# Euroopa Liidu L 114/2022

| | ISSN 1977-0650 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 114 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 65. aastakäik12. aprill 2022 |

ISSN 1977-0650

Euroopa Liidu

Teataja

L 114

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

65. aastakäik12. aprill 2022

---

| Sisukord | | I   Seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2022/590, 6. aprill 2022, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 138/2004 põllumajanduse regionaalse arvepidamise osas (
  1
  ) | 1 |
| | | OTSUSED |
| | * | Euroopa Parlamendi ja nõukogu ostsus (EL) 2022/591, 6. aprill 2022, mis käsitleb Euroopa Liidu üldist keskkonnaalast tegevusprogrammi aastani 2030 | 22 |

Sisukord

I   Seadusandlikud aktid

Lehekülg

MÄÄRUSED

*

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2022/590, 6. aprill 2022, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 138/2004 põllumajanduse regionaalse arvepidamise osas (
  1
  )

1

1

OTSUSED

*

Euroopa Parlamendi ja nõukogu ostsus (EL) 2022/591, 6. aprill 2022, mis käsitleb Euroopa Liidu üldist keskkonnaalast tegevusprogrammi aastani 2030

22

| | | II   Muud kui seadusandlikud aktid |
| --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Nõukogu rakendusmäärus (EL) 2022/592, 11. aprill 2022, millega rakendatakse määrust (EL) nr 359/2011, mis käsitleb teatavate isikute, üksuste ja asutuste vastu suunatud piiravaid meetmeid seoses olukorraga Iraanis | 37 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2022/593, 1. märts 2022, millega lubatakse kasutada eeterlikku litseamarjaõli teatavate loomaliikide söödalisandina (
  1
  ) | 44 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2022/594, 8. aprill 2022, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 474/2006 seoses nimekirjaga lennuettevõtjatest, kelle suhtes kohaldatakse liidu piires tegevuskeeldu või tegevuspiiranguid (
  1
  ) | 49 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2022/595, 11. aprill 2022, millega muudetakse mõningaid piiravaid meetmeid käsitlevaid määrusi ja kehtestatakse nimetatud määruste lisades esitamiseks ühtne loetelu, mis sisaldab liikmesriikide pädevate ametiasutuste kontaktandmeid ja aadressi teadete saatmiseks Euroopa Komisjonile | 60 |
| | | OTSUSED |
| | * | Nõukogu otsus (ÜVJP) 2022/596, 11. aprill 2022, millega muudetakse otsust 2011/235/ÜVJP teatavate isikute ja üksuste vastu suunatud piiravate meetmete kohta seoses olukorraga Iraanis | 68 |
| | * | Nõukogu otsus (ÜVJP) 2022/597, 11. aprill 2022, millega edendatakse massihävitusrelvade leviku tõkestamise ja desarmeerimise valdkonnaga tegelevate sõltumatute mõttekodade Euroopa võrgustikku | 75 |
| | * | Nõukogu otsus (EL) 2022/598, 5. aprill 2022, millega määratakse kindlaks Euroopa Liidu nimel võetav seisukoht Euroopa Majanduspiirkonna lepinguga moodustatud ühiskomitees seoses nimetatud lepingu päritolureegleid käsitleva protokolli nr 4 muutmisega ning tunnistatakse kehtetuks otsus (EL) 2020/2058 (
  1
  ) | 88 |
| | * | Komisjoni rakendusotsus (EL) 2022/599, 8. aprill 2022, vabatahtliku kava Biomass Biofuels Sustainability voluntary scheme (2BSvs) tunnustamise kohta Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis (EL) 2018/2001 biokütuste, vedelate biokütuste, biomasskütuste, muust kui bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest valmistatud vedelate ja gaasiliste kütuste ning ringlussevõetud süsinikupõhiste kütuste jaoks sätestatud nõuete täitmise tõendamisel (
  1
  ) | 173 |
| | * | Komisjoni rakendusotsus (EL) 2022/600, 8. aprill 2022, vabatahtliku kava Bonsucro EU tunnustamise kohta Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis (EL) 2018/2001 biokütuste, vedelate biokütuste, biomasskütuste, muust kui bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest valmistatud vedelate ja gaasiliste kütuste ning ringlusse võetud süsinikupõhiste kütuste jaoks sätestatud nõuete täitmise tõendamisel (
  1
  ) | 176 |
| | * | Komisjoni rakendusotsus (EL) 2022/601, 8. aprill 2022, vabatahtliku kava Better Biomass tunnustamise kohta Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis (EL) 2018/2001 biokütuste, vedelate biokütuste, biomasskütuste, muust kui bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest valmistatud vedelate ja gaasiliste kütuste ning ringlusse võetud süsinikupõhiste kütuste jaoks sätestatud nõuete täitmise tõendamisel (
  1
  ) | 179 |
| | * | Komisjoni rakendusotsus (EL) 2022/602, 8. aprill 2022, vabatahtliku kava International Sustainability & Carbon Certification- ISCC EU tunnustamise kohta Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis (EL) 2018/2001 biokütuste, vedelate biokütuste, biomasskütuste, muust kui bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest valmistatud vedelate ja gaasiliste kütuste ning ringlussevõetud süsinikupõhiste kütuste jaoks sätestatud nõuete täitmise tõendamisel (
  1
  ) | 182 |
| | * | Komisjoni rakendusotsus (EL) 2022/603, 8. aprill 2022, kava KZR INiG tunnustamise kohta Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis (EL) 2018/2001 biokütuste, vedelate biokütuste, biomasskütuste, muust kui bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest valmistatud vedelate ja gaasiliste kütuste ning ringlussevõetud süsinikupõhiste kütuste jaoks sätestatud nõuete täitmise tõendamisel (
  1
  ) | 185 |
| | * | Komisjoni rakendusotsus (EL) 2022/604, 8. aprill 2022, vabatahtliku kava Red Tractor Farm Assurance Crops and Sugar Beet Scheme tunnustamise kohta Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis (EL) 2018/2001 biokütuste, vedelate biokütuste, biomasskütuste, muust kui bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest valmistatud vedelate ja gaasiliste kütuste ning ringlussevõetud süsinikupõhiste kütuste jaoks sätestatud nõuete täitmise tõendamisel (
  1
  ) | 188 |
| | * | Komisjoni rakendusotsus (EL) 2022/605, 8. aprill 2022, vabatahtliku kava REDcert-EU tunnustamise kohta Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis (EL) 2018/2001 biokütuste, vedelate biokütuste, biomasskütuste, muust kui bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest valmistatud vedelate ja gaasiliste kütuste ning ringlussevõetud süsinikupõhiste kütuste jaoks sätestatud nõuete täitmise tõendamisel (
  1
  ) | 191 |
| | * | Komisjoni rakendusotsus (EL) 2022/606, 8. aprill 2022, vabatahtliku kava Round Table on Responsible Soy with EU RED Requirements (RTRS EU RED) tunnustamise kohta Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis (EL) 2018/2001 biokütuste, vedelate biokütuste, biomasskütuste, muust kui bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest valmistatud vedelate ja gaasiliste kütuste ning ringlussevõetud süsinikupõhiste kütuste jaoks sätestatud nõuete täitmise tõendamisel (
  1
  ) | 194 |
| | * | Komisjoni rakendusotsus (EL) 2022/607, 8. aprill 2022, vabatahtliku kava Roundtable on Sustainable Biomaterials (RSB) EU RED tunnustamise kohta Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis (EL) 2018/2001 biokütuste, vedelate biokütuste, biomasskütuste, muust kui bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest valmistatud vedelate ja gaasiliste kütuste ning ringlusse võetud süsinikupõhiste kütuste jaoks sätestatud nõuete täitmise tõendamisel (
  1
  ) | 197 |
| | * | Komisjoni rakendusotsus (EL) 2022/608, 8. aprill 2022, kava Scottish Quality Crops Farm Assurance Scheme (SQC) tunnustamise kohta Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis (EL) 2018/2001 biokütuste, vedelate biokütuste, biomasskütuste, muust kui bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest valmistatud vedelate ja gaasiliste kütuste ning ringlusse võetud süsinikupõhiste kütuste jaoks sätestatud nõuete täitmise tõendamisel (
  1
  ) | 200 |
| | * | Komisjoni rakendusotsus (EL) 2022/609, 8. aprill 2022, vabatahtliku kava SuRe (Sustainable Resources) tunnustamise kohta Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis (EL) 2018/2001 biokütuste, vedelate biokütuste, biomasskütuste, muust kui bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest valmistatud vedelate ja gaasiliste kütuste ning ringlussevõetud süsinikupõhiste kütuste jaoks sätestatud nõuete täitmise tõendamisel (
  1
  ) | 203 |
| | * | Komisjoni rakendusotsus (EL) 2022/610, 8. aprill 2022, vabatahtliku kava Trade Assurance Scheme for Combinable Crops (TASCC) tunnustamise kohta Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis (EL) 2018/2001 biokütuste, vedelate biokütuste, biomasskütuste, muust kui bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest valmistatud vedelate ja gaasiliste kütuste ning ringlussevõetud süsinikupõhiste kütuste jaoks sätestatud nõuete täitmise tõendamisel (
  1
  ) | 206 |
| | * | Komisjoni rakendusotsus (EL) 2022/611, 8. aprill 2022, kava Universal Feed Assurance Scheme (UFAS) tunnustamise kohta Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis (EL) 2018/2001 biokütuste, vedelate biokütuste, biomasskütuste, muust kui bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest valmistatud vedelate ja gaasiliste kütuste ning ringlusse võetud süsinikupõhiste kütuste jaoks sätestatud nõuete täitmise tõendamisel (
  1
  ) | 209 |

II   Muud kui seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

*

Nõukogu rakendusmäärus (EL) 2022/592, 11. aprill 2022, millega rakendatakse määrust (EL) nr 359/2011, mis käsitleb teatavate isikute, üksuste ja asutuste vastu suunatud piiravaid meetmeid seoses olukorraga Iraanis

37

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2022/593, 1. märts 2022, millega lubatakse kasutada eeterlikku litseamarjaõli teatavate loomaliikide söödalisandina (
  1
  )

1

44

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2022/594, 8. aprill 2022, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 474/2006 seoses nimekirjaga lennuettevõtjatest, kelle suhtes kohaldatakse liidu piires tegevuskeeldu või tegevuspiiranguid (
  1
  )

1

49

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2022/595, 11. aprill 2022, millega muudetakse mõningaid piiravaid meetmeid käsitlevaid määrusi ja kehtestatakse nimetatud määruste lisades esitamiseks ühtne loetelu, mis sisaldab liikmesriikide pädevate ametiasutuste kontaktandmeid ja aadressi teadete saatmiseks Euroopa Komisjonile

60

OTSUSED

*

Nõukogu otsus (ÜVJP) 2022/596, 11. aprill 2022, millega muudetakse otsust 2011/235/ÜVJP teatavate isikute ja üksuste vastu suunatud piiravate meetmete kohta seoses olukorraga Iraanis

68

*

Nõukogu otsus (ÜVJP) 2022/597, 11. aprill 2022, millega edendatakse massihävitusrelvade leviku tõkestamise ja desarmeerimise valdkonnaga tegelevate sõltumatute mõttekodade Euroopa võrgustikku

75

*

Nõukogu otsus (EL) 2022/598, 5. aprill 2022, millega määratakse kindlaks Euroopa Liidu nimel võetav seisukoht Euroopa Majanduspiirkonna lepinguga moodustatud ühiskomitees seoses nimetatud lepingu päritolureegleid käsitleva protokolli nr 4 muutmisega ning tunnistatakse kehtetuks otsus (EL) 2020/2058 (
  1
  )

1

88

*

Komisjoni rakendusotsus (EL) 2022/599, 8. aprill 2022, vabatahtliku kava Biomass Biofuels Sustainability voluntary scheme (2BSvs) tunnustamise kohta Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis (EL) 2018/2001 biokütuste, vedelate biokütuste, biomasskütuste, muust kui bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest valmistatud vedelate ja gaasiliste kütuste ning ringlussevõetud süsinikupõhiste kütuste jaoks sätestatud nõuete täitmise tõendamisel (
  1
  )

1

173

*

Komisjoni rakendusotsus (EL) 2022/600, 8. aprill 2022, vabatahtliku kava Bonsucro EU tunnustamise kohta Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis (EL) 2018/2001 biokütuste, vedelate biokütuste, biomasskütuste, muust kui bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest valmistatud vedelate ja gaasiliste kütuste ning ringlusse võetud süsinikupõhiste kütuste jaoks sätestatud nõuete täitmise tõendamisel (
  1
  )

1

176

*

Komisjoni rakendusotsus (EL) 2022/601, 8. aprill 2022, vabatahtliku kava Better Biomass tunnustamise kohta Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis (EL) 2018/2001 biokütuste, vedelate biokütuste, biomasskütuste, muust kui bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest valmistatud vedelate ja gaasiliste kütuste ning ringlusse võetud süsinikupõhiste kütuste jaoks sätestatud nõuete täitmise tõendamisel (
  1
  )

1

179

*

Komisjoni rakendusotsus (EL) 2022/602, 8. aprill 2022, vabatahtliku kava International Sustainability & Carbon Certification- ISCC EU tunnustamise kohta Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis (EL) 2018/2001 biokütuste, vedelate biokütuste, biomasskütuste, muust kui bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest valmistatud vedelate ja gaasiliste kütuste ning ringlussevõetud süsinikupõhiste kütuste jaoks sätestatud nõuete täitmise tõendamisel (
  1
  )

1

182

*

Komisjoni rakendusotsus (EL) 2022/603, 8. aprill 2022, kava KZR INiG tunnustamise kohta Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis (EL) 2018/2001 biokütuste, vedelate biokütuste, biomasskütuste, muust kui bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest valmistatud vedelate ja gaasiliste kütuste ning ringlussevõetud süsinikupõhiste kütuste jaoks sätestatud nõuete täitmise tõendamisel (
  1
  )

1

185

*

Komisjoni rakendusotsus (EL) 2022/604, 8. aprill 2022, vabatahtliku kava Red Tractor Farm Assurance Crops and Sugar Beet Scheme tunnustamise kohta Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis (EL) 2018/2001 biokütuste, vedelate biokütuste, biomasskütuste, muust kui bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest valmistatud vedelate ja gaasiliste kütuste ning ringlussevõetud süsinikupõhiste kütuste jaoks sätestatud nõuete täitmise tõendamisel (
  1
  )

1

188

*

Komisjoni rakendusotsus (EL) 2022/605, 8. aprill 2022, vabatahtliku kava REDcert-EU tunnustamise kohta Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis (EL) 2018/2001 biokütuste, vedelate biokütuste, biomasskütuste, muust kui bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest valmistatud vedelate ja gaasiliste kütuste ning ringlussevõetud süsinikupõhiste kütuste jaoks sätestatud nõuete täitmise tõendamisel (
  1
  )

1

191

*

Komisjoni rakendusotsus (EL) 2022/606, 8. aprill 2022, vabatahtliku kava Round Table on Responsible Soy with EU RED Requirements (RTRS EU RED) tunnustamise kohta Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis (EL) 2018/2001 biokütuste, vedelate biokütuste, biomasskütuste, muust kui bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest valmistatud vedelate ja gaasiliste kütuste ning ringlussevõetud süsinikupõhiste kütuste jaoks sätestatud nõuete täitmise tõendamisel (
  1
  )

1

194

*

Komisjoni rakendusotsus (EL) 2022/607, 8. aprill 2022, vabatahtliku kava Roundtable on Sustainable Biomaterials (RSB) EU RED tunnustamise kohta Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis (EL) 2018/2001 biokütuste, vedelate biokütuste, biomasskütuste, muust kui bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest valmistatud vedelate ja gaasiliste kütuste ning ringlusse võetud süsinikupõhiste kütuste jaoks sätestatud nõuete täitmise tõendamisel (
  1
  )

1

197

*

Komisjoni rakendusotsus (EL) 2022/608, 8. aprill 2022, kava Scottish Quality Crops Farm Assurance Scheme (SQC) tunnustamise kohta Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis (EL) 2018/2001 biokütuste, vedelate biokütuste, biomasskütuste, muust kui bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest valmistatud vedelate ja gaasiliste kütuste ning ringlusse võetud süsinikupõhiste kütuste jaoks sätestatud nõuete täitmise tõendamisel (
  1
  )

1

200

*

Komisjoni rakendusotsus (EL) 2022/609, 8. aprill 2022, vabatahtliku kava SuRe (Sustainable Resources) tunnustamise kohta Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis (EL) 2018/2001 biokütuste, vedelate biokütuste, biomasskütuste, muust kui bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest valmistatud vedelate ja gaasiliste kütuste ning ringlussevõetud süsinikupõhiste kütuste jaoks sätestatud nõuete täitmise tõendamisel (
  1
  )

Sustainable Resources

1

203

*

Komisjoni rakendusotsus (EL) 2022/610, 8. aprill 2022, vabatahtliku kava Trade Assurance Scheme for Combinable Crops (TASCC) tunnustamise kohta Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis (EL) 2018/2001 biokütuste, vedelate biokütuste, biomasskütuste, muust kui bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest valmistatud vedelate ja gaasiliste kütuste ning ringlussevõetud süsinikupõhiste kütuste jaoks sätestatud nõuete täitmise tõendamisel (
  1
  )

1

206

*

Komisjoni rakendusotsus (EL) 2022/611, 8. aprill 2022, kava Universal Feed Assurance Scheme (UFAS) tunnustamise kohta Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis (EL) 2018/2001 biokütuste, vedelate biokütuste, biomasskütuste, muust kui bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest valmistatud vedelate ja gaasiliste kütuste ning ringlusse võetud süsinikupõhiste kütuste jaoks sätestatud nõuete täitmise tõendamisel (
  1
  )

1

209

| | | Parandused |
| --- | --- | --- |
| | * | Nõukogu 25. veebruari 2022. aasta määruse (EL) 2022/328 (millega muudetakse määrust (EL) nr 833/2014, mis käsitleb piiravaid meetmeid seoses Venemaa tegevusega, mis destabiliseerib olukorda Ukrainas) parandus ( ELT L 49, 25.2.2022 ) | 212 |
| | * | Komisjoni 6. aprilli 2022. aasta rakendusmääruse (EL) 2022/558 (millega kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks teatavate Hiina Rahvavabariigist pärit grafiitelektroodisüsteemide impordi suhtes ja nõutakse lõplikult sisse sellise impordi suhtes kehtestatud ajutine tollimaks) parandus ( ELT L 108, 7.4.2022 ) | 213 |
| | * | Nõukogu 31. juuli 2014. aasta määruse (EL) nr 833/2014 (mis käsitleb piiravaid meetmeid seoses Venemaa tegevusega, mis destabiliseerib olukorda Ukrainas) parandus ( ELT L 229, 31.7.2014 ) | 214 |
| | * | Nõukogu 23. juuni 2014. aasta määruse (EL) nr 692/2014 (mis käsitleb Krimmist või Sevastopolist pärit kaupade liitu importimisele kohaldatavaid piiranguid vastusena Krimmi ja Sevastopoli ebaseaduslikule annekteerimisele) parandus ( ELT L 183, 24.6.2014 ) | 215 |

Parandused

*

Nõukogu 25. veebruari 2022. aasta määruse (EL) 2022/328 (millega muudetakse määrust (EL) nr 833/2014, mis käsitleb piiravaid meetmeid seoses Venemaa tegevusega, mis destabiliseerib olukorda Ukrainas) parandus ( ELT L 49, 25.2.2022 )

( ELT L 49, 25.2.2022 )

212

*

Komisjoni 6. aprilli 2022. aasta rakendusmääruse (EL) 2022/558 (millega kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks teatavate Hiina Rahvavabariigist pärit grafiitelektroodisüsteemide impordi suhtes ja nõutakse lõplikult sisse sellise impordi suhtes kehtestatud ajutine tollimaks) parandus ( ELT L 108, 7.4.2022 )

( ELT L 108, 7.4.2022 )

213

*

Nõukogu 31. juuli 2014. aasta määruse (EL) nr 833/2014 (mis käsitleb piiravaid meetmeid seoses Venemaa tegevusega, mis destabiliseerib olukorda Ukrainas) parandus ( ELT L 229, 31.7.2014 )

( ELT L 229, 31.7.2014 )

214

*

Nõukogu 23. juuni 2014. aasta määruse (EL) nr 692/2014 (mis käsitleb Krimmist või Sevastopolist pärit kaupade liitu importimisele kohaldatavaid piiranguid vastusena Krimmi ja Sevastopoli ebaseaduslikule annekteerimisele) parandus ( ELT L 183, 24.6.2014 )

( ELT L 183, 24.6.2014 )

215

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

I Seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

| 12.4.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 114/1 |
| --- | --- | --- | --- |

12.4.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 114/1

---

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS (EL) 2022/590,

6. aprill 2022,

millega muudetakse määrust (EÜ) nr 138/2004 põllumajanduse regionaalse arvepidamise osas

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 338 lõiget 1,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,

toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt (1)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 549/2013 (2) sätestab Euroopa arvepidamise süsteemi 2010 (ESA 2010) ja sisaldab võrdlusraamistikku, mis koosneb ühistest standarditest, määratlustest, klassifikaatoritest ja arvepidamiseeskirjadest, et liikmesriigid saaksid koostada liidu statistilistele nõuetele vastavad arvestused. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 549/2013 (2) sätestab Euroopa arvepidamise süsteemi 2010 (ESA 2010) ja sisaldab võrdlusraamistikku, mis koosneb ühistest standarditest, määratlustest, klassifikaatoritest ja arvepidamiseeskirjadest, et liikmesriigid saaksid koostada liidu statistilistele nõuetele vastavad arvestused.

| (2) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 138/2004 (3) on liidus kehtestatud põllumajanduse arvepidamine, nähtud ette selle metoodika ja põllumajanduse arvepidamise edastustähtajad. Põllumajanduse arvepidamise puhul on tegemist rahvamajanduse satelliitarvepidamisega, mis on sätestatud ESA 2010s ning mille eesmärk on saada liikmesriikide vahel ühtlustatud ja võrreldavaid tulemusi, et koostada liidu jaoks vajalikud arvestused. 2016. aastal avaldas Euroopa Kontrollikoda eriaruande nr 1/2016 „Kas komisjoni süsteem tulemuslikkuse mõõtmiseks seoses põllumajandustootjate sissetulekuga on hästi kavandatud ja põhineb usaldusväärsetel andmetel?“. See aruanne sisaldab usaldusväärseid ja asjakohaseid tähelepanekuid ja soovitusi põllumajanduse arvepidamise ja määruse (EÜ) nr 138/2004 kohta. |
| --- | --- |

(2)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 138/2004 (3) on liidus kehtestatud põllumajanduse arvepidamine, nähtud ette selle metoodika ja põllumajanduse arvepidamise edastustähtajad. Põllumajanduse arvepidamise puhul on tegemist rahvamajanduse satelliitarvepidamisega, mis on sätestatud ESA 2010s ning mille eesmärk on saada liikmesriikide vahel ühtlustatud ja võrreldavaid tulemusi, et koostada liidu jaoks vajalikud arvestused. 2016. aastal avaldas Euroopa Kontrollikoda eriaruande nr 1/2016 „Kas komisjoni süsteem tulemuslikkuse mõõtmiseks seoses põllumajandustootjate sissetulekuga on hästi kavandatud ja põhineb usaldusväärsetel andmetel?“. See aruanne sisaldab usaldusväärseid ja asjakohaseid tähelepanekuid ja soovitusi põllumajanduse arvepidamise ja määruse (EÜ) nr 138/2004 kohta.

| (3) | Põllumajanduse regionaalne arvepidamine on piirkondliku tasandi jaoks kohandatud põllumajanduse arvepidamine. Riikide arvnäitajad üksi ei saa anda täielikku ja mõnikord keerukat pilti sellest, mis toimub üksikasjalikumal tasandil. Seepärast aitavad piirkondliku tasandi andmed suurendada arusaamist piirkondade erinevustest ja täiendavad seda teavet liidu, euroala ja üksikute liikmesriikide jaoks, vastates ühtlasi kasvavale vajadusele aruandekohustuse täitmiseks vajalike statistiliste andmete järele, ning muudavad liidu põllumajandusstatistika ühtlasemaks, tõhusamaks ja järjepidevamaks. Seepärast tuleb põllumajanduse regionaalne arvepidamine lõimida määrusesse (EÜ) nr 138/2004 nii metoodika kui ka andmeedastusprogrammi osas. |
| --- | --- |

(3)

Põllumajanduse regionaalne arvepidamine on piirkondliku tasandi jaoks kohandatud põllumajanduse arvepidamine. Riikide arvnäitajad üksi ei saa anda täielikku ja mõnikord keerukat pilti sellest, mis toimub üksikasjalikumal tasandil. Seepärast aitavad piirkondliku tasandi andmed suurendada arusaamist piirkondade erinevustest ja täiendavad seda teavet liidu, euroala ja üksikute liikmesriikide jaoks, vastates ühtlasi kasvavale vajadusele aruandekohustuse täitmiseks vajalike statistiliste andmete järele, ning muudavad liidu põllumajandusstatistika ühtlasemaks, tõhusamaks ja järjepidevamaks. Seepärast tuleb põllumajanduse regionaalne arvepidamine lõimida määrusesse (EÜ) nr 138/2004 nii metoodika kui ka andmeedastusprogrammi osas.

| (4) | Statistikat ei peeta enam üksnes üheks paljudest poliitikakujunduses kasutatavatest infoallikatest, vaid see on otsustusprotsessis kesksel kohal. Tõenduspõhiseks otsuste tegemiseks on vaja statistikat, mis vastab kvaliteetse statistika kriteeriumidele, nagu on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 223/2009 (4), kooskõlas selle kasutusotstarbega. |
| --- | --- |

(4)

Statistikat ei peeta enam üksnes üheks paljudest poliitikakujunduses kasutatavatest infoallikatest, vaid see on otsustusprotsessis kesksel kohal. Tõenduspõhiseks otsuste tegemiseks on vaja statistikat, mis vastab kvaliteetse statistika kriteeriumidele, nagu on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 223/2009 (4), kooskõlas selle kasutusotstarbega.

| (5) | Kvaliteetsed piirkondliku tasandi statistilised andmed on oluline vahend, millega rakendada, jälgida, hinnata ja läbi vaadata liidus põllumajandusega seotud poliitikat, eelkõige ühist põllumajanduspoliitikat (ÜPP), sealhulgas maaelu arengu meetmeid, ÜPP uut rakendamismudelit ja riiklikke strateegiakavasid, samuti muu hulgas keskkonna, kliimamuutuste, elurikkuse, ringmajanduse, maakasutuse, tasakaalustatud ja kestliku piirkondliku arengu, rahvatervise, loomade heaolu, toiduohutuse ja toiduga kindlustatuse ja ÜRO kestliku arengu eesmärkidega seotud liidu poliitikat, ning hinnata nende poliitikavaldkondade majanduslikku, keskkonnalast ja sotsiaalset mõju. Põllumajanduse regionaalne arvepidamine on otsustava tähtsusega ka selleks, et täpselt hinnata põllumajandussektori panust Euroopa rohelise kokkuleppe, eelkõige strateegia „Talust taldrikule“ ja liidu elurikkuse strateegia saavutamisse. Üha enam saadakse aru, et piirkondadel ja piirkondlikel andmetel on oluline roll ÜPP rakendamisel. Piirkonnad on oluliseks töökohtade loomist ja kestlikku majanduskasvu soodustavaks teguriks liidus ning nad pakuvad paremaid andmeid põllumajandussektori kestlikkuse hindamiseks keskkonna, inimeste, piirkondade ja majanduse seisukohast. |
| --- | --- |

(5)

Kvaliteetsed piirkondliku tasandi statistilised andmed on oluline vahend, millega rakendada, jälgida, hinnata ja läbi vaadata liidus põllumajandusega seotud poliitikat, eelkõige ühist põllumajanduspoliitikat (ÜPP), sealhulgas maaelu arengu meetmeid, ÜPP uut rakendamismudelit ja riiklikke strateegiakavasid, samuti muu hulgas keskkonna, kliimamuutuste, elurikkuse, ringmajanduse, maakasutuse, tasakaalustatud ja kestliku piirkondliku arengu, rahvatervise, loomade heaolu, toiduohutuse ja toiduga kindlustatuse ja ÜRO kestliku arengu eesmärkidega seotud liidu poliitikat, ning hinnata nende poliitikavaldkondade majanduslikku, keskkonnalast ja sotsiaalset mõju. Põllumajanduse regionaalne arvepidamine on otsustava tähtsusega ka selleks, et täpselt hinnata põllumajandussektori panust Euroopa rohelise kokkuleppe, eelkõige strateegia „Talust taldrikule“ ja liidu elurikkuse strateegia saavutamisse. Üha enam saadakse aru, et piirkondadel ja piirkondlikel andmetel on oluline roll ÜPP rakendamisel. Piirkonnad on oluliseks töökohtade loomist ja kestlikku majanduskasvu soodustavaks teguriks liidus ning nad pakuvad paremaid andmeid põllumajandussektori kestlikkuse hindamiseks keskkonna, inimeste, piirkondade ja majanduse seisukohast.

| (6) | Kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1049/2001 (5) tuleks üldsusele anda juurdepääs käesoleva määruse alusel kogutud andmetele, mida ei ole avaldatud. |
| --- | --- |

(6)

Kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1049/2001 (5) tuleks üldsusele anda juurdepääs käesoleva määruse alusel kogutud andmetele, mida ei ole avaldatud.

| (7) | Määruses (EÜ) nr 223/2009 on sätestatud Euroopa statistika õigusraamistik ja selles nõutakse, et liikmesriigid järgiksid määruses sätestatud statistilisi põhimõtteid ja kvaliteedikriteeriume. Kvaliteediaruanded on Euroopa statistika kvaliteedi hindamiseks, parandamiseks ja tutvustamiseks esmatähtsad. Euroopa statistikasüsteemi komitee on heaks kiitnud ühtse integreeritud metaandmete struktuuri kui Euroopa statistikasüsteemi kvaliteediaruandluse standardi, aidates ühtsete standardite ja ühtlustatud meetodite abil täita statistika kvaliteedi nõudeid, mis on sätestatud määruses (EÜ) nr 223/2009, eriti selle artikli 12 lõikes 3. Ressursse tuleks kasutada optimaalselt ja vastamiskoormust tuleks minimeerida. |
| --- | --- |

(7)

Määruses (EÜ) nr 223/2009 on sätestatud Euroopa statistika õigusraamistik ja selles nõutakse, et liikmesriigid järgiksid määruses sätestatud statistilisi põhimõtteid ja kvaliteedikriteeriume. Kvaliteediaruanded on Euroopa statistika kvaliteedi hindamiseks, parandamiseks ja tutvustamiseks esmatähtsad. Euroopa statistikasüsteemi komitee on heaks kiitnud ühtse integreeritud metaandmete struktuuri kui Euroopa statistikasüsteemi kvaliteediaruandluse standardi, aidates ühtsete standardite ja ühtlustatud meetodite abil täita statistika kvaliteedi nõudeid, mis on sätestatud määruses (EÜ) nr 223/2009, eriti selle artikli 12 lõikes 3. Ressursse tuleks kasutada optimaalselt ja vastamiskoormust tuleks minimeerida.

| (8) | Selleks et tagada käesoleva määruse ühetaolised rakendamistingimused, tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused kvaliteediaruannete edastamise korra ja sisu kehtestamiseks. Komisjonile tuleks samuti anda rakendamisvolitused võimalike erandite tegemiseks põllumajanduse regionaalse arvepidamise nõuetest. Neid volitusi tuleks teostada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 182/2011 (6). |
| --- | --- |

(8)

Selleks et tagada käesoleva määruse ühetaolised rakendamistingimused, tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused kvaliteediaruannete edastamise korra ja sisu kehtestamiseks. Komisjonile tuleks samuti anda rakendamisvolitused võimalike erandite tegemiseks põllumajanduse regionaalse arvepidamise nõuetest. Neid volitusi tuleks teostada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 182/2011 (6).

| (9) | Põllumajanduse arvepidamine annab Euroopa poliitikakujundajatele kolm korda aastas olulisi makromajanduslikke aastaandmeid, nagu on ette nähtud käesoleva määruse II lisas. Põllumajanduse arvepidamise teise hinnangu (mis on üks kolmest eespool nimetatud andmeedastusest) praegune edastustähtaeg ei jäta pärast vaatlusperioodi lõppu kuigi palju aega, et koguda paremaid andmeid, võrreldes esimeses hinnangus antud põllumajanduse arvepidamise andmetega. Et parandada teise hinnangu kvaliteeti, on andmeedastustähtaega vaja veidi edasi lükata. |
| --- | --- |

(9)

Põllumajanduse arvepidamine annab Euroopa poliitikakujundajatele kolm korda aastas olulisi makromajanduslikke aastaandmeid, nagu on ette nähtud käesoleva määruse II lisas. Põllumajanduse arvepidamise teise hinnangu (mis on üks kolmest eespool nimetatud andmeedastusest) praegune edastustähtaeg ei jäta pärast vaatlusperioodi lõppu kuigi palju aega, et koguda paremaid andmeid, võrreldes esimeses hinnangus antud põllumajanduse arvepidamise andmetega. Et parandada teise hinnangu kvaliteeti, on andmeedastustähtaega vaja veidi edasi lükata.

| (10) | Seepärast tuleks määrust (EÜ) nr 138/2004 vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(10)

Seepärast tuleks määrust (EÜ) nr 138/2004 vastavalt muuta.

| (11) | Kuna käesoleva määruse eesmärki, nimelt põllumajanduse regionaalse arvepidamise lõimimist põllumajanduse arvepidamise Euroopa statistika kehtivasse õigusraamistikku ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada, küll aga saab seda sidususe ja võrreldavuse tõttu paremini saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale. |
| --- | --- |

(11)

Kuna käesoleva määruse eesmärki, nimelt põllumajanduse regionaalse arvepidamise lõimimist põllumajanduse arvepidamise Euroopa statistika kehtivasse õigusraamistikku ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada, küll aga saab seda sidususe ja võrreldavuse tõttu paremini saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale.

| (12) | Euroopa statistikasüsteemi komiteega on konsulteeritud, |
| --- | --- |

(12)

Euroopa statistikasüsteemi komiteega on konsulteeritud,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määrust (EÜ) nr 138/2004 muudetakse järgmiselt.

| 1) | Artikli 3 lõige 2 asendatakse järgmisega:

  „2.   Esmakordselt edastatakse andmed 2003. aasta novembris.
  Esimene andmeedastus põllumajanduse regionaalse arvepidamise kohta NUTS 2. tasandil Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1059/2003 (*1) tähenduses toimub siiski hiljemalt 30. septembriks 2023.


  (*1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. mai 2003. aasta määrus (EÜ) nr 1059/2003, millega kehtestatakse ühine statistiliste territoriaalüksuste liigitus (NUTS) (ELT L 154, 21.6.2003, lk 1).“
  " |
| --- | --- |

1)

Artikli 3 lõige 2 asendatakse järgmisega:

„2.   Esmakordselt edastatakse andmed 2003. aasta novembris.

Esimene andmeedastus põllumajanduse regionaalse arvepidamise kohta NUTS 2. tasandil Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1059/2003 (*1) tähenduses toimub siiski hiljemalt 30. septembriks 2023.

(*1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. mai 2003. aasta määrus (EÜ) nr 1059/2003, millega kehtestatakse ühine statistiliste territoriaalüksuste liigitus (NUTS) (ELT L 154, 21.6.2003, lk 1).“
  "

*1

| 2) | Lisatakse järgmised artiklid:

  „Artikkel 3a
  Statistika levitamine
  Ilma et see piiraks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1367/2006 (*2) ning määruse (EÜ) nr 223/2009 kohaldamist, levitab komisjon (Eurostat) käesoleva määruse artikli 3 kohaselt talle edastatud andmed veebis tasuta.


  Artikkel 3b
  Kvaliteedi hindamine

  1.   Liikmesriigid võtavad vajalikke meetmeid, et tagada edastatud andmete ja metaandmete kvaliteet.


  2.   Käesoleva määruse kohaldamisel kehtivad käesoleva määruse artikli 3 kohaselt edastatavate andmete suhtes määruse (EÜ) nr 223/2009 artikli 12 lõikes 1 sätestatud kvaliteedikriteeriumid.


  3.   Komisjon (Eurostat) hindab edastatud andmete kvaliteeti. Selleks esitavad liikmesriigid komisjonile (Eurostatile) esimest korda 31. detsembriks 2025 ja seejärel iga viie aasta tagant aruandeperioodi jooksul edastatud andmekogumite kohta kvaliteediaruande.


  4.   Kohaldades käesoleva määruse artikli 3 kohaselt edastatavate andmete suhtes määruse (EÜ) nr 223/2009 artikli 12 lõikes 1 sätestatud kvaliteedikriteeriume, määrab komisjon rakendusaktidega kindlaks käesoleva artikli lõikes 3 osutatud kvaliteediaruannete üksikasjad, struktuuri ja hindamisnäitajad. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu käesoleva määruse artikli 4a lõikes 2 osutatud kontrollimenetluse kohaselt. Nende rakendusaktidega ei tekitata liikmesriikidele märkimisväärset lisakoormust ega -kulu.


  5.   Käesoleva määruse rakendamisega seotud asjakohase teabe või muudatused, mis võivad oluliselt mõjutada edastatud andmete kvaliteeti, esitavad liikmesriigid viivitamata komisjonile (Eurostatile).


  6.   Komisjoni (Eurostati) igakülgselt põhjendatud taotluse korral esitavad liikmesriigid viivitamata statistilise teabe kvaliteedi hindamiseks kõik vajalikud lisaselgitused.



