi.

12

(13)  Ispuniti samo ako se to zahtijeva propisima zemlje izvoznice ili područja izvoza.

13

(14)  Upisati X u odgovarajuće polje.

14

(15)  Ako roba nije pakirana, navesti o koliko je artikala riječ ili napisati „u rasutom stanju”, prema potrebi.

15

(16)  Na primjer: uvozne isprave, potvrde o prometu robe, trgovački računi, deklaracije proizvođača itd. koji se odnose na proizvode korištene u proizvodnji ili na robu ponovno izvezenu u istu državu.

16

(17)  Ako se račun, dostavnica ili druga komercijalna isprava kojoj se prilaže izjava odnosi na različite vrste robe ili na robu koja ne uključuje materijale bez podrijetla u istom opsegu, dobavljač ih mora jasno razlikovati.

17

Primjer:

Isprava se odnosi na različite modele električnih motora iz tarifnog broja 8501 koji će se upotrijebiti u proizvodnji perilica za rublje iz tarifnog broja 8450. Vrsta i vrijednost materijala bez podrijetla upotrijebljenih u proizvodnji tih motora razlikuje se od jednog do drugog modela. Stoga se različiti modeli navode zasebno u prvom stupcu, a oznake u ostalim stupcima moraju se navesti odvojeno za svaki model kako bi se proizvođaču perilica za rublje omogućila pravilna procjena o tome imaju li njegovi proizvodi status proizvoda s podrijetlom ovisno o upotrijebljenom modelu električnog motora.

(18)  Oznake u ovim stupcima navode se samo ako su potrebne.

18

Primjeri:

U skladu s pravilom za odjeću iz ex poglavlja 62. može se upotrijebiti tkanje u kombinaciji s izradom, uključujući krojenje tkanine. Ako proizvođač takve odjeće u ugovornoj stranci koja primjenjuje ova Pravila upotrebljava tkaninu uvezenu iz Europske unije koja je ondje proizvedena tkanjem pređe bez podrijetla, dovoljno je da dobavljač iz Europske unije u svojoj izjavi opiše materijal bez podrijetla koji je upotrijebljen kao pređa, pri čemu nije nužno navesti tarifni broj ni vrijednost takve pređe.

Ako je proizvođač željezne proizvode iz tarifnog broja 7217 proizveo iz željeznih šipki bez podrijetla, u drugom stupcu navodi „šipke od željeza”. Ako se ta žica koristi pri izradi stroja za koji pravilo ograničava uporabu svih materijala bez podrijetla na određen postotak vrijednosti, tada je potrebno u trećem stupcu navesti vrijednost šipki bez podrijetla.

(19)  
  „Vrijednost materijala” znači carinska vrijednost u trenutku uvoza upotrijebljenih materijala bez podrijetla ili, ako ona nije poznata ili ju je nemoguće utvrditi, prva utvrdiva cijena plaćena za materijale u [navesti ime relevantne ugovorne stranke koja primjenjuje ova Pravila/imena relevantnih ugovornih stranaka koje primjenjuju ova Pravila].

19

Točna vrijednost za svaki upotrijebljeni materijal bez podrijetla navodi se za svaku jedinicu robe koja je navedena u prvom stupcu.

(20)  
  „Ukupna dodana vrijednost” znači svi troškovi koji nastanu izvan [navesti ime relevantne ugovorne stranke koja primjenjuje ova Pravila/imena relevantnih ugovornih stranaka koje primjenjuju ova Pravila], uključujući i vrijednost svih ondje dodanih materijala. Točna ukupna dodana vrijednost stečena izvan [navesti ime relevantne ugovorne stranke koja primjenjuje ova Pravila/imena relevantnih ugovornih stranaka koje primjenjuju ova Pravila] mora se navesti po jedinici robe navedene u prvom stupcu.

20

(21)  Ime i adresa kupca.

21

(22)  Ako se račun, dostavnica ili druga komercijalna isprava kojoj se prilaže izjava odnosi na različite vrste robe ili na robu koja ne uključuje materijale bez podrijetla u istom opsegu, dobavljač ih mora jasno razlikovati.

22

Primjer:

Isprava se odnosi na različite modele električnih motora iz tarifnog broja 8501 koji će se upotrijebiti u proizvodnji perilica za rublje iz tarifnog broja 8450. Vrsta i vrijednost materijala bez podrijetla upotrijebljenih u proizvodnji tih motora razlikuje se od jednog do drugog modela. Stoga se različiti modeli navode zasebno u prvom stupcu, a oznake u ostalim stupcima moraju se navesti odvojeno za svaki model kako bi se proizvođaču perilica za rublje omogućila pravilna procjena o tome imaju li njegovi proizvodi status proizvoda s podrijetlom ovisno o upotrijebljenom modelu električnog motora.