  (*2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. septembri 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1367/2006 keskkonnainfo kättesaadavuse, keskkonnaasjade otsustamises üldsuse osalemise ning neis asjus kohtu poole pöördumise Århusi konventsiooni sätete kohaldamise kohta liidu institutsioonide ja organite suhtes (ELT L 264, 25.9.2006, lk 13).“
  " |
| --- | --- |

2)

Lisatakse järgmised artiklid:

„Artikkel 3a

Statistika levitamine

Ilma et see piiraks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1367/2006 (*2) ning määruse (EÜ) nr 223/2009 kohaldamist, levitab komisjon (Eurostat) käesoleva määruse artikli 3 kohaselt talle edastatud andmed veebis tasuta.

Artikkel 3b

Kvaliteedi hindamine

1.   Liikmesriigid võtavad vajalikke meetmeid, et tagada edastatud andmete ja metaandmete kvaliteet.

2.   Käesoleva määruse kohaldamisel kehtivad käesoleva määruse artikli 3 kohaselt edastatavate andmete suhtes määruse (EÜ) nr 223/2009 artikli 12 lõikes 1 sätestatud kvaliteedikriteeriumid.

3.   Komisjon (Eurostat) hindab edastatud andmete kvaliteeti. Selleks esitavad liikmesriigid komisjonile (Eurostatile) esimest korda 31. detsembriks 2025 ja seejärel iga viie aasta tagant aruandeperioodi jooksul edastatud andmekogumite kohta kvaliteediaruande.

4.   Kohaldades käesoleva määruse artikli 3 kohaselt edastatavate andmete suhtes määruse (EÜ) nr 223/2009 artikli 12 lõikes 1 sätestatud kvaliteedikriteeriume, määrab komisjon rakendusaktidega kindlaks käesoleva artikli lõikes 3 osutatud kvaliteediaruannete üksikasjad, struktuuri ja hindamisnäitajad. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu käesoleva määruse artikli 4a lõikes 2 osutatud kontrollimenetluse kohaselt. Nende rakendusaktidega ei tekitata liikmesriikidele märkimisväärset lisakoormust ega -kulu.

5.   Käesoleva määruse rakendamisega seotud asjakohase teabe või muudatused, mis võivad oluliselt mõjutada edastatud andmete kvaliteeti, esitavad liikmesriigid viivitamata komisjonile (Eurostatile).

6.   Komisjoni (Eurostati) igakülgselt põhjendatud taotluse korral esitavad liikmesriigid viivitamata statistilise teabe kvaliteedi hindamiseks kõik vajalikud lisaselgitused.

(*2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. septembri 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1367/2006 keskkonnainfo kättesaadavuse, keskkonnaasjade otsustamises üldsuse osalemise ning neis asjus kohtu poole pöördumise Århusi konventsiooni sätete kohaldamise kohta liidu institutsioonide ja organite suhtes (ELT L 264, 25.9.2006, lk 13).“
  "

*2

| 3) | Lisatakse järgmised artiklid:

  „Artikkel 4a
  Komiteemenetlus

  1.   Komisjoni abistab määruse (EÜ) nr 223/2009 alusel moodustatud Euroopa statistikasüsteemi komitee. Nimetatud komitee on komitee määruse (EL) nr 182/2011 tähenduses.


  2.   Kui on viidatud käesolevale lõikele, kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 5.



  Artikkel 4b
  Erandid

  1.   Kui käesoleva määruse kohaldamine nõuaks liikmesriigi riikliku statistikasüsteemi ulatuslikumat kohandamist, et rakendada I lisa VII peatüki „Põllumajanduse regionaalne arvepidamine“ sisu ja II lisas osutatud põllumajanduse regionaalse arvepidamise andmeedastusprogrammi, võib komisjon võtta vastu rakendusakte, millega lubatakse kõnealusele liikmesriigile maksimaalselt kaheks aastaks erandeid. Põllumajanduse regionaalse arvepidamise andmete edastamise esimene kuupäev on hiljemalt 30. september 2025. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 4a lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.


  2.   Liikmesriik, kes otsustab taotleda lõikes 1 osutatud erandit, esitab sellise erandi saamiseks komisjonile nõuetekohaselt põhjendatud taotluse hiljemalt 21. augustiks 2022.


  3.   Kui põllumajanduse regionaalse arvepidamise loomiseks on vaja liikmesriigi riiklikku statistikasüsteemi oluliselt kohandada, võib liit anda liidu üldeelarvest rahalist toetust riiklikele statistikaametitele ja muudele määruse (EÜ) nr 223/2009 artikli 5 lõikes 2 osutatud riiklikele asutustele, et katta käesoleva määruse rakendamise kulud.“ |
| --- | --- |

3)

Lisatakse järgmised artiklid:

„Artikkel 4a

Komiteemenetlus

1.   Komisjoni abistab määruse (EÜ) nr 223/2009 alusel moodustatud Euroopa statistikasüsteemi komitee. Nimetatud komitee on komitee määruse (EL) nr 182/2011 tähenduses.

2.   Kui on viidatud käesolevale lõikele, kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 5.

Artikkel 4b

Erandid

1.   Kui käesoleva määruse kohaldamine nõuaks liikmesriigi riikliku statistikasüsteemi ulatuslikumat kohandamist, et rakendada I lisa VII peatüki „Põllumajanduse regionaalne arvepidamine“ sisu ja II lisas osutatud põllumajanduse regionaalse arvepidamise andmeedastusprogrammi, võib komisjon võtta vastu rakendusakte, millega lubatakse kõnealusele liikmesriigile maksimaalselt kaheks aastaks erandeid. Põllumajanduse regionaalse arvepidamise andmete edastamise esimene kuupäev on hiljemalt 30. september 2025. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 4a lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.

2.   Liikmesriik, kes otsustab taotleda lõikes 1 osutatud erandit, esitab sellise erandi saamiseks komisjonile nõuetekohaselt põhjendatud taotluse hiljemalt 21. augustiks 2022.

3.   Kui põllumajanduse regionaalse arvepidamise loomiseks on vaja liikmesriigi riiklikku statistikasüsteemi oluliselt kohandada, võib liit anda liidu üldeelarvest rahalist toetust riiklikele statistikaametitele ja muudele määruse (EÜ) nr 223/2009 artikli 5 lõikes 2 osutatud riiklikele asutustele, et katta käesoleva määruse rakendamise kulud.“

| 4) | I lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse I lisale. |
| --- | --- |

4)

I lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse I lisale.

| 5) | II lisa asendatakse käesoleva määruse II lisas esitatud tekstiga. |
| --- | --- |

5)

II lisa asendatakse käesoleva määruse II lisas esitatud tekstiga.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Strasbourg, 6. aprill 2022

Euroopa Parlamendi nimel

president

R. METSOLA

Nõukogu nimel

eesistuja

C. BEAUNE

---

(1)  Euroopa Parlamendi 8. märtsi 2022. aasta seisukoht (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata) ja nõukogu 29. märtsi 2022. aasta otsus.

1

Euroopa Liidu Teatajas

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. mai 2013. aasta määrus (EL) nr 549/2013 Euroopa Liidus kasutatava Euroopa rahvamajanduse ja regionaalse arvepidamise süsteemi kohta (ELT L 174, 26.6.2013, lk 1).

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. detsembri 2003. aasta määrus (EÜ) nr 138/2004 põllumajanduse arvepidamise kohta ühenduses (ELT L 33, 5.2.2004, lk 1).

3

(4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. märtsi 2009. aasta määrus (EÜ) nr 223/2009 Euroopa statistika kohta ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1101/2008 (konfidentsiaalsete statistiliste andmete Euroopa Ühenduste Statistikaametile edastamise kohta), nõukogu määruse (EÜ) nr 322/97 (ühenduse statistika kohta) ja nõukogu otsuse 89/382/EMÜ, Euratom (millega luuakse Euroopa ühenduste statistikaprogrammi komitee) kehtetuks tunnistamise kohta (ELT L 87, 31.3.2009, lk 164).

4

(5)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. mai 2001. aasta määrus (EÜ) nr 1049/2001 üldsuse juurdepääsu kohta Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni dokumentidele (EÜT L 145, 31.5.2001, lk 43).

5

(6)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määrus (EL) nr 182/2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes (ELT L 55, 28.2.2011, lk 13).

6

---

I LISA

Määruse (EÜ) nr 138/2004 I lisa muudetakse järgmiselt.

| 1) | Sisukorda lisatakse järgmine peatükk:







  „VII. | Põllumajanduse regionaalne arvepidamine (PRAP) |
| --- | --- | --- |

1)

Sisukorda lisatakse järgmine peatükk:

„VII.

| A. | Üldpõhimõtted |
| --- | --- |

A.

| 1. | Sissejuhatus |
| --- | --- |

1.

| 2. | Regionaalne majandus ja regionaalne territoorium |
| --- | --- |

2.

| 3. | PRAP koostamisel kasutatav põhiüksus |
| --- | --- |

3.

| 4. | PRAP koostamise meetodid |
| --- | --- |

4.

| 5. | Residentsuse ja territooriumi mõiste |
| --- | --- |

5.

| 6. | Põllumajanduse tegevusala ja iseloomulikud üksused |
| --- | --- |

6.

| B. | Tehingud toodetega |
| --- | --- |

B.

| 1. | Toodang |
| --- | --- |

1.

| 2. | Vahetarbimine |
| --- | --- |

2.

| 3. | Kapitali kogumahutus |
| --- | --- |

3.

| C. | Jaotustehingud ja muud vood |
| --- | --- |

C.

| 1. | Üldreeglid |
| --- | --- |

1.

| 2. | Lisandväärtus |
| --- | --- |

2.

| 3. | Põhivara kulum |
| --- | --- |

3.

| 4. | Subsiidiumid |
| --- | --- |

4.

| 5. | Maksud |
| --- | --- |

5.

| 6. | Töötajate hüvitised |
| --- | --- |

6.

| 7. | Tegevuse netoülejääk |
| --- | --- |

7.

| 8. | Intressid, rent ja üür |
| --- | --- |

8.

| 9. | Põllumajanduslik ettevõtjatulu: arvutamise üldreeglid |
| --- | --- |

9.

| D. | Rakendamise lühiülevaade |
| --- | --- |

D.

| 1. | Sissejuhatus |
| --- | --- |

1.

| 2. | Regionaalse põllumajanduse määratlemine |
| --- | --- |

2.

| 3. | Põllumajandustoodangu mõõtmine |
| --- | --- |

3.

| 4. | Lahutamatud mittepõllumajanduslikud kõrvaltegevused |
| --- | --- |

4.

| 5. | Vahetarbimine“. |
| --- | --- |

5.

| 2) | Punkti 1.27 kolmas taane asendatakse järgmisega:






  „– | reeglina ei tohi need hõlmata selliseid oma tarbeks tehtavaid kapitali kogumahutusi põhivarasse, mis on mittepõllumajanduslikud tooted (nt hooned või masinad). Eeldatakse, et oma lõpptarbeks tehtavad kapitali kogumahutused põhivarasse, mis on mittepõllumajanduslikud tooted, on muust tegevusest eristatavad, ja need kirjendatakse piiritletava kohaliku tegevusalaüksuse toodanguna. Töötajatele loonuspalgana pakutavat majutusteenust tuleb käsitada samal viisil (see kirjendatakse loonustasuna tulude moodustamise kontole),“. |
| --- | --- | --- |

2)

Punkti 1.27 kolmas taane asendatakse järgmisega:

„–

reeglina ei tohi need hõlmata selliseid oma tarbeks tehtavaid kapitali kogumahutusi põhivarasse, mis on mittepõllumajanduslikud tooted (nt hooned või masinad). Eeldatakse, et oma lõpptarbeks tehtavad kapitali kogumahutused põhivarasse, mis on mittepõllumajanduslikud tooted, on muust tegevusest eristatavad, ja need kirjendatakse piiritletava kohaliku tegevusalaüksuse toodanguna. Töötajatele loonuspalgana pakutavat majutusteenust tuleb käsitada samal viisil (see kirjendatakse loonustasuna tulude moodustamise kontole),“.

| 3) | Punkt 2.006 asendatakse järgmisega:






  „2.006. | PAPs kirjendatakse hinnad kas lähima täisarvu täpsusega või ühe või kahe kümnendkoha täpsusega, olenevalt olemasolevate hinnaandmete statistilisest usaldusväärsusest. PAP koostamiseks on vajalik asjakohane teave sisendite ja väljundite hindade kohta.“ |
| --- | --- | --- |

3)

Punkt 2.006 asendatakse järgmisega:

„2.006.

| 4) | Punkti 2.108 alapunkt g asendatakse järgmisega:






  „g) | tasu teenuste eest, mis sisalduvad kindlustusmaksete kogusummas, mille ettevõte tasub kariloomade kadude, rahe-, öökülma-, tuleõnnetuste kahjudega ja tormikahjudega seotud riskide kindlustamiseks. Ülejäänu, st netokindlustusmaksed, on kogumaksete see osa, mida kindlustusseltsid kasutavad nõuete rahuldamiseks.
  Kogumakseid on võimalik täpselt nimetatud kaheks osaks jaotada üksnes kogu rahvamajanduse puhul, nagu rahvamajanduse arvepidamises ka tehakse. Teenuste osa jaotamiseks tootmisharude vahel kasutatakse üldjuhul nõuetekohaseid jaotuskoefitsiente, mis tulenevad koostatud sisendite ja väljundite tabelitest. Seepärast lähtutakse PAP käesoleva kirje puhul rahvamajanduse arvepidamisest (kindlustusteenustega seotud subsiidiumide kohta vt 3.063, allmärkus 1);“. |
| --- | --- | --- |

4)

Punkti 2.108 alapunkt g asendatakse järgmisega:

„g)

tasu teenuste eest, mis sisalduvad kindlustusmaksete kogusummas, mille ettevõte tasub kariloomade kadude, rahe-, öökülma-, tuleõnnetuste kahjudega ja tormikahjudega seotud riskide kindlustamiseks. Ülejäänu, st netokindlustusmaksed, on kogumaksete see osa, mida kindlustusseltsid kasutavad nõuete rahuldamiseks.

Kogumakseid on võimalik täpselt nimetatud kaheks osaks jaotada üksnes kogu rahvamajanduse puhul, nagu rahvamajanduse arvepidamises ka tehakse. Teenuste osa jaotamiseks tootmisharude vahel kasutatakse üldjuhul nõuetekohaseid jaotuskoefitsiente, mis tulenevad koostatud sisendite ja väljundite tabelitest. Seepärast lähtutakse PAP käesoleva kirje puhul rahvamajanduse arvepidamisest (kindlustusteenustega seotud subsiidiumide kohta vt 3.063, allmärkus 1);“.

| 5) | Punkti 2.136 kolmas taane asendatakse järgmisega:






  „– | põhivara klassifikatsiooni või struktuuri muutused: nt põllumajandusmaa majandusliku otstarbe muutumine, lihatoodanguks suunatav piimakari (vt 2.149, allmärkus 1) või põllumajandushoonete kasutuselevõtt eraotstarbel või muul majanduslikul eesmärgil.“ |
| --- | --- | --- |

5)

Punkti 2.136 kolmas taane asendatakse järgmisega:

„–

põhivara klassifikatsiooni või struktuuri muutused: nt põllumajandusmaa majandusliku otstarbe muutumine, lihatoodanguks suunatav piimakari (vt 2.149, allmärkus 1) või põllumajandushoonete kasutuselevõtt eraotstarbel või muul majanduslikul eesmärgil.“

| 6) | Lisatakse järgmine peatükk:
  „VII.   PÕLLUMAJANDUSE REGIONAALNE ARVEPIDAMINE (PRAP)
  A.   ÜLDPÕHIMÕTTED
  1.   Sissejuhatus








  7.01. | Regionaalsel arvepidamisel on tähtis roll regionaalpoliitika kujundamisel, rakendamisel ja hindamisel. Objektiivsed, usaldusväärsed, järjepidevad, sidusad, võrreldavad, asjakohased ja ühtlustatud regionaalsed statistilised näitajad loovad kindla aluse poliitikale, mille eesmärk on vähendada liidu piirkondade majanduslikku ja sotsiaalset ebavõrdsust. |
| --- | --- | --- |

6)

Lisatakse järgmine peatükk:

„VII.   PÕLLUMAJANDUSE REGIONAALNE ARVEPIDAMINE (PRAP)

A.   ÜLDPÕHIMÕTTED

1.   Sissejuhatus

7.01.

| 7.02. | PRAP on piirkondliku tasandi jaoks kohandatud PAP. |
| --- | --- |

7.02.

| 7.03. | PRAP koosneb samadest kontodest nagu PAP, kuid kontseptuaalsed ja mõõtmisprobleemid annavad tulemuseks piirkonnakontode kogumi, mis on oma ulatuselt ja üksikasjalikkuselt piiratum kui PAP riigi tasandil. |
| --- | --- |

7.03.

| 7.04. | Kuna PRAP on regionaalne arvepidamine, koostatakse see otse kogutud piirkondlike andmete ja selliste riiklike andmete põhjal, millel on eeldustel põhinevad regionaalsed jaotused. Piisavalt täielike, ajakohaste ja usaldusväärsete piirkondlike andmete puudumisel on regionaalse arvepidamise koostamiseks vaja kasutada eeldusi. See tähendab, et mõned piirkondadevahelised erinevused ei pruugi regionaalses arvepidamises kajastuda (ESA 2010, 13.08). |
| --- | --- |

7.04.

2.   Regionaalne majandus ja regionaalne territoorium

| 7.05. | Igasuguse regionaalse arvepidamise koostamiseks, olenemata sellest, kas tegemist on tegevusalade või institutsionaalsete sektorite arvepidamisega, on vaja rangelt määratleda regionaalne majandus ja regionaalne territoorium. Teoreetiliselt hõlmab piirkonna põllumajanduse tegevusala üksusi (põllumajanduslikke majapidamisi), mis tegelevad regionaalsel territooriumil põllumajandusliku tegevusega (vt 1.60–1.66). |
| --- | --- |

7.05.

| 7.06. | Regionaalne majandus on osa antud riigi kogumajandusest. Kogumajandust defineeritakse institutsionaalsete üksuste ja sektorite kaudu. See koosneb kõigist institutsionaalsetest üksustest, mille ülekaalukas majanduslike huvide kese on riigi majandusterritooriumil. Majandusterritoorium ei kattu täpselt geograafilise territooriumiga (vt 7.08). Riigi majandusterritoorium on jaotatud regionaalseteks territooriumideks ja regioonideväliseks territooriumiks (ESA 2010, 13.09). |
| --- | --- |

7.06.

| 7.07. | Regionaalne territoorium ESA 2010 tähenduses koosneb riigi majandusterritooriumi sellest osast, mida saab otseselt siduda teatava piirkonnaga. Vabatsoonid, tollilaod ja tollikontrolli all olevad tehased on seotud piirkondadega, kus nad asuvad. |
| --- | --- |

7.07.

| 7.08. | Selline territooriumi jaotus ei ole siiski täielikus vastavuses rahvamajanduse arvepidamises kasutatava riigi majandusterritooriumi mõistega. Regioonideväline territoorium koosneb riigi majandusterritooriumi osadest, mida ei saa siduda otseselt ühegi piirkonnaga ja mis jäetakse PRAP alt välja, st:






  a) | riigi õhuruum, territoriaalveed ja mandrilava, mis asetseb rahvusvahelistes vetes ja millele riigil on ainuõigus; |
| --- | --- | --- |

7.08.

a)

riigi õhuruum, territoriaalveed ja mandrilava, mis asetseb rahvusvahelistes vetes ja millele riigil on ainuõigus;

| b) | territoriaalsed enklaavid, s.o geograafilised territooriumid, mis asetsevad välismaailmas ja mida vastavalt rahvusvahelistele lepetele või riikidevahelistele lepingutele kasutavad riigi valitsusagentuurid (saatkonnad, konsulaadid, sõjaväebaasid, teaduslikud baasid jne); |
| --- | --- |

b)

territoriaalsed enklaavid, s.o geograafilised territooriumid, mis asetsevad välismaailmas ja mida vastavalt rahvusvahelistele lepetele või riikidevahelistele lepingutele kasutavad riigi valitsusagentuurid (saatkonnad, konsulaadid, sõjaväebaasid, teaduslikud baasid jne);

| c) | nafta-, maagaasi- jne varud, mis asuvad rahvusvahelistes vetes väljaspool riigi mandrilava ja mida töötlevad residentidest üksused. |
| --- | --- |

c)

nafta-, maagaasi- jne varud, mis asuvad rahvusvahelistes vetes väljaspool riigi mandrilava ja mida töötlevad residentidest üksused.

| 7.09. | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1059/2003 (*1) kehtestatud ühine statistiliste territoriaalüksuste liigitus (NUTS) võimaldab liidu majandusterritooriumi ühetaoliselt liigendada. PRAP jaoks on vaja statistikat NUTS 2. tasandil, nagu on nimetatud määruse kohaselt praegu kehtiva korra alusel üldiselt ette nähtud. Riiklikel eesmärkidel võib regionaalse arvepidamise koostada ka detailsemal regionaalsel tasandil, nimelt NUTS 3. tasandil, kui see on asjakohane (ESA 2010, 13.12). |
| --- | --- |

7.09.

3.   PRAP koostamisel kasutatav põhiüksus

| 7.10. | Üksused, mida kasutatakse regionaalses arvepidamises tegevusalade kaupa, on kohalikud tegevusalaüksused. Kohalik tegevusalaüksus on tootmisüksuse vaadeldav vorm. |
| --- | --- |

7.10.

| 7.11. | Statistiline lähenemine (tegevusala) „lepib“ vaadeldava üksuse kasutamisega, isegi kui see tähendab ühestainsast tegevusest kõrvalekaldumist. Nagu SNA 2008 puhul, eelistab ESA 2010 statistilist lähenemisviisi ja toetab kohaliku tegevusalaüksuse kasutamist rahvamajanduse arvepidamise koostamisel tegevusalade kaupa. Seega määratletakse seal tegevusalade jaoks sama üksust olenevalt sellest, kas seda vaadeldakse regionaalsel või riigi tasandil. |
| --- | --- |

7.11.

| 7.12. | Nagu PAP, nii ka PRAP kasutab põllumajanduse tegevusala põhiüksusena põllumajanduslikku majapidamist – „kohandatuna“ teatavate kokkulepete järgi, et täita küsimuse all olevat otstarvet. Sellel valikul on kaks otsustavat põhjust. Ühelt poolt on „põllumajanduslik majapidamine“ kui üksus põllumajanduse kohalik tegevusalaüksus (vt 1.09–1.17), mida määratletakse kui tegevusalaüksuse seda osa, mis on seotud kohaliku tasandiga. Kohalik tegevusalaüksus on ka põllumajanduse tegevusala jaoks kõige sobivam üksus, isegi kui see hõlmab mittepõllumajanduslikke kõrvaltegevusi, mida ei saa põllumajanduslikust tegevusest eraldi näidata (vt 1.15 ja 1.16, 1.25–1.32). |
| --- | --- |

7.12.

| 7.13. | Põllumajandusliku majapidamise kasutamine põhiüksusena tähendab nende põllumajanduslike majapidamiste mittepõllumajanduslike kõrvaltegevuste lisamist PRAPsse (vt 7.12). Kuna PAP eesmärk on mõõta, kirjeldada ja analüüsida põllumajanduslikust majandustegevusest saadava tulu teket, siis ei hõlma see üksusi, mis toodavad üksnes vabaajategevust (nt koduaiad ja eraloomakasvatus). Elatuspõllumajandusega tegelevad üksused seevastu kuuluvad PAP alla (vt 1.24). |
| --- | --- |

7.13.

| 7.14. | Põllumajanduslik majapidamine on võrdlusüksus põllumajandusega seotud statistiliste vaatluste jaoks, olenemata sellest, kas need on riiklikud või piirkondlikud. Selle eeliseks on see, et toodangu koguseline hindamine võib põhineda otseselt statistilistel pindala, saagikuse, karja suuruse jms mõõtmise süsteemidel. Põllumajandusliku majapidamise valik tagab ka parema arvestuse järjepidevuse. |
| --- | --- |

7.14.

4.   PRAP koostamise meetodid

| 7.15. | ESAs (ESA 2010, 13.24–13.32) on välja pakutud kaks meetodit, mida kasutatakse kas tegevusalade või institutsionaalsete sektorite puhul: alt-üles-meetod ja ülalt-alla-meetod. Alt-üles-meetod seisneb andmete kogumises üksuste tasandil (kohalikud tegevusalaüksused, institutsionaalsed üksused) ja seejärel nende summeerimises, et saada eri koondnäitajate regionaalne väärtus. Ülalt-alla-meetodiga saadakse regionaalsed väärtused riiklike väärtuste jaotuse teel, kasutades näitajat, mis kajastab võimalikult täpselt kõnealuse muutuja regionaalset jaotust. Neid kahte meetodit võib ka mitmel viisil kombineerida ning ESAs on selliseid kombinatsioone nimetatud alt-üles- ja ülalt-alla-meetodite seguks. Sellegipoolest tuleb vältida sama teabe mitmekordset kogumist, mis põhjustab andmete esitamisel liiasust. Eelistatakse siiski alt-üles-meetodeid, kuigi on selge, et paljudel juhtudel kasutatakse tegelikult alt-üles- ja ülalt-alla-meetodite segu. Konkreetse meetodi ja allikate üksikasjad sätestatakse täiesti läbipaistvalt kvaliteediaruannetes, näidates ära, millised piirkondlikud andmed on kogutud otse ja millised andmed põhinevad riiklikel andmetel, mille piirkondlikud jaotused põhinevad eeldustel. |
| --- | --- |

7.15.

5.   Residentsuse ja territooriumi mõiste

| 7.16. | Nii ettevõtete kui ka kodumajapidamiste majandustehingud võivad ületada piirkonna piire. Ettevõtted võivad tegutseda ka rohkem kui ühes piirkonnas, olgu tegemist nende alalise asukohaga või ajutiselt, nt suured põllumajanduslikud majapidamised võivad teha tööd eri piirkondades. Seepärast on vaja selget põhimõtet, mis aitaks liikmesriikidel seda piirkondadevahelist tegevust järjepidevalt ühele piirkonnale omistada. |
| --- | --- |

7.16.

| 7.17. | Tegevusalade regionaalne arvepidamine põhineb tootmisüksuse residentsuse kriteeriumil. Regionaalsel tasandil mõeldakse iga tegevusala all sama või sarnase põhitegevusalaga tegelevate kohalike tegevusalaüksuste rühma, mille majanduslike huvide kese on selle piirkonna territooriumil. Seda huvide keset seostatakse sageli konkreetse pikaajalise asukohaga asjaomases piirkonnas, näiteks institutsionaalsete üksustega, kuhu kohalikud tegevusalaüksused kuuluvad. |
| --- | --- |

7.17.

| 7.18. | Siiski on regionaalsel arvepidamisel teatavaid erijooni. Teatavate tegevuste puhul ei ole alati lihtne määratleda piirkonda konkreetse alana. Probleeme võib tekitada peakontori asukoha ja põllumajandusliku majapidamise füüsilise asukoha seos, sest põllumajandustootmise tegureid võib hallata teises piirkonnas asuv peakontor. PRAP jaoks on oluline need kaks üksust üksteisest eraldada ja sel põhjusel tuleb põllumajandusliku majapidamise määrata sellesse piirkonda, kus asuvad tema tootmistegurid, mitte piirkonda, kus asub tema peakorter. Seega võib ühel peakontoril olla mitu üksust PRAP tähenduses, st nii palju üksusi, nagu on väljaspool peakontori piirkonda asuvate kohalike tegevusalaüksuste residentsusjärgseid piirkondi. |
| --- | --- |

7.18.

| 7.19. | Alternatiivne kontseptsioon, mida rahvamajanduse ja regionaalses arvepidamises üldiselt ei kasutata, oleks rangelt territoriaalne. See kontseptsioon tähendab, et tegevus määratakse sellisele territooriumile, kus see tegelikult toimub, olenemata tegevuses osalevate üksuste residentsusest. |
| --- | --- |

7.19.

| 7.20. | Kuigi residentidest üksuste tehingute regionaalse jaotuse puhul on esmatähtis residentsusepõhine lähenemisviis, jätab ESA 2010 mõnevõrra ruumi territoriaalse lähenemisviisi kohaldamiseks (ESA 2010, 13.21). Seda esineb juhul, kui maa ja hoonete jaoks luuakse tinglikke üksusi piirkonnas või riigis, kus maa või hooned asuvad. |
| --- | --- |

7.20.

| 7.21. | Hüpoteetilisel juhul, kui piirkonna residentidest üksused tegutsevad ainult oma piirkonna territooriumil, kattub residentsuse mõiste territooriumi mõistega. Sama kehtib ka piirkonda määramise puhul, mis põhineb maa ja hoonete jaoks loodud tinglikel üksustel, ja juriidilise isiku õigusteta üksuste puhul teistes riikides või piirkondades, mis erinevad omaniku elukohapiirkonnast. |
| --- | --- |

7.21.

6.   Põllumajanduse tegevusala ja iseloomulikud üksused

| 7.22. | Tegevusala koosneb kõikidest kohalikest tegevusalaüksustest, mis tegelevad sama või sarnase majandustegevusega (vt 1.59). Põllumajanduse tegevusala, nagu seda PAPs kirjeldatakse, vastab põhimõtteliselt NACE Revision 2 osale 01; erinevused on märgitud 1.62–1.66. PRAP kohaldamisala määratakse kindlaks PAP jaoks koostatud iseloomulike tegevuste loetelu alusel. PAP ja seega ka PRAP puhul kasutatava põllumajanduse tegevusala ning rahvamajanduse arvepidamise keskse raamistiku jaoks kehtestatud tegevusala vahel on mõningaid erinevusi (vt 1.93). |
| --- | --- |

7.22.

B.   TEHINGUD TOODETEGA

| 7.23. | Põllumajandustoodangu väärtuse määramine tekitab rea konkreetseid probleeme. Kõige olulisemad neist on seotud hooajatoodete, loomakasvatustoodangu ja arvestuskannete ajastusega. PAP metoodikas esitatakse täpsed reeglid selle kohta, kuidas arvestatakse hooajatoodete ladustamise mõju, kuidas mõõdetakse kariloomade toodangut ja kuidas kirjendatakse lõpetamata toodangut. Kõnealuseid põhimõtteid järgitakse ka PRAP koostamisel. See aga ei välista teatavaid kohandusi regionaalsel tasandil, näiteks loomakasvatustoodangus. Tuleb rõhutada, et regionaalsel tasandil määratud väärtuste kogusumma peab olema identne PAP väärtusega. |
| --- | --- |

7.23.

1.   Toodang

a)   Toodangu mõõtmine

| 7.24. | PRAP-s kajastab piirkonna toodang kõiki PAP kohaldamisalasse kuuluvaid tooteid, mille on arvestusperioodi jooksul tootnud selle piirkonna kõik põllumajanduse tegevusala üksused, olenemata sellest, kas see on mõeldud turustamiseks väljaspool tegevusala, müügiks teistele põllumajanduslikele majapidamistele või teatavatel juhtudel kasutamiseks samale põllumajanduslikule majapidamisele. Sellest tulenevalt:






  a) | kõik põllumajandustooted, mis viiakse piirkonna põllumajanduslikust majapidamisest välja, kirjendatakse piirkonna toodangu osana, olenemata nende sihtkohast või üksusest, mis need ostab; |
| --- | --- | --- |

7.24.

a)

kõik põllumajandustooted, mis viiakse piirkonna põllumajanduslikust majapidamisest välja, kirjendatakse piirkonna toodangu osana, olenemata nende sihtkohast või üksusest, mis need ostab;

| b) | teatavad põllumajandustooted, mida sama põllumajanduslik majapidamine kasutab vahetarbimisena, lisatakse piirkonna toodangu hulka (vt 2.056). |
| --- | --- |

b)

teatavad põllumajandustooted, mida sama põllumajanduslik majapidamine kasutab vahetarbimisena, lisatakse piirkonna toodangu hulka (vt 2.056).

| 7.25. | Kariloomade tootmisprotsess kestab üldjuhul mitu aastat. Kariloomade väärtuse arvestamisel tuleb eristada põhivara hulka liigitatud loomi (aretus- ja veoloomad, lüpsilehmad jne) ja varudeks liigitatud loomi (peamiselt lihatootmiseks ettenähtud loomad). Topeltarvestuse vältimiseks käsitatakse seega tehinguid, mis hõlmavad loomade liikumist ühest põllumajanduslikust majapidamisest teise (mida käsitatakse loomi müüva põllumajandusliku majapidamise positiivse müügina ja ostva põllumajandusliku majapidamise negatiivse müügina), järgmiselt:






  a) | sama piirkonna põllumajanduslike majapidamiste vahelised tehingud, mis on seotud põhivaraks liigitatud loomadega, nullivad teineteist, välja arvatud omandiõiguse ülemineku kulud (*2); neid ei kirjendata põllumajanduslike majapidamiste müügina ja seega ei arvata neid kõnealuse piirkonna toodangu hulka; |
| --- | --- | --- |

7.25.

a)

sama piirkonna põllumajanduslike majapidamiste vahelised tehingud, mis on seotud põhivaraks liigitatud loomadega, nullivad teineteist, välja arvatud omandiõiguse ülemineku kulud (*2); neid ei kirjendata põllumajanduslike majapidamiste müügina ja seega ei arvata neid kõnealuse piirkonna toodangu hulka;

| b) | varudeks liigitatud loomi, kes on piirkondadevahelise tehingu objektiks, käsitatakse päritolupiirkonnas positiivse müügina (koos ekspordiga) ja teistest piirkondadest ostetud loomi käsitatakse negatiivse müügina (koos impordiga) (*3); |
| --- | --- |

b)

varudeks liigitatud loomi, kes on piirkondadevahelise tehingu objektiks, käsitatakse päritolupiirkonnas positiivse müügina (koos ekspordiga) ja teistest piirkondadest ostetud loomi käsitatakse negatiivse müügina (koos impordiga) (*3);

| c) | kui omandiõiguse ülemineku kulud (transport, kaubanduslikud marginaalid jne) tulenevad kauplemisest varudeks liigitatud loomadega, arvatakse need toodangust maha; see juhtub automaatselt, kui tegemist on ostuga teiste piirkondade põllumajanduslikest majapidamistest, sest kulud on osa „negatiivsest“ müügist, samas kui sama piirkonna põllumajanduslike majapidamiste vahelise loomadega kauplemise puhul tuleb müüki ja seega ka toodangut korrigeerida. |
| --- | --- |

c)

kui omandiõiguse ülemineku kulud (transport, kaubanduslikud marginaalid jne) tulenevad kauplemisest varudeks liigitatud loomadega, arvatakse need toodangust maha; see juhtub automaatselt, kui tegemist on ostuga teiste piirkondade põllumajanduslikest majapidamistest, sest kulud on osa „negatiivsest“ müügist, samas kui sama piirkonna põllumajanduslike majapidamiste vahelise loomadega kauplemise puhul tuleb müüki ja seega ka toodangut korrigeerida.

b)   Toodangu väärtuse hindamine

| 7.26. | Toodangu väärtust hinnatakse baashindades (vt 2.082), st see peaks sisaldama tootesubsiidiume, millest on maha arvatud tootemaksud. See arvutusmeetod tähendab, et tootemaksud ja -subsiidiumid tuleb jaotada piirkondade kaupa. |
| --- | --- |

7.26.

2.   Vahetarbimine

a)   Mõiste

| 7.27. | Vahetarbimine koosneb tootmisprotsessi käigus muude kaupade tootmiseks tarbitud kaupadest (v.a põhivara) ja turuteenustest (vt 2.097–2.109). |
| --- | --- |

7.27.

| 7.28. | PRAP koostamisel kuulub vahetarbimise hulka järgmine:






  a) | põllumajandustooted, mis on ostetud teistest põllumajanduslikest majapidamistest (kas samas või muus piirkonnas) tootmisprotsessi käigus tarbimiseks; |
| --- | --- | --- |

7.28.

a)

põllumajandustooted, mis on ostetud teistest põllumajanduslikest majapidamistest (kas samas või muus piirkonnas) tootmisprotsessi käigus tarbimiseks;

| b) | teatavad tooted, mida kasutatakse üksusesiseseks tarbimiseks ja mis arvatakse toodangu hulka (vt 2.054–2.058 ja 7.24). |
| --- | --- |

b)

teatavad tooted, mida kasutatakse üksusesiseseks tarbimiseks ja mis arvatakse toodangu hulka (vt 2.054–2.058 ja 7.24).

| 7.29. | Kaudselt mõõdetavad finantsvahendusteenused moodustavad erijuhu, mida käsitletakse regionaalses arvepidamises samamoodi nagu rahvamajanduse arvepidamises. Kui laenu- ja hoiusejääke on võimalik hinnata piirkonniti, võib kasutada alt-üles-meetodit. Tavaliselt ei ole aga laenu- ja hoiusejääkide hinnangud piirkondade kaupa kättesaadavad. Sellisel juhul jaotatakse kaudselt mõõdetavaid finantsvahendusteenuseid kasutavate tegevusalade vahel paremuselt teise meetodi järgi: jaotamisel kasutatakse näitajatena piirkondlikku kogutoodangut või kogulisandväärtust tegevusalade kaupa (ESA 2010, 13.40). |
| --- | --- |

7.29.

b)   Vahetarbimise väärtuse hindamine

| 7.30. | Kõikide vahetarbimiseks kasutatavate toodete ja teenuste väärtust hinnatakse ostuhinnas (ilma mahaarvatava käibemaksuta) (vt 2.110–2.114). |
| --- | --- |

7.30.

3.   Kapitali kogumahutus

| 7.31. | Kapitali kogumahutus jagatakse põllumajanduse puhul järgmiselt:






  a) | kapitali kogumahutus põhivarasse; |
| --- | --- | --- |

7.31.

a)

kapitali kogumahutus põhivarasse;

| b) | varude muutus. |
| --- | --- |

b)

varude muutus.

a)   Kapitali kogumahutus põhivarasse

| 7.32. | Põllumajanduses on alati tegemist kapitalimahutusega põhivarasse, kui valdaja soetab või toodab põhivara, mis on ette nähtud kasutamiseks põllumajanduslikus tootmisprotsessis tootmisvahendina rohkem kui ühe aasta jooksul. Kriteerium, mille järgi jaotatakse kapitali kogumahutus põhivarasse, on seotud kasutajatest tegevusaladega, mitte selle tegevusalaga, kuhu kuulub juriidiline omanik. |
| --- | --- |

7.32.

| 7.33. | Multiregionaalsetele üksustele kuuluv põhivara määratakse sellele kohalikule tegevusalaüksusele, kus seda vara kasutatakse. Kasutusrendilepingu alusel kasutatav põhivara kirjendatakse vara omaniku piirkonnas, kapitalirendilepingu alusel kasutatav põhivara kirjendatakse kasutaja piirkonnas (ESA 2010, 13.33). |
| --- | --- |

7.33.

| 7.34. | Uued varad, mis arvatakse põhikapitali hulka, kirjendatakse brutosummana, st ilma põhikapitali kulumit maha arvamata. Lisaks arvutatakse põhikapitali kulum üldjuhul kõnealuste varade põhjal. Põhivara kulumi lahutamisel kapitali kogumahutusest saadakse kapitali netomahutus. |
| --- | --- |

7.34.

| 7.35. | Tootmisüksused võivad üksteisele müüa olemasolevaid varasid, nt kasutatud masinaid. Kui varad liiguvad tegevusalade ja piirkondade vahel, lisatakse ühes tegevusalas või piirkonnas makstud koguhind kapitali kogumahutusele põhivarasse, teises tegevusalas või piirkonnas arvatakse aga saadud hind maha kapitali kogumahutusest põhivarasse. Ostja arvestab varade omandilise kuuluvusega seotud tehingukulusid, näiteks maa ja olemasolevate hoonete müügiga seotud õiguskulusid, täiendava kapitali kogumahutusena põhivarasse, isegi kui osa kuludest tasub müüja. |
| --- | --- |

7.35.

| 7.36. | Kariloomade puhul tuleb piirkonna kapitali kogumahutus põhivarasse koostada kooskõlas ESA 2010ga (3.124–3.138) ja käesoleva lisa punktidega 2.149–2.161. Kariloomade puhul on kapitali kogumahutus põhivarasse võrdne aasta jooksul kariloomade omandamise (loomuliku kasvu ja väljastpoolt piirkonda tehtud ostude, sealhulgas impordi), sealhulgas oma tarbeks tootmise, ning kariloomade realiseerimise (tapmise, teistesse piirkondadesse toimunud müügi – sealhulgas ekspordi – või muu lõppkasutuse) vahega. Kui kõik piirkonnad on summeeritud, on oluline hoolitseda, et piirkondadevahelised vood nulliksid üksteist (v.a omandiõiguse ülemineku kulud), nii et kõigi piirkondade põhivarasse tehtud kapitali kogumahutuste summa oleks võrdne rahvamajanduse arvepidamise kapitali kogumahutusega põhivarasse. Alt-üles-meetodi kasutamisel kohaldatakse järgmist: loomade müük teiste piirkondade põllumajanduslikele majapidamistele on negatiivne kapitali kogumahutus põhivarasse, samas kui ostud teistest piirkondadest on positiivne kapitali kogumahutus põhivarasse. Selleks et arvutada kariloomade puhul piirkonna kapitali kogumahutus põhivarasse, võib kasutada soovitatavat kaudset meetodit (vt 2.156). |
| --- | --- |

7.36.

b)   Varude muutus

| 7.37. | Varud koosnevad kõigist varadest, mis ei kuulu põhikapitali hulka ja mida tootmisüksused teataval ajahetkel ajutiselt hoiavad. Eristatakse kahte liiki varusid: sisendite ja väljundite varud (vt 2.171). |
| --- | --- |

7.37.

| 7.38. | Varudeks liigitatud loomade puhul tuleb varude muutuste arvutamisel võtta arvesse ka müüki teistesse piirkondadesse ja ostu teistest piirkondadest ning importi ja eksporti. |
| --- | --- |

7.38.

C.   JAOTUSTEHINGUD JA MUUD VOOD

| 7.39. | See, et teatavatel juhtudel on raske saada usaldusväärset regionaalset teavet jaotustehingute kohta, eriti kui üksused tegutsevad rohkem kui ühes piirkonnas või kui piirkond ei ole alati selgelt määratletud ala, kus teatavad tegevused toimuvad, selgitab seda, miks põllumajanduse tegevusala puhul hõlmab ESA regionaalset arvepidamist ainult üksikute koondnäitajate puhul: lisandväärtus, subsiidiumid, maksud, töötajate hüvitised, rent ja üür ning muud tulud, intressid ja kapitali kogumahutus põhivarasse. |
| --- | --- |

7.39.

1.   Üldreeglid

| 7.40. | Jaotustehinguid kirjendatakse tekkepõhiselt, st hetkel, mil majanduslik väärtus, maksmisele kuuluv summa või nõue tekib, muutub, tühistatakse või lakkab olemast, mitte aga ajal, mil makse tegelikult sooritatakse. Kõnealust kirjendamispõhimõtet (mille aluseks on õigused ja kohustused) kasutatakse kõikide voogude puhul, olenemata sellest, kas tegemist on rahavoogudega või kas need toimuvad üksuste vahel või ühe üksuse piires. |
| --- | --- |

7.40.

| 7.41. | Kui kuupäeva, mil nõue (võlg) omandatakse, ei ole võimalik täpselt kindlaks määrata, võib kasutada maksekuupäeva või muud vastuvõetavat ligikaudset tekkepõhisuse väärtust (vt 3.007). |
| --- | --- |

7.41.

2.   Lisandväärtus

a)   Üldreeglid

| 7.42. | Lisandväärtus on majanduse või mõne selle tegevusala teatava perioodi tootmistegevuse tulemus ja see on tootmiskonto tasakaalustav kirje. See on toodangu väärtuse ja vahetarbimise väärtuse vahe. See on majanduse või tegevusala (vt 3.013) või piirkonna või piirkonna tegevusala tootlikkuse mõõtmise võtmeelement. |
| --- | --- |

7.42.

b)   Lisandväärtuse hindamine

| 7.43. | Lisandväärtuse võib sisestada brutoväärtusena (kogulisandväärtus baashindades) või netoväärtusena (netolisandväärtus baashindades), st enne või pärast põhikapitali kulumi mahaarvamist. Kooskõlas toodangu väärtuse hindamise meetodiga (baashinna põhjal) ja vahetarbimise väärtuse hindamise meetodiga (ostuhindade põhjal) mõõdetakse netolisandväärtust baashindades (vt 3.013). |
| --- | --- |

7.43.

| 7.44. | Baashindade kasutamine tähendab, et tootemaksud ja -subsiidiumid tuleb määrata konkreetsetele kaupadele ja teenustele, mis seejärel tuleb määrata piirkondadesse. |
| --- | --- |

7.44.

| 7.45. | Lahutades baashindades lisandväärtusest muud tootmismaksud ja lisades tootmissubsiidiumid, saadakse lisandväärtus tegurikuludes. Netolisandväärtus tegurikuludes moodustab tootmistegurite tulu (vt 3.014). |
| --- | --- |

7.45.

3.   Põhivara kulum

| 7.46. | PRAPs kehtib, et kaubad ja teenused, mis moodustavad põllumajandusliku majapidamise põhikapitali (nt korduvalt toodangut andvad istandikud, masinad ja hooned, suuremad maaparandustööd, tarkvara, mittetoodetud vara omandiõiguse ülemineku kulud), kuluvad ja iganevad tootmisprotsessis tootmisvahenditena. Sellist kulumist ja iganemist mõõdetakse põhivara kulumina. Nagu ka PAPs, ei arvestata põhivara kulumit tulundusloomade puhul. |
| --- | --- |

7.46.

4.   Subsiidiumid

| 7.47. | PRAP puhul kehtivad samad reeglid nagu PAP puhulgi: vood, mis PAPs liigitatakse tegevussubsiidiumideks, liigitatakse ka PRAPs samamoodi ning ka kapitalisiirete vormis voogusid käsitletakse sarnaselt. |
| --- | --- |

7.47.

5.   Maksud

| 7.48. | PRAP puhul kehtivad samad reeglid nagu PAP puhulgi: eri liiki maksud liigitakse PRAPs samal viisil nagu PAPs. |
| --- | --- |

7.48.

6.   Töötajate hüvitised

| 7.49. | Tootjate puhul jaotatakse töötajate hüvitised nende kohalike tegevusalaüksuste vahel, kus inimesed töötavad. Kui kõnealused andmed ei ole kättesaadavad, jaotatakse töötajate hüvitised paremuselt teise meetodi alusel, st töötundide põhjal. Kui kättesaadavad ei ole ei andmed töötajate hüvitiste ega töötundide kohta, kasutatakse kohalike tegevusalaüksuste töötajate arvu (vt ESA 2010, 13.42). |
| --- | --- |

7.49.

7.   Tegevuse netoülejääk

| 7.50. | Tegevuse netoülejääk saadakse netolisandväärtusest baashindades, lahutades töötajate hüvitised ja muud tootmismaksud ning liites muud tootmissubsiidiumid. |
| --- | --- |

7.50.

8.   Intressid, rent ja üür

| 7.51. | PRAP puhul kehtivad samad reeglid nagu PAP puhulgi: vood, mis PAPs liigitatakse intressiks ning rendiks ja üüriks, liigitatakse samamoodi ka PRAPs. |
| --- | --- |

7.51.

9.   Põllumajanduslik ettevõtjatulu: arvutamise üldreeglid

| 7.52. | Tegevuse ülejäägist arvatakse maha otseselt makstav omanditulu, mis tuleneb põllumajanduslikust tegevusest ja mittepõllumajanduslikust kõrvaltegevusest, st intressid, mida makstakse laenudelt, mis on võetud seoses kõnealuste tegevustega, sh põllumajandusmaa ostmiseks, ja maaomanikele makstud renditasud (vt 3.070–3.087). |
| --- | --- |

7.52.

D.   RAKENDAMISE LÜHIÜLEVAADE

1.   Sissejuhatus

| 7.53. | Käesoleva jao eesmärk on tuua esile mõned metoodika aspektid, eelkõige põllumajandusliku majapidamise valik ja toodangu mõõtmine. |
| --- | --- |

7.53.

| 7.54. | Põllumajanduslik majapidamine on põllumajanduse statistiliste vaatluste võrdlusüksus nii riiklikul tasandil kui ka riiklikust madalamal tasandil. See on üks PRAP suuremaid eeliseid, sest see tähendab, et toodangukoguste väärtuse hindamine võib põhineda otseselt statistilistel maa-alade, saagikuse, karja suuruse jms mõõtmise süsteemidel. Põllumajandusliku majapidamise valimise eeliseks on ka see, et arvepidamine on järjepidevam. Toodang ja kulud on tegelikult seotud samade üksusekogumitega, isegi kui ekstrapoleerimismeetodid on eri allikate puhul erinevad. Viimasena olgu nimetatud, et põllumajandusliku majapidamise valimine koos iseloomulike tegevuste ja üksuste mõistega hoiab ära vajaduse teha kohandusi, mis võivad olla vaieldavad, nagu võib juhtuda koduaedade ja mittepõllumajandusliku erakarjakasvatuse puhul. Kõnealune kokkulepe lihtsustab riikide võrdlemist. On ilmne, et seos füüsilistes kogustes esitatud statistiliste andmetega, mis on põllumajanduse jaoks üliolulised ja tagavad arvestuskirjetes mõõtude järjepidevuse, kuna kohandused ja „statistikavälised“ korrektsioonid on seeläbi piiratud, lihtsustab ja parandab arvutusi. Kõnealused aspektid on kooskõlas ka eesmärgiga eelistähtsustada PRAPs alt-üles-lähenemisviisi. |
| --- | --- |

7.54.

2.   Regionaalse põllumajanduse määratlemine

| 7.55. | Igas piirkonnas koosneb põllumajanduse tegevusala kõigist põllumajanduslikest majapidamistest, mille tootmistegurid asuvad selles piirkonnas. Kõnealune põhimõte, mis on kooskõlas tootmisüksuste residentsuse mõistega, võib tekitada üksikuid probleeme: põllumajandusstatistikas määratletakse põllumajanduslike majapidamiste asukoht tavaliselt nende peakontori järgi, mitte otseselt nende tootmistegurite asukoha järgi. Nimetatud kaks asukohta ei ole mitte alati samad ja sedamööda, kuidas põllumajanduslikud majapidamised muutuvad suuremaks, ilmneb ka nähtus tõenäoliselt sagedamini. Seetõttu tuleks mõned ettevõtted PRAP koostamisel piirkondade vahel ümber liigitada ja mõnel juhul isegi osadeks jagada. Tegelikkuses on see tõenäoliselt keeruline ja sellisel juhul võib olla eelistatav säilitada põllumajanduslikul majapidamisel sama asukoht nagu statistilistes uuringutes. Kõnealune ettepanek sõltub aga kahest tingimusest: esiteks peab asukoha kindlaksmääramise meetod olema riigi kõigi piirkondade puhul ühesugune ja teiseks tuleb arvestuskirjetes väärtust hinnata allikate põhjal, mis kasutavad põllumajanduslike majapidamiste asukoha määramiseks samu reegleid. |
| --- | --- |

7.55.

3.   Põllumajandustoodangu mõõtmine

| 7.56. | Põllumajandustoodangu hulka kuuluvad teatavad taimekasvatussaadused, mida sama põllumajanduslik majapidamine kasutab uuesti vahetarbimisena; see puudutab peamiselt loomasöödaks ettenähtud tooteid. Eelkõige põllukultuuride puhul võib regionaalset toodangut sageli kindlaks määrata igas piirkonnas koristatud saagikoguste alusel, millele seejärel määratakse hindade kaudu väärtus. Kõnealusel juhul hinnatakse kogu toodangut, olenemata sellest, kas see on ette nähtud turustamiseks väljaspool tegevusala, müügiks teistele põllumajanduslikele majapidamistele või kasutamiseks sama põllumajandusliku majapidamise poolt. Iga piirkonna toodang saadakse seega otse – vastavalt PAPs ja PRAPs kehtestatud kontseptsioonile. Hinnad, mille järgi määratakse üksusesisese tarbimise moodustava toodangu väärtus, võivad põhineda ka regionaalsetel andmetel, mis vastavad hindadele, millega toodangut turustatakse. Regionaalsete hinnaandmete puudumine on toodangu väärtuse hindamisel siiski üldine probleem nii turustatava (regionaalse) toodangu puhul kui ka sellise toodangu puhul, mis moodustab üksusesisese tarbimise. Seega tekitab üksusesisest tarbimist moodustavate toodete väärtuse hindamine PRAP järgi samasuguseid raskusi nagu turustatavate toodete väärtuse hindamine. Loomulikult on asi teisiti, kui koguseid ei saa hinnata piirkondlikul tasandil. Sellisel juhul on üldiselt ainus meetod, mida saab kasutada, riigi tasandil hinnatud väärtustel põhinev ülalt-alla-meetod (*4). |
| --- | --- |

7.56.

| 7.57. | Loomade puhul võetakse arvesse järgmisi elemente, olenemata sellest, kas loomad on liigitatud varudeks või põhivaraks:






  — | loomadega seotud varude muutuste ja põhivarasse tehtava kapitali kogumahutuse hindamine piirkondlikul tasandil, kuna need kaks voogu on toodangu arvutamise kaudse meetodi komponendid; |
| --- | --- | --- |

7.57.

—

loomadega seotud varude muutuste ja põhivarasse tehtava kapitali kogumahutuse hindamine piirkondlikul tasandil, kuna need kaks voogu on toodangu arvutamise kaudse meetodi komponendid;

| — | piirkondadevahelise loomakaubanduse hindamine, kuna selline kaubandus on toodangu arvutamise kaudse meetodi komponent; |
| --- | --- |

—

piirkondadevahelise loomakaubanduse hindamine, kuna selline kaubandus on toodangu arvutamise kaudse meetodi komponent;

| — | loomade impordi- ja ekspordivoogude jaotus piirkondade vahel; |
| --- | --- |

—

loomade impordi- ja ekspordivoogude jaotus piirkondade vahel;

| — | omandiõiguse ülemineku kulude asjakohane käsitlemine; |
| --- | --- |

—

omandiõiguse ülemineku kulude asjakohane käsitlemine;

| — | PRAP PAPga kohandamise meetod. |
| --- | --- |

—

PRAP PAPga kohandamise meetod.

| 7.58. | Mõnel juhul võib loomade toodangu arvutamise kaudne meetod olla piirkondlikul tasandil liiga keeruline. Sellistel juhtudel on parem arvutada toodang mudeli põhjal, kasutades füüsilisi andmeid, ja siis korrigeerida vastavalt PAP väärtustele. |
| --- | --- |

7.58.

4.   Lahutamatud mittepõllumajanduslikud kõrvaltegevused

| 7.59. | Sõltuvalt tegevuse liigist on mitmeid viise, kuidas inkorporeerida lahutamatuid mittepõllumajanduslikke kõrvaltegevusi PRAPsse. Mõned kõnealustest kõrvaltegevustest on piirkonna tasandil ka tugevalt kontsentreeritud, näiteks põllumajandustoodete töötlemine. Sellisel juhul võib toodangu hindamine nii koguste kui ka hindade põhjal tugineda kohalikele statistilistele andmetele. Sellise toodangu puhul on PAP väärtused de facto samad mis PRAP väärtused. Võib aga olla keerulisemaid juhtumeid. Näiteks ei pruugi mõne tegevuse jaoks olla piirkondlikku allikat, eriti kui see tegevus ei ole algusest peale konkreetsetesse piirkondadesse kontsentreeritud. Muude tegevuste puhul saadakse piirkondlikud andmed statistilistest vaatlustest või mikromajanduslikust arvepidamisest (nt põllumajandusliku raamatupidamise andmevõrk), kuid ei ole tagatud, et need andmed on piirkondlikult esinduslikud. Lisaks sellele võivad andmed olla vanad ja usaldusväärseks ajakohastamiseks puuduvad allikad. Viimasena olgu nimetatud, et piirkondlikul tasandil ei ole kvalitatiivsed näitajad mõnikord kättesaadavad. Kõigil neil juhtudel on PRAP lähtepunktiks PAP väärtused ja sageli tuleb kasutada ülalt-alla-meetodit. |
| --- | --- |

7.59.

5.   Vahetarbimine

| 7.60. | PRAP puhul hõlmab vahetarbimine põllumajanduslike majapidamiste kasutatavaid põllumajandustooteid, olenemata sellest, kas nendega kauplevad samas piirkonnas või eri piirkondades asuvad valdajad otse või vahetavad need omanikku vahendajate kaudu, kes võivad, kuid ei pruugi saada nende toodete omanikuks, enne kui need edasi müüakse. Lisaks kirjendatakse vahetarbimisena ka mõned üksusesiseselt tarbitavad põllumajandustooted, peamiselt teatavad loomasöödana kasutatavad kultuurid. Vahetarbimisena ei kirjendata loomade ostu – ka imporditud loomade puhul mitte. |
| --- | --- |

7.60.

| 7.61. | Esimene meetod, kuidas arvutada põllumajandustoodete vahetarbimist piirkondlikul tasandil, on arvutada toodete kaupa vahe PRAP toodangu ja toodangu selle osa vahel, mis kavatsetakse tegevusalast välja viia (*5). See ei ole siiski iga piirkonna põllumajandustoodete vahetarbimise kõige täpsem esitus, sest kuigi see hõlmab põllumajandustooteid, mis on ette nähtud teistes piirkondades asuvate põllumajanduslike majapidamiste vahetarbimiseks, ei hõlma see teiste piirkondade põllumajanduslikest majapidamistest pärinevaid põllumajandustooteid. Seetõttu tuleb vahetarbimist korrigeerida vastavalt PAPs esitatud väärtustele. |
| --- | --- |

7.61.

| 7.62. | Võimalik on ka teistsugune arvutusmeetod, milles teabeallikana kasutatakse põllumajandusliku raamatupidamise andmevõrku. Kõnealune allikas võimaldab hinnata põllumajandustoodete vahetarbimist, olenemata sellest, kas need on saadud teiste põllumajanduslike majapidamiste müügist või muudest allikatest, näiteks impordist. Samas ei hõlma põllumajandusliku raamatupidamise andmevõrk tooteid, mis kasutatakse samas põllumajanduslikus majapidamises vahetarbimiseks, täpselt samal viisil, mistõttu on vaja teha korrektsioone. Seetõttu tuleb ka sel juhul vahetarbimist korrigeerida vastavalt PAPs esitatud väärtustele. |
| --- | --- |

7.62.

(*1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. mai 2003. aasta määrus (EÜ) nr 1059/2003, millega kehtestatakse ühine statistiliste territoriaalüksuste liigitus (NUTS) (ELT L 154, 21.6.2003, lk 1)."

(*2)  Kui müük ja ost on toimunud samal arvestusperioodil."

(*3)  Looma ostu ei kirjendata kunagi vahetarbimisena (põhimõtteliselt on see lõpetamata töö soetamine, vt 2.067) ja loomade toodangut saab arvutada ainult kaudselt müügi, kapitali kogumahutuse põhivarasse ja varude muutuste alusel."

(*4)  Vastavalt kasutatud meetodile korrigeeritakse üksusesisest tarbimist PAP väärtustele."

(*5)  Siia ei kuulu imporditud põllumajandustooted (välja arvatud loomad).“
  "

---

(*1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. mai 2003. aasta määrus (EÜ) nr 1059/2003, millega kehtestatakse ühine statistiliste territoriaalüksuste liigitus (NUTS) (ELT L 154, 21.6.2003, lk 1).

(*2)  Kui müük ja ost on toimunud samal arvestusperioodil.

(*3)  Looma ostu ei kirjendata kunagi vahetarbimisena (põhimõtteliselt on see lõpetamata töö soetamine, vt 2.067) ja loomade toodangut saab arvutada ainult kaudselt müügi, kapitali kogumahutuse põhivarasse ja varude muutuste alusel.

(*4)  Vastavalt kasutatud meetodile korrigeeritakse üksusesisest tarbimist PAP väärtustele.

(*5)  Siia ei kuulu imporditud põllumajandustooted (välja arvatud loomad).“
  “

---

II LISA

„II LISA

ANDMEEDASTUSPROGRAMM

Iga toodangukirje kohta (kirjed 01–18, sealhulgas allkirjed) edastatakse nii väärtus baashindades kui ka selle komponendid (väärtus tootjahindades, tootesubsiidiumid ja tootemaksud).

Tootmiskonto ja põhivarasse tehtava kapitali kogumahutuse andmed edastatakse nii jooksevhindades kui ka eelneva aasta hindades.

Kõik väärtused esitatakse riigi vääringu miljonites ühikutes. Tööjõusisendit väljendatakse tuhandetes aasta tööühikutes.

Andmed põllumajanduse regionaalse arvepidamise (PRAP) jaoks esitatakse NUTS 2. tasandil ja edastatakse üksnes jooksevhindades.

1.   Tootmiskonto

| | | Andmed vaatlusaasta n kohta |
| --- | --- | --- |
| a | b | c | d |
| Positsioon | Muutujate loend | November
  aasta n (PAP hinnangud) | Märts
  aasta n+1 (PAP hinnangud) | September
  aasta n+1 (PAP andmed) | September
  aasta n+2 (PRAP andmed) |
| 01 | TERAVILI (sealhulgas seeme) | X | X | X | X |
| 01.1 | Nisu ja speltanisu | X | X | X | X |
| 01.1/1 | Pehme nisu ja speltanisu | — | — | X | X |
| 01.1/2 | Kõva nisu | — | — | X | X |
| 01.2 | Rukis ja meslin | X | X | X | X |
| 01.3 | Oder | X | X | X | X |
| 01.4 | Kaer ja suviteraviljasegud | X | X | X | X |
| 01.5 | Teramais | X | X | X | X |
| 01.6 | Riis | X | X | X | X |
| 01.7 | Muu teravili | X | X | X | X |
| 02 | TEHNILISED KULTUURID | X | X | X | X |
| 02.1 | Õliseemned ja õliviljad (sh seemned) | X | X | X | X |
| 02.1/1 | Rapsi- ja rüpsiseeme | — | — | X | X |
| 02.1/2 | Päevalill | — | — | X | X |
| 02.1/3 | Soja | — | — | X | X |
| 02.1/4 | Muud õlirikkad saadused | — | — | X | X |
| 02.2 | Valgurikkad kultuurid (sealhulgas seemned) | X | X | X | X |
| 02.3 | Toortubakas | X | X | X | X |
| 02.4 | Suhkrupeet | X | X | X | X |
| 02.5 | Muud tehnilised kultuurid | X | X | X | X |
| 02.5/1 | Kiutaimed | — | — | X | — |
| 02.5/2 | Humal | — | — | X | — |
| 02.5/3 | Muud tehnilised kultuurid: muud | — | — | X | — |
| 03 | SÖÖDATAIMED | X | X | X | X |
| 03.1 | Söödamais | — | — | X | X |
| 03.2 | Söödajuurviljad (sealhulgas söödapeet) | — | — | X | X |
| 03.3 | Muud söödataimed | — | — | X | X |
| 04 | KÖÖGIVILJAD JA AIANDUSTOOTED | X | X | X | X |
| 04.1 | Värsked köögiviljad | X | X | X | X |
| 04.1/1 | Lillkapsas | — | — | X | — |
| 04.1/2 | Tomatid | — | — | X | — |
| 04.1/3 | Muu värske köögivili | — | — | X | — |
| 04.2 | Taimed ja lilled | X | X | X | X |
| 04.2/1 | Taimlataimed | — | — | X | — |
| 04.2/2 | Dekoratiivtaimed ja lilled (sealhulgas jõulupuud) | — | — | X | — |
| 04.2/3 | Istandikud | — | — | X | — |
| 05 | KARTULID (sealhulgas seeme) | X | X | X | X |
| 06 | PUUVILJAD JA MARJAD | X | X | X | X |
| 06.1 | Värsked puuviljad ja marjad | X | X | X | X |
| 06.1/1 | Lauaõunad | — | — | X | — |
| 06.1/2 | Lauapirnid | — | — | X | — |
| 06.1/3 | Virsikud | — | — | X | — |
| 06.1/4 | Muud värsked puuviljad ja marjad | — | — | X | — |
| 06.2 | Tsitrusviljad | X | X | X | X |
| 06.2/1 | Magusad apelsinid | — | — | X | — |
| 06.2/2 | Mandariinid | — | — | X | — |
| 06.2/3 | Sidrunid | — | — | X | — |
| 06.2/4 | Muud tsitrusviljad | — | — | X | — |
| 06.3 | Troopilised puuviljad | X | X | X | X |
| 06.4 | Viinamarjad | X | X | X | X |
| 06.4/1 | Lauaviinamarjad | — | — | X | — |
| 06.4/2 | Muud viinamarjad | — | — | X | — |
| 06.5 | Oliivid | X | X | X | X |
| 06.5/1 | Lauaoliivid | — | — | X | — |
| 06.5/2 | Muud oliivid | — | — | X | — |
| 07 | VEIN | X | X | X | X |
| 07.1 | Lauavein | — | — | X | — |
| 07.2 | Kvaliteetvein | — | — | X | — |
| 08 | OLIIVIÕLI | X | X | X | X |
| 09 | MUUD TAIMEKASVATUSSAADUSED | X | X | X | X |
| 09.1 | Peamiselt punumiseks kasutatav taimne materjal | — | — | X | — |
| 09.2 | Seeme | — | — | X | — |
| 09.3 | Muud taimekasvatussaadused: muud | — | — | X | — |
| 10 | TAIMEKASVATUSTOODANG (01–09) | X | X | X | X |
| 11 | LOOMAD | X | X | X | X |
| 11.1 | Veised | X | X | X | X |
| 11.2 | Sead | X | X | X | X |
| 11.3 | Hobuslased | X | X | X | X |
| 11.4 | Lambad ja kitsed | X | X | X | X |
| 11.5 | Kodulinnud | X | X | X | X |
| 11.6 | Muud loomad | X | X | X | X |
| 12 | LOOMSED SAADUSED | X | X | X | X |
| 12.1 | Piim | X | X | X | X |
| 12.2 | Munad | X | X | X | X |
| 12.3 | Muud loomsed saadused | X | X | X | X |
| 12.3/1 | Toorvill | — | — | X | — |
| 12.3/2 | Siidiussikookonid | — | — | X | — |
| 12.3/3 | Muud loomsed saadused: muud | — | — | X | — |
| 13 | LOOMAKASVATUSTOODANG (11+12) | X | X | X | X |
| 14 | PÕLLUMAJANDUSTOODETE TOODANG (10+13) | X | X | X | X |
| 15 | PÕLLUMAJANDUSTEENUSTE TOODANG | X | X | X | X |
| 15.1 | Põllumajandusteenused | — | — | X | — |
| 15.2 | Piimakvoodi rentimine | — | — | X | — |
| 16 | PÕLLUMAJANDUSTOODANG (14+15) | X | X | X | X |
| 17 | MITTEPÕLLUMAJANDUSLIKUD KÕRVALTEGEVUSED (LAHUTAMATUD) | X | X | X | X |
| 17.1 | Põllumajandussaaduste töötlemine | X | X | X | X |
| 17.2 | Muud lahutamatud kõrvaltegevused (kaubad ja teenused) | X | X | X | X |
| 18 | PÕLLUMAJANDUSE TEGEVUSALA TOODANG (16+17) | X | X | X | X |
| 19 | VAHETARBIMINE KOKKU | X | X | X | X |
| 19.01 | Seemned ja istutusmaterjal | X | X | X | X |
| 19.02 | Energia; määrdeained | X | X | X | X |
| 19.02/1 | — | elekter |

Andmed vaatlusaasta n kohta

a

b

c

d

Positsioon

Muutujate loend

November

aasta n (PAP hinnangud)

Märts

aasta n+1 (PAP hinnangud)

September

aasta n+1 (PAP andmed)

September

aasta n+2 (PRAP andmed)

01

TERAVILI (sealhulgas seeme)

X

X

X

X

01.1

Nisu ja speltanisu

X

X

X

X

01.1/1

Pehme nisu ja speltanisu

—

—

X

X

01.1/2

Kõva nisu

—

—

X

X

01.2

Rukis ja meslin

X

X

X

X

01.3

Oder

X

X

X

X

01.4

Kaer ja suviteraviljasegud

X

X

X

X

01.5

Teramais

X

X

X

X

01.6

Riis

X

X

X

X

01.7

Muu teravili

X

X

X

X

02

TEHNILISED KULTUURID

X

X

X

X

02.1

Õliseemned ja õliviljad (sh seemned)

X

X

X

X

02.1/1

Rapsi- ja rüpsiseeme

—

—

X

X

02.1/2

Päevalill

—

—

X

X

02.1/3

Soja

—

—

X

X

02.1/4

Muud õlirikkad saadused

—

—

X

X

02.2

Valgurikkad kultuurid (sealhulgas seemned)

X

X

X

X

02.3

Toortubakas

X

X

X

X

02.4

Suhkrupeet

X

X

X

X

02.5

Muud tehnilised kultuurid

X

X

X

X

02.5/1

Kiutaimed

—

—

X

—

02.5/2

Humal

—

—

X

—

02.5/3

Muud tehnilised kultuurid: muud

—

—

X

—

03

SÖÖDATAIMED

X

X

X

X

03.1

Söödamais

—

—

X

X

03.2

Söödajuurviljad (sealhulgas söödapeet)

—

—

X

X

03.3

Muud söödataimed

—

—

X

X

04

KÖÖGIVILJAD JA AIANDUSTOOTED

X

X

X

X

04.1

Värsked köögiviljad

X

X

X

X

04.1/1

Lillkapsas

—

—

X

—

04.1/2

Tomatid

—

—

X

—

04.1/3

Muu värske köögivili

—

—

X

—

04.2

Taimed ja lilled

X

X

X

X

04.2/1

Taimlataimed

—

—

X

—

04.2/2

Dekoratiivtaimed ja lilled (sealhulgas jõulupuud)

—

—

X

—

04.2/3

Istandikud

—

—

X

—

05

KARTULID (sealhulgas seeme)

X

X

X

X

06

PUUVILJAD JA MARJAD

X

X

X

X

06.1

Värsked puuviljad ja marjad

X

X

X

X

06.1/1

Lauaõunad

—

—

X

—

06.1/2

Lauapirnid

—

—

X

—

06.1/3

Virsikud

—

—

X

—

06.1/4

Muud värsked puuviljad ja marjad

—

—

X

—

06.2

Tsitrusviljad

X

X

X

X

06.2/1

Magusad apelsinid

—

—

X

—

06.2/2

Mandariinid

—

—

X

—

06.2/3

Sidrunid

—

—

X

—

06.2/4

Muud tsitrusviljad

—

—

X

—

06.3

Troopilised puuviljad

X

X

X

X

06.4

Viinamarjad

X

X

X

X

06.4/1

Lauaviinamarjad

—

—

X

—

06.4/2

Muud viinamarjad

—

—

X

—

06.5

Oliivid

X

X

X

X

06.5/1

Lauaoliivid

—

—

X

—

06.5/2

Muud oliivid

—

—

X

—

07

VEIN

X

X

X

X

07.1

Lauavein

—

—

X

—

07.2

Kvaliteetvein

—

—

X

—

08

OLIIVIÕLI

X

X

X

X

09

MUUD TAIMEKASVATUSSAADUSED

X

X

X

X

09.1

Peamiselt punumiseks kasutatav taimne materjal

—

—

X

—

09.2

Seeme

—

—

X

—

09.3

Muud taimekasvatussaadused: muud

—

—

X

—

10

TAIMEKASVATUSTOODANG (01–09)

X

X

X

X

11

LOOMAD

X

X

X

X

11.1

Veised

X

X

X

X

11.2

Sead

X

X

X

X

11.3

Hobuslased

X

X

X

X

11.4

Lambad ja kitsed

X

X

X

X

11.5

Kodulinnud

X

X

X

X

11.6

Muud loomad

X

X

X

X

12

LOOMSED SAADUSED

X

X

X

X

12.1

Piim

X

X

X

X

12.2

Munad

X

X

X

X

12.3

Muud loomsed saadused

X

X

X

X

12.3/1

Toorvill

—

—

X

—

12.3/2

Siidiussikookonid

—

—

X

—

12.3/3

Muud loomsed saadused: muud

—

—

X

—

13

LOOMAKASVATUSTOODANG (11+12)

X

X

X

X

14

PÕLLUMAJANDUSTOODETE TOODANG (10+13)

X

X

X

X

15

PÕLLUMAJANDUSTEENUSTE TOODANG

X

X

X

X

15.1

Põllumajandusteenused

—

—

X

—

15.2

Piimakvoodi rentimine

—

—

X

—

16

PÕLLUMAJANDUSTOODANG (14+15)

X

X

X

X

17

MITTEPÕLLUMAJANDUSLIKUD KÕRVALTEGEVUSED (LAHUTAMATUD)

X

X

X

X

17.1

Põllumajandussaaduste töötlemine

X

X

X

X

17.2

Muud lahutamatud kõrvaltegevused (kaubad ja teenused)

X

X

X

X

18

PÕLLUMAJANDUSE TEGEVUSALA TOODANG (16+17)

X

X

X

X

19

VAHETARBIMINE KOKKU

X

X

X

X

19.01

Seemned ja istutusmaterjal

X

X

X

X

19.02

Energia; määrdeained

X

X

X

X

19.02/1

—

elekter

—

—

X

—

19.02/2

| — | gaas |
| --- | --- |

—

gaas

—

—

X

—

19.02/3

| — | muud kütused ja mootorikütused |
| --- | --- |

—

muud kütused ja mootorikütused

—

—

X

—

19.02/4

| — | muud |
| --- | --- |

—

muud

—

—

X

—

19.03

Väetised ja mullaparandusained

X

X

X

X

19.04

Taimekaitsetooted ja pestitsiidid

X

X

X

X

19.05

Veterinaarkulud

X

X

X

X

19.06

Loomasööt

X

X

X

X

19.06/1

| — | teiste põllumajanduslike majapidamiste tarnitud sööt |
| --- | --- |

—

teiste põllumajanduslike majapidamiste tarnitud sööt

X

X

X

X

19.06/2

| — | väljastpoolt põllumajanduse tegevusala ostetud sööt |
| --- | --- |

—

väljastpoolt põllumajanduse tegevusala ostetud sööt

X

X

X

X

19.06/3

| — | samas põllumajanduslikus majapidamises toodetud ja tarbitud sööt |
| --- | --- |

—

samas põllumajanduslikus majapidamises toodetud ja tarbitud sööt

X

X

X

X

19.07

Materjalide hooldus

X

X

X

X

19.08

Hoonete hooldus

X

X

X

X

19.09

Põllumajandusteenused

X

X

X

X

19.10

Kaudselt mõõdetavad finantsvahendusteenused (FISIM)