(23)  Oznake u ovim stupcima navode se samo ako su potrebne.

23

Primjeri:

U skladu s pravilom za odjeću iz ex poglavlja 62. može se upotrijebiti tkanje u kombinaciji s izradom, uključujući krojenje tkanine. Ako proizvođač takve odjeće u ugovornoj stranci koja primjenjuje ova Pravila upotrebljava tkaninu uvezenu iz Europske unije koja je ondje proizvedena tkanjem pređe bez podrijetla, dovoljno je da dobavljač iz Europske unije u svojoj izjavi opiše materijal bez podrijetla koji je upotrijebljen kao pređa, pri čemu nije nužno navesti tarifni broj ni vrijednost takve pređe.

Ako je proizvođač željezne proizvode iz tarifnog broja 7217 proizveo iz željeznih šipki bez podrijetla, u drugom stupcu navodi „šipke od željeza”. Ako se ta žica koristi pri izradi stroja za koji pravilo ograničava uporabu svih materijala bez podrijetla na određen postotak vrijednosti, tada je potrebno u trećem stupcu navesti vrijednost šipki bez podrijetla.

(24)  
  „Vrijednost materijala” znači carinska vrijednost u trenutku uvoza upotrijebljenih materijala bez podrijetla ili, ako ona nije poznata ili ju je nemoguće utvrditi, prva utvrdiva cijena plaćena za materijale u [navesti ime relevantne ugovorne stranke koja primjenjuje ova Pravila/imena relevantnih ugovornih stranaka koje primjenjuju ova Pravila].

24

Točna vrijednost za svaki upotrijebljeni materijal bez podrijetla navodi se za svaku jedinicu robe koja je navedena u prvom stupcu.

(25)  
  „Ukupna dodana vrijednost” znači svi troškovi koji nastanu izvan [navesti ime relevantne ugovorne stranke koja primjenjuje ova Pravila/imena relevantnih ugovornih stranaka koje primjenjuju ova Pravila], uključujući i vrijednost svih ondje dodanih materijala. Točna ukupna dodana vrijednost stečena izvan [navesti ime relevantne ugovorne stranke koja primjenjuje ova Pravila/imena relevantnih ugovornih stranaka koje primjenjuju ova Pravila] mora se navesti po jedinici robe navedene u prvom stupcu.

25

(26)  Navedite datume. Rok valjanosti dugoročne izjave dobavljača obično ne bi trebao biti dulji od 24 mjeseca, podložno uvjetima koje odrede carinska tijela ugovorne stranke koja primjenjuje ova Pravila u kojoj je sastavljena dugoročna izjava dobavljača.

26

---

Ispravci

| 9.6.2022 | HR | Službeni list Europske unije | L 156/159 |
| --- | --- | --- | --- |

9.6.2022

HR

Službeni list Europske unije

L 156/159

---

Ispravak Uredbe (EU) 2020/852 Europskog parlamenta i Vijeća od 18. lipnja 2020. o uspostavi okvira za olakšavanje održivih ulaganja i izmjeni Uredbe (EU) 2019/2088

(
  Službeni list Europske unije L 198 od 22. lipnja 2020
  .)

Na stranici 22., u uvodnoj izjavi 43. prvoj rečenici:

umjesto:

„Komisija bi pri utvrđivanju i ažuriranju kriterija tehničke provjere trebala uzeti u obzir relevantno pravo Unije, uključujući uredbe (EZ) br. 1221/2009 (55) i (EZ) 66/2010 (56) Europskog parlamenta i Vijeća, kao i Preporuku Komisije 2013/179/EU (57) i Komunikaciju Komisije od 16. srpnja 2018. ,Javna nabava za bolji okoliš’.”;

treba stajati:

„Komisija bi pri utvrđivanju i ažuriranju kriterija tehničke provjere trebala uzeti u obzir relevantno pravo Unije, uključujući uredbe (EZ) br. 1221/2009 (55) i (EZ) 66/2010 (56) Europskog parlamenta i Vijeća, kao i Preporuku Komisije 2013/179/EU (57) i Komunikaciju Komisije od 16. srpnja 2008. ,Javna nabava za bolji okoliš’.”.