X

X

X

X

19.11

Muud kaubad ja teenused

X

X

X

X

20

KOGULISANDVÄÄRTUS BAASHINDADES (18–19)

X

X

X

X

21

PÕHIVARA KULUM

X

X

X

X

21.1

Varustus

—

—

X

—

21.2

Hooned

—

—

X

—

21.3

Istandikud

—

—

X

—

21.4

Muu

—

—

X

—

22

NETOLISANDVÄÄRTUS BAASHINDADES (20–21)

X

X

X

X

2.   Tulutekkekonto

| | | Andmed vaatlusaasta n kohta |
| --- | --- | --- |
| a | b | c | d |
| Positsioon | Muutujate loend | November
  aasta n (PAP hinnangud) | Märts
  aasta n+1 (PAP hinnangud) | September
  aasta n+1 (PAP andmed) | September
  aasta n+2 (PRAP andmed) |
| 23 | TÖÖTAJATE HÜVITISED | X | X | X | X |
| 24 | MUUD TOOTMISMAKSUD | X | X | X | X |
| 25 | MUUD TOOTMISSUBSIIDIUMID | X | X | X | X |
| 26 | TEGURITULU (22–24+25) | X | X | X | X |
| 27 | TEGEVUSE ÜLEJÄÄK JA SEGATULU (22–23–24+25) | X | X | X | X |

Andmed vaatlusaasta n kohta

a

b

c

d

Positsioon

Muutujate loend

November

aasta n (PAP hinnangud)

Märts

aasta n+1 (PAP hinnangud)

September

aasta n+1 (PAP andmed)

September

aasta n+2 (PRAP andmed)

23

TÖÖTAJATE HÜVITISED

X

X

X

X

24

MUUD TOOTMISMAKSUD

X

X

X

X

25

MUUD TOOTMISSUBSIIDIUMID

X

X

X

X

26

TEGURITULU (22–24+25)

X

X

X

X

27

TEGEVUSE ÜLEJÄÄK JA SEGATULU (22–23–24+25)

X

X

X

X

3.   Ettevõtlustulu konto

| | | Andmed vaatlusaasta n kohta |
| --- | --- | --- |
| a | b | c | d |
| Positsioon | Muutujate loend | November
  aasta n (PAP hinnangud) | Märts
  aasta n+1 (PAP hinnangud) | September
  aasta n+1 (PAP andmed) | September
  aasta n+2 (PRAP andmed) |
| 28 | MAKSTAV RENT JA MUUD KINNISVARA RENDITASUD | X | X | X | X |
| 29 | MAKSTAV INTRESS | X | X | X | X |
| 30 | SAADAVAD INTRESSID | X | X | X | X |
| 31 | ETTEVÕTLUSTULU (27–28–29+30) | X | X | X | X |

Andmed vaatlusaasta n kohta

a

b

c

d

Positsioon

Muutujate loend

November

aasta n (PAP hinnangud)

Märts

aasta n+1 (PAP hinnangud)

September

aasta n+1 (PAP andmed)

September

aasta n+2 (PRAP andmed)

28

MAKSTAV RENT JA MUUD KINNISVARA RENDITASUD

X

X

X

X

29

MAKSTAV INTRESS

X

X

X

X

30

SAADAVAD INTRESSID

X

X

X

X

31

ETTEVÕTLUSTULU (27–28–29+30)

X

X

X

X

4.   Kapitalikonto elemendid

| | | Andmed vaatlusaasta n kohta |
| --- | --- | --- |
| a | b | c | d |
| Positsioon | Muutujate loend | November
  aasta n (PAP hinnangud) | Märts
  aasta n+1 (PAP hinnangud) | September
  aasta n+1 (PAP andmed) | September
  aasta n+2 (PRAP andmed) |
| 32 | KAPITALI KOGUMAHUTUS PÕLLUMAJANDUSTOODETESSE (PÕHIVARA) | — | — | X | X |
| 32.1 | Kapitali kogumahutus instandikesse (põhivara) | — | — | X | — |
| 32.2 | Kapitali kogumahutus loomadesse (põhivara) | — | — | X | — |
| 33 | KAPITALI KOGUMAHUTUS MITTEPÕLLUMAJANDUSTOODETESSE (PÕHIVARA) | — | — | X | X |
| 33.1 | Kapitali kogumahutus materjalidesse (põhivara) | — | — | X | — |
| 33.2 | Kapitali kogumahutus hoonetesse (põhivara) | — | — | X | — |
| 33.3 | Muu kapitali kogumahutus põhivarasse | — | — | X | — |
| 34 | KAPITALI KOGUMAHUTUS PÕHIVARASSE (VÄLJA ARVATUD MAHAARVATAV LISANDVÄÄRTUSMAKS) (32+33) | — | — | X | X |
| 35 | KAPITALI NETOMAHUTUS PÕHIVARASSE (VÄLJA ARVATUD MAHAARVATAV LISANDVÄÄRTUSMAKS) (34–21) | — | — | X | X |
| 36 | VARUDE MUUTUS | — | — | X | X |
| 37 | KAPITALISIIRDED | — | — | X | X |
| 37.1 | Investeerimistoetused | — | — | X | — |
| 37.2 | Muud kapitalisiirded | — | — | X | — |

Andmed vaatlusaasta n kohta

a

b

c

d

Positsioon

Muutujate loend

November

aasta n (PAP hinnangud)

Märts

aasta n+1 (PAP hinnangud)

September

aasta n+1 (PAP andmed)

September

aasta n+2 (PRAP andmed)

32

KAPITALI KOGUMAHUTUS PÕLLUMAJANDUSTOODETESSE (PÕHIVARA)

—

—

X

X

32.1

Kapitali kogumahutus instandikesse (põhivara)

—

—

X

—

32.2

Kapitali kogumahutus loomadesse (põhivara)

—

—

X

—

33

KAPITALI KOGUMAHUTUS MITTEPÕLLUMAJANDUSTOODETESSE (PÕHIVARA)

—

—

X

X

33.1

Kapitali kogumahutus materjalidesse (põhivara)

—

—

X

—

33.2

Kapitali kogumahutus hoonetesse (põhivara)

—

—

X

—

33.3

Muu kapitali kogumahutus põhivarasse

—

—

X

—

34

KAPITALI KOGUMAHUTUS PÕHIVARASSE (VÄLJA ARVATUD MAHAARVATAV LISANDVÄÄRTUSMAKS) (32+33)

—

—

X

X

35

KAPITALI NETOMAHUTUS PÕHIVARASSE (VÄLJA ARVATUD MAHAARVATAV LISANDVÄÄRTUSMAKS) (34–21)

—

—

X

X

36

VARUDE MUUTUS

—

—

X

X

37

KAPITALISIIRDED

—

—

X

X

37.1

Investeerimistoetused

—

—

X

—

37.2

Muud kapitalisiirded

—

—

X

—

5.   Põllumajanduse tööjõusisend

| | | Andmed vaatlusaasta n kohta |
| --- | --- | --- |
| a | b | c |
| Positsioon | Muutujate loend | November
  aasta n (PAP hinnangud) | Märts
  aasta n+1 (PAP hinnangud) | September
  aasta n+1 (PAP andmed) |
| 38 | PÕLLUMAJANDUSE TÖÖJÕUSISEND KOKKU | X | X | X |
| 38.1 | Põllumajanduse mittepalgaline tööjõusisend | X | X | X |
| 38.2 | Põllumajanduse palgaline tööjõusisend | X | X | X |

Andmed vaatlusaasta n kohta

a

b

c

Positsioon

Muutujate loend

November

aasta n (PAP hinnangud)

Märts

aasta n+1 (PAP hinnangud)

September

aasta n+1 (PAP andmed)

38

PÕLLUMAJANDUSE TÖÖJÕUSISEND KOKKU

X

X

X

38.1

Põllumajanduse mittepalgaline tööjõusisend

X

X

X

38.2

Põllumajanduse palgaline tööjõusisend

X

X

X

---

OTSUSED

| 12.4.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 114/22 |
| --- | --- | --- | --- |

12.4.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 114/22

---

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OSTSUS (EL) 2022/591,

6. aprill 2022,

mis käsitleb Euroopa Liidu üldist keskkonnaalast tegevusprogrammi aastani 2030

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 192 lõiget 3,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust (1),

võttes arvesse Regioonide Komitee arvamust (2),

toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt (3)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artikli 192 lõikega 3 on järjestikused üldised keskkonnaalased tegevusprogrammid alates 1973. aastast suunanud liidu keskkonnapoliitika kujundamist ja koordineerimist ning moodustanud raamistiku, mille alusel liit on võtnud meetmeid keskkonna- ja kliimavaldkonnas. |
| --- | --- |

(1)

Kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artikli 192 lõikega 3 on järjestikused üldised keskkonnaalased tegevusprogrammid alates 1973. aastast suunanud liidu keskkonnapoliitika kujundamist ja koordineerimist ning moodustanud raamistiku, mille alusel liit on võtnud meetmeid keskkonna- ja kliimavaldkonnas.

| (2) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsusega nr 1386/2013/EL (4) kehtestati seitsmes keskkonnaalane tegevusprogramm (edaspidi „seitsmes keskkonnaprogramm“). Seitsmendas keskkonnaprogrammis on esitatud liidu keskkonnaalane tegevuskava kuni 31. detsembrini 2020 ning pikaajaline visioon aastani 2050. |
| --- | --- |

(2)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsusega nr 1386/2013/EL (4) kehtestati seitsmes keskkonnaalane tegevusprogramm (edaspidi „seitsmes keskkonnaprogramm“). Seitsmendas keskkonnaprogrammis on esitatud liidu keskkonnaalane tegevuskava kuni 31. detsembrini 2020 ning pikaajaline visioon aastani 2050.

| (3) | Komisjoni 15. mai 2019. aasta aruandes seitsmenda keskkonnaprogrammi hindamise kohta jõuti järeldusele, et 2050. aastani ulatuv visioon ja esmatähtsad eesmärgid on ikka veel asjakohased, et seitsmes keskkonnaprogramm on aidanud võtta prognoositavamaid, kiiremaid ja paremini koordineeritud keskkonnapoliitika meetmeid ning et selle struktuur ja tugiraamistik on aidanud luua sünergiat ning muutnud seega keskkonnapoliitika tulemuslikumaks ja tõhusamaks. Aruandes jõuti ka järeldusele, et seitsmenda keskkonnaprogrammiga kavandati see, mis hiljem nähti ette ka Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni (ÜRO) kestliku arengu tegevuskavas aastani 2030, sest selles rõhutati majanduskasvu ja sotsiaalse heaolu sõltumist heas seisundis loodusvaradest, et seitsmes keskkonnaprogramm on hõlbustanud kestliku arengu eesmärkide saavutamist ning on võimaldanud liidul kõneleda üleilmsel areenil kliima- ja keskkonnaküsimustes ühel häälel, ent edusammud looduskaitse, tervise ja keskkonnaküsimuste teistesse poliitikavaldkondadesse lõimimisel ei ole piisavad. Aruandes jõuti samuti järeldusele, et seitsmendas keskkonnaprogrammis oleks võidud rohkem arvesse võtta sotsiaalküsimusi, tuginedes olemasolevatele seostele keskkonna- ja sotsiaalpoliitika vahel, näiteks seoses mõjuga haavatavatele rühmadele, töökohtadele, sotsiaalsele kaasatusele ja ebavõrdsusele. Lisaks märgiti komisjoni aruandes, et hoolimata üha ambitsioonikamatest keskkonnaalastest eesmärkidest paljudes poliitikavaldkondades on kulutused keskkonnakaitsele jäänud Euroopas paljude aastate jooksul samaks (ligikaudu 2 % SKPst) ning et keskkonnaalaste õigusaktide rakendamata jätmine läheb liidu majandusele igal aastal maksma ligikaudu 55 miljardit eurot tervisekuludes ja keskkonnale avalduvates otseses kuludes. Komisjoni aruandes märgiti, et seitsmenda keskkonnaprogrammi rakendamist oleks saanud tugevdada jõulisema seiremehhanismiga. |
| --- | --- |

(3)

Komisjoni 15. mai 2019. aasta aruandes seitsmenda keskkonnaprogrammi hindamise kohta jõuti järeldusele, et 2050. aastani ulatuv visioon ja esmatähtsad eesmärgid on ikka veel asjakohased, et seitsmes keskkonnaprogramm on aidanud võtta prognoositavamaid, kiiremaid ja paremini koordineeritud keskkonnapoliitika meetmeid ning et selle struktuur ja tugiraamistik on aidanud luua sünergiat ning muutnud seega keskkonnapoliitika tulemuslikumaks ja tõhusamaks. Aruandes jõuti ka järeldusele, et seitsmenda keskkonnaprogrammiga kavandati see, mis hiljem nähti ette ka Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni (ÜRO) kestliku arengu tegevuskavas aastani 2030, sest selles rõhutati majanduskasvu ja sotsiaalse heaolu sõltumist heas seisundis loodusvaradest, et seitsmes keskkonnaprogramm on hõlbustanud kestliku arengu eesmärkide saavutamist ning on võimaldanud liidul kõneleda üleilmsel areenil kliima- ja keskkonnaküsimustes ühel häälel, ent edusammud looduskaitse, tervise ja keskkonnaküsimuste teistesse poliitikavaldkondadesse lõimimisel ei ole piisavad. Aruandes jõuti samuti järeldusele, et seitsmendas keskkonnaprogrammis oleks võidud rohkem arvesse võtta sotsiaalküsimusi, tuginedes olemasolevatele seostele keskkonna- ja sotsiaalpoliitika vahel, näiteks seoses mõjuga haavatavatele rühmadele, töökohtadele, sotsiaalsele kaasatusele ja ebavõrdsusele. Lisaks märgiti komisjoni aruandes, et hoolimata üha ambitsioonikamatest keskkonnaalastest eesmärkidest paljudes poliitikavaldkondades on kulutused keskkonnakaitsele jäänud Euroopas paljude aastate jooksul samaks (ligikaudu 2 % SKPst) ning et keskkonnaalaste õigusaktide rakendamata jätmine läheb liidu majandusele igal aastal maksma ligikaudu 55 miljardit eurot tervisekuludes ja keskkonnale avalduvates otseses kuludes. Komisjoni aruandes märgiti, et seitsmenda keskkonnaprogrammi rakendamist oleks saanud tugevdada jõulisema seiremehhanismiga.

| (4) | Euroopa Keskkonnaameti aruande „Euroopa keskkond – seisund ja väljavaated 2020. aastal: teadmised kestlikule Euroopale üleminekuks“ (edaspidi „SOER 2020“) kohaselt on liidul ainulaadne võimalus asuda järgmisel kümnendil kestlikkusküsimustes maailmas juhtrolli, lahendades pakilisi süsteemseid lahendusi nõudvaid kestlikkusprobleeme. Süsteemsed muutused hõlmavad põhimõttelisi, ümberkujundavaid ja paljusid valdkondi puudutavaid muutusi ning eeldavad suuri nihkeid ja ümberorienteerumist süsteemi eesmärkides, stiimulites, tehnoloogias, sotsiaalsetes tavades ja normides, samuti teadmussüsteemides ja juhtimismeetodites. SOER 2020 järgi on Euroopa püsivate keskkonna- ja kestlikkusprobleemide üheks kõige olulisemaks põhjuseks see, et need on lahutamatult seotud majandustegevuse ja elustiiliga, eelkõige ühiskondlike süsteemidega, mis täidavad eurooplaste selliseid esmavajadusi nagu toit, energia ja liikuvus. Poliitikavaldkondade sidususe tagamine kehtiva keskkonnapoliitikaga ja selle täielik rakendamine viiks Euroopa oma 2030. aastaks sätestatud keskkonnaeesmärkide saavutamisele palju lähemale ning aitaks täita ÜRO kestliku arengu tegevuskava aastani 2030 ja selle kestliku arengu eesmärke. |
| --- | --- |

(4)

Euroopa Keskkonnaameti aruande „Euroopa keskkond – seisund ja väljavaated 2020. aastal: teadmised kestlikule Euroopale üleminekuks“ (edaspidi „SOER 2020“) kohaselt on liidul ainulaadne võimalus asuda järgmisel kümnendil kestlikkusküsimustes maailmas juhtrolli, lahendades pakilisi süsteemseid lahendusi nõudvaid kestlikkusprobleeme. Süsteemsed muutused hõlmavad põhimõttelisi, ümberkujundavaid ja paljusid valdkondi puudutavaid muutusi ning eeldavad suuri nihkeid ja ümberorienteerumist süsteemi eesmärkides, stiimulites, tehnoloogias, sotsiaalsetes tavades ja normides, samuti teadmussüsteemides ja juhtimismeetodites. SOER 2020 järgi on Euroopa püsivate keskkonna- ja kestlikkusprobleemide üheks kõige olulisemaks põhjuseks see, et need on lahutamatult seotud majandustegevuse ja elustiiliga, eelkõige ühiskondlike süsteemidega, mis täidavad eurooplaste selliseid esmavajadusi nagu toit, energia ja liikuvus. Poliitikavaldkondade sidususe tagamine kehtiva keskkonnapoliitikaga ja selle täielik rakendamine viiks Euroopa oma 2030. aastaks sätestatud keskkonnaeesmärkide saavutamisele palju lähemale ning aitaks täita ÜRO kestliku arengu tegevuskava aastani 2030 ja selle kestliku arengu eesmärke.

| (5) | Komisjon võttis SOER 2020s kindlaks tehtud probleemidega tegelemiseks 11. detsembril 2019. aasta vastu teatise „Euroopa roheline kokkulepe“, mis sisaldab rohe- ja digipööret toetava uue majanduskasvu strateegiat, mille eesmärk on kujundada liidus välja õiglane ja jõukas ühiskond, millel on kestlik, konkurentsivõimeline, kliimaneutraalne ja ressursitõhus majandus, ning kaitsta, säilitada ja suurendada liidu looduskapitali, parandades ühtlasi praeguste ja tulevaste põlvkondade elukvaliteeti. Prioriteet peaks olema kliima- ja keskkonnaeesmärkide kiire saavutamine, kaitstes samal ajal inimeste tervist ja heaolu keskkonnariskide ja -mõju eest ning tagades õiglase ja kaasava ülemineku. Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) 2021/1119 (5) on sätestatud liidu eesmärk saavutada hiljemalt 2050. aastaks kliimaneutraalsus. |
| --- | --- |

(5)

Komisjon võttis SOER 2020s kindlaks tehtud probleemidega tegelemiseks 11. detsembril 2019. aasta vastu teatise „Euroopa roheline kokkulepe“, mis sisaldab rohe- ja digipööret toetava uue majanduskasvu strateegiat, mille eesmärk on kujundada liidus välja õiglane ja jõukas ühiskond, millel on kestlik, konkurentsivõimeline, kliimaneutraalne ja ressursitõhus majandus, ning kaitsta, säilitada ja suurendada liidu looduskapitali, parandades ühtlasi praeguste ja tulevaste põlvkondade elukvaliteeti. Prioriteet peaks olema kliima- ja keskkonnaeesmärkide kiire saavutamine, kaitstes samal ajal inimeste tervist ja heaolu keskkonnariskide ja -mõju eest ning tagades õiglase ja kaasava ülemineku. Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) 2021/1119 (5) on sätestatud liidu eesmärk saavutada hiljemalt 2050. aastaks kliimaneutraalsus.

| (6) | Oma 28. novembri 2019. aasta resolutsioonis kliima- ja keskkonnaalase hädaolukorra kohta rõhutas Euroopa Parlament, et kiire ja ambitsioonikas tegutsemine on otsustava tähtsusega, ning nõudis tungivalt, et komisjon tegutseks sihipäraselt, sealhulgas tagades, et kõik tulevased seadusandlikud ja eelarve-ettepanekud oleksid kõigiti kooskõlas eesmärgiga hoida globaalne soojenemine alla 1,5 °C ning et need ei kiirendaks elurikkuse kadumist, samuti tegeledes vasturääkivustega liidu praeguses kliima- ja keskkonnaalast hädaolukorda käsitlevas poliitikas, eelkõige ulatuslikult reformides põllumajandus-, kaubandus-, transpordi-, energia- ja taristuinvesteeringute poliitikat. |
| --- | --- |

(6)

Oma 28. novembri 2019. aasta resolutsioonis kliima- ja keskkonnaalase hädaolukorra kohta rõhutas Euroopa Parlament, et kiire ja ambitsioonikas tegutsemine on otsustava tähtsusega, ning nõudis tungivalt, et komisjon tegutseks sihipäraselt, sealhulgas tagades, et kõik tulevased seadusandlikud ja eelarve-ettepanekud oleksid kõigiti kooskõlas eesmärgiga hoida globaalne soojenemine alla 1,5 °C ning et need ei kiirendaks elurikkuse kadumist, samuti tegeledes vasturääkivustega liidu praeguses kliima- ja keskkonnaalast hädaolukorda käsitlevas poliitikas, eelkõige ulatuslikult reformides põllumajandus-, kaubandus-, transpordi-, energia- ja taristuinvesteeringute poliitikat.

| (7) | Euroopa rohelisel kokkuleppel põhineb taasterahastu „NextGenerationEU“, millega edendatakse investeeringuid rohe- ja digipöörde jaoks esmatähtsatesse sektoritesse, et suurendada vastupanuvõimet ning luua majanduskasvu ja töökohti õiglases ja kaasavas ühiskonnas. Taaste- ja vastupidavusrahastu, mis koos liidu 2021.–2027. aasta eelarvega aitab taastada liidu majandust COVID-19 kriisist, põhineb samuti Euroopa rohelises kokkuleppes seatud esmatähtsatel eesmärkidel. Peale selle tuleb kõigis taasterahastu „NextGenerationEU“ kohastes algatustes järgida vajadusel põhimõtet „ei kahjusta oluliselt“, mis on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2020/852 (6) (taksonoomiamäärus) artiklis 17. Taasterahastu „NextGenerationEU“ annab hea võimaluse kiirendada üleminekut kliimaneutraalsusele ja keskkonnakaitsele. |
| --- | --- |

(7)

Euroopa rohelisel kokkuleppel põhineb taasterahastu „NextGenerationEU“, millega edendatakse investeeringuid rohe- ja digipöörde jaoks esmatähtsatesse sektoritesse, et suurendada vastupanuvõimet ning luua majanduskasvu ja töökohti õiglases ja kaasavas ühiskonnas. Taaste- ja vastupidavusrahastu, mis koos liidu 2021.–2027. aasta eelarvega aitab taastada liidu majandust COVID-19 kriisist, põhineb samuti Euroopa rohelises kokkuleppes seatud esmatähtsatel eesmärkidel. Peale selle tuleb kõigis taasterahastu „NextGenerationEU“ kohastes algatustes järgida vajadusel põhimõtet „ei kahjusta oluliselt“, mis on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2020/852 (6) (taksonoomiamäärus) artiklis 17. Taasterahastu „NextGenerationEU“ annab hea võimaluse kiirendada üleminekut kliimaneutraalsusele ja keskkonnakaitsele.

| (8) | Seitsmes keskkonnaprogramm lõppes 31. detsembril 2020 ning selle artikli 4 lõike 3 kohaselt pidi komisjon vajaduse korral esitama aegsasti kaheksanda keskkonnaalase tegevusprogrammi (edaspidi „kaheksas keskkonnaprogramm“) ettepaneku, et vältida ajalise lõhe teket seitsmenda ja kaheksanda keskkonnaprogrammi vahel. Komisjon teatas oma teatises „Euroopa roheline kokkulepe“, et kaheksas keskkonnaprogramm sisaldab uut seiremehhanismi, millega tagatakse, et liit püsib oma keskkonnaeesmärkide saavutamise kursil. |
| --- | --- |

(8)

Seitsmes keskkonnaprogramm lõppes 31. detsembril 2020 ning selle artikli 4 lõike 3 kohaselt pidi komisjon vajaduse korral esitama aegsasti kaheksanda keskkonnaalase tegevusprogrammi (edaspidi „kaheksas keskkonnaprogramm“) ettepaneku, et vältida ajalise lõhe teket seitsmenda ja kaheksanda keskkonnaprogrammi vahel. Komisjon teatas oma teatises „Euroopa roheline kokkulepe“, et kaheksas keskkonnaprogramm sisaldab uut seiremehhanismi, millega tagatakse, et liit püsib oma keskkonnaeesmärkide saavutamise kursil.

| (9) | Kooskõlas ELi toimimise lepingu artikli 192 lõikega 3 seatakse kaheksandas keskkonnaprogrammis esmatähtsad eesmärgid, mis tuleb saavutada. Kaheksanda keskkonnaprogrammi rakendamiseks vajalikud meetmed võetakse vastu ELi toimimise lepingu artikli 192 lõike 1 või 2 alusel. |
| --- | --- |

(9)

Kooskõlas ELi toimimise lepingu artikli 192 lõikega 3 seatakse kaheksandas keskkonnaprogrammis esmatähtsad eesmärgid, mis tuleb saavutada. Kaheksanda keskkonnaprogrammi rakendamiseks vajalikud meetmed võetakse vastu ELi toimimise lepingu artikli 192 lõike 1 või 2 alusel.

| (10) | Kaheksanda keskkonnaprogrammi rakendusmeetmete, näiteks algatuste, programmide, investeeringute, projektide ja lepingute puhul tuleks arvesse võtta taksonoomiamääruse artiklis 17 sätestatud põhimõtet „ei kahjusta oluliselt“. |
| --- | --- |

(10)

Kaheksanda keskkonnaprogrammi rakendusmeetmete, näiteks algatuste, programmide, investeeringute, projektide ja lepingute puhul tuleks arvesse võtta taksonoomiamääruse artiklis 17 sätestatud põhimõtet „ei kahjusta oluliselt“.

| (11) | Kaheksas keskkonnaprogramm peaks toetama Euroopa rohelise kokkuleppe eesmärke kooskõlas juba seitsmendas keskkonnaprogrammis seatud pikaajalise eesmärgiga elada hiljemalt 2050. aastaks hästi planeedi taluvuspiirides. Kaheksas keskkonnaprogramm kui liidu üldine keskkonnaalane tegevusprogramm aastani 2030 läheb Euroopa rohelisest kokkuleppest kaugemale. Kaheksanda keskkonnaprogrammi esmatähtsate eesmärkidega määratakse kindlaks liidu poliitikakujundamise suund, tuginedes muu hulgas kohustustele, mis tulenevad Euroopa rohelise kokkuleppe strateegiatest ja algatustest, nagu ELi elurikkuse strateegia aastani 2030, uus ringmajanduse tegevuskava, kestlikkust toetav kemikaalistrateegia ja nullsaaste tegevuskava. |
| --- | --- |

(11)

Kaheksas keskkonnaprogramm peaks toetama Euroopa rohelise kokkuleppe eesmärke kooskõlas juba seitsmendas keskkonnaprogrammis seatud pikaajalise eesmärgiga elada hiljemalt 2050. aastaks hästi planeedi taluvuspiirides. Kaheksas keskkonnaprogramm kui liidu üldine keskkonnaalane tegevusprogramm aastani 2030 läheb Euroopa rohelisest kokkuleppest kaugemale. Kaheksanda keskkonnaprogrammi esmatähtsate eesmärkidega määratakse kindlaks liidu poliitikakujundamise suund, tuginedes muu hulgas kohustustele, mis tulenevad Euroopa rohelise kokkuleppe strateegiatest ja algatustest, nagu ELi elurikkuse strateegia aastani 2030, uus ringmajanduse tegevuskava, kestlikkust toetav kemikaalistrateegia ja nullsaaste tegevuskava.

| (12) | ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni alusel vastu võetud Pariisi kokkuleppe (7) (edaspidi „Pariisi kokkulepe“) eesmärk on tugevdada ülemaailmset reageerimist kliimamuutuste ohule, sealhulgas hoides maailma keskmise temperatuuri tõusu tunduvalt alla 2 °C võrreldes tööstusrevolutsioonieelse tasemega ning tehes jõupingutusi, et temperatuuri tõus piirduks 1,5 °C-ga võrreldes tööstusrevolutsioonieelse tasemega, tunnistades, et see vähendaks märkimisväärselt kliimamuutuste riske ja mõju. |
| --- | --- |

(12)

ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni alusel vastu võetud Pariisi kokkuleppe (7) (edaspidi „Pariisi kokkulepe“) eesmärk on tugevdada ülemaailmset reageerimist kliimamuutuste ohule, sealhulgas hoides maailma keskmise temperatuuri tõusu tunduvalt alla 2 °C võrreldes tööstusrevolutsioonieelse tasemega ning tehes jõupingutusi, et temperatuuri tõus piirduks 1,5 °C-ga võrreldes tööstusrevolutsioonieelse tasemega, tunnistades, et see vähendaks märkimisväärselt kliimamuutuste riske ja mõju.

| (13) | Kaheksas keskkonnaprogramm on aluseks ÜRO kestliku arengu tegevuskavas aastani 2030 ja selle kestliku arengu eesmärkides kindlaks määratud keskkonna- ja kliimaeesmärkide saavutamisele ning see peaks olema kooskõlas Pariisi kokkuleppe, Rio konventsioonide ja muude asjakohaste rahvusvaheliste lepingute sihtidega. Kaheksas keskkonnaprogramm võimaldab liidu majanduses süsteemset muutust, mis tagaks heaolu planeedi taluvuspiirides, nii et majanduskasv on taastuv, ning peaks ka tagama, et rohepööre saavutatakse õiglaselt ja kaasavalt, aidates samal ajal vähendada ebavõrdsust. Stockholmis asuva vastupanuvõime uurimiskeskuse Stockholm Resilience Centre välja töötatud mudeli kohaselt toetab keskkonna- ja kliimaalaste kestliku arengu eesmärkide saavutamine sotsiaalseid ja majanduslikke kestliku arengu eesmärke, sest meie ühiskond ja majandus sõltuvad tervest biosfäärist ning kestlik areng saab toimuda üksnes stabiilse ja vastupanuvõimelise planeedi turvalises tegevusruumis. Kestliku arengu eesmärkide saavutamine liidu poolt ja tema toetus kolmandatele riikidele samade eesmärkide saavutamiseks on väga oluline, kui liit soovib näidata kestlikule majandusele ülemineku saavutamisel kogu maailmas eeskuju. |
| --- | --- |

(13)

Kaheksas keskkonnaprogramm on aluseks ÜRO kestliku arengu tegevuskavas aastani 2030 ja selle kestliku arengu eesmärkides kindlaks määratud keskkonna- ja kliimaeesmärkide saavutamisele ning see peaks olema kooskõlas Pariisi kokkuleppe, Rio konventsioonide ja muude asjakohaste rahvusvaheliste lepingute sihtidega. Kaheksas keskkonnaprogramm võimaldab liidu majanduses süsteemset muutust, mis tagaks heaolu planeedi taluvuspiirides, nii et majanduskasv on taastuv, ning peaks ka tagama, et rohepööre saavutatakse õiglaselt ja kaasavalt, aidates samal ajal vähendada ebavõrdsust. Stockholmis asuva vastupanuvõime uurimiskeskuse Stockholm Resilience Centre välja töötatud mudeli kohaselt toetab keskkonna- ja kliimaalaste kestliku arengu eesmärkide saavutamine sotsiaalseid ja majanduslikke kestliku arengu eesmärke, sest meie ühiskond ja majandus sõltuvad tervest biosfäärist ning kestlik areng saab toimuda üksnes stabiilse ja vastupanuvõimelise planeedi turvalises tegevusruumis. Kestliku arengu eesmärkide saavutamine liidu poolt ja tema toetus kolmandatele riikidele samade eesmärkide saavutamiseks on väga oluline, kui liit soovib näidata kestlikule majandusele ülemineku saavutamisel kogu maailmas eeskuju.

| (14) | Liidu keskkonna- ja kliimaeesmärkide saavutamise meetmed tuleb ellu viia kooskõlas Euroopa sotsiaalõiguste samba rakendamisega. |
| --- | --- |

(14)

Liidu keskkonna- ja kliimaeesmärkide saavutamise meetmed tuleb ellu viia kooskõlas Euroopa sotsiaalõiguste samba rakendamisega.

| (15) | ELi toimimise lepingu artikli 191 lõike 2 kohaselt seab liidu keskkonnapoliitika, võttes arvesse liidu eri piirkondade olukorra mitmekesisust, eesmärgiks kaitstuse kõrge taseme ning rajaneb ettevaatusprintsiibil ja põhimõtetel, mille järgi tuleks võtta ennetusmeetmeid ja heastada keskkonnakahjustus eeskätt kahjustuse kohas, ning et maksma peaks saastaja. |
| --- | --- |

(15)

ELi toimimise lepingu artikli 191 lõike 2 kohaselt seab liidu keskkonnapoliitika, võttes arvesse liidu eri piirkondade olukorra mitmekesisust, eesmärgiks kaitstuse kõrge taseme ning rajaneb ettevaatusprintsiibil ja põhimõtetel, mille järgi tuleks võtta ennetusmeetmeid ja heastada keskkonnakahjustus eeskätt kahjustuse kohas, ning et maksma peaks saastaja.

| (16) | Kaheksas keskkonnaprogramm peaks kiirendama õiglast ja kaasavat rohepööret kliimaneutraalsele, kestlikule, mürgivabale, ressursitõhusale, taastuvenergial põhinevale, vastupanu- ja konkurentsivõimelisele ringmajandusele, millega saab planeet rohkem tagasi kui tarbitakse. Rohepööre peaks aset leidma heaolu edendava majanduse kontekstis, mille kasv on taastav ja mis võimaldab süsteemseid muutusi ja mille puhul mõistetakse, et ühiskonna heaolu ja õitseng sõltub stabiilsest kliimast, heas seisundis keskkonnast ja rikkalikest ökosüsteemidest ning mis annab turvalise tegevusruumi planeedi taluvuspiirides. Kuna maailma rahvastik ja nõudlus loodusvarade järele aina kasvab, peaks majandustegevus arenema kestlikult, nii et sellega ei tekitata kahju, vaid vastupidi pööratakse tagasi kliimamuutused, kaitstakse, taastatakse ja parandatakse keskkonnaseisundit, muu hulgas peatades ja pöörates tagasi elurikkuse vähenemise, hoitakse ära keskkonnaseisundi halvenemine, kaitstakse tervist ja heaolu negatiivsete keskkonnariskide ja mõju eest, ennetatakse ja minimeeritakse saastust ning saavutatakse looduskapitali säilitamine ja rikastamine ning kestliku biomajanduse edendamine, tagades seega taastuva ja taastumatu loodusvara külluse. Pidevate teadusuuringute ja innovatsiooni, tootmis- ja tarbimismustrite muutmise, uute probleemidega kohanemise ja koosloomise kaudu tugevdab heaolumajandus vastupanuvõimet ning kaitseb praeguste ja tulevaste põlvkondade heaolu. |
| --- | --- |

(16)

Kaheksas keskkonnaprogramm peaks kiirendama õiglast ja kaasavat rohepööret kliimaneutraalsele, kestlikule, mürgivabale, ressursitõhusale, taastuvenergial põhinevale, vastupanu- ja konkurentsivõimelisele ringmajandusele, millega saab planeet rohkem tagasi kui tarbitakse. Rohepööre peaks aset leidma heaolu edendava majanduse kontekstis, mille kasv on taastav ja mis võimaldab süsteemseid muutusi ja mille puhul mõistetakse, et ühiskonna heaolu ja õitseng sõltub stabiilsest kliimast, heas seisundis keskkonnast ja rikkalikest ökosüsteemidest ning mis annab turvalise tegevusruumi planeedi taluvuspiirides. Kuna maailma rahvastik ja nõudlus loodusvarade järele aina kasvab, peaks majandustegevus arenema kestlikult, nii et sellega ei tekitata kahju, vaid vastupidi pööratakse tagasi kliimamuutused, kaitstakse, taastatakse ja parandatakse keskkonnaseisundit, muu hulgas peatades ja pöörates tagasi elurikkuse vähenemise, hoitakse ära keskkonnaseisundi halvenemine, kaitstakse tervist ja heaolu negatiivsete keskkonnariskide ja mõju eest, ennetatakse ja minimeeritakse saastust ning saavutatakse looduskapitali säilitamine ja rikastamine ning kestliku biomajanduse edendamine, tagades seega taastuva ja taastumatu loodusvara külluse. Pidevate teadusuuringute ja innovatsiooni, tootmis- ja tarbimismustrite muutmise, uute probleemidega kohanemise ja koosloomise kaudu tugevdab heaolumajandus vastupanuvõimet ning kaitseb praeguste ja tulevaste põlvkondade heaolu.

| (17) | Kaheksandas keskkonnaprogrammis tuleks seada temaatilised esmatähtsad eesmärgid kliimamuutuste leevendamise, kliimamuutustega kohanemise, maismaa ja mereelurikkuse kaitsmise ja taastamise, mürgivaba ringmajanduse, nullsaastega keskkonna ning tootmisest ja tarbimisest tuleneva keskkonnasurve minimeerimise valdkonnas kõigis majandussektorites. Need temaatilised esmatähtsad eesmärgid, mis hõlmavad nii keskkonnakahju põhjustajaid kui ka mõju, on omavahel lahutamatult seotud. Seetõttu on nende saavutamisele vaja läheneda süsteemselt. Samuti tuleks kaheksandas keskkonnaprogrammis määrata kindlaks eeltingimused, mis võimaldavad kõigil osalejatel sidusalt saavutada pikaajalisi ja temaatilisi esmatähtsaid eesmärke. |
| --- | --- |

(17)

Kaheksandas keskkonnaprogrammis tuleks seada temaatilised esmatähtsad eesmärgid kliimamuutuste leevendamise, kliimamuutustega kohanemise, maismaa ja mereelurikkuse kaitsmise ja taastamise, mürgivaba ringmajanduse, nullsaastega keskkonna ning tootmisest ja tarbimisest tuleneva keskkonnasurve minimeerimise valdkonnas kõigis majandussektorites. Need temaatilised esmatähtsad eesmärgid, mis hõlmavad nii keskkonnakahju põhjustajaid kui ka mõju, on omavahel lahutamatult seotud. Seetõttu on nende saavutamisele vaja läheneda süsteemselt. Samuti tuleks kaheksandas keskkonnaprogrammis määrata kindlaks eeltingimused, mis võimaldavad kõigil osalejatel sidusalt saavutada pikaajalisi ja temaatilisi esmatähtsaid eesmärke.

| (18) | Kaheksanda keskkonnaprogrammi raames tehtud mõjuhinnangutes tuleks arvesse võtta kogu vahetut ja pikaajalist mõju keskkonnale ja kliimale, analüüsides integreeritult majanduslikku, sotsiaalset ja keskkonnamõju, sealhulgas kumulatiivset mõju, samuti meetmete võtmise ja võtmata jätmise kulusid. Need mõjuhinnangud peaksid põhinema ulatuslikul ja läbipaistval konsulteerimisel. Komisjon peaks kaheksa nädala jooksul pärast avaliku konsultatsiooni lõppu esitama üksikasjaliku tagasiside sidusrühmadega konsulteerimise käigus saadud vastuste kohta, tuues eraldi välja eri liiki sidusrühmadelt saadud vastused. |
| --- | --- |

(18)

Kaheksanda keskkonnaprogrammi raames tehtud mõjuhinnangutes tuleks arvesse võtta kogu vahetut ja pikaajalist mõju keskkonnale ja kliimale, analüüsides integreeritult majanduslikku, sotsiaalset ja keskkonnamõju, sealhulgas kumulatiivset mõju, samuti meetmete võtmise ja võtmata jätmise kulusid. Need mõjuhinnangud peaksid põhinema ulatuslikul ja läbipaistval konsulteerimisel. Komisjon peaks kaheksa nädala jooksul pärast avaliku konsultatsiooni lõppu esitama üksikasjaliku tagasiside sidusrühmadega konsulteerimise käigus saadud vastuste kohta, tuues eraldi välja eri liiki sidusrühmadelt saadud vastused.

| (19) | Üleminek heaolumajandusele, kus majanduskasv on taastav, on sätestatud nii kaheksandas keskkonnaprogrammis kui ka 2030. ja 2050. aasta esmatähtsates eesmärkides. Selle ülemineku tagamiseks on liidul vaja välja töötada terviklikum lähenemisviis poliitikakujundamisele, kasutades muu hulgas kokkuvõtlikku tulemustabelit, mis mõõdab lisaks SKP-le majanduslikku, sotsiaalset ja keskkonnaalast arengut. Kokkuvõtlik näitajate kogum, mis on osa liidu jõupingutustest rakendada ÜRO kestliku arengu tegevuskava aastani 2030, võtaks kokku olemasolevad näitajad ja seireprotsessid, andes samas võimaluse korral teavet ka selle kohta, kui kaugel eesmärgist ollakse, ning oleks ühtlasi poliitiline kokkuvõte, millest poliitikakujundamisel lähtuda. Seetõttu on sellise näitajate kogumi väljatöötamine lisatud eeltingimusena kaheksandasse keskkonnaprogrammi. |
| --- | --- |

(19)

Üleminek heaolumajandusele, kus majanduskasv on taastav, on sätestatud nii kaheksandas keskkonnaprogrammis kui ka 2030. ja 2050. aasta esmatähtsates eesmärkides. Selle ülemineku tagamiseks on liidul vaja välja töötada terviklikum lähenemisviis poliitikakujundamisele, kasutades muu hulgas kokkuvõtlikku tulemustabelit, mis mõõdab lisaks SKP-le majanduslikku, sotsiaalset ja keskkonnaalast arengut. Kokkuvõtlik näitajate kogum, mis on osa liidu jõupingutustest rakendada ÜRO kestliku arengu tegevuskava aastani 2030, võtaks kokku olemasolevad näitajad ja seireprotsessid, andes samas võimaluse korral teavet ka selle kohta, kui kaugel eesmärgist ollakse, ning oleks ühtlasi poliitiline kokkuvõte, millest poliitikakujundamisel lähtuda. Seetõttu on sellise näitajate kogumi väljatöötamine lisatud eeltingimusena kaheksandasse keskkonnaprogrammi.

| (20) | ÜRO keskkonnaprogrammis ja OECD ülemaailmsel keskkonnafoorumil on rõhutatud, et keskkonnamuutustel on soopõhine mõju. Kuna meeste ja naiste soorollid on erinevad, on ka kliimamuutuste kahjulik mõju neile erinev, ning kliimamuutused süvendavad soolist ebavõrdsust. Seetõttu on vaja kaheksanda keskkonnaprogrammi esmatähtsate eesmärkide saavutamisega seotud meetmetesse ja sihtidesse lisada sooline aspekt, et vältida soolise ebavõrdsuse põlistamist. |
| --- | --- |

(20)

ÜRO keskkonnaprogrammis ja OECD ülemaailmsel keskkonnafoorumil on rõhutatud, et keskkonnamuutustel on soopõhine mõju. Kuna meeste ja naiste soorollid on erinevad, on ka kliimamuutuste kahjulik mõju neile erinev, ning kliimamuutused süvendavad soolist ebavõrdsust. Seetõttu on vaja kaheksanda keskkonnaprogrammi esmatähtsate eesmärkide saavutamisega seotud meetmetesse ja sihtidesse lisada sooline aspekt, et vältida soolise ebavõrdsuse põlistamist.

| (21) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2018/1999 (8) artiklis 35 on sätestatud, et energialiidu olukorda käsitlevas aruandes tuleb esitada teave liikmesriikide edusammude kohta energiatoetuste järkjärgulisel kaotamisel, eelkõige fossiilkütuste puhul. Nimetatud määruse artiklis 17 on sätestatud, et komisjon, keda abistab energialiidu komitee, võtab vastu rakendusaktid, sealhulgas metoodika aruandluseks energiatoetuste järkjärgulise kaotamise kohta, eelkõige fossiilkütuste puhul. Lisaks toetab komisjon käimasoleva uuringu tulemuste põhjal liikmesriike muude keskkonnale kahjulike toetuste järkjärgulisel kaotamisel. |
| --- | --- |

(21)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2018/1999 (8) artiklis 35 on sätestatud, et energialiidu olukorda käsitlevas aruandes tuleb esitada teave liikmesriikide edusammude kohta energiatoetuste järkjärgulisel kaotamisel, eelkõige fossiilkütuste puhul. Nimetatud määruse artiklis 17 on sätestatud, et komisjon, keda abistab energialiidu komitee, võtab vastu rakendusaktid, sealhulgas metoodika aruandluseks energiatoetuste järkjärgulise kaotamise kohta, eelkõige fossiilkütuste puhul. Lisaks toetab komisjon käimasoleva uuringu tulemuste põhjal liikmesriike muude keskkonnale kahjulike toetuste järkjärgulisel kaotamisel.

| (22) | Selleks et täita ELi bioloogilise mitmekesisuse strateegia aastani 2030 vajadusi, sealhulgas Natura 2000 ja rohelise taristu investeerimisprioriteete, on komisjoni hinnangul vaja loodusele tehtavateks kulutusteks eraldada vähemalt 20 miljardit eurot aastas. See nõuab era- ja avaliku sektori vahendite kaasamist riigi ja liidu tasandil, sealhulgas mitmesuguste programmide kaudu. |
| --- | --- |

(22)

Selleks et täita ELi bioloogilise mitmekesisuse strateegia aastani 2030 vajadusi, sealhulgas Natura 2000 ja rohelise taristu investeerimisprioriteete, on komisjoni hinnangul vaja loodusele tehtavateks kulutusteks eraldada vähemalt 20 miljardit eurot aastas. See nõuab era- ja avaliku sektori vahendite kaasamist riigi ja liidu tasandil, sealhulgas mitmesuguste programmide kaudu.

| (23) | Kooskõlas komisjoni 14. oktoobri 2020. aasta teatisega „Kestlikkust toetav kemikaalistrateegia. Mürgivaba keskkonna loomise suunas“ peaks kaheksas keskkonnaprogramm toetama liidu jõupingutusi edendada kemikaalide ohutut käitlemist rahvusvahelise koostöö ja partnerluste kaudu kahepoolsetel, piirkondlikel ja mitmepoolsetel foorumitel ning koostöös kolmandate riikidega. Liit tagab kooskõlas rahvusvaheliste kohustustega, et liidus keelatud ohtlikke kemikaale ei toodeta ekspordiks, ning muudab selleks vajaduse korral asjaomaseid õigusakte. |
| --- | --- |

(23)

Kooskõlas komisjoni 14. oktoobri 2020. aasta teatisega „Kestlikkust toetav kemikaalistrateegia. Mürgivaba keskkonna loomise suunas“ peaks kaheksas keskkonnaprogramm toetama liidu jõupingutusi edendada kemikaalide ohutut käitlemist rahvusvahelise koostöö ja partnerluste kaudu kahepoolsetel, piirkondlikel ja mitmepoolsetel foorumitel ning koostöös kolmandate riikidega. Liit tagab kooskõlas rahvusvaheliste kohustustega, et liidus keelatud ohtlikke kemikaale ei toodeta ekspordiks, ning muudab selleks vajaduse korral asjaomaseid õigusakte.

| (24) | Nii liidus kui ka kogu maailmas halvendab pinnase ja mulla seisundit endiselt mitmesugune inimtegevus, nagu maa halb majandamine, maakasutuse muutmine, jätkusuutmatud põllumajandustavad, maa kasutamata jätmine, reostus, jätkusuutmatud metsandustavad ja mulla katmine, samuti elurikkuse vähenemine ja kliimamuutused, millega sageli kaasnevad muud tegurid, mis vähendavad pinnase ja mulla võimet pakkuda ökosüsteemi teenuseid ja funktsioone. |
| --- | --- |

(24)

Nii liidus kui ka kogu maailmas halvendab pinnase ja mulla seisundit endiselt mitmesugune inimtegevus, nagu maa halb majandamine, maakasutuse muutmine, jätkusuutmatud põllumajandustavad, maa kasutamata jätmine, reostus, jätkusuutmatud metsandustavad ja mulla katmine, samuti elurikkuse vähenemine ja kliimamuutused, millega sageli kaasnevad muud tegurid, mis vähendavad pinnase ja mulla võimet pakkuda ökosüsteemi teenuseid ja funktsioone.

| (25) | Ülemaailmne toidusüsteem, sealhulgas põllumajandus, kalandus ja vesiviljelus, on jätkuvalt üks peamisi kliimamuutuste ja keskkonnaseisundi halvenemise, sealhulgas ülemaailmse raadamise põhjustajaid. Liidus on vaja toidusüsteem ümber kujundada, et tagada kaheksanda keskkonnaprogrammi esmatähtsate eesmärkide saavutamine. |
| --- | --- |

(25)

Ülemaailmne toidusüsteem, sealhulgas põllumajandus, kalandus ja vesiviljelus, on jätkuvalt üks peamisi kliimamuutuste ja keskkonnaseisundi halvenemise, sealhulgas ülemaailmse raadamise põhjustajaid. Liidus on vaja toidusüsteem ümber kujundada, et tagada kaheksanda keskkonnaprogrammi esmatähtsate eesmärkide saavutamine.

| (26) | Vastavalt valitsustevahelise bioloogilist mitmekesisust ja ökosüsteemi teenuseid käsitleva teaduslik-poliitilise foorumi (IPBES) 29. oktoobri 2020. aasta aruandele elurikkuse ja pandeemiate kohta on pandeemiate peamised põhjused needsamad üleilmsed keskkonnamuutused, mis põhjustavad elurikkuse vähenemist ja kliimamuutusi, sealhulgas maakasutuse muutmine, põllumajanduse laiendamine ja intensiivistamine, looduslike liikidega kaubitsemine ja nende tarbimine ning muud tegurid. Kliimamuutused on seotud haiguste tekkega ja põhjustavad tõenäoliselt tulevikus märkimisväärset pandeemiariski, samal ajal kui elurikkuse vähenemine on seotud ka maastike muutumisega ja võib mõnel juhul suurendada uute haiguste tekke riski. Aruande kohaselt läheb tegevusetus oluliselt rohkem maksma kui selliste üleilmsete pandeemiate ennetamise strateegiad, mis põhinevad looduslike liikidega kaubitsemise ja maakasutuse muutmise vähendamisel ning terviseühtsuse põhimõtte kohase kontrolli suurendamisel. |
| --- | --- |

(26)

Vastavalt valitsustevahelise bioloogilist mitmekesisust ja ökosüsteemi teenuseid käsitleva teaduslik-poliitilise foorumi (IPBES) 29. oktoobri 2020. aasta aruandele elurikkuse ja pandeemiate kohta on pandeemiate peamised põhjused needsamad üleilmsed keskkonnamuutused, mis põhjustavad elurikkuse vähenemist ja kliimamuutusi, sealhulgas maakasutuse muutmine, põllumajanduse laiendamine ja intensiivistamine, looduslike liikidega kaubitsemine ja nende tarbimine ning muud tegurid. Kliimamuutused on seotud haiguste tekkega ja põhjustavad tõenäoliselt tulevikus märkimisväärset pandeemiariski, samal ajal kui elurikkuse vähenemine on seotud ka maastike muutumisega ja võib mõnel juhul suurendada uute haiguste tekke riski. Aruande kohaselt läheb tegevusetus oluliselt rohkem maksma kui selliste üleilmsete pandeemiate ennetamise strateegiad, mis põhinevad looduslike liikidega kaubitsemise ja maakasutuse muutmise vähendamisel ning terviseühtsuse põhimõtte kohase kontrolli suurendamisel.

| (27) | COVID-19 pandeemia, mis on toonud kaasa enneolematu üleilmse tervise- ja majanduskriisi, on taas näidanud, kui oluline on kohaldada poliitikakujundamisel mitut sektorit hõlmavat terviseühtsuse põhimõtet, milles tunnistatakse, et inimeste tervis sõltub keskkonnaseisundist ja on seotud selle komponentide ja teguritega, sealhulgas loomatervisega, ning et terviseohtudega tegelemisel tuleb arvesse võtta tervise ja keskkonna vastastikuste seoste keerukust. Kaheksas keskkonnaprogramm peaks aitama kaasa terviseühtsuse põhimõtte täielikule integreerimisele poliitikakujundamise kõigil tasanditel. |
| --- | --- |

(27)

COVID-19 pandeemia, mis on toonud kaasa enneolematu üleilmse tervise- ja majanduskriisi, on taas näidanud, kui oluline on kohaldada poliitikakujundamisel mitut sektorit hõlmavat terviseühtsuse põhimõtet, milles tunnistatakse, et inimeste tervis sõltub keskkonnaseisundist ja on seotud selle komponentide ja teguritega, sealhulgas loomatervisega, ning et terviseohtudega tegelemisel tuleb arvesse võtta tervise ja keskkonna vastastikuste seoste keerukust. Kaheksas keskkonnaprogramm peaks aitama kaasa terviseühtsuse põhimõtte täielikule integreerimisele poliitikakujundamise kõigil tasanditel.

| (28) | Kaheksanda keskkonnaprogrammi esmatähtsate eesmärkide saavutamise eeltingimusena on vaja liikuda selles suunas, et tunnustataks õigust puhtale, tervislikule ja kestlikule keskkonnale, nagu on sätestatud ÜRO Inimõiguste Nõukogu resolutsioonis 48/13. |
| --- | --- |

(28)

Kaheksanda keskkonnaprogrammi esmatähtsate eesmärkide saavutamise eeltingimusena on vaja liikuda selles suunas, et tunnustataks õigust puhtale, tervislikule ja kestlikule keskkonnale, nagu on sätestatud ÜRO Inimõiguste Nõukogu resolutsioonis 48/13.

| (29) | Mõiste „ökosüsteemipõhine lähenemisviis“, mis on sätestatud ÜRO bioloogilise mitmekesisuse konventsioonis, tähendab maa, vee ja elusressursside integreeritud majandamise strateegiat, millega edendatakse kaitset ja säästvat kasutamist õiglasel viisil, et aidata saavutada tasakaal nimetatud konventsiooni kolme eesmärgi vahel, nimelt elurikkuse kaitse, säästva kasutamise ja tulu jagamise vahel. |
| --- | --- |

(29)

Mõiste „ökosüsteemipõhine lähenemisviis“, mis on sätestatud ÜRO bioloogilise mitmekesisuse konventsioonis, tähendab maa, vee ja elusressursside integreeritud majandamise strateegiat, millega edendatakse kaitset ja säästvat kasutamist õiglasel viisil, et aidata saavutada tasakaal nimetatud konventsiooni kolme eesmärgi vahel, nimelt elurikkuse kaitse, säästva kasutamise ja tulu jagamise vahel.

| (30) | Vastavalt Euroopa Keskkonnaameti aruandele „Looduspõhised lahendused Euroopas: kliimamuutustega kohanemise ja katastroofiriski vähendamise poliitika, teadmised ja tavad“ on looduspõhised lahendused kliimamuutustega kohanemiseks ja katastroofiriski vähendamiseks meetmed, mis töötavad koos loodusega ja toetavad loodust, et taastada ja kaitsta ökosüsteeme ning aidata ühiskonnal kohaneda kliimamuutuste mõjuga ja aeglustada edasist soojenemist, tuues samal ajal mitmesugust lisakasu. Looduspõhiste lahenduste rakendamine peaks toimuma kooskõlas kaheksanda keskkonnaprogrammi esmatähtsate eesmärkidega. |
| --- | --- |

(30)

Vastavalt Euroopa Keskkonnaameti aruandele „Looduspõhised lahendused Euroopas: kliimamuutustega kohanemise ja katastroofiriski vähendamise poliitika, teadmised ja tavad“ on looduspõhised lahendused kliimamuutustega kohanemiseks ja katastroofiriski vähendamiseks meetmed, mis töötavad koos loodusega ja toetavad loodust, et taastada ja kaitsta ökosüsteeme ning aidata ühiskonnal kohaneda kliimamuutuste mõjuga ja aeglustada edasist soojenemist, tuues samal ajal mitmesugust lisakasu. Looduspõhiste lahenduste rakendamine peaks toimuma kooskõlas kaheksanda keskkonnaprogrammi esmatähtsate eesmärkidega.

| (31) | Looduskapitali arvestus (vahend, mille eesmärk on mõõta looduskapitali varude muutusi mitmel skaalal ning integreerida ökosüsteemi teenuste väärtus arvestus- ja aruandlussüsteemidesse) peaks aitama mõõta edusamme kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamise ambitsioonikate eesmärkide ja meetmete suunas ning kaitsta ja taastada elurikkust, mida ei saa asendada. |
| --- | --- |

(31)

Looduskapitali arvestus (vahend, mille eesmärk on mõõta looduskapitali varude muutusi mitmel skaalal ning integreerida ökosüsteemi teenuste väärtus arvestus- ja aruandlussüsteemidesse) peaks aitama mõõta edusamme kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamise ambitsioonikate eesmärkide ja meetmete suunas ning kaitsta ja taastada elurikkust, mida ei saa asendada.

| (32) | Mere- ja rannikuökosüsteeme, nagu mangroovid, korallrahud, sooldunud märgalad ja mererohuga niidud, kahjustavad ja mõjutavad negatiivselt kahjulikud tavad, reostus ja sellised protsessid nagu eutrofeerumine ja hapestumine, mis mõjutavad nende elurikkust ning nende pakutavaid ökosüsteemi teenuseid ja funktsioone, samuti nende võimet toimida süsiniku sidujatena. Mere- ja rannikuökosüsteemide, sealhulgas ookeanipõhja kaitsmiseks ja taastamiseks on vaja võtta kiireloomulisi meetmeid. Ookeanide kaitse ja säilitamine on üleilmne ülesanne ja kollektiivne vastutus ning vaja on suurendada teadlikkust ja parandada teadmisi ookeanide kohta, et soodustada tõhusate meetmete vastuvõtmist ja rakendamist ühiskonna kõigil tasanditel ja kõigi osalejate poolt. |
| --- | --- |

(32)

Mere- ja rannikuökosüsteeme, nagu mangroovid, korallrahud, sooldunud märgalad ja mererohuga niidud, kahjustavad ja mõjutavad negatiivselt kahjulikud tavad, reostus ja sellised protsessid nagu eutrofeerumine ja hapestumine, mis mõjutavad nende elurikkust ning nende pakutavaid ökosüsteemi teenuseid ja funktsioone, samuti nende võimet toimida süsiniku sidujatena. Mere- ja rannikuökosüsteemide, sealhulgas ookeanipõhja kaitsmiseks ja taastamiseks on vaja võtta kiireloomulisi meetmeid. Ookeanide kaitse ja säilitamine on üleilmne ülesanne ja kollektiivne vastutus ning vaja on suurendada teadlikkust ja parandada teadmisi ookeanide kohta, et soodustada tõhusate meetmete vastuvõtmist ja rakendamist ühiskonna kõigil tasanditel ja kõigi osalejate poolt.

| (33) | Järgmistel aastatel keskkonnaseisundi halvenemine tõenäoliselt jätkub ja kliimamuutuste kahjulik mõju suureneb veelgi, mõjutades kõige rängemalt arengumaid ja haavatavaid elanikkonnarühmi. Et aidata suurendada vastupanuvõimet ja toetada kolmandaid riike nende jõupingutustes kliimamuutuste leevendamisel ja nendega kohanemisel ning kaitsta elurikkust, peaks liidu ja liikmesriikide rahaline abi kolmandatele riikidele edendama ÜRO kestliku arengu tegevuskava aastani 2030, Pariisi kokkulepet ja ÜRO bioloogilise mitmekesisuse konventsiooni 2020. aasta järgset ülemaailmset raamistikku ning olema kooskõlas kaheksanda keskkonnaprogrammi esmatähtsate eesmärkidega. Lisaks peaksid liit ja liikmesriigid tagama, et Pariisi kokkulepet ja muid rahvusvahelisi kliima- ja keskkonnalepinguid rakendatakse viisil, mis juhindub võrdse kohtlemise ning riikide ühise, kuid diferentseeritud vastutuse ja vastava suutlikkuse põhimõttest, nagu on sätestatud Pariisi kokkuleppe artikli 2 lõikes 2. |
| --- | --- |

(33)

Järgmistel aastatel keskkonnaseisundi halvenemine tõenäoliselt jätkub ja kliimamuutuste kahjulik mõju suureneb veelgi, mõjutades kõige rängemalt arengumaid ja haavatavaid elanikkonnarühmi. Et aidata suurendada vastupanuvõimet ja toetada kolmandaid riike nende jõupingutustes kliimamuutuste leevendamisel ja nendega kohanemisel ning kaitsta elurikkust, peaks liidu ja liikmesriikide rahaline abi kolmandatele riikidele edendama ÜRO kestliku arengu tegevuskava aastani 2030, Pariisi kokkulepet ja ÜRO bioloogilise mitmekesisuse konventsiooni 2020. aasta järgset ülemaailmset raamistikku ning olema kooskõlas kaheksanda keskkonnaprogrammi esmatähtsate eesmärkidega. Lisaks peaksid liit ja liikmesriigid tagama, et Pariisi kokkulepet ja muid rahvusvahelisi kliima- ja keskkonnalepinguid rakendatakse viisil, mis juhindub võrdse kohtlemise ning riikide ühise, kuid diferentseeritud vastutuse ja vastava suutlikkuse põhimõttest, nagu on sätestatud Pariisi kokkuleppe artikli 2 lõikes 2.

| (34) | Kestliku arengu eesmärkide ning liidu keskkonna- ja kliimaeesmärkide saavutamisel on määrava tähtsusega roheline diplomaatia ja tõhustatud koostöö kolmandate riikidega, sealhulgas arengumaadega, samuti on ülimalt oluline toetada head üleilmset keskkonnaalast juhtimist, sealhulgas teabele juurdepääsu, edendada üldsuse osalemist keskkonnaasjade otsustamises ja neis asjus kohtu poole pöördumist. Tähtis on ka tagada kõigi liidu sise- ja välispoliitika valdkondade, sealhulgas kaubanduspoliitika ja -lepingute koostoime ja sidusus ning järgida poliitikavaldkondade kestliku arengu sidusust. |
| --- | --- |

(34)

Kestliku arengu eesmärkide ning liidu keskkonna- ja kliimaeesmärkide saavutamisel on määrava tähtsusega roheline diplomaatia ja tõhustatud koostöö kolmandate riikidega, sealhulgas arengumaadega, samuti on ülimalt oluline toetada head üleilmset keskkonnaalast juhtimist, sealhulgas teabele juurdepääsu, edendada üldsuse osalemist keskkonnaasjade otsustamises ja neis asjus kohtu poole pöördumist. Tähtis on ka tagada kõigi liidu sise- ja välispoliitika valdkondade, sealhulgas kaubanduspoliitika ja -lepingute koostoime ja sidusus ning järgida poliitikavaldkondade kestliku arengu sidusust.

| (35) | Kuna keskkonnapoliitika on väga detsentraliseeritud, tuleks kaheksanda keskkonnaprogrammi esmatähtsate eesmärkide saavutamiseks võtta meetmeid eri valitsemistasanditel, st liidu, riigi, piirkondlikul ja kohalikul tasandil, tehes mitmetasandilisel valitsemisel koostööd. Tõhus seire, rakendamine, täitmise tagamine ja aruandekohustus on väga olulised ning poliitikavaldkondade sidususe tagamiseks on vaja tõhusat juhtimist. Poliitika väljatöötamise ja rakendamise lõimitud käsitlust tuleks tugevdada, et keskkondlike, sotsiaalsete ja majanduslike eesmärkide sünergia oleks võimalikult suur, süstemaatiliselt jälgides ja kohasel juhul hinnates võimalikke kompromisse nende vahel ning hinnates süstemaatiliselt ka haavatavate ja tõrjutud rühmade vajadusi. Selline integreeritud lähenemisviis peaks vastama kõigi piirkondade, sealhulgas linna- ja maapiirkondade ning äärepoolseimate piirkondade eriomastele vajadustele. Lisaks on selleks, et tagada kaheksanda keskkonnaprogrammi edu, oluline juurdepääs keskkonnateabele, üldsuse osalemine keskkonnaalaste otsuste tegemises ja õiguskaitse kättesaadavus ning läbipaistev koostöö kõigi otsustustasandite avaliku sektori asutuste, valitsusväliste osalejate ja laiema üldsusega ning nende vahel kooskõlas keskkonnainfo kättesaadavuse ja keskkonnaasjade otsustamises üldsuse osalemise ning neis asjus kohtu poole pöördumise konventsiooniga (9) (edaspidi „Århusi konventsioon“). |
| --- | --- |

(35)

Kuna keskkonnapoliitika on väga detsentraliseeritud, tuleks kaheksanda keskkonnaprogrammi esmatähtsate eesmärkide saavutamiseks võtta meetmeid eri valitsemistasanditel, st liidu, riigi, piirkondlikul ja kohalikul tasandil, tehes mitmetasandilisel valitsemisel koostööd. Tõhus seire, rakendamine, täitmise tagamine ja aruandekohustus on väga olulised ning poliitikavaldkondade sidususe tagamiseks on vaja tõhusat juhtimist. Poliitika väljatöötamise ja rakendamise lõimitud käsitlust tuleks tugevdada, et keskkondlike, sotsiaalsete ja majanduslike eesmärkide sünergia oleks võimalikult suur, süstemaatiliselt jälgides ja kohasel juhul hinnates võimalikke kompromisse nende vahel ning hinnates süstemaatiliselt ka haavatavate ja tõrjutud rühmade vajadusi. Selline integreeritud lähenemisviis peaks vastama kõigi piirkondade, sealhulgas linna- ja maapiirkondade ning äärepoolseimate piirkondade eriomastele vajadustele. Lisaks on selleks, et tagada kaheksanda keskkonnaprogrammi edu, oluline juurdepääs keskkonnateabele, üldsuse osalemine keskkonnaalaste otsuste tegemises ja õiguskaitse kättesaadavus ning läbipaistev koostöö kõigi otsustustasandite avaliku sektori asutuste, valitsusväliste osalejate ja laiema üldsusega ning nende vahel kooskõlas keskkonnainfo kättesaadavuse ja keskkonnaasjade otsustamises üldsuse osalemise ning neis asjus kohtu poole pöördumise konventsiooniga (9) (edaspidi „Århusi konventsioon“).

| (36) | Komisjon peaks hindama, milliseid edusamme on liit ja liikmesriigid teinud kaheksanda keskkonnaprogrammi esmatähtsate eesmärkide saavutamisel õiglases ja kaasavas üleminekus kestlikkusele, heaolule ja vastupanuvõimele planeedi taluvuspiirides. See on kooskõlas liikmesriikide riigipeade ja valitsusjuhtide üleskutsetega Porto deklaratsioonis ning nõukogu 24. oktoobri 2019. aasta järeldustes heaolumajanduse kohta ning Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee aruteludokumendis „Euroopa kestliku arengu saavutamine aastaks 2030“, mille kohaselt tuleb mõõta majandustulemusi ja ühiskondlikku arengut ka muude näitajate kui SKP alusel ning hakata poliitika suunanäitajana kasutama heaolu, mida toetab ka OECD. |
| --- | --- |

(36)

Komisjon peaks hindama, milliseid edusamme on liit ja liikmesriigid teinud kaheksanda keskkonnaprogrammi esmatähtsate eesmärkide saavutamisel õiglases ja kaasavas üleminekus kestlikkusele, heaolule ja vastupanuvõimele planeedi taluvuspiirides. See on kooskõlas liikmesriikide riigipeade ja valitsusjuhtide üleskutsetega Porto deklaratsioonis ning nõukogu 24. oktoobri 2019. aasta järeldustes heaolumajanduse kohta ning Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee aruteludokumendis „Euroopa kestliku arengu saavutamine aastaks 2030“, mille kohaselt tuleb mõõta majandustulemusi ja ühiskondlikku arengut ka muude näitajate kui SKP alusel ning hakata poliitika suunanäitajana kasutama heaolu, mida toetab ka OECD.

| (37) | Kaheksanda keskkonnaprogrammi esmatähtsate eesmärkide saavutamisel tehtud edusammude hindamisel tuleks arvesse võtta viimaseid arengusuundi andmete ja näitajate kättesaadavuses ja asjakohasuses. Hindamine peaks toimuma kooskõlas keskkonna- ja kliimapoliitika konkreetsemaid aspekte hõlmavate seire- ja juhtimisvahenditega, eelkõige määrusega (EL) 2018/1999, keskkonnapoliitika rakendamise läbivaatamisega, mille komisjon tegi teatavaks oma 27. mai 2016. aasta teatises „ELi keskkonnaalaste poliitikameetmete tulemuslikkuse tagamine keskkonnapoliitika rakendamise regulaarse läbivaatamise kaudu“ ning ringmajanduse, nullsaaste, elurikkuse, õhu, vee, mulla, jäätmete ja muu keskkonnapoliitika seire vahenditega, ega tohiks neid piirata. Koos vahenditega, mida kasutatakse Euroopa poolaasta protsessis, Eurostati kestliku arengu eesmärkide saavutamise seires ning komisjoni 9. septembri 2020. aasta teatises „2020. aasta aruanne tulevikusuundade strateegilise analüüsi kohta“, peaks kaheksanda keskkonnaprogrammi esmatähtsate eesmärkide saavutamise edusammude hindamine moodustama osa horisontaalsetest, sidusatest ja omavahel seotud seire- ja juhtimisvahenditest, hõlmates mitte ainult keskkonnaalaseid, vaid ka sotsiaalseid ja majanduslikke tegureid. |
| --- | --- |

(37)

Kaheksanda keskkonnaprogrammi esmatähtsate eesmärkide saavutamisel tehtud edusammude hindamisel tuleks arvesse võtta viimaseid arengusuundi andmete ja näitajate kättesaadavuses ja asjakohasuses. Hindamine peaks toimuma kooskõlas keskkonna- ja kliimapoliitika konkreetsemaid aspekte hõlmavate seire- ja juhtimisvahenditega, eelkõige määrusega (EL) 2018/1999, keskkonnapoliitika rakendamise läbivaatamisega, mille komisjon tegi teatavaks oma 27. mai 2016. aasta teatises „ELi keskkonnaalaste poliitikameetmete tulemuslikkuse tagamine keskkonnapoliitika rakendamise regulaarse läbivaatamise kaudu“ ning ringmajanduse, nullsaaste, elurikkuse, õhu, vee, mulla, jäätmete ja muu keskkonnapoliitika seire vahenditega, ega tohiks neid piirata. Koos vahenditega, mida kasutatakse Euroopa poolaasta protsessis, Eurostati kestliku arengu eesmärkide saavutamise seires ning komisjoni 9. septembri 2020. aasta teatises „2020. aasta aruanne tulevikusuundade strateegilise analüüsi kohta“, peaks kaheksanda keskkonnaprogrammi esmatähtsate eesmärkide saavutamise edusammude hindamine moodustama osa horisontaalsetest, sidusatest ja omavahel seotud seire- ja juhtimisvahenditest, hõlmates mitte ainult keskkonnaalaseid, vaid ka sotsiaalseid ja majanduslikke tegureid.

| (38) | Võttes arvesse kaheksanda keskkonnaprogrammi esmatähtsaid eesmärke, eelkõige selle pikaajalist esmatähtsat eesmärki, on oluline arendada edasi teadusliku teadmusbaasi planeedi taluvuspiiride ja keskkonnajalajälje kohta ning arendada asjakohaste näitajate kogumeid. |
| --- | --- |

(38)

Võttes arvesse kaheksanda keskkonnaprogrammi esmatähtsaid eesmärke, eelkõige selle pikaajalist esmatähtsat eesmärki, on oluline arendada edasi teadusliku teadmusbaasi planeedi taluvuspiiride ja keskkonnajalajälje kohta ning arendada asjakohaste näitajate kogumeid.

| (39) | Et kaheksanda keskkonnaprogrammi esmatähtsate eesmärkide saavutamise edusamme seirata, on vaja usaldusväärseid ja sisukaid andmeid ja näitajaid. Komisjon, Euroopa Keskkonnaamet ja muud asjakohased ametid peaksid pääsema juurde andmetele ja näitajatele, mille liikmesriigid on esitanud kohaldatavate liidu õigusaktide kohaselt, ning neid taaskasutama ja neile tuginema. Peale selle tuleks kasutada muid andmeallikaid, nagu satelliidiandmed ning töödeldud teave, mis on saadud liidu Maa seire programmi (Copernicuse programm), Euroopa metsatulekahjude teabesüsteemi, Euroopa bioloogilise mitmekesisuse teabesüsteemi, maatükkide identifitseerimise süsteemi ja Euroopa üleujutuste häiresüsteemi või andmeplatvormide, nt Euroopa merevaatlus- ja andmevõrgu või kemikaalide seire teabeplatvormi kaudu. Nüüdisaegseid digivahendeid ja tehisintellekti kasutades on võimalik andmeid tulemuslikult hallata ja analüüsida, mis vähendab halduskoormust ning parandab samal ajal õigeaegsust ja kvaliteeti. Selleks et hinnata kaheksanda keskkonnaprogrammi esmatähtsate eesmärkide saavutamise edusamme, võiks lisaks liidu õiguses sätestatud õiguslikult siduvatele sihtmärkidele tugineda ka õiguslikult mittesiduvatele sihtmärkidele. |
| --- | --- |

(39)

Et kaheksanda keskkonnaprogrammi esmatähtsate eesmärkide saavutamise edusamme seirata, on vaja usaldusväärseid ja sisukaid andmeid ja näitajaid. Komisjon, Euroopa Keskkonnaamet ja muud asjakohased ametid peaksid pääsema juurde andmetele ja näitajatele, mille liikmesriigid on esitanud kohaldatavate liidu õigusaktide kohaselt, ning neid taaskasutama ja neile tuginema. Peale selle tuleks kasutada muid andmeallikaid, nagu satelliidiandmed ning töödeldud teave, mis on saadud liidu Maa seire programmi (Copernicuse programm), Euroopa metsatulekahjude teabesüsteemi, Euroopa bioloogilise mitmekesisuse teabesüsteemi, maatükkide identifitseerimise süsteemi ja Euroopa üleujutuste häiresüsteemi või andmeplatvormide, nt Euroopa merevaatlus- ja andmevõrgu või kemikaalide seire teabeplatvormi kaudu. Nüüdisaegseid digivahendeid ja tehisintellekti kasutades on võimalik andmeid tulemuslikult hallata ja analüüsida, mis vähendab halduskoormust ning parandab samal ajal õigeaegsust ja kvaliteeti. Selleks et hinnata kaheksanda keskkonnaprogrammi esmatähtsate eesmärkide saavutamise edusamme, võiks lisaks liidu õiguses sätestatud õiguslikult siduvatele sihtmärkidele tugineda ka õiguslikult mittesiduvatele sihtmärkidele.