---

| 9.6.2022 | HR | Službeni list Europske unije | L 156/160 |
| --- | --- | --- | --- |

9.6.2022

HR

Službeni list Europske unije

L 156/160

---

Ispravak Odluke Vijeća (ZVSP) 2022/397 od 9. ožujka 2022. o izmjeni Odluke 2014/145/ZVSP o mjerama ograničavanja s obzirom na djelovanja kojima se podrivaju ili ugrožavaju teritorijalna cjelovitost, suverenitet i neovisnost Ukrajine

(
  Službeni list Europske unije L 80 od 9. ožujka 2022
  .)

| 1. | Na stranici 51., u Prilogu, u tablici pod naslovom „Osobe”, u unosu 806. koji se odnosi na Igora Nikolayevicha MOROZOVA, u stupcu pod naslovom „Identifikacijski podaci”: |
| --- | --- |

1.

Na stranici 51., u Prilogu, u tablici pod naslovom „Osobe”, u unosu 806. koji se odnosi na Igora Nikolayevicha MOROZOVA, u stupcu pod naslovom „Identifikacijski podaci”:

umjesto:

„Datum rođenja: 13.10.1956.”;

treba stajati:

„Datum rođenja: 10.12.1956.”.

| 2. | Na stranici 59., u Prilogu, u tablici pod naslovom „Osobe”, u unosu 872. koji se odnosi na Alexandru Gennadyevnu ZHUKOVU, u stupcu pod naslovom „Ime”: |
| --- | --- |

2.

Na stranici 59., u Prilogu, u tablici pod naslovom „Osobe”, u unosu 872. koji se odnosi na Alexandru Gennadyevnu ZHUKOVU, u stupcu pod naslovom „Ime”:

umjesto:

„Alexandra Gennadyevna ZHUKOVA”;

treba stajati:

„Anastasia Gennadyevna ZHUKOVA”.

---

| 9.6.2022 | HR | Službeni list Europske unije | L 156/161 |
| --- | --- | --- | --- |

9.6.2022

HR

Službeni list Europske unije

L 156/161

---

Ispravak Provedbene uredbe Komisije (EU) 2021/2325 оd 16. prosinca 2021. o utvrđivanju, u skladu s Uredbom (EU) 2018/848 Europskog parlamenta i Vijeća, popisa trećih zemalja i popisa kontrolnih tijela i kontrolnih ustanova koji su priznati na temelju članka 33. stavaka 2. i 3. Uredbe Vijeća (EZ) br. 834/2007 za potrebe uvoza ekoloških proizvoda u Uniju

(
  Službeni list Europske unije L 465 od 29. prosinca 2021
  .)

Na stranicama 30. i 31., u Prilogu II. točki 3. unosa za „A CERT European Organization for Certification S.A.”, u svim recima stupca „F” u rubrici „Kategorija proizvoda” tablice:

umjesto:

„
  ”;

treba stajati:

„—”.

Na stranici 38., u Prilogu II. točki 3. unosa za „Bioagricert s.r.l.”, u retku stupca „F” koji se odnosi na Kamerun u rubrici „Kategorija proizvoda” tablice:

umjesto:

„
  ”;

treba stajati:

„—”.

Na stranici 41., u Prilogu II. točki 3. unosa za „Bio.inspecta AG”, u retku stupca „B” koji se odnosi na Azerbajdžan u rubrici „Kategorija proizvoda” i u retku stupca „F” koji se odnosi na Tajland u rubrici „Kategorija proizvoda” tablice:

umjesto:

„
  ”;

treba stajati:

„—”.

Na stranici 59., u Prilogu II. točki 5. unosa za „Ecocert SA”:

umjesto:

„Trajanje uvrštenja: do 30. lipnja 2024.”;

treba stajati:

„Trajanje uvrštenja: do 31. prosinca 2024.”.

Na stranici 71., u Prilogu II. točki 3. unosa za „LACON GmbH”, u vezi sa znamenkama kodnog broja u retku za Iran prvog stupca tablice:

umjesto:

„161”;

treba stajati:

„134”.

Na stranici 79., u Prilogu II. točki 3. unosa za „Organización Internacional Agropecuaria”, u retku stupaca „B”, „C”, „E” i „F” koji se odnosi na Kinu u rubrici „Kategorija proizvoda” tablice:

umjesto:

„
  ”;

treba stajati:

„—”.

Na stranici 81., u Prilogu II. točki 3. unosa za „ORSER”, u recima stupca „B” koji se odnose na Moldovu, Srbiju, Rusiju, Ukrajinu i Uzbekistan u rubrici „Kategorija proizvoda” tablice:

umjesto:

„
  ”;

treba stajati:

„—”.