| (40) | Kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivide 2003/4/EÜ, (10) 2007/2/EÜ (11) ja (EL) 2019/1024 (12) nõuetega peaksid liikmesriigid tagama, et kaheksanda keskkonnaprogrammi rakendamise seireks vajalikud andmed, teave ja näitajad on vabalt kättesaadavad, mittediskrimineerivad, avatud juurdepääsuga, piisavad, kvaliteetsed, võrreldavad, ajakohased, kasutajasõbralikud ja veebis kergesti kättesaadavad. |
| --- | --- |

(40)

Kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivide 2003/4/EÜ, (10) 2007/2/EÜ (11) ja (EL) 2019/1024 (12) nõuetega peaksid liikmesriigid tagama, et kaheksanda keskkonnaprogrammi rakendamise seireks vajalikud andmed, teave ja näitajad on vabalt kättesaadavad, mittediskrimineerivad, avatud juurdepääsuga, piisavad, kvaliteetsed, võrreldavad, ajakohased, kasutajasõbralikud ja veebis kergesti kättesaadavad.

| (41) | Kaheksanda keskkonnaprogrammi esmatähtsate eesmärkide saavutamiseks peaks Euroopa Keskkonnaametil ja Euroopa Kemikaaliametil ning liikmesriikidel olema piisav suutlikkus ja piisavad vahendid, et tagada usaldusväärne, juurdepääsetav ja läbipaistev teadmus- ja tõendusbaas, mis aitaks rakendada Euroopa rohelise kokkuleppe strateegilisi prioriteete ja hinnata kaheksanda keskkonnaprogrammi raames tehtud edusamme. Vajaduse korral peaksid ka muud organid ja asutused olema kaasatud ning aitama rakendada neid strateegilisi prioriteete ja hinnata tehtud edusamme. |
| --- | --- |

(41)

Kaheksanda keskkonnaprogrammi esmatähtsate eesmärkide saavutamiseks peaks Euroopa Keskkonnaametil ja Euroopa Kemikaaliametil ning liikmesriikidel olema piisav suutlikkus ja piisavad vahendid, et tagada usaldusväärne, juurdepääsetav ja läbipaistev teadmus- ja tõendusbaas, mis aitaks rakendada Euroopa rohelise kokkuleppe strateegilisi prioriteete ja hinnata kaheksanda keskkonnaprogrammi raames tehtud edusamme. Vajaduse korral peaksid ka muud organid ja asutused olema kaasatud ning aitama rakendada neid strateegilisi prioriteete ja hinnata tehtud edusamme.

| (42) | ELi toimimise lepingu artikli 192 lõike 3 esimeses lõigus on sätestatud, et Euroopa Parlament ja nõukogu võtavad seadusandliku tavamenetluse kohaselt vastu üldised tegevusprogrammid, milles määratakse kindlaks esmatähtsad eesmärgid, mis tuleb liidu keskkonnapoliitika valdkonnas saavutada. Kuna komisjoni teatises „Euroopa roheline kokkulepe“ on esitatud lähiaastate keskkonna- ja kliimavaldkonna põhimeetmete tegevuskava, siis ei ole käesolevas otsuses erandkorras määratud kindlaks meetmeid selle esmatähtsate eesmärkide saavutamiseks ajavahemikul kuni aastani 2025. Seda on aga vaja teha ajavahemikuks pärast seda, kui Euroopa rohelise kokkuleppe peamised meetmed on eeldatavasti 2024. aastaks paigas, tagamaks, et käesolevas otsuses sätestatud temaatilisi esmatähtsaid eesmärke oleks võimalik saavutada ning et kaheksas keskkonnaprogramm kujundaks jätkuvalt liidu keskkonnapoliitika üldist visiooni. See on vajalik ka selleks, et austada Euroopa Parlamendi ja nõukogu eesõigusi, mis tulenevad ELi toimimise lepingu artikli 192 lõike 3 esimesest lõigust, ilma et see piiraks komisjoni eesõigusi, mis tulenevad Euroopa Liidu lepingu (edaspidi „ELi leping“) artiklist 17. Selleks peaks komisjon läbi viima 31. märtsiks 2024 vahehindamise, mille järel esitatakse kohasel juhul hiljemalt 31. märtsiks 2025 temaatiliste esmatähtsate eesmärkide saavutamiseks seadusandlik ettepanek, et lisada käesolevale otsusele lisa. |
| --- | --- |

(42)

ELi toimimise lepingu artikli 192 lõike 3 esimeses lõigus on sätestatud, et Euroopa Parlament ja nõukogu võtavad seadusandliku tavamenetluse kohaselt vastu üldised tegevusprogrammid, milles määratakse kindlaks esmatähtsad eesmärgid, mis tuleb liidu keskkonnapoliitika valdkonnas saavutada. Kuna komisjoni teatises „Euroopa roheline kokkulepe“ on esitatud lähiaastate keskkonna- ja kliimavaldkonna põhimeetmete tegevuskava, siis ei ole käesolevas otsuses erandkorras määratud kindlaks meetmeid selle esmatähtsate eesmärkide saavutamiseks ajavahemikul kuni aastani 2025. Seda on aga vaja teha ajavahemikuks pärast seda, kui Euroopa rohelise kokkuleppe peamised meetmed on eeldatavasti 2024. aastaks paigas, tagamaks, et käesolevas otsuses sätestatud temaatilisi esmatähtsaid eesmärke oleks võimalik saavutada ning et kaheksas keskkonnaprogramm kujundaks jätkuvalt liidu keskkonnapoliitika üldist visiooni. See on vajalik ka selleks, et austada Euroopa Parlamendi ja nõukogu eesõigusi, mis tulenevad ELi toimimise lepingu artikli 192 lõike 3 esimesest lõigust, ilma et see piiraks komisjoni eesõigusi, mis tulenevad Euroopa Liidu lepingu (edaspidi „ELi leping“) artiklist 17. Selleks peaks komisjon läbi viima 31. märtsiks 2024 vahehindamise, mille järel esitatakse kohasel juhul hiljemalt 31. märtsiks 2025 temaatiliste esmatähtsate eesmärkide saavutamiseks seadusandlik ettepanek, et lisada käesolevale otsusele lisa.

| (43) | Et võtta arvesse muutuvaid poliitikaeesmärke ja tehtud edusamme, peaks komisjon 2029. aastal kaheksandat keskkonnaprogrammi hindama. Komisjon peaks esitama Euroopa Parlamendile ja nõukogule hindamise tulemusi sisaldava aruande ja seejärel kohasel juhul seadusandliku ettepaneku järgmise keskkonnaalase tegevusprogrammi kohta. Seadusandlik ettepanek tuleks esitada aegsasti, et kaheksanda ja üheksanda keskkonnaprogrammi vahel ei tekiks lünka. |
| --- | --- |

(43)

Et võtta arvesse muutuvaid poliitikaeesmärke ja tehtud edusamme, peaks komisjon 2029. aastal kaheksandat keskkonnaprogrammi hindama. Komisjon peaks esitama Euroopa Parlamendile ja nõukogule hindamise tulemusi sisaldava aruande ja seejärel kohasel juhul seadusandliku ettepaneku järgmise keskkonnaalase tegevusprogrammi kohta. Seadusandlik ettepanek tuleks esitada aegsasti, et kaheksanda ja üheksanda keskkonnaprogrammi vahel ei tekiks lünka.

| (44) | Kuna käesoleva otsuse eesmärke ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada, küll aga saab neid kavandatud tegevusprogrammi ulatuse ja toime tõttu paremini saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas ELi lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev otsus nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale, |
| --- | --- |

(44)

Kuna käesoleva otsuse eesmärke ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada, küll aga saab neid kavandatud tegevusprogrammi ulatuse ja toime tõttu paremini saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas ELi lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev otsus nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Reguleerimisese

1.   Käesolevas otsuses määratakse kindlaks üldine keskkonnaalane tegevusprogramm ajavahemikuks kuni 31. detsembrini 2030 (edaspidi „kaheksas keskkonnaprogramm“). Käesolevas otsuses sätestatakse kaheksanda keskkonnaprogrammi esmatähtsad eesmärgid ja määratakse kindlaks nende saavutamiseks vajalikud eeltingimused. Käesolevas otsuses kehtestatakse seireraamistik, mille alusel mõõta edusamme, mida liit ja selle liikmesriigid on kaheksanda keskkonnaprogrammi esmatähtsate eesmärkide saavutamisel teinud, ning juhtimismehhanism, mille abil tagada nende esmatähtsate eesmärkide saavutamine.

2.   Kaheksanda keskkonnaprogrammi eesmärk on kiirendada õiglast, võrdset ja kaasavat rohepööret kliimaneutraalsele, kestlikule, mürgivabale, ressursitõhusale, taastuvenergiapõhisele ning vastupanu- ja konkurentsivõimelisele ringmajandusele, kaitsta, taastada ja parandada keskkonnaseisundit ning muu hulgas peatada elurikkuse vähenemine ja pöörata see protsess ümber. Sellega toetatakse ja tugevdatakse integreeritud poliitikat ja rakendamisviisi, mis põhineb Euroopa rohelisel kokkuleppel.

3.   Kaheksas keskkonnaprogramm on ÜRO kestliku arengu tegevuskavas aastani 2030 kindlaks määratud keskkonna- ja kliimaeesmärkide ja selle kestliku arengu eesmärkide ning mitmepoolsete keskkonna- ja kliimalepete eesmärkide saavutamise alus.

4.   Kaheksanda keskkonnaprogrammi seireraamistikuga aidatakse liidul mõõta kestlikkuse, heaolu ja vastupanuvõime saavutamisel tehtud edusamme.

5.   Kaheksas keskkonnaprogramm rajaneb ettevaatusprintsiibil ja põhimõtetel, mille kohaselt tuleb võtta ennetusmeetmeid ja heastada keskkonnakahjustus kahjustuse kohas, ja põhimõttel „saastaja maksab“.

Artikkel 2

Esmatähtsad eesmärgid

1.   Kaheksanda keskkonnaprogrammi pikaajaline esmatähtis eesmärk on, et hiljemalt 2050. aastaks elavad inimesed hästi planeedi taluvuspiirides ja valitseb heaolumajandus, milles midagi ei raisata, majanduskasv on taastuv, liidus on saavutatud kliimaneutraalsus ja ebavõrdsus on märksa väiksem. Kõigi inimeste heaolu põhineb heas seisundis keskkonnal, mille elurikkus on kaitstud, ökosüsteemid toimivad igati ning loodust kaitstakse ja taastatakse, mille tulemusel suureneb kliimamuutustele, ilmastikuolude ja kliimaga seotud õnnetustele ning muudele keskkonnariskidele vastupanu võime. Liit näitab kogu maailmale eeskuju, kuidas tagada praeguste ja tulevaste põlvkondade heaolu põlvkondadevahelise vastutuse kaudu.

2.   Kaheksanda keskkonnaprogrammi kuus omavahel seotud temaatilist esmatähtsat eesmärki on ajavahemikul kuni 31. detsembrini 2030 järgmised:

| a) | kooskõlas liidu kliima- ja keskkonnaeesmärkidega vähendada liidus kiiresti ja prognoositavalt kasvuhoonegaaside heidet ning samal ajal suurendada kasvuhoonegaaside sidumist looduslikes neeldajates, et saavutada kasvuhoonegaaside heite vähendamise 2030. aasta eesmärk, mis on sätestatud määruses (EL) 2021/1119, tagades ühtlasi õiglase ülemineku, millega ei jäeta kedagi kõrvale; |
| --- | --- |

a)

kooskõlas liidu kliima- ja keskkonnaeesmärkidega vähendada liidus kiiresti ja prognoositavalt kasvuhoonegaaside heidet ning samal ajal suurendada kasvuhoonegaaside sidumist looduslikes neeldajates, et saavutada kasvuhoonegaaside heite vähendamise 2030. aasta eesmärk, mis on sätestatud määruses (EL) 2021/1119, tagades ühtlasi õiglase ülemineku, millega ei jäeta kedagi kõrvale;

| b) | teha pidevaid edusamme, millega kohanemisvõimet muu hulgas ökosüsteemipõhiste käsitluste alusel suurendada ja kõikjal järgida, suurendada vastupanuvõimet, tugevdada kohanemist ning vähendada keskkonna, ühiskonna ja kõigi majandussektorite kaitsetust kliimamuutuste vastu ning parandada ilmastikuolude ja kliimaga seotud õnnetuste ennetamist ning nendeks valmisolekut; |
| --- | --- |

b)

teha pidevaid edusamme, millega kohanemisvõimet muu hulgas ökosüsteemipõhiste käsitluste alusel suurendada ja kõikjal järgida, suurendada vastupanuvõimet, tugevdada kohanemist ning vähendada keskkonna, ühiskonna ja kõigi majandussektorite kaitsetust kliimamuutuste vastu ning parandada ilmastikuolude ja kliimaga seotud õnnetuste ennetamist ning nendeks valmisolekut;

| c) | tegutseda heaolumajanduse nimel, millega antakse planeedile rohkem tagasi kui tarbitakse, ja minna kiiremini üle mürgivabale ringmajandusele, kus majanduskasv on taastuv, ressursse kasutatakse tõhusalt ja säästvalt ning kohaldatakse jäätmehierarhiat; |
| --- | --- |

c)

tegutseda heaolumajanduse nimel, millega antakse planeedile rohkem tagasi kui tarbitakse, ja minna kiiremini üle mürgivabale ringmajandusele, kus majanduskasv on taastuv, ressursse kasutatakse tõhusalt ja säästvalt ning kohaldatakse jäätmehierarhiat;

| d) | püüda jõuda nullsaasteni, sealhulgas kahjulike kemikaalide puhul, et muuta keskkond, sealhulgas õhk, vesi ja muld, mürgivabaks, kaotada valgus- ja mürasaaste ning kaitsta inimeste ja loomade tervist ning ökosüsteemide seisundit ja heaolu keskkonnaga seotud riskide ja negatiivse mõju eest; |
| --- | --- |

d)

püüda jõuda nullsaasteni, sealhulgas kahjulike kemikaalide puhul, et muuta keskkond, sealhulgas õhk, vesi ja muld, mürgivabaks, kaotada valgus- ja mürasaaste ning kaitsta inimeste ja loomade tervist ning ökosüsteemide seisundit ja heaolu keskkonnaga seotud riskide ja negatiivse mõju eest;

| e) | kaitsta, säilitada ja taastada nii kaitsealadel kui ka neist väljaspool mere, maismaa ja sisevete elurikkust ning muu hulgas peatada elurikkuse vähenemine ja pöörata see protsess ümber, parandada ökosüsteemide seisundit, talitust ja nende osutatavaid teenuseid ning parandada keskkonna seisundit, eelkõige õhu, vee ja mulla kvaliteeti, ning võidelda kõrbestumise ja mulla degradeerumine vastu; |
| --- | --- |

e)

kaitsta, säilitada ja taastada nii kaitsealadel kui ka neist väljaspool mere, maismaa ja sisevete elurikkust ning muu hulgas peatada elurikkuse vähenemine ja pöörata see protsess ümber, parandada ökosüsteemide seisundit, talitust ja nende osutatavaid teenuseid ning parandada keskkonna seisundit, eelkõige õhu, vee ja mulla kvaliteeti, ning võidelda kõrbestumise ja mulla degradeerumine vastu;

| f) | edendada kestlikkuse keskkonnaaspekte ning järsult vähendada liidu tootmisest ja tarbimisest tulenevaid põhilisi keskkonda ja kliimat mõjutavaid survetegureid, eelkõige energeetika, tööstuse, hoonete ja taristu, liikuvuse, turismi, rahvusvahelise kaubanduse ning toidusüsteemi valdkonnas. |
| --- | --- |

f)

edendada kestlikkuse keskkonnaaspekte ning järsult vähendada liidu tootmisest ja tarbimisest tulenevaid põhilisi keskkonda ja kliimat mõjutavaid survetegureid, eelkõige energeetika, tööstuse, hoonete ja taristu, liikuvuse, turismi, rahvusvahelise kaubanduse ning toidusüsteemi valdkonnas.

Artikkel 3

Esmatähtsate eesmärkide saavutamise eeltingimused

Artiklis 2 sätestatud esmatähtsate eesmärkide saavutamine nõuab komisjonilt, liikmesriikidelt, piirkondlikelt ja kohalikelt omavalitsustelt ning sidusrühmadelt, olenevalt pädevusest, järgmist:

| a) | tagada liidu keskkonna- ja kliimaalaste õigusaktide ja strateegiate tulemuslik, kiire ja täielik rakendamine ning püüelda liidu, riigi, piirkondlikul ja kohalikul tasandil parima keskkonnatoime poole, sealhulgas kindlustada piisav haldus- ja nõuetele vastavuse tagamise suutlikkus, nagu on ette nähtud korrapärases keskkonnapoliitika rakendamise läbivaatamise aruandes, toetada õigustöötajate võrgustikke, nagu keskkonnaõiguse rakendamise ja jõustamise Euroopa Liidu võrgustik, Euroopa prokuröride võrgustik keskkonnaküsimustes, Euroopa Liidu kohtunike foorum keskkonnaküsimustes ja keskkonnakuritegude vastase võitluse Euroopa võrgustik, ning teha nendega koostööd; |
| --- | --- |

a)

tagada liidu keskkonna- ja kliimaalaste õigusaktide ja strateegiate tulemuslik, kiire ja täielik rakendamine ning püüelda liidu, riigi, piirkondlikul ja kohalikul tasandil parima keskkonnatoime poole, sealhulgas kindlustada piisav haldus- ja nõuetele vastavuse tagamise suutlikkus, nagu on ette nähtud korrapärases keskkonnapoliitika rakendamise läbivaatamise aruandes, toetada õigustöötajate võrgustikke, nagu keskkonnaõiguse rakendamise ja jõustamise Euroopa Liidu võrgustik, Euroopa prokuröride võrgustik keskkonnaküsimustes, Euroopa Liidu kohtunike foorum keskkonnaküsimustes ja keskkonnakuritegude vastase võitluse Euroopa võrgustik, ning teha nendega koostööd;

| b) | seada juhul, kui liidu keskkonnaõiguse rakendamine on puudulik, tähtsaimale kohale selle täitmise tagamine, muu hulgas rikkumismenetluste kaudu, tagades, et selleks eraldatakse piisavalt raha ja inimressursse ning et teave nende menetluste kohta on täielik ja kergesti kättesaadav, ja järgida liidu õigust; |
| --- | --- |

b)

seada juhul, kui liidu keskkonnaõiguse rakendamine on puudulik, tähtsaimale kohale selle täitmise tagamine, muu hulgas rikkumismenetluste kaudu, tagades, et selleks eraldatakse piisavalt raha ja inimressursse ning et teave nende menetluste kohta on täielik ja kergesti kättesaadav, ja järgida liidu õigust;

| c) | anda paremaid juhiseid ja soovitusi muu hulgas tõhusate, hoiatavate ja proportsionaalsete karistuste kohta, et vähendada liidu keskkonnaõigusele mittevastavuse ohtu ning võtta keskkonnavastutuse valdkonnas rohkem meetmeid, tõhustada mittevastavusele reageerimist ning tihendada keskkonnakuritegude valdkonnas õigusalast koostööd ja tugevdada selliste kuritegude vastast õiguskaitset, nagu on ette nähtud asjakohastes liidu õigusaktides, näiteks Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2008/99/EÜ (13); |
| --- | --- |

c)

anda paremaid juhiseid ja soovitusi muu hulgas tõhusate, hoiatavate ja proportsionaalsete karistuste kohta, et vähendada liidu keskkonnaõigusele mittevastavuse ohtu ning võtta keskkonnavastutuse valdkonnas rohkem meetmeid, tõhustada mittevastavusele reageerimist ning tihendada keskkonnakuritegude valdkonnas õigusalast koostööd ja tugevdada selliste kuritegude vastast õiguskaitset, nagu on ette nähtud asjakohastes liidu õigusaktides, näiteks Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2008/99/EÜ (13);

13

| d) | tugevdada poliitika väljatöötamise ja rakendamise lõimitud käsitlust eelkõige järgmise kaudu:






  i) | artiklis 2 sätestatud esmatähtsaid eesmärke ja asjakohasel juhul kestliku arengu eesmärke järgitakse liidu, riigi, piirkondlikul ja kohalikul tasandil kõigis asjakohastes strateegiates, seadusandlikes ja muudes kui seadusandlikes algatustes, programmides, investeeringutes ja projektides, samuti pärast 2. maid 2022 liidu poolt sõlmitud asjakohastes rahvusvahelistes lepingutes, tagamaks, et need strateegiad, seadusandlikud ja muud kui seadusandlikud algatused, programmid, investeeringud, projektid ja rahvusvahelised lepingud ning nende rakendamine on artiklis 2 sätestatud esmatähtsate eesmärkidega kooskõlas, aitavad võimaluse korral nende saavutamisele kaasa ega takista nende saavutamist; |
| --- | --- | --- |

d)

tugevdada poliitika väljatöötamise ja rakendamise lõimitud käsitlust eelkõige järgmise kaudu:

i)

artiklis 2 sätestatud esmatähtsaid eesmärke ja asjakohasel juhul kestliku arengu eesmärke järgitakse liidu, riigi, piirkondlikul ja kohalikul tasandil kõigis asjakohastes strateegiates, seadusandlikes ja muudes kui seadusandlikes algatustes, programmides, investeeringutes ja projektides, samuti pärast 2. maid 2022 liidu poolt sõlmitud asjakohastes rahvusvahelistes lepingutes, tagamaks, et need strateegiad, seadusandlikud ja muud kui seadusandlikud algatused, programmid, investeeringud, projektid ja rahvusvahelised lepingud ning nende rakendamine on artiklis 2 sätestatud esmatähtsate eesmärkidega kooskõlas, aitavad võimaluse korral nende saavutamisele kaasa ega takista nende saavutamist;

| ii) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivide 2011/92/EL (14) ja 2001/42/EÜ (15) rakendamisest saadavat kasu suurendatakse võimalikult palju; |
| --- | --- |

ii)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivide 2011/92/EL (14) ja 2001/42/EÜ (15) rakendamisest saadavat kasu suurendatakse võimalikult palju;

14

15

| iii) | kõigi algatuste puhul jälgitakse ja kohasel juhul hinnatakse korrapäraselt keskkondlike, sotsiaalsete ja majanduslike eesmärkide sünergiat ja võimalikke kompromisse nende vahel, tagamaks, et inimeste heaolu kindlustatakse ja nende vajadusi eelkõige tervisliku keskkonna, puhta õhu ning taskukohase, kättesaadava ja kvaliteetse toidu, vee, energia, eluaseme, keskkonnahoidliku taristu ja liikuvuse järele rahuldatakse kestlikul viisil ja nii, et kedagi ei jäeta kõrvale; |
| --- | --- |

iii)

kõigi algatuste puhul jälgitakse ja kohasel juhul hinnatakse korrapäraselt keskkondlike, sotsiaalsete ja majanduslike eesmärkide sünergiat ja võimalikke kompromisse nende vahel, tagamaks, et inimeste heaolu kindlustatakse ja nende vajadusi eelkõige tervisliku keskkonna, puhta õhu ning taskukohase, kättesaadava ja kvaliteetse toidu, vee, energia, eluaseme, keskkonnahoidliku taristu ja liikuvuse järele rahuldatakse kestlikul viisil ja nii, et kedagi ei jäeta kõrvale;

| iv) | lähtutakse arusaamast „mõtle kõigepealt kestlikkusele“, lisades muu hulgas kestliku arengu eesmärgid vastavalt vajadusele parema õigusloome suunistesse ja töövahenditesse ning võttes kõikjal arvesse ja rakendades põhimõtet „ära tekita kahju“; |
| --- | --- |

iv)

lähtutakse arusaamast „mõtle kõigepealt kestlikkusele“, lisades muu hulgas kestliku arengu eesmärgid vastavalt vajadusele parema õigusloome suunistesse ja töövahenditesse ning võttes kõikjal arvesse ja rakendades põhimõtet „ära tekita kahju“;

| v) | hinnatakse korrapäraselt kehtivaid poliitikameetmeid ja kohasel juhul tehakse uute õigusaktide ettepanekuid, mis põhineksid vastavalt vajadusele mõjuhinnangutel, mis on koostatud usaldusväärse, kaasava, teabepõhise ja lihtsasti rakendatava korra kohaselt korraldatud ulatuslike ja läbipaistvate konsultatsioonide alusel ning milles on majandusliku, sotsiaalse ja keskkonnamõju integreeritud analüüsi raames arvesse võetud igasugust kohest ja pikaajalist mõju keskkonnale ja kliimale, sealhulgas nende mõjutegurite kumulatiivset mõju ning meetmete võtmise ja nende võtmata jätmise kulu; |
| --- | --- |

v)

hinnatakse korrapäraselt kehtivaid poliitikameetmeid ja kohasel juhul tehakse uute õigusaktide ettepanekuid, mis põhineksid vastavalt vajadusele mõjuhinnangutel, mis on koostatud usaldusväärse, kaasava, teabepõhise ja lihtsasti rakendatava korra kohaselt korraldatud ulatuslike ja läbipaistvate konsultatsioonide alusel ning milles on majandusliku, sotsiaalse ja keskkonnamõju integreeritud analüüsi raames arvesse võetud igasugust kohest ja pikaajalist mõju keskkonnale ja kliimale, sealhulgas nende mõjutegurite kumulatiivset mõju ning meetmete võtmise ja nende võtmata jätmise kulu;

| vi) | kaheksa nädala jooksul pärast komisjoni korraldatud avaliku konsultatsiooni lõppu esitatakse sidusrühmadega konsulteerimise käigus saadud vastuste kohta üksikasjalik tagasiside, milles on eri liiki sidusrühmade vastused esitatud eraldi; |
| --- | --- |

vi)

kaheksa nädala jooksul pärast komisjoni korraldatud avaliku konsultatsiooni lõppu esitatakse sidusrühmadega konsulteerimise käigus saadud vastuste kohta üksikasjalik tagasiside, milles on eri liiki sidusrühmade vastused esitatud eraldi;

| e) | koostada tulemustabel ja töötada välja näitajad, millega mõõdetakse SKPd täiendavaid tulemusi ning mis põhinevad muu hulgas sihipärasel konsulteerimisel kõigi asjaomaste sidusrühmadega ja aruandel, milles on liidu tasandil kindlaks tehtud selliste olemasolevate näitajate, seireraamistike ja protsesside vahelised seosed, millega mõõdetakse sotsiaalset, majanduslikku ja keskkonnaalast arengut, ning milles antakse soovitusi, kuidas kehtivaid tulemustabeleid ja näitajaid ühtlustada; |
| --- | --- |

e)

koostada tulemustabel ja töötada välja näitajad, millega mõõdetakse SKPd täiendavaid tulemusi ning mis põhinevad muu hulgas sihipärasel konsulteerimisel kõigi asjaomaste sidusrühmadega ja aruandel, milles on liidu tasandil kindlaks tehtud selliste olemasolevate näitajate, seireraamistike ja protsesside vahelised seosed, millega mõõdetakse sotsiaalset, majanduslikku ja keskkonnaalast arengut, ning milles antakse soovitusi, kuidas kehtivaid tulemustabeleid ja näitajaid ühtlustada;

| f) | tagada, et kliima- ja keskkonnamõjust ja -poliitikast tulenevat sotsiaalset ebavõrdsust vähendatakse võimalikult palju ning et keskkonna ja kliima kaitseks võetud meetmeid rakendatakse sotsiaalselt õiglasel ja kaasaval viisil; |
| --- | --- |

f)

tagada, et kliima- ja keskkonnamõjust ja -poliitikast tulenevat sotsiaalset ebavõrdsust vähendatakse võimalikult palju ning et keskkonna ja kliima kaitseks võetud meetmeid rakendatakse sotsiaalselt õiglasel ja kaasaval viisil;

| g) | arvestada soolist aspekti kõigis kliima- ja keskkonnavaldkonna poliitikameetmetes, muu hulgas lisades soolise perspektiivi kõikidesse poliitikakujundamise etappidesse; |
| --- | --- |

g)

arvestada soolist aspekti kõigis kliima- ja keskkonnavaldkonna poliitikameetmetes, muu hulgas lisades soolise perspektiivi kõikidesse poliitikakujundamise etappidesse;

| h) | tugevdada keskkonnavaates positiivseid stiimuleid ning asuda viivitamata järkjärguliselt kaotama keskkonnakahjulikke toetusi, eelkõige fossiilkütuste toetusi liidu, riigi, piirkondlikul ja kohalikul tasandil muu hulgas järgmise abil:






  i) | siduv liidu raamistik, mille põhjal jälgida, kuidas liikmesriikidel kokkulepitud metoodika alusel fossiilkütuste toetuste järkjärguline kaotamine edeneb, ja anda edusammude kohta aru; |
| --- | --- | --- |

h)

tugevdada keskkonnavaates positiivseid stiimuleid ning asuda viivitamata järkjärguliselt kaotama keskkonnakahjulikke toetusi, eelkõige fossiilkütuste toetusi liidu, riigi, piirkondlikul ja kohalikul tasandil muu hulgas järgmise abil:

i)

siduv liidu raamistik, mille põhjal jälgida, kuidas liikmesriikidel kokkulepitud metoodika alusel fossiilkütuste toetuste järkjärguline kaotamine edeneb, ja anda edusammude kohta aru;

| ii) | fossiilkütuste toetuste järkjärguliseks kaotamiseks seatakse tähtaeg, mis on kooskõlas eesmärgiga hoida üleilmne soojenemine kuni 1,5 °C juures; |
| --- | --- |

ii)

fossiilkütuste toetuste järkjärguliseks kaotamiseks seatakse tähtaeg, mis on kooskõlas eesmärgiga hoida üleilmne soojenemine kuni 1,5 °C juures;

| iii) | komisjon kehtestab liikmesriikidega konsulteerides 2023. aastaks metoodika muude keskkonnakahjulike toetuste kindlakstegemiseks; liikmesriigid teevad selle metoodika alusel kindlaks muud keskkonnakahjulikud toetused ja annavad neist korrapäraselt komisjonile aru, et komisjonil oleks võimalik anda aru selliste toetuste suuruse ja liigi kohta liidus ning nende järkjärgulisel kaotamisel tehtud edusammude kohta; |
| --- | --- |

iii)

komisjon kehtestab liikmesriikidega konsulteerides 2023. aastaks metoodika muude keskkonnakahjulike toetuste kindlakstegemiseks; liikmesriigid teevad selle metoodika alusel kindlaks muud keskkonnakahjulikud toetused ja annavad neist korrapäraselt komisjonile aru, et komisjonil oleks võimalik anda aru selliste toetuste suuruse ja liigi kohta liidus ning nende järkjärgulisel kaotamisel tehtud edusammude kohta;

| i) | järgida liidu poliitikavaldkondades elurikkuse kaitse meetmeid ja anda panus üldise eesmärgi saavutamisse, et mitmeaastase finantsraamistiku 2021–2027 kohastest iga-aastastest kulutustest eraldatakse elurikkusega seotud eesmärkidele 2024. aastal 7,5 % ning 2026. ja 2027. aastal 10 %, kusjuures nimetatud kulutuste tegemist jälgitakse tõhusa, läbipaistva ja kõikehõlmava metoodika abil, võttes samal ajal arvesse kliima- ja elurikkuse eesmärkide kattuvust; |
| --- | --- |

i)

järgida liidu poliitikavaldkondades elurikkuse kaitse meetmeid ja anda panus üldise eesmärgi saavutamisse, et mitmeaastase finantsraamistiku 2021–2027 kohastest iga-aastastest kulutustest eraldatakse elurikkusega seotud eesmärkidele 2024. aastal 7,5 % ning 2026. ja 2027. aastal 10 %, kusjuures nimetatud kulutuste tegemist jälgitakse tõhusa, läbipaistva ja kõikehõlmava metoodika abil, võttes samal ajal arvesse kliima- ja elurikkuse eesmärkide kattuvust;

| j) | tagada, et kliima- ja elurikkuse kaitse küsimused integreeritakse tegelikult liidu eelarvesse ja et nendega arvestatakse ning et kliima ja elurikkuse rahastamine on teineteisega kooskõlas; |
| --- | --- |

j)

tagada, et kliima- ja elurikkuse kaitse küsimused integreeritakse tegelikult liidu eelarvesse ja et nendega arvestatakse ning et kliima ja elurikkuse rahastamine on teineteisega kooskõlas;

| k) | edendada rahvusvahelisel tasandil kemikaalide vastutustundlikku käitlemist ning samal ajal kogu maailmas ka selliste ainete järkjärgulist kasutuselt kõrvaldamist, mis ei ole liidus lubatud; |
| --- | --- |

k)

edendada rahvusvahelisel tasandil kemikaalide vastutustundlikku käitlemist ning samal ajal kogu maailmas ka selliste ainete järkjärgulist kasutuselt kõrvaldamist, mis ei ole liidus lubatud;

| l) | kiiresti asendada ohtlikud ained, sealhulgas väga ohtlikud ained, endokriinfunktsiooni kahjustavad kemikaalid, väga püsivad kemikaalid, neurotoksilised ained ja immunotoksilised ained ning käsitleda kemikaalide kombineeritud mõju, ainete nanovorme ja kokkupuudet toodetes sisalduvate ohtlike kemikaalidega, hinnata nende mõju tervisele ja keskkonnale, sealhulgas kliimale ja elurikkusele, propageerida ohutute ja kestlikena välja töötatud kemikaale ja materjale ning kiirendada ja koordineerida pingutusi, mida tehakse loomkatsete alternatiivide väljatöötamise ja heakskiitmise edendamiseks; |
| --- | --- |

l)

kiiresti asendada ohtlikud ained, sealhulgas väga ohtlikud ained, endokriinfunktsiooni kahjustavad kemikaalid, väga püsivad kemikaalid, neurotoksilised ained ja immunotoksilised ained ning käsitleda kemikaalide kombineeritud mõju, ainete nanovorme ja kokkupuudet toodetes sisalduvate ohtlike kemikaalidega, hinnata nende mõju tervisele ja keskkonnale, sealhulgas kliimale ja elurikkusele, propageerida ohutute ja kestlikena välja töötatud kemikaale ja materjale ning kiirendada ja koordineerida pingutusi, mida tehakse loomkatsete alternatiivide väljatöötamise ja heakskiitmise edendamiseks;

| m) | otsida pinnase degradeerumise probleemile lahendusi ning tagada mulla kaitse ja säästev kasutamine, sealhulgas 2023. aastaks mulla seisundit käsitleva seadusandliku akti ettepaneku tegemisega; |
| --- | --- |

m)

otsida pinnase degradeerumise probleemile lahendusi ning tagada mulla kaitse ja säästev kasutamine, sealhulgas 2023. aastaks mulla seisundit käsitleva seadusandliku akti ettepaneku tegemisega;

| n) | muuta liidu toidusüsteemi nii, et see aitaks muu hulgas nii liidus kui ka väljaspool liitu kaasa elurikkuse kaitsele ja taastamisele ning tagaks loomade heaolu kõrge taseme, tagades samal ajal mõjutatud sidusrühmadele õiglase ülemineku; |
| --- | --- |

n)

muuta liidu toidusüsteemi nii, et see aitaks muu hulgas nii liidus kui ka väljaspool liitu kaasa elurikkuse kaitsele ja taastamisele ning tagaks loomade heaolu kõrge taseme, tagades samal ajal mõjutatud sidusrühmadele õiglase ülemineku;

| o) | terviklikust lähenemisviisist lähtuvalt tunnistada, et inimeste ja loomade tervis ja keskkond on omavahel seotud, ning võtta poliitikakujundamisel arvesse terviseühtsuse põhimõtet; |
| --- | --- |

o)

terviklikust lähenemisviisist lähtuvalt tunnistada, et inimeste ja loomade tervis ja keskkond on omavahel seotud, ning võtta poliitikakujundamisel arvesse terviseühtsuse põhimõtet;

| p) | liikuda rahvusvahelisel tasandil selle poole, et tunnustada õigust puhtale, tervislikule ja kestlikule keskkonnale; |
| --- | --- |

p)

liikuda rahvusvahelisel tasandil selle poole, et tunnustada õigust puhtale, tervislikule ja kestlikule keskkonnale;

| q) | kasutada täielikult ära ökosüsteemipõhiseid lähenemisviise ja rohelist taristut, sealhulgas elurikkust hoidvaid looduspõhiseid lahendusi, ning samal ajal tagada, et nende rakendamine taastab elurikkuse ning suurendab ökosüsteemi terviklikkust ja ühendatavust, annab selget ühiskondlikku kasu, sest nõutakse põlisrahvaste ja kohalike kogukondade täielikku kaasamist ja neilt nõusoleku küsimist, ning et sellega ei asendata ega kahjustata meetmeid, mida võetakse liidus elurikkuse kaitsmiseks ja kasvuhoonegaaside heite vähendamiseks; |
| --- | --- |

q)

kasutada täielikult ära ökosüsteemipõhiseid lähenemisviise ja rohelist taristut, sealhulgas elurikkust hoidvaid looduspõhiseid lahendusi, ning samal ajal tagada, et nende rakendamine taastab elurikkuse ning suurendab ökosüsteemi terviklikkust ja ühendatavust, annab selget ühiskondlikku kasu, sest nõutakse põlisrahvaste ja kohalike kogukondade täielikku kaasamist ja neilt nõusoleku küsimist, ning et sellega ei asendata ega kahjustata meetmeid, mida võetakse liidus elurikkuse kaitsmiseks ja kasvuhoonegaaside heite vähendamiseks;

| r) | kasutada olemasolevaid vahendeid ja meetodeid ning parandada looduspõhiste lahenduste jaoks mõeldud seiremeetodeid, hindamisvahendeid ja mõõdetavaid näitajaid; |
| --- | --- |

r)

kasutada olemasolevaid vahendeid ja meetodeid ning parandada looduspõhiste lahenduste jaoks mõeldud seiremeetodeid, hindamisvahendeid ja mõõdetavaid näitajaid;

| s) | vähendada märkimisväärselt materjalide ja tarbimise ökoloogilist jalajälge liidus ning viia see võimalikult kiiresti vastavusse planeedi taluvuspiiridega ning kohasel juhul kehtestada selleks liidule 2030. aastaks ökoloogilise jalajälje vähendamise eesmärgid; |
| --- | --- |

s)

vähendada märkimisväärselt materjalide ja tarbimise ökoloogilist jalajälge liidus ning viia see võimalikult kiiresti vastavusse planeedi taluvuspiiridega ning kohasel juhul kehtestada selleks liidule 2030. aastaks ökoloogilise jalajälje vähendamise eesmärgid;

| t) | tulemuslikult lõimida kestliku arengu eesmärgid ning kliima- ja keskkonnaeesmärgid majandusjuhtimise Euroopa poolaastasse, piiramata selle poolaasta algset eesmärki, sealhulgas riiklikesse reformikavadesse ning riiklikesse taaste- ja vastupidavuskavadesse; |
| --- | --- |

t)

tulemuslikult lõimida kestliku arengu eesmärgid ning kliima- ja keskkonnaeesmärgid majandusjuhtimise Euroopa poolaastasse, piiramata selle poolaasta algset eesmärki, sealhulgas riiklikesse reformikavadesse ning riiklikesse taaste- ja vastupidavuskavadesse;

| u) | kooskõlas liidu kestliku rahanduse poliitikameetmete kavaga võtta kasutusele ressursid ja tagada piisavalt suured kestlikud avaliku ja erasektori investeeringud, sealhulgas liidu eelarve kaudu kättesaadavatest fondidest ja vahenditest, Euroopa Investeerimispanga kaudu ja riigi tasandil; |
| --- | --- |

u)

kooskõlas liidu kestliku rahanduse poliitikameetmete kavaga võtta kasutusele ressursid ja tagada piisavalt suured kestlikud avaliku ja erasektori investeeringud, sealhulgas liidu eelarve kaudu kättesaadavatest fondidest ja vahenditest, Euroopa Investeerimispanga kaudu ja riigi tasandil;

| v) | kasutada võimalikult hästi ära keskkonnamakse, turupõhiseid vahendeid ning rohelise eelarvestamise ja rahastamise vahendeid, sealhulgas neid, mida on vaja sotsiaalselt õiglase ülemineku tagamiseks, ning toetada ettevõtjaid ja muid sidusrühmi looduskapitali arvestamiseks mõeldud standarditud tavade väljatöötamisel ja kohaldamisel; |
| --- | --- |

v)

kasutada võimalikult hästi ära keskkonnamakse, turupõhiseid vahendeid ning rohelise eelarvestamise ja rahastamise vahendeid, sealhulgas neid, mida on vaja sotsiaalselt õiglase ülemineku tagamiseks, ning toetada ettevõtjaid ja muid sidusrühmi looduskapitali arvestamiseks mõeldud standarditud tavade väljatöötamisel ja kohaldamisel;

| w) | tagada, et liidu, riikide, piirkondliku ja kohaliku tasandi keskkonnapoliitika ja -meetmed põhinevad parimatel kättesaadavatel teadusandmetel ja tehnoloogiatel, ning suurendada keskkonnaalast teadmusbaasi, mis hõlmab ka põlis- ja kohalikke teadmisi, ja selle kasutuselevõttu muu hulgas teadusuuringute, innovatsiooni, roheliste oskuste, koolituse ja ümberõppe edendamise ning keskkonnaarvestuse ja ökosüsteemi arvepidamise arendamise kaudu; |
| --- | --- |

w)

tagada, et liidu, riikide, piirkondliku ja kohaliku tasandi keskkonnapoliitika ja -meetmed põhinevad parimatel kättesaadavatel teadusandmetel ja tehnoloogiatel, ning suurendada keskkonnaalast teadmusbaasi, mis hõlmab ka põlis- ja kohalikke teadmisi, ja selle kasutuselevõttu muu hulgas teadusuuringute, innovatsiooni, roheliste oskuste, koolituse ja ümberõppe edendamise ning keskkonnaarvestuse ja ökosüsteemi arvepidamise arendamise kaudu;

| x) | arendada ja konsolideerida teadmusbaasi, mis käsitleb muu hulgas süsteemse muutuse nõudeid selle kohta, kuidas minna ainult ühe valdkonna ja sektoripõhiselt poliitikalt üle poliitikavaldkondade sidususe süsteemsele käsitlusele, ning eri ökosüsteemide suutlikkust toimida kasvuhoonegaaside neeldajate ja varudena; |
| --- | --- |

x)

arendada ja konsolideerida teadmusbaasi, mis käsitleb muu hulgas süsteemse muutuse nõudeid selle kohta, kuidas minna ainult ühe valdkonna ja sektoripõhiselt poliitikalt üle poliitikavaldkondade sidususe süsteemsele käsitlusele, ning eri ökosüsteemide suutlikkust toimida kasvuhoonegaaside neeldajate ja varudena;

| y) | kasutada keskkonnapoliitika toetamisel ära digi- ja andmetehnoloogia võimalusi, sealhulgas esitada ökosüsteemide seisundi kohta võimaluse korral reaalajas saadavaid andmeid ja teavet, tehes samal ajal suuremaid jõupingutusi selleks, et kõnealuse tehnoloogia keskkonnajalajälg oleks võimalikult väike, ning tagada, et andmed ja teave oleksid läbipaistvad, autentsed, koostalitlevad ning üldsusele kättesaadavad; |
| --- | --- |

y)

kasutada keskkonnapoliitika toetamisel ära digi- ja andmetehnoloogia võimalusi, sealhulgas esitada ökosüsteemide seisundi kohta võimaluse korral reaalajas saadavaid andmeid ja teavet, tehes samal ajal suuremaid jõupingutusi selleks, et kõnealuse tehnoloogia keskkonnajalajälg oleks võimalikult väike, ning tagada, et andmed ja teave oleksid läbipaistvad, autentsed, koostalitlevad ning üldsusele kättesaadavad;

| z) | kõrvaldada puudujäägid vajalikest näitajakogumitest, näiteks nendest, mis on seotud süsteemse muutuse, planeedi taluvuspiiride ning liidu tootmis- ja tarbimisjalajäljega, samuti nendest, mis käsitlevad keskkonna- ja sotsiaal-majanduslike tegurite, näiteks keskkonnamuutustest tuleneva ebavõrdsuse vahelist seost, ja kogumeid optimeerida ning tagada näitajakogumite võrreldavus kõigil poliitikakujundamise tasanditel; |
| --- | --- |

z)

kõrvaldada puudujäägid vajalikest näitajakogumitest, näiteks nendest, mis on seotud süsteemse muutuse, planeedi taluvuspiiride ning liidu tootmis- ja tarbimisjalajäljega, samuti nendest, mis käsitlevad keskkonna- ja sotsiaal-majanduslike tegurite, näiteks keskkonnamuutustest tuleneva ebavõrdsuse vahelist seost, ja kogumeid optimeerida ning tagada näitajakogumite võrreldavus kõigil poliitikakujundamise tasanditel;

| aa) | tagada kodanikuühiskonna laialdane toetus, teha koostööd ettevõtjatega, eelkõige väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjatega, sotsiaalpartnerite, kodanike, kogukondade ja muude sidusrühmadega; |
| --- | --- |

aa)

tagada kodanikuühiskonna laialdane toetus, teha koostööd ettevõtjatega, eelkõige väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjatega, sotsiaalpartnerite, kodanike, kogukondade ja muude sidusrühmadega;

| ab) | suurendada teadlikkust sellest, kui oluline on saavutada artiklis 2 sätestatud esmatähtsad eesmärgid, ning suurendada kodanike tegutsemisvõimet, edendades muu hulgas kõigil tasanditel arutelu ja teabevahetust, elukestvat keskkonnaharidust, kodanikuosalust ja kogukonna eestvõttel toimuvat tegevust; |
| --- | --- |

ab)

suurendada teadlikkust sellest, kui oluline on saavutada artiklis 2 sätestatud esmatähtsad eesmärgid, ning suurendada kodanike tegutsemisvõimet, edendades muu hulgas kõigil tasanditel arutelu ja teabevahetust, elukestvat keskkonnaharidust, kodanikuosalust ja kogukonna eestvõttel toimuvat tegevust;

| ac) | aidata kodanikuühiskonnal, avaliku sektori asutustel, kodanikel ja kogukondadel, sotsiaalpartneritel ja erasektoril kindlaks teha kliima- ja keskkonnariskid, hinnata nende mõju ning võtta selliste riskide ennetamiseks, leevendamiseks ja nendega kohanemiseks meetmeid, samuti soodustada nende osalemist puuduvate teadmiste hankimisel ning muu hulgas innustada kodanikke keskkonnaprobleeme ja nõuete täitmata jätmist tähele panema ja neist teada andma, sealhulgas edendades digitehnoloogia abil kodanikuteaduse häid tavasid; |
| --- | --- |

ac)

aidata kodanikuühiskonnal, avaliku sektori asutustel, kodanikel ja kogukondadel, sotsiaalpartneritel ja erasektoril kindlaks teha kliima- ja keskkonnariskid, hinnata nende mõju ning võtta selliste riskide ennetamiseks, leevendamiseks ja nendega kohanemiseks meetmeid, samuti soodustada nende osalemist puuduvate teadmiste hankimisel ning muu hulgas innustada kodanikke keskkonnaprobleeme ja nõuete täitmata jätmist tähele panema ja neist teada andma, sealhulgas edendades digitehnoloogia abil kodanikuteaduse häid tavasid;

| ad) | soodustada koostööd kaheksanda keskkonnaprogrammiga seotud strateegiate, poliitikameetmete ja õigusaktide väljatöötamisel ja rakendamisel ning tagada linna- ja maapiirkondades, sealhulgas äärepoolseimates piirkondades, piirkondlike ja kohalike omavalitsuste täielik osalemine kõigis keskkonnapoliitika kujundamise valdkondades, kasutades selleks koostööl põhinevat ja mitmetasandilist tegutsemisviisi ning tagades, et piirkondlikel ja kohalikel kogukondadel on kohapealseks rakendamiseks olemas piisavad vahendid; |
| --- | --- |

ad)

soodustada koostööd kaheksanda keskkonnaprogrammiga seotud strateegiate, poliitikameetmete ja õigusaktide väljatöötamisel ja rakendamisel ning tagada linna- ja maapiirkondades, sealhulgas äärepoolseimates piirkondades, piirkondlike ja kohalike omavalitsuste täielik osalemine kõigis keskkonnapoliitika kujundamise valdkondades, kasutades selleks koostööl põhinevat ja mitmetasandilist tegutsemisviisi ning tagades, et piirkondlikel ja kohalikel kogukondadel on kohapealseks rakendamiseks olemas piisavad vahendid;

| ae) | tihendada kõigi liidu institutsioonide koostööd kliima- ja keskkonnapoliitika valdkonnas, sealhulgas komisjoni ja Regioonide Komitee tõhustatud koostööd, ning uurida, kuidas dialoogi parandada ja teavet paremini koondada; |
| --- | --- |

ae)

tihendada kõigi liidu institutsioonide koostööd kliima- ja keskkonnapoliitika valdkonnas, sealhulgas komisjoni ja Regioonide Komitee tõhustatud koostööd, ning uurida, kuidas dialoogi parandada ja teavet paremini koondada;

| af) | kooskõlas Århusi konventsiooniga tulemuslikult rakendada nii liidu kui ka liikmesriikide tasandil rangeid läbipaistvuse, üldsuse osalemise ja õiguskaitse kättesaadavuse norme; |
| --- | --- |

af)

kooskõlas Århusi konventsiooniga tulemuslikult rakendada nii liidu kui ka liikmesriikide tasandil rangeid läbipaistvuse, üldsuse osalemise ja õiguskaitse kättesaadavuse norme;

| ag) | teha kaheksanda keskkonnaprogrammi rakendamisega seotud andmed ja tõendid üldsusele kättesaadavaks, kergesti juurdepääsetavaks ja arusaadavaks, ilma et see piiraks valdkonnapõhiste õigusaktide konfidentsiaalsussätete kohaldamist; |
| --- | --- |

ag)

teha kaheksanda keskkonnaprogrammi rakendamisega seotud andmed ja tõendid üldsusele kättesaadavaks, kergesti juurdepääsetavaks ja arusaadavaks, ilma et see piiraks valdkonnapõhiste õigusaktide konfidentsiaalsussätete kohaldamist;

| ah) | toetada artiklis 2 sätestatud esmatähtsate eesmärkide üleilmset kasutuselevõttu, tagades liidusiseste ja -väliste lähenemisviiside sidususe ning koordineeritud tegevuse, eelkõige järgmises:






  i) | teha kolmandate riikidega koostööd kliima- ja keskkonnameetmete alal, kannustada ja toetada neid võtma vastu ja rakendama neis valdkondades norme, mis on vähemalt sama ranged kui liidu omad, ning tagada, et kõik liidu turule lastavad tooted vastavad täielikult asjakohastele liidu nõuetele kooskõlas liidu rahvusvaheliste kohustustega, sealhulgas raadamise ning pinnase degradeerumise peatamise puhul; |
| --- | --- | --- |

ah)

toetada artiklis 2 sätestatud esmatähtsate eesmärkide üleilmset kasutuselevõttu, tagades liidusiseste ja -väliste lähenemisviiside sidususe ning koordineeritud tegevuse, eelkõige järgmises:

i)

teha kolmandate riikidega koostööd kliima- ja keskkonnameetmete alal, kannustada ja toetada neid võtma vastu ja rakendama neis valdkondades norme, mis on vähemalt sama ranged kui liidu omad, ning tagada, et kõik liidu turule lastavad tooted vastavad täielikult asjakohastele liidu nõuetele kooskõlas liidu rahvusvaheliste kohustustega, sealhulgas raadamise ning pinnase degradeerumise peatamise puhul;

| ii) | edendada äriühingute kestlikku üldjuhtimist, sealhulgas kehtestada liidu tasandil kohustusliku hoolsuskohustuse nõuded, ning edendada liidu välispoliitikas, sealhulgas kaubanduspoliitikas, vastutustundlikku ettevõtlust; |
| --- | --- |

ii)

edendada äriühingute kestlikku üldjuhtimist, sealhulgas kehtestada liidu tasandil kohustusliku hoolsuskohustuse nõuded, ning edendada liidu välispoliitikas, sealhulgas kaubanduspoliitikas, vastutustundlikku ettevõtlust;

| iii) | parandada kolmandate riikide valitsuste, ettevõtjate, sotsiaalpartnerite ja kodanikuühiskonnaga ning rahvusvaheliste organisatsioonidega tehtavat koostööd, et luua keskkonna- ja kliimakaitseks partnerlussuhteid ja liite ning edendada keskkonna- ja kliimamuutustealast koostööd, sealhulgas G7s ja G20s; |
| --- | --- |

iii)

parandada kolmandate riikide valitsuste, ettevõtjate, sotsiaalpartnerite ja kodanikuühiskonnaga ning rahvusvaheliste organisatsioonidega tehtavat koostööd, et luua keskkonna- ja kliimakaitseks partnerlussuhteid ja liite ning edendada keskkonna- ja kliimamuutustealast koostööd, sealhulgas G7s ja G20s;

| iv) | anda rahvusvahelistel foorumitel eeskuju muu hulgas sellega, kuidas liit on täitnud kestliku arengu eesmärke ning Pariisi kokkuleppes, bioloogilise mitmekesisuse konventsioonis, kõrbestumise tõkestamise konventsioonis ja muudes mitmepoolsetes keskkonnalepingutes kehtestatud eesmärke, eelkõige nende parema rakendamise kaudu, ning toetada kolmandaid riike, et nad teeksid sama, sealhulgas suurendades nende lepingute alusel võetud kohustuste täitmisel tehtud edusammudega seotud läbipaistvust ja aruandekohustust; |
| --- | --- |

iv)

anda rahvusvahelistel foorumitel eeskuju muu hulgas sellega, kuidas liit on täitnud kestliku arengu eesmärke ning Pariisi kokkuleppes, bioloogilise mitmekesisuse konventsioonis, kõrbestumise tõkestamise konventsioonis ja muudes mitmepoolsetes keskkonnalepingutes kehtestatud eesmärke, eelkõige nende parema rakendamise kaudu, ning toetada kolmandaid riike, et nad teeksid sama, sealhulgas suurendades nende lepingute alusel võetud kohustuste täitmisel tehtud edusammudega seotud läbipaistvust ja aruandekohustust;

| v) | tugevdada rahvusvahelist keskkonnaalast juhtimist, kõrvaldades puudujäägid ning tugevdades tunnustatud rahvusvaheliste keskkonnapõhimõtete järgimist ja kohaldamist; |
| --- | --- |

v)

tugevdada rahvusvahelist keskkonnaalast juhtimist, kõrvaldades puudujäägid ning tugevdades tunnustatud rahvusvaheliste keskkonnapõhimõtete järgimist ja kohaldamist;

| vi) | tagada, et liidu ja liikmesriikide rahaline abi kolmandatele riikidele aitaks soodustada ellu viia ÜRO kestliku arengu tegevuskava aastani 2030. |
| --- | --- |

vi)

tagada, et liidu ja liikmesriikide rahaline abi kolmandatele riikidele aitaks soodustada ellu viia ÜRO kestliku arengu tegevuskava aastani 2030.

Artikkel 4

Seireraamistik ja juhtimine

1.   Igal aastal seirab ja hindab komisjon Euroopa Keskkonnaameti ja Euroopa Kemikaaliameti toetusel, ilma et see piiraks nende sõltumatust, liidu ja liikmesriikide edusamme artiklis 2 sätestatud esmatähtsate eesmärkide saavutamisel, võttes arvesse artiklis 3 sätestatud eeltingimusi ning üldist süsteemse muutuse saavutamise eesmärki, ning annab edusammude kohta aru. Seire, hindamise ja aruandluse tulemusel saadud teave tehakse üldsusele kättesaadavaks ja kergesti juurdepääsetavaks.

2.   Lõikes 1 osutatud seire, hindamise ja aruandluse eesmärk on hõlbustada kõrgetasemelist strateegilist poliitilist teabevahetust. Pärast kõigi asjaomaste sidusrühmadega konsulteerimist esitab komisjon hiljemalt 2. maiks 2022 seireraamistiku, mis põhineb piiratud arvul põhinäitajatel, mis sisaldavad võimaluse korral süsteemseid näitajaid, mis muu hulgas puudutavad keskkonna ja sotsiaalvaldkonna ning keskkonna ja majanduse seost. Põhinäitajate loetelu peab jääma stabiilseks, et tagada aruandekohustuse täitmine. Kohasel juhul tuleb seda aga ajakohastada, et võtta arvesse viimaseid poliitikasuundumusi ja näitajatega seotud muudatusi.

3.   Lõikes 1 osutatud seire ja hindamise käigus võetakse arvesse viimaseid arengusuundi andmete ja näitajate kättesaadavuses ja asjakohasuses ning tuginetakse liikmesriikides ja liidu tasandil kättesaadavatele andmetele, eelkõige andmetele ja näitajatele, mille panevad kokku Euroopa Keskkonnaamet ja Euroopa statistikasüsteem, et vähendada võimalikult palju halduskoormust. See on kooskõlas muude keskkonna- ja kliimapoliitikat hõlmavate seire-, aruandlus- ja juhtimisraamistike ning -meetmetega ning ei piira nende kohaldamist. See põhineb metoodikal, mille abil on võimalik võimaluse korral mõõta, kui kaugel ollakse artiklis 2 sätestatud esmatähtsate eesmärkide ja valitud põhinäitajate sihtväärtustest.

4.   Euroopa Parlament, nõukogu ja komisjon võtavad lõikes 1 osutatud hindamist, võetud meetmeid ja võimalikke tulevasi meetmeid arvesse ja vahetavad nende kohta igal aastal arvamusi.

5.   Euroopa Keskkonnaamet ja Euroopa Kemikaaliamet toetavad komisjoni andmete, näitajate ja teadmiste kättesaadavamaks ja asjakohasemaks muutmisel ning täidavad selleks eelkõige järgmisi ülesandeid:

| a) | koguvad ja töötlevad andmeid ja tõendeid ning annavad nende kohta aru, kasutades nüüdisaegseid digivahendeid, ning parandavad andmete kogumise ja töötlemise ning ühtlustatud näitajate väljatöötamise metoodikat; |
| --- | --- |

a)

koguvad ja töötlevad andmeid ja tõendeid ning annavad nende kohta aru, kasutades nüüdisaegseid digivahendeid, ning parandavad andmete kogumise ja töötlemise ning ühtlustatud näitajate väljatöötamise metoodikat;

| b) | tugevdavad ja toetavad alusuuringuid, kaardistamist ja seiret; |
| --- | --- |

b)

tugevdavad ja toetavad alusuuringuid, kaardistamist ja seiret;

| c) | teevad koos liikmesriikidega tööd puuduvate vajalike seireandmete hankimiseks ja võtavad arvesse süsteemse muutuse vajadust; |
| --- | --- |

c)

teevad koos liikmesriikidega tööd puuduvate vajalike seireandmete hankimiseks ja võtavad arvesse süsteemse muutuse vajadust;

| d) | teevad poliitika jaoks vajalikke ja süsteemseid analüüse ning aitavad liidu ja riikide tasandil poliitikaeesmärke ellu viia, sealhulgas annavad soovitusi, kuidas teha eesmärkide saavutamisel suuremaid edusamme; |
| --- | --- |

d)

teevad poliitika jaoks vajalikke ja süsteemseid analüüse ning aitavad liidu ja riikide tasandil poliitikaeesmärke ellu viia, sealhulgas annavad soovitusi, kuidas teha eesmärkide saavutamisel suuremaid edusamme;

| e) | lõimivad keskkonna-, tervise-, sotsiaal- ja majanduslikku mõju käsitlevaid andmeid ning kasutavad täielikult ära muid kättesaadavaid andmeid ja teenuseid, nt Copernicuse kaudu saadavaid andmeid ja teenuseid; |
| --- | --- |

e)

lõimivad keskkonna-, tervise-, sotsiaal- ja majanduslikku mõju käsitlevaid andmeid ning kasutavad täielikult ära muid kättesaadavaid andmeid ja teenuseid, nt Copernicuse kaudu saadavaid andmeid ja teenuseid;

| f) | aitavad hankida puuduvaid hädavajalikke teadmisi ökoloogiliste murdepunktide kohta, võttes samal ajal arvesse piirkondade geograafilisi ja ökoloogilisi erinevusi; |
| --- | --- |

f)

aitavad hankida puuduvaid hädavajalikke teadmisi ökoloogiliste murdepunktide kohta, võttes samal ajal arvesse piirkondade geograafilisi ja ökoloogilisi erinevusi;

| g) | töötavad välja kvantitatiivsed ja kvalitatiivsed vahendid, sealhulgas prognoosid ja mudelid, mis võiksid muu hulgas anda teavet selle kohta, millist mõju võivad keskkonna- ja kliimapoliitika kogu süsteemile edaspidi avaldada ning kui kaugel ollakse eesmärkidest; |
| --- | --- |

g)

töötavad välja kvantitatiivsed ja kvalitatiivsed vahendid, sealhulgas prognoosid ja mudelid, mis võiksid muu hulgas anda teavet selle kohta, millist mõju võivad keskkonna- ja kliimapoliitika kogu süsteemile edaspidi avaldada ning kui kaugel ollakse eesmärkidest;

| h) | parandavad veelgi andmete kättesaadavust, koostalitlusvõimet ja nendele juurdepääsu liidu programmide kaudu; |
| --- | --- |

h)

parandavad veelgi andmete kättesaadavust, koostalitlusvõimet ja nendele juurdepääsu liidu programmide kaudu;

| i) | tagavad läbipaistvuse ja aruandekohustuse. |
| --- | --- |

i)

tagavad läbipaistvuse ja aruandekohustuse.

6.   Komisjon kontrollib korrapäraselt, milliseid andmeid ja teadmisi liidu ja riikide tasandil vajatakse, sealhulgas seda, kui hästi suudavad Euroopa Keskkonnaamet, Euroopa Kemikaaliamet ning vajaduse korral muud Euroopa organid ja asutused lõikes 5 osutatud ülesandeid täita.

Artikkel 5

Vahehindamine

1.   Komisjon viib 31. märtsiks 2024 läbi artikli 2 lõikes 2 sätestatud temaatiliste esmatähtsate eesmärkide saavutamisel tehtud edusammude vahehindamise ning võtab seejuures arvesse artiklis 3 sätestatud eeltingimuste seisu ning süsteemse muutuse seiramisel ja hindamisel tehtud edusamme. Kohasel juhul teeb komisjon vahehindamise tulemusi arvesse võttes ettepaneku artikli 4 lõikes 2 osutatud põhinäitajaid muuta. Vahehindamine põhineb artikli 4 lõike 1 kohaselt läbiviidud hindamistel ja muudel asjakohastel järeldustel. Komisjon esitab Euroopa Parlamendile ja nõukogule vahehindamise kohta aruande.

2.   Et saavutada artikli 2 lõikes 2 sätestatud temaatilised esmatähtsad eesmärgid, esitab komisjon, võttes arvesse käesoleva artikli lõikes 1 osutatud vahehindamist ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu võimalikke vastuseid sellele hindamisaruandele, muid asjakohaseid poliitikasuundumusi ning Euroopa Keskkonnaameti viimast aruannet Euroopa keskkonna seisundi ja väljavaadete kohta, kohasel juhul seadusandliku ettepaneku, millega lisatakse kaheksandale keskkonnaprogrammile 2025. aastale järgnevaks ajavahemikuks lisa, mis sisaldab nimetatud eesmärkide saavutamiseks võetavate meetmete loetelu ning nende meetmete ajakava.

Artikkel 6

Hindamine

Komisjon hindab kaheksandat keskkonnaprogrammi 31. märtsiks 2029. Komisjon esitab Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande, mis sisaldab hindamise peamisi tulemusi, ja kohasel juhul järgmist keskkonnaprogrammi käsitleva seadusandliku ettepaneku hiljemalt 31. detsembriks 2029.

Artikkel 7

Jõustumine

Käesolev otsus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Strasbourg, 6. aprill 2022

Euroopa Parlamendi nimel

president

R. METSOLA

Nõukogu nimel

eesistuja

C. BEAUNE

---

(1)  
  ELT C 123, 9.4.2021, lk 76.

1

(2)  
  ELT C 106, 26.3.2021, lk 44.

2

(3)  Euroopa Parlamendi 10. märtsi 2022. aasta seisukoht (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata) ja nõukogu 29. märtsi 2022. aasta otsus.

3

Euroopa Liidu Teatajas

(4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. novembri 2013. aasta otsus nr 1386/2013/EL, milles käsitletakse liidu üldist keskkonnaalast tegevusprogrammi aastani 2020 „Hea elu maakera võimaluste piires“ (ELT L 354, 28.12.2013, lk 171).

4

(5)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. juuni 2021. aasta määrus (EL) 2021/1119, millega kehtestatakse kliimaneutraalsuse saavutamise raamistik ning muudetakse määruseid (EÜ) nr 401/2009 ja (EL) 2018/1999 (Euroopa kliimamäärus) (ELT L 243, 9.7.2021, lk 1).

5

(6)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuni 2020. aasta määrus (EL) 2020/852, millega kehtestatakse kestlike investeeringute hõlbustamise raamistik ja muudetakse määrust (EL) 2019/2088 (ELT L 198, 22.6.2020, lk 13).

6

(7)  
  ELT L 282, 19.10.2016, lk 4.

7

(8)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2018. aasta määrus (EL) 2018/1999, milles käsitletakse energialiidu ja kliimameetmete juhtimist ning millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusi (EÜ) nr 663/2009 ja (EÜ) nr 715/2009, Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiive 94/22/EÜ, 98/70/EÜ, 2009/31/EÜ, 2009/73/EÜ, 2010/31/EL, 2012/27/EL ja 2013/30/EL ning nõukogu direktiive 2009/119/EÜ ja (EL) 2015/652 ning tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 525/2013 (ELT L 328, 21.12.2018, lk 1).

8

(9)  
  ELT L 124, 17.5.2005, lk 4.

9

(10)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 28. jaanuari 2003. aasta direktiiv 2003/4/EÜ keskkonnateabele avaliku juurdepääsu ja nõukogu direktiivi 90/313/EMÜ kehtetuks tunnistamise kohta (ELT L 41, 14.2.2003, lk 26).

10

(11)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. märtsi 2007. aasta direktiiv 2007/2/EÜ, millega rajatakse Euroopa Ühenduse ruumiandmete infrastruktuur (INSPIRE) (ELT L 108, 25.4.2007, lk 1).

11

(12)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. juuni 2019. aasta direktiiv (EL) 2019/1024 avaandmete ja avaliku sektori valduses oleva teabe taaskasutamise kohta (ELT L 172, 26.6.2019, lk 56).

12

(13)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. novembri 2008. aasta direktiiv 2008/99/EÜ keskkonna kaitsmise kohta kriminaalõiguse kaudu (ELT L 328, 6.12.2008, lk 28).

13

(14)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. detsembri 2011. aasta direktiiv 2011/92/EL teatavate riiklike ja eraprojektide keskkonnamõju hindamise kohta (ELT L 26, 28.1.2012, lk 1).

14

(15)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. juuni 2001. aasta direktiiv 2001/42/EÜ teatavate kavade ja programmide keskkonnamõju hindamise kohta (EÜT L 197, 21.7.2001, lk 30).

15

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

| 12.4.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 114/37 |
| --- | --- | --- | --- |

12.4.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 114/37

---

NÕUKOGU RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2022/592,

11. aprill 2022,

millega rakendatakse määrust (EL) nr 359/2011, mis käsitleb teatavate isikute, üksuste ja asutuste vastu suunatud piiravaid meetmeid seoses olukorraga Iraanis

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 12. aprilli 2011. aasta määrust (EL) nr 359/2011, mis käsitleb teatavate isikute, üksuste ja asutuste vastu suunatud piiravaid meetmeid seoses olukorraga Iraanis, (1) eriti selle artikli 12 lõiget 1,

võttes arvesse liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu võttis 12. aprillil 2011 vastu määruse (EL) nr 359/2011. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu võttis 12. aprillil 2011 vastu määruse (EL) nr 359/2011.

| (2) | Nõukogu otsuse 2011/235/ÜVJP (2) läbivaatamise tulemusena otsustas nõukogu, et otsuses sätestatud piiravate meetmete kehtivust tuleks pikendada 13. aprillini 2023. |
| --- | --- |

(2)

Nõukogu otsuse 2011/235/ÜVJP (2) läbivaatamise tulemusena otsustas nõukogu, et otsuses sätestatud piiravate meetmete kehtivust tuleks pikendada 13. aprillini 2023.

| (3) | Kolm määruse (EL) nr 359/2011 I lisas loetletud isikut on surnud ning neid puudutavad kanded tuleks kõnealusest lisast välja jätta. Nõukogu leidis ühtlasi, et määruse (EL) nr 359/2011 I lisas esitatud kandeid 25 isiku kohta tuleks ajakohastada. |
| --- | --- |

(3)

Kolm määruse (EL) nr 359/2011 I lisas loetletud isikut on surnud ning neid puudutavad kanded tuleks kõnealusest lisast välja jätta. Nõukogu leidis ühtlasi, et määruse (EL) nr 359/2011 I lisas esitatud kandeid 25 isiku kohta tuleks ajakohastada.

| (4) | Määruse (EL) nr 359/2011 I lisa tuleks seetõttu vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(4)

Määruse (EL) nr 359/2011 I lisa tuleks seetõttu vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EL) nr 359/2011 I lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Luxembourg, 11. aprill 2022

Nõukogu nimel

eesistuja

J. BORRELL FONTELLES

---

(1)  
  ELT L 100, 14.4.2011, lk 1.

1

(2)  Nõukogu 12. aprilli 2011. aasta otsus 2011/235/ÜVJP teatavate isikute ja üksuste vastu suunatud piiravate meetmete kohta seoses olukorraga Iraanis (ELT L 100, 14.4.2011, lk 51).