Na stranici 85., u Prilogu II. točki 3. unosa za „SRS Certification GmbH”, u vezi sa znamenkama kodnog broja uli retku za Kamerun prvog stupca tablice:

umjesto:

„154”;

treba stajati:

„195”.

Na stranici 87., u Prilogu II. točki 3. unosa za „TÜV Nord Integra”, u retku stupaca „B”, „C”, „E” i „F” koji se odnosi na Gambiju u rubrici „Kategorija proizvoda” tablice:

umjesto:

„
  ”;

treba stajati:

„—”.

---

| 9.6.2022 | HR | Službeni list Europske unije | L 156/163 |
| --- | --- | --- | --- |

9.6.2022

HR

Službeni list Europske unije

L 156/163

---

Ispravak Provedbene uredbe Komisije (EU) 2021/2289 оd 21. prosinca 2021. o utvrđivanju pravila za primjenu Uredbe (EU) 2021/2115 Europskog parlamenta i Vijeća o prikazivanju sadržaja strateških planova u okviru ZPP-a i elektroničkom sustavu za sigurnu razmjenu informacija

(
  Službeni list Europske unije L 458 od 22. prosinca 2021
  .)

Na stranici 467., u točki 3.1. podtočki (e) podpodtočki vi. drugoj alineji Priloga I. Uredbi (EU) 2021/2289:

umjesto:

| „– | ako države članice primjenjuju bilješku 2. uz GAEC 6 iz Priloga III. Uredbi (EU) 2021/2115, objašnjenje posebnih uvjeta predmetnih regija;”; |
| --- | --- |

„–

ako države članice primjenjuju bilješku 2. uz GAEC 6 iz Priloga III. Uredbi (EU) 2021/2115, objašnjenje posebnih uvjeta predmetnih regija;”;

treba stajati:

| „– | ako države članice primjenjuju bilješku 1. uz GAEC 6 iz Priloga III. Uredbi (EU) 2021/2115, objašnjenje posebnih uvjeta predmetnih regija;”. |
| --- | --- |

„–

ako države članice primjenjuju bilješku 1. uz GAEC 6 iz Priloga III. Uredbi (EU) 2021/2115, objašnjenje posebnih uvjeta predmetnih regija;”.

Na stranici 468., u točki 3.1. podtočki (e) podpodtočki vii. trećoj alineji Priloga I. Uredbi (EU) 2021/2289:

umjesto:

| „– | ako država članica odobri prakse poboljšanog plodoreda s usjevima mahunarki ili raznolikost usjeva iz bilješke 3. uz GAEC 7 iz Priloga III. Uredbi (EU) 2021/2115 u određenim regijama na svojem državnom području, objašnjenje doprinosa tih praksi očuvanju potencijala tla u skladu s ciljevima GAEC-a na temelju raznolikosti metoda uzgoja i agroklimatskih uvjeta u predmetnim regijama te obrazloženje odabira;”; |
| --- | --- |

„–

ako država članica odobri prakse poboljšanog plodoreda s usjevima mahunarki ili raznolikost usjeva iz bilješke 3. uz GAEC 7 iz Priloga III. Uredbi (EU) 2021/2115 u određenim regijama na svojem državnom području, objašnjenje doprinosa tih praksi očuvanju potencijala tla u skladu s ciljevima GAEC-a na temelju raznolikosti metoda uzgoja i agroklimatskih uvjeta u predmetnim regijama te obrazloženje odabira;”;

treba stajati:

| „– | ako država članica odobri prakse poboljšanog plodoreda s usjevima mahunarki ili raznolikost usjeva iz bilješke 2. uz GAEC 7 iz Priloga III. Uredbi (EU) 2021/2115 u određenim regijama na svojem državnom području, objašnjenje doprinosa tih praksi očuvanju potencijala tla u skladu s ciljevima GAEC-a na temelju raznolikosti metoda uzgoja i agroklimatskih uvjeta u predmetnim regijama te obrazloženje odabira;”. |
| --- | --- |

„–

ako država članica odobri prakse poboljšanog plodoreda s usjevima mahunarki ili raznolikost usjeva iz bilješke 2. uz GAEC 7 iz Priloga III. Uredbi (EU) 2021/2115 u određenim regijama na svojem državnom području, objašnjenje doprinosa tih praksi očuvanju potencijala tla u skladu s ciljevima GAEC-a na temelju raznolikosti metoda uzgoja i agroklimatskih uvjeta u predmetnim regijama te obrazloženje odabira;”.

---