2

---

LISA

Määruse (EL) nr 359/2011 I lisa („Artikli 2 lõikes 1 osutatud füüsiliste ja juriidiliste isikute, üksuste ja asutuste loetelu“) muudetakse järgmiselt:

| 1) | loetelust „Isikud“ jäetakse välja kanded nr 27 (ZARGAR Ahmad), nr 38 (kindralmajor dr FIRUZABADI, Seyyed Hasan) ja nr 41 (HEJAZI Mohammad); |
| --- | --- |

1)

loetelust „Isikud“ jäetakse välja kanded nr 27 (ZARGAR Ahmad), nr 38 (kindralmajor dr FIRUZABADI, Seyyed Hasan) ja nr 41 (HEJAZI Mohammad);

| 2) | kanded järgmise 25 isiku kohta asendatakse alltoodud kannetega: |
| --- | --- |

2)

kanded järgmise 25 isiku kohta asendatakse alltoodud kannetega:

Isikud

| | Nimi | Tuvastamisandmed | Põhjendus | Loetellu kandmise kuupäev |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| „1. | AHMADI-MOQADDAM, Esmail | Sünnikoht: Teheran (Iraan)
  Sünniaeg: 1961
  Sugu: mees | Alates 20. septembrist 2021 ülikooli ja kõrgema riikliku kaitseuuringute instituudi rektor. Endine relvajõudude peastaabi ülema vanemnõunik julgeolekuküsimustes. Iraani riikliku politsei ülem 2005. aastast kuni 2015. aasta alguseni. Samuti Iraani küberpolitsei (ELi loetellu kantud) juht 2011. aasta jaanuarist kuni 2015. aasta alguseni. Temale alluvad jõud ründasid julmalt rahumeelseid meeleavaldusi ning sooritasid 15. juunil 2009 vägivaldse öise rünnaku Teherani Ülikooli ühiselamutes. Endine Jeemeni rahvale toetust osutava Iraani peakorteri juht. | 12.4.2011 |
| 20. | MOGHISSEH, Mohammad (teise nimega NASSERIAN) | Sugu: mees | Alates 2020. aasta novembrist ülemkohtu kohtunik. Endine Teherani revolutsioonilise kohtu 28. filiaali juht. Samuti peetakse teda vastutavaks bahai kogukonna liikmete süüdimõistmise eest. Tegeles valimisjärgsete kohtuasjadega. Määras ebaõiglastel kohtuprotsessidel ühiskondlikele ja poliitilistele aktivistidele ning ajakirjanikele pikaaegsed vangistused ja mõistis mitu meeleavaldajat ning ühiskondlikku ja poliitilist aktivisti surma. | 12.4.2011 |
| 21. | MOHSENI-EJEI, Gholam-Hossein | Sünnikoht: Ejiyeh (Iraan)
  Sünniaeg: umbes 1956
  Sugu: mees | Alates 2021. aasta juulist ülemkohtunik. Lepitusnõukogu liige. Iraani peaprokurör 2009. aasta septembrist kuni 2014. aastani. Endine kohtusüsteemi juhi asetäitja (2014. aastast kuni 2021. aasta juulini) ja kohtusüsteemi kõneisik (2010–2019). Oli aastatel 2005–2009 luureminister. 2009. aasta valimiste ajal, kui ta oli luureminister, vastutasid tema alluvuses olevad luuretöötajad sadade aktivistide, ajakirjanike, dissidentide ja reformimeelsete poliitikute kinnipidamise ja piinamise ning neilt surve all valetunnistuste väljapressimise eest. Lisaks sunniti poliitikuid andma valetunnistusi väljakannatamatul ülekuulamisel, kus kasutati piinamist, väärkohtlemist, väljapressimist ning pereliikmete ähvardamist. | 12.4.2011 |
| 22. | MORTAZAVI, Said (teise nimega MORTAZAVI, Saeed) | Sünnikoht: Meybod, Yazd (Iraan)
  Sünniaeg: 1967
  Sugu: mees | Sotsiaalhoolekande süsteemi ülem 2011. aastast kuni 2013. aastani. Teherani peaprokurör kuni 2009. aasta augustini. Teherani peaprokurörina andis välja üldise korralduse sadade aktivistide, ajakirjanike ja üliõpilaste kinnipidamiseks. 2010. aasta jaanuaris leiti parlamentaarse juurdluse käigus, et ta vastutab otseselt kolme vangi kinnipidamise eest, kes hiljem vahi all olles surid. Tema töösuhe lõpetati 2010. aasta augustis pärast seda, kui Iraani kohus uuris tema rolli nende kolme mehe surmas, kes peeti tema korraldusel pärast valimisi kinni.
  2014. aasta novembris tunnistasid Iraani ametivõimud ametlikult tema osalust kinnipeetavate surmajuhtumites. Iraani kohus mõistis ta 19. augustil 2015 õigeks süüdistustes kolme noore mehe piinamise ja surma eest Kahrizaki kinnipidamiskeskuses 2009. aastal. Talle mõisteti 2017. aastal vanglakaristus ning ta vabastati 2019. aasta septembris. 2021. aasta augustis tegi Iraani ülemkohus otsuse, millega anti Said Mortazavile täielik toetus ja tühistati talle varasemalt mõistetud kaheaastane vanglakaristus. | 12.4.2011 |
| 25. | SALAVATI, Abdolghassem | Sugu: mees | Alates 2019. aastast finantskuritegude erikohtu 4. filiaali kohtunik. Endine Teherani revolutsioonilise kohtu 15. filiaali juht. Teherani kohtu vastutav kohtunik. Vastutas valimisjärgsete juhtumite eest, oli juhtiv kohtunik 2009. aasta suve nn näidisprotsessidel, mõistis surma kaks näidisprotsessidel osalenud monarhisti. Määras rohkem kui sajale poliitilisele vangile, inimõiguslasele ja meeleavaldajale pikaajalise vangistuse.
  2018. aastal esitatud aruannete kohaselt jätkas ta sarnaste karistuste määramist, ilma et oleks nõuetekohaselt järgitud õiglase ärakuulamise menetlust. | 12.4.2011 |
| 28. | YASAGHI, Ali-Akbar | Sugu: mees | Ülemkohtu kohtunik, 13. osakonna juht. Fondi Setad-e Dieh tegevjuhi asetäitja. Mashhadi revolutsioonilise kohtu esimees (2001–2011). Tema juhtimisel toimunud kohtuistungid olid pealiskaudsed ja kinnised, kinni ei peetud süüdistatavate põhiõigustest. Kuna hukkamisotsuseid tehti massiliselt (ajavahemikul 2009. aasta suvest kuni 2011. aasta suveni kuni 550 hukkamisotsust), ei järgitud surmaotsuste tegemisel nõuetekohaselt õiglase ärakuulamise menetlust. | 12.4.2011 |
| 30. | ESMAILI, Gholam-Hossein (teise nimega ESMAILI, Gholam Hossein) | Sugu: mees | Alates 2021. aasta augustist Iraani presidendi Ebrahim Raisi personaliülem. Alates 2019. aasta aprillist kuni 2021. aasta juulini kohtusüsteemi kõneisik. Endine Teherani kohtusüsteemi juht. Endine Iraani Vanglate Organisatsiooni juht. Oma ametis osales poliitiliste meeleavaldajate massilises kinnipidamises ning vanglasüsteemis toimunud väärkohtlemise varjamises. | 12.4.2011 |
| 33. | ABBASZADEH-MESHKINI, Mahmoud | Sugu: mees | Parlamendi liige (alates 2020. aasta veebruarist) ning riigi julgeoleku ja välisasjade eest vastutava parlamendikomisjoni esimees. Endine Iraani kõrgema inimõiguste nõukogu nõunik (kuni 2019. aastani). Endine kõrgema inimõiguste nõukogu sekretär. Endine Ilami provintsi kuberner. Endine siseministeeriumi poliitikadirektor. Erakondade ja poliitiliste rühmituste tegevust käsitleva seaduse artikli 10 komitee esimehena vastutas meeleavalduste ja muude avalike ürituste korraldamiseks loa andmise ning erakondade registreerimise eest.
  2010. aastal peatas ta Mousaviga seotud kahe reformimeelse erakonna – Iraani Islamistliku Osalusrinde (Islamic Iran Participation Front) ja Mudžahiidide Islamirevolutsiooni Organisatsiooni (Islamic Revolution Mujahedeen Organization) – tegevuse. Alates 2009. aastast on järjekindlalt ja pidevalt keelanud igasugused valitsusvälised kogunemised, piirates sellega põhiseaduslikku õigust meelt avaldada. Selle tagajärjel on vahistatud palju rahumeelseid meeleavaldajaid ning selline tegevus on vastuolus kogunemisvabadusega.
  Lisaks keeldus ta 2009. aastal andmast opositsioonile luba korraldada mälestustseremooniat inimeste auks, kes tapeti presidendivalimiste üle toimunud meeleavalduste käigus. | 10.10.2011 |
| 35. | AKHARIAN, Hassan | Sugu: mees | Alates 2015. aastast ELi loetellu kantud Rajaee Shahri vangla 5. osakonna ülem ja vastutab üksikvangistusse määramise eest. Endine Karajis asuva Rajaee Shahri vangla 1. osakonna ülem (kuni 2010. aasta juulini). Mitmed endised kinnipeetavad on teada andnud, et ta on kasutanud piinamist ning andnud korraldusi takistada kinnipeetavatele arstiabi andmist. Ühe Rajaee Shahri vangla kinnipeetava tunnistuse kohaselt peksid kõik vangivalvurid teda jõhkralt Akhariani täielikul teadmisel. Samuti on Akhariani ametiajal registreeritud vähemalt ühe kinnipeetava – Mohsen Beikvandi – väärkohtlemine ja surm. Beikvand suri 2010. aasta septembris. Teised vangid on andnud usutavaid ütlusi, et ta tapeti Hassan Akhariani antud korraldusel. | 10.10.2011 |
| 36. | AVAEE, Seyyed Ali-Reza (teise nimega AVAEE, Seyyed Alireza; AVAIE, Alireza) | Sünnikoht: Dezful (Iraan)
  Sünniaeg: 20.5.1956
  Sugu: mees | Kuni 25. augustini 2021 justiitsminister. Endine eriuurimiste ameti direktor. Kuni 2016. aasta juulini siseministri asetäitja ja avaliku registri juhataja. Oli 2014. aasta aprillis kohtunike distsiplinaarkohtu nõunik. Endine Teherani kohtusüsteemi juht. Teherani kohtusüsteemi juhina vastutas inimõiguste rikkumiste, meelevaldsete vahistamiste, kinnipeetavate õiguste rikkumiste ning arvukate hukkamiste eest. | 10.10.2011 |
| 46. | KAMALIAN, Behrouz (teise nimega Hackers Brain, Behrooz_Ice) | Sünnikoht: Teheran (Iraan)
  Sünniaeg: 1983
  Sugu: mees | Iraani režiimiga seotud küberrühma Ashiyaneh juht. Behrouz Kamaliani asutatud rühm Ashiyaneh Digital Security vastutab nii riigisisese opositsiooni esindajate ja reformimeelsete isikute kui ka välisriikide institutsioonide vastu toime pandud intensiivsete küberrünnakute eest. Kamaliani organisatsiooni Ashiyaneh tegevus aitas režiimil opositsiooni maha suruda ning selle raames pandi 2009. aastal mitmel korral toime inimõiguste raskeid rikkumisi. Nii Kamalian kui ka küberrühm Ashiyaneh tegutsesid vähemalt 2021. aasta detsembrini. | 10.10.2011 |
| 47. | KHALILOLLAHI, Moussa (teise nimega KHALILOLLAHI, Mousa; ELAHI, Mousa Khalil) | Sünnikoht: Tabriz (Iraan)
  Sünniaeg: 1963
  Sugu: mees | Ida-Aserbaidžaani provintsi ülemkohtunik. Aastatel 2010–2019 Tabrisi (Tabrīz) prokurör. Oli seotud Sakineh Mohammadi-Ashtiani kohtuasjaga ja osales nõuetekohase menetluse õiguse rängas rikkumises. | 10.10.2011 |
| 53. | TALA, Hossein (teise nimega TALA, Hosseyn) | Sünnikoht: Teheran (Iraan)
  Sünniaeg: 1969
  Sugu: mees | Kuni 2020. aastani Eslamshahri linnapea. Endine Iraani parlamendi liige. Kuni 2010. aasta septembrini Teherani provintsi kindralkuberner (farmandar), kes vastutas politseijõudude sekkumise ning seega meeleavalduste mahasurumise eest. Pälvis 2010. aasta detsembris autasu valimisjärgsetes repressioonides osalemise eest. | 10.10.2011 |
| 55. | ZEBHI, Hossein | Sugu: mees | Kohtusüsteemi esimene asenõunik ja ülemkohtu kohtunik (eeskätt julgeolekuvastaste süütegude ja narkokuritegudega tegeleva ülemkohtu 41. filiaali juht). Iraani peaprokuröri asetäitja (2007–2015). Vastutas selles ametis kohtuasjade eest, mis algatati pärast 2009. aasta valimiste järgselt puhkenud meeleavaldusi ning mida lahendati inimõigusi rikkudes. Samuti toetas selles ametis liigrangeid karistusi narkokuritegude eest. | 10.10.2011 |
| 56. | BAHRAMI, Mohammad- Kazem | Sugu: mees | Kuni 2021. aasta aprillini halduskohtu juht. Osales 2009. aastal relvajõudude kohtusüsteemi juhina rahumeelsete meeleavaldajate represseerimises. | 10.10.2011 |
| 60. | Dr HOSSEINI, Mohammad (teise nimega dr HOSSEYNI, Seyyed Mohammad; Seyed, Sayyed ja Sayyid) | Sünnikoht: Rafsanjan, Kerman (Iraan)
  Sünniaeg: 23.7.1961
  Sugu: mees | Alates 2021. aasta augustist president Raisile alluv parlamentaarsete küsimuste eest vastutav asepresident. Endine president Mahmoud Ahmadinejadi nõunik ja fundamentalistliku poliitilise rühmituse YEKTA kõneisik. Kultuuri- ja islamijuhtimise minister (2009–2013). Iraani revolutsioonilise kaardiväe endise liikmena osales ajakirjanike represseerimises. | 10.10.2011 |
| 62. | ZARGHAMI, Ezzatollah | Sünnikoht: Dezful (Iraan)
  Sünniaeg: 22.7.1959
  Sugu: mees | Alates 25. augustist 2021 kultuuri-, käsitööndus- ja turismiminister. Alates 2014. aastast küberruumi ülemnõukogu ja kultuurirevolutsiooni nõukogu liige. Iraani Islamivabariigi ringhäälingu (IRIB) juht kuni 2014. aasta novembrini. IRIBi juhina vastutas ta kogu programmivaliku eest. IRIB on kandnud üle kinnipeetutelt vägivallaga saadud ülestunnistusi ja mitmeid „näidisprotsesse” 2009. aasta augustis ja 2011. aasta detsembris. Nendega rikuti selgelt rahvusvahelisi norme õiglase kohtumenetluse ja nõuetekohase menetluse õiguse kohta. | 23.3.2012 |
| 64. | KAZEMI, Toraj | Sugu: mees | ELi loetellu kantud küberpolitsei Teherani piirkonna üksuse ülem kuni 2020. aasta juunini. Oma ametis kuulutas välja valitsusse häkkerite töölevärbamise kampaania, et paremini kontrollida internetis liikuvat teavet ja rünnata „ohtlikke” saite. | 23.3.2012 |
| 65. | LARIJANI, Sadeq | Sünnikoht: Najaf (Iraak)
  Sünniaeg: 1960 või 1961. aasta august
  Sugu: mees | Alates 29. detsembrist 2018 lepitusnõukogu juht. Endine kaitsenõukogu liige (kuni 2021. aasta septembrini). Endine kohtusüsteemi juht (aastatel 2009–2019). Kohtusüsteemi juhi ülesanne on anda nõusolek ja kinnitus karistustele, mis määratakse iga qesa (kättemaks), hodoud’i (jumalavastane kuritegu) ja ta’zirat’i (riigivastane kuritegu) eest. Nende karistuste hulka kuuluvad ka surmanuhtlus, piitsutamine ja amputeerimine. Seoses sellega on ta isiklikult kinnitanud arvukaid surmanuhtluseid (sealhulgas kividega surnuks loopimine, poomine, alaealiste hukkamine ja avalikud hukkamised, kus vangid puuakse tuhandete inimeste silme all sildade külge), rikkudes rahvusvahelisi standardeid. Nii on ta kaasa aidanud paljude inimeste hukkamisele. Samuti on ta andnud loa kehaliseks karistamiseks, näiteks süüdimõistetu jäsemete amputeerimiseks ja tema silmadesse happe tilgutamiseks. Pärast Sadeq Larijani ametisse astumist on poliitvangide, inimõiguste kaitsjate ja vähemuste meelevaldne vahistamine märkimisväärselt sagenenud. Samuti on Sadeq Larijani vastutav Iraani kohtumenetluste puhul õiglase kohtumenetluse õiguse süstemaatilise rikkumise eest. | 23.3.2012 |
| 69. | MORTAZAVI, Seyyed Solat | Sünnikoht: Farsan, Tchar Mahal-o-Bakhtiari (lõunaosa) (Iraan)
  Sünniaeg: 1967
  Sugu: mees | Alates 5. septembrist 2021 Iraani täitevasjade valdkonna asepresident ja presidendi kantselei juhataja. Alates 16. septembrist 2019 kuni 2021. aasta septembrini juhtis Mostazafan Foundationi kinnisvaraharu, mis kuulus Iraani kõrgeima juhi Khāmene’ī otsesesse alluvusse. Kuni 2019. aasta novembrini Astan Qods Razavi sihtasutuse Teherani filiaali direktor. Suuruselt teise Iraani linna Mashhadi (kus viiakse regulaarselt täide avalikke hukkamisi) endine linnapea. Endine poliitiliste küsimuste eest vastutav siseministri asetäitja, kes nimetati ametisse 2009. aastal. Selles ametis vastutas nende isikute represseerimise juhtimise eest, kes võtsid sõna oma seaduslike õiguste, sealhulgas väljendusvabaduse kaitseks. Hiljem määrati Iraani 2012. aasta parlamendivalimiste ja 2013. aasta presidendivalimiste ajal valimiskomisjoni juhiks. | 23.3.2012 |
| 74. | REZVANMA-NESH, Ali | Sugu: mees | Ajavahemikul 2010–2016 Alborzi piirkonna Karaji provintsi aseprokurör. Vastutav inimõiguste ränkade rikkumiste eest, muu hulgas oli osaline alaealise hukkamises. | 23.3.2012 |
| 79. | RASHIDI AGHDAM, Ali Ashraf | Sugu: mees | Teherani vanglasüsteemi (Tehran Prisons) tervise-, parandus- ja kasvatusküsimuste asedirektor. Endine Evini vangla ülem (2012–2015). Tema ametisoleku ajal halvenesid vanglatingimused ja teadete kohaselt vangide väärkohtlemine suurenes. 2012. aasta oktoobris alustas üheksa naisvangi näljastreiki, et protesteerida oma õiguste rikkumise ja vägivaldse kohtlemise vastu vangivalvurite poolt. | 12.3.2013 |
| 80. | KIASATI, Morteza | Sugu: mees | Teherani revolutsioonilise kohtu 54. filiaali ja Ahvāzi revolutsioonilise kohtu 4. filiaali kohtunik, kes mõistis surma neli araabia poliitvangi, kelleks olid kolm venda Taha Heidarian, Abbas Heidarian ja Abd al-Rahman Heidarian ning Ali Sharif. Nad vahistati, neid piinati ja nad poodi üles ilma nõuetekohase menetluseta. Nendele juhtumitele ja nõuetekohase menetluse puudumisele osutati 13. septembri 2012. aasta aruandes, mille oli koostanud ÜRO eriraportöör inimõiguste küsimustes Iraanis, ÜRO peasekretäri 22. augusti 2012. aasta aruandes Iraani kohta. | 12.3.2013 |
| 83. | JAFARI, Asadollah | Sugu: mees | Isfahani (Eşfahān) peaprokurör. Sellel ametikohal andis korralduse kasutada vägivalda meeleavaldajate vastu, kes tulid tänavale 2021. aasta novembris, et avaldada meelt veepuuduse vastu. Mõne tunnistuse kohaselt andis Jafari teada eraldi ameti loomisest, mis hakkab tegelema uurimiste läbiviimisega arreteeritud meeleavaldajate suhtes.
  Olles Mazandarani provintsi prokurör, soovitas Jafari määrata tema menetluses olevate juhtumite puhul surmanuhtluse, mis tõi kaasa arvukalt hukkamisi, sealhulgas avalikke hukkamisi, ning seda asjaoludel, mil surmanuhtluse määramine oli vastuolus rahvusvaheliste inimõigustega, sealhulgas seetõttu, et tegemist oli ebaproportsionaalse ja liigrange karistusega. Jafari vastutas ka ebaseaduslike vahistamiste ja bahai usku kinnipeetavate õiguste rikkumise eest alates nende vahistamisest kuni luureteenistuse kinnipidamiskeskuses üksikvangistuses hoidmiseni. | 12.3.2013 |
| 95. | VASEGHI, Leyla (teise nimega VASEQI, Layla, VASEGHI, Leila, VASEGHI, Layla) | Sünnikoht: Sari, Mazandaran Province (Iraan)
  Sünniaeg: 1352 (Iraani Hijri kalender), 1972 või 1973 (Gregoriuse kalender)
  Sugu: naine
  Amet: endine Shahr-e Qodsi kuberner ja linna julgeolekunõukogu ülem | Shahr-e Qodsi kuberneri ja linna julgeolekunõukogu ülemana alates 2019. aasta septembrist kuni 2021. aasta novembrini andis Leyla Vaseghi politseile ja teistele relvajõududele korralduse kasutada 2019. aasta novembri meeleavaldustel surmavaid vahendeid, põhjustades relvastamata meeleavaldajate ja teiste tsiviilisikute surma või vigastusi. Shahr-e Qodsi kuberneri ja linna julgeolekunõukogu ülemana vastutab Leyla Vaseghi inimõiguste raskete rikkumiste eest Iraanis. | 12.4.2021“ |

Nimi

Tuvastamisandmed

Põhjendus

Loetellu kandmise kuupäev

„1.

AHMADI-MOQADDAM, Esmail

Sünnikoht: Teheran (Iraan)

Sünniaeg: 1961

Sugu: mees

Alates 20. septembrist 2021 ülikooli ja kõrgema riikliku kaitseuuringute instituudi rektor. Endine relvajõudude peastaabi ülema vanemnõunik julgeolekuküsimustes. Iraani riikliku politsei ülem 2005. aastast kuni 2015. aasta alguseni. Samuti Iraani küberpolitsei (ELi loetellu kantud) juht 2011. aasta jaanuarist kuni 2015. aasta alguseni. Temale alluvad jõud ründasid julmalt rahumeelseid meeleavaldusi ning sooritasid 15. juunil 2009 vägivaldse öise rünnaku Teherani Ülikooli ühiselamutes. Endine Jeemeni rahvale toetust osutava Iraani peakorteri juht.

12.4.2011

20.

MOGHISSEH, Mohammad (teise nimega NASSERIAN)

Sugu: mees

Alates 2020. aasta novembrist ülemkohtu kohtunik. Endine Teherani revolutsioonilise kohtu 28. filiaali juht. Samuti peetakse teda vastutavaks bahai kogukonna liikmete süüdimõistmise eest. Tegeles valimisjärgsete kohtuasjadega. Määras ebaõiglastel kohtuprotsessidel ühiskondlikele ja poliitilistele aktivistidele ning ajakirjanikele pikaaegsed vangistused ja mõistis mitu meeleavaldajat ning ühiskondlikku ja poliitilist aktivisti surma.

12.4.2011

21.

MOHSENI-EJEI, Gholam-Hossein

Sünnikoht: Ejiyeh (Iraan)

Sünniaeg: umbes 1956

Sugu: mees

Alates 2021. aasta juulist ülemkohtunik. Lepitusnõukogu liige. Iraani peaprokurör 2009. aasta septembrist kuni 2014. aastani. Endine kohtusüsteemi juhi asetäitja (2014. aastast kuni 2021. aasta juulini) ja kohtusüsteemi kõneisik (2010–2019). Oli aastatel 2005–2009 luureminister. 2009. aasta valimiste ajal, kui ta oli luureminister, vastutasid tema alluvuses olevad luuretöötajad sadade aktivistide, ajakirjanike, dissidentide ja reformimeelsete poliitikute kinnipidamise ja piinamise ning neilt surve all valetunnistuste väljapressimise eest. Lisaks sunniti poliitikuid andma valetunnistusi väljakannatamatul ülekuulamisel, kus kasutati piinamist, väärkohtlemist, väljapressimist ning pereliikmete ähvardamist.

12.4.2011

22.

MORTAZAVI, Said (teise nimega MORTAZAVI, Saeed)

Sünnikoht: Meybod, Yazd (Iraan)

Sünniaeg: 1967

Sugu: mees

Sotsiaalhoolekande süsteemi ülem 2011. aastast kuni 2013. aastani. Teherani peaprokurör kuni 2009. aasta augustini. Teherani peaprokurörina andis välja üldise korralduse sadade aktivistide, ajakirjanike ja üliõpilaste kinnipidamiseks. 2010. aasta jaanuaris leiti parlamentaarse juurdluse käigus, et ta vastutab otseselt kolme vangi kinnipidamise eest, kes hiljem vahi all olles surid. Tema töösuhe lõpetati 2010. aasta augustis pärast seda, kui Iraani kohus uuris tema rolli nende kolme mehe surmas, kes peeti tema korraldusel pärast valimisi kinni.

2014. aasta novembris tunnistasid Iraani ametivõimud ametlikult tema osalust kinnipeetavate surmajuhtumites. Iraani kohus mõistis ta 19. augustil 2015 õigeks süüdistustes kolme noore mehe piinamise ja surma eest Kahrizaki kinnipidamiskeskuses 2009. aastal. Talle mõisteti 2017. aastal vanglakaristus ning ta vabastati 2019. aasta septembris. 2021. aasta augustis tegi Iraani ülemkohus otsuse, millega anti Said Mortazavile täielik toetus ja tühistati talle varasemalt mõistetud kaheaastane vanglakaristus.

12.4.2011

25.

SALAVATI, Abdolghassem

Sugu: mees

Alates 2019. aastast finantskuritegude erikohtu 4. filiaali kohtunik. Endine Teherani revolutsioonilise kohtu 15. filiaali juht. Teherani kohtu vastutav kohtunik. Vastutas valimisjärgsete juhtumite eest, oli juhtiv kohtunik 2009. aasta suve nn näidisprotsessidel, mõistis surma kaks näidisprotsessidel osalenud monarhisti. Määras rohkem kui sajale poliitilisele vangile, inimõiguslasele ja meeleavaldajale pikaajalise vangistuse.

2018. aastal esitatud aruannete kohaselt jätkas ta sarnaste karistuste määramist, ilma et oleks nõuetekohaselt järgitud õiglase ärakuulamise menetlust.

12.4.2011

28.

YASAGHI, Ali-Akbar

Sugu: mees

Ülemkohtu kohtunik, 13. osakonna juht. Fondi Setad-e Dieh tegevjuhi asetäitja. Mashhadi revolutsioonilise kohtu esimees (2001–2011). Tema juhtimisel toimunud kohtuistungid olid pealiskaudsed ja kinnised, kinni ei peetud süüdistatavate põhiõigustest. Kuna hukkamisotsuseid tehti massiliselt (ajavahemikul 2009. aasta suvest kuni 2011. aasta suveni kuni 550 hukkamisotsust), ei järgitud surmaotsuste tegemisel nõuetekohaselt õiglase ärakuulamise menetlust.

12.4.2011

30.

ESMAILI, Gholam-Hossein (teise nimega ESMAILI, Gholam Hossein)

Sugu: mees

Alates 2021. aasta augustist Iraani presidendi Ebrahim Raisi personaliülem. Alates 2019. aasta aprillist kuni 2021. aasta juulini kohtusüsteemi kõneisik. Endine Teherani kohtusüsteemi juht. Endine Iraani Vanglate Organisatsiooni juht. Oma ametis osales poliitiliste meeleavaldajate massilises kinnipidamises ning vanglasüsteemis toimunud väärkohtlemise varjamises.

12.4.2011

33.

ABBASZADEH-MESHKINI, Mahmoud

Sugu: mees

Parlamendi liige (alates 2020. aasta veebruarist) ning riigi julgeoleku ja välisasjade eest vastutava parlamendikomisjoni esimees. Endine Iraani kõrgema inimõiguste nõukogu nõunik (kuni 2019. aastani). Endine kõrgema inimõiguste nõukogu sekretär. Endine Ilami provintsi kuberner. Endine siseministeeriumi poliitikadirektor. Erakondade ja poliitiliste rühmituste tegevust käsitleva seaduse artikli 10 komitee esimehena vastutas meeleavalduste ja muude avalike ürituste korraldamiseks loa andmise ning erakondade registreerimise eest.

2010. aastal peatas ta Mousaviga seotud kahe reformimeelse erakonna – Iraani Islamistliku Osalusrinde (Islamic Iran Participation Front) ja Mudžahiidide Islamirevolutsiooni Organisatsiooni (Islamic Revolution Mujahedeen Organization) – tegevuse. Alates 2009. aastast on järjekindlalt ja pidevalt keelanud igasugused valitsusvälised kogunemised, piirates sellega põhiseaduslikku õigust meelt avaldada. Selle tagajärjel on vahistatud palju rahumeelseid meeleavaldajaid ning selline tegevus on vastuolus kogunemisvabadusega.

Lisaks keeldus ta 2009. aastal andmast opositsioonile luba korraldada mälestustseremooniat inimeste auks, kes tapeti presidendivalimiste üle toimunud meeleavalduste käigus.

10.10.2011

35.

AKHARIAN, Hassan

Sugu: mees

Alates 2015. aastast ELi loetellu kantud Rajaee Shahri vangla 5. osakonna ülem ja vastutab üksikvangistusse määramise eest. Endine Karajis asuva Rajaee Shahri vangla 1. osakonna ülem (kuni 2010. aasta juulini). Mitmed endised kinnipeetavad on teada andnud, et ta on kasutanud piinamist ning andnud korraldusi takistada kinnipeetavatele arstiabi andmist. Ühe Rajaee Shahri vangla kinnipeetava tunnistuse kohaselt peksid kõik vangivalvurid teda jõhkralt Akhariani täielikul teadmisel. Samuti on Akhariani ametiajal registreeritud vähemalt ühe kinnipeetava – Mohsen Beikvandi – väärkohtlemine ja surm. Beikvand suri 2010. aasta septembris. Teised vangid on andnud usutavaid ütlusi, et ta tapeti Hassan Akhariani antud korraldusel.

10.10.2011

36.

AVAEE, Seyyed Ali-Reza (teise nimega AVAEE, Seyyed Alireza; AVAIE, Alireza)

Sünnikoht: Dezful (Iraan)

Sünniaeg: 20.5.1956

Sugu: mees

Kuni 25. augustini 2021 justiitsminister. Endine eriuurimiste ameti direktor. Kuni 2016. aasta juulini siseministri asetäitja ja avaliku registri juhataja. Oli 2014. aasta aprillis kohtunike distsiplinaarkohtu nõunik. Endine Teherani kohtusüsteemi juht. Teherani kohtusüsteemi juhina vastutas inimõiguste rikkumiste, meelevaldsete vahistamiste, kinnipeetavate õiguste rikkumiste ning arvukate hukkamiste eest.

10.10.2011

46.

KAMALIAN, Behrouz (teise nimega Hackers Brain, Behrooz_Ice)

Sünnikoht: Teheran (Iraan)

Sünniaeg: 1983

Sugu: mees

Iraani režiimiga seotud küberrühma Ashiyaneh juht. Behrouz Kamaliani asutatud rühm Ashiyaneh Digital Security vastutab nii riigisisese opositsiooni esindajate ja reformimeelsete isikute kui ka välisriikide institutsioonide vastu toime pandud intensiivsete küberrünnakute eest. Kamaliani organisatsiooni Ashiyaneh tegevus aitas režiimil opositsiooni maha suruda ning selle raames pandi 2009. aastal mitmel korral toime inimõiguste raskeid rikkumisi. Nii Kamalian kui ka küberrühm Ashiyaneh tegutsesid vähemalt 2021. aasta detsembrini.

10.10.2011

47.

KHALILOLLAHI, Moussa (teise nimega KHALILOLLAHI, Mousa; ELAHI, Mousa Khalil)

Sünnikoht: Tabriz (Iraan)

Sünniaeg: 1963

Sugu: mees

Ida-Aserbaidžaani provintsi ülemkohtunik. Aastatel 2010–2019 Tabrisi (Tabrīz) prokurör. Oli seotud Sakineh Mohammadi-Ashtiani kohtuasjaga ja osales nõuetekohase menetluse õiguse rängas rikkumises.

10.10.2011

53.

TALA, Hossein (teise nimega TALA, Hosseyn)

Sünnikoht: Teheran (Iraan)

Sünniaeg: 1969

Sugu: mees

Kuni 2020. aastani Eslamshahri linnapea. Endine Iraani parlamendi liige. Kuni 2010. aasta septembrini Teherani provintsi kindralkuberner (farmandar), kes vastutas politseijõudude sekkumise ning seega meeleavalduste mahasurumise eest. Pälvis 2010. aasta detsembris autasu valimisjärgsetes repressioonides osalemise eest.

10.10.2011

55.

ZEBHI, Hossein

Sugu: mees

Kohtusüsteemi esimene asenõunik ja ülemkohtu kohtunik (eeskätt julgeolekuvastaste süütegude ja narkokuritegudega tegeleva ülemkohtu 41. filiaali juht). Iraani peaprokuröri asetäitja (2007–2015). Vastutas selles ametis kohtuasjade eest, mis algatati pärast 2009. aasta valimiste järgselt puhkenud meeleavaldusi ning mida lahendati inimõigusi rikkudes. Samuti toetas selles ametis liigrangeid karistusi narkokuritegude eest.

10.10.2011

56.

BAHRAMI, Mohammad- Kazem

Sugu: mees

Kuni 2021. aasta aprillini halduskohtu juht. Osales 2009. aastal relvajõudude kohtusüsteemi juhina rahumeelsete meeleavaldajate represseerimises.

10.10.2011

60.

Dr HOSSEINI, Mohammad (teise nimega dr HOSSEYNI, Seyyed Mohammad; Seyed, Sayyed ja Sayyid)

Sünnikoht: Rafsanjan, Kerman (Iraan)

Sünniaeg: 23.7.1961

Sugu: mees

Alates 2021. aasta augustist president Raisile alluv parlamentaarsete küsimuste eest vastutav asepresident. Endine president Mahmoud Ahmadinejadi nõunik ja fundamentalistliku poliitilise rühmituse YEKTA kõneisik. Kultuuri- ja islamijuhtimise minister (2009–2013). Iraani revolutsioonilise kaardiväe endise liikmena osales ajakirjanike represseerimises.

10.10.2011

62.

ZARGHAMI, Ezzatollah

Sünnikoht: Dezful (Iraan)

Sünniaeg: 22.7.1959

Sugu: mees

Alates 25. augustist 2021 kultuuri-, käsitööndus- ja turismiminister. Alates 2014. aastast küberruumi ülemnõukogu ja kultuurirevolutsiooni nõukogu liige. Iraani Islamivabariigi ringhäälingu (IRIB) juht kuni 2014. aasta novembrini. IRIBi juhina vastutas ta kogu programmivaliku eest. IRIB on kandnud üle kinnipeetutelt vägivallaga saadud ülestunnistusi ja mitmeid „näidisprotsesse” 2009. aasta augustis ja 2011. aasta detsembris. Nendega rikuti selgelt rahvusvahelisi norme õiglase kohtumenetluse ja nõuetekohase menetluse õiguse kohta.

23.3.2012

64.

KAZEMI, Toraj

Sugu: mees

ELi loetellu kantud küberpolitsei Teherani piirkonna üksuse ülem kuni 2020. aasta juunini. Oma ametis kuulutas välja valitsusse häkkerite töölevärbamise kampaania, et paremini kontrollida internetis liikuvat teavet ja rünnata „ohtlikke” saite.

23.3.2012

65.

LARIJANI, Sadeq

Sünnikoht: Najaf (Iraak)

Sünniaeg: 1960 või 1961. aasta august

Sugu: mees

Alates 29. detsembrist 2018 lepitusnõukogu juht. Endine kaitsenõukogu liige (kuni 2021. aasta septembrini). Endine kohtusüsteemi juht (aastatel 2009–2019). Kohtusüsteemi juhi ülesanne on anda nõusolek ja kinnitus karistustele, mis määratakse iga qesa (kättemaks), hodoud’i (jumalavastane kuritegu) ja ta’zirat’i (riigivastane kuritegu) eest. Nende karistuste hulka kuuluvad ka surmanuhtlus, piitsutamine ja amputeerimine. Seoses sellega on ta isiklikult kinnitanud arvukaid surmanuhtluseid (sealhulgas kividega surnuks loopimine, poomine, alaealiste hukkamine ja avalikud hukkamised, kus vangid puuakse tuhandete inimeste silme all sildade külge), rikkudes rahvusvahelisi standardeid. Nii on ta kaasa aidanud paljude inimeste hukkamisele. Samuti on ta andnud loa kehaliseks karistamiseks, näiteks süüdimõistetu jäsemete amputeerimiseks ja tema silmadesse happe tilgutamiseks. Pärast Sadeq Larijani ametisse astumist on poliitvangide, inimõiguste kaitsjate ja vähemuste meelevaldne vahistamine märkimisväärselt sagenenud. Samuti on Sadeq Larijani vastutav Iraani kohtumenetluste puhul õiglase kohtumenetluse õiguse süstemaatilise rikkumise eest.

23.3.2012

69.

MORTAZAVI, Seyyed Solat

Sünnikoht: Farsan, Tchar Mahal-o-Bakhtiari (lõunaosa) (Iraan)

Sünniaeg: 1967

Sugu: mees

Alates 5. septembrist 2021 Iraani täitevasjade valdkonna asepresident ja presidendi kantselei juhataja. Alates 16. septembrist 2019 kuni 2021. aasta septembrini juhtis Mostazafan Foundationi kinnisvaraharu, mis kuulus Iraani kõrgeima juhi Khāmene’ī otsesesse alluvusse. Kuni 2019. aasta novembrini Astan Qods Razavi sihtasutuse Teherani filiaali direktor. Suuruselt teise Iraani linna Mashhadi (kus viiakse regulaarselt täide avalikke hukkamisi) endine linnapea. Endine poliitiliste küsimuste eest vastutav siseministri asetäitja, kes nimetati ametisse 2009. aastal. Selles ametis vastutas nende isikute represseerimise juhtimise eest, kes võtsid sõna oma seaduslike õiguste, sealhulgas väljendusvabaduse kaitseks. Hiljem määrati Iraani 2012. aasta parlamendivalimiste ja 2013. aasta presidendivalimiste ajal valimiskomisjoni juhiks.

23.3.2012

74.

REZVANMA-NESH, Ali

Sugu: mees

Ajavahemikul 2010–2016 Alborzi piirkonna Karaji provintsi aseprokurör. Vastutav inimõiguste ränkade rikkumiste eest, muu hulgas oli osaline alaealise hukkamises.

23.3.2012

79.

RASHIDI AGHDAM, Ali Ashraf

Sugu: mees

Teherani vanglasüsteemi (Tehran Prisons) tervise-, parandus- ja kasvatusküsimuste asedirektor. Endine Evini vangla ülem (2012–2015). Tema ametisoleku ajal halvenesid vanglatingimused ja teadete kohaselt vangide väärkohtlemine suurenes. 2012. aasta oktoobris alustas üheksa naisvangi näljastreiki, et protesteerida oma õiguste rikkumise ja vägivaldse kohtlemise vastu vangivalvurite poolt.

12.3.2013

80.

KIASATI, Morteza

Sugu: mees

Teherani revolutsioonilise kohtu 54. filiaali ja Ahvāzi revolutsioonilise kohtu 4. filiaali kohtunik, kes mõistis surma neli araabia poliitvangi, kelleks olid kolm venda Taha Heidarian, Abbas Heidarian ja Abd al-Rahman Heidarian ning Ali Sharif. Nad vahistati, neid piinati ja nad poodi üles ilma nõuetekohase menetluseta. Nendele juhtumitele ja nõuetekohase menetluse puudumisele osutati 13. septembri 2012. aasta aruandes, mille oli koostanud ÜRO eriraportöör inimõiguste küsimustes Iraanis, ÜRO peasekretäri 22. augusti 2012. aasta aruandes Iraani kohta.

12.3.2013

83.

JAFARI, Asadollah

Sugu: mees

Isfahani (Eşfahān) peaprokurör. Sellel ametikohal andis korralduse kasutada vägivalda meeleavaldajate vastu, kes tulid tänavale 2021. aasta novembris, et avaldada meelt veepuuduse vastu. Mõne tunnistuse kohaselt andis Jafari teada eraldi ameti loomisest, mis hakkab tegelema uurimiste läbiviimisega arreteeritud meeleavaldajate suhtes.

Olles Mazandarani provintsi prokurör, soovitas Jafari määrata tema menetluses olevate juhtumite puhul surmanuhtluse, mis tõi kaasa arvukalt hukkamisi, sealhulgas avalikke hukkamisi, ning seda asjaoludel, mil surmanuhtluse määramine oli vastuolus rahvusvaheliste inimõigustega, sealhulgas seetõttu, et tegemist oli ebaproportsionaalse ja liigrange karistusega. Jafari vastutas ka ebaseaduslike vahistamiste ja bahai usku kinnipeetavate õiguste rikkumise eest alates nende vahistamisest kuni luureteenistuse kinnipidamiskeskuses üksikvangistuses hoidmiseni.

12.3.2013

95.

VASEGHI, Leyla (teise nimega VASEQI, Layla, VASEGHI, Leila, VASEGHI, Layla)

Sünnikoht: Sari, Mazandaran Province (Iraan)

Sünniaeg: 1352 (Iraani Hijri kalender), 1972 või 1973 (Gregoriuse kalender)

Sugu: naine

Amet: endine Shahr-e Qodsi kuberner ja linna julgeolekunõukogu ülem

Shahr-e Qodsi kuberneri ja linna julgeolekunõukogu ülemana alates 2019. aasta septembrist kuni 2021. aasta novembrini andis Leyla Vaseghi politseile ja teistele relvajõududele korralduse kasutada 2019. aasta novembri meeleavaldustel surmavaid vahendeid, põhjustades relvastamata meeleavaldajate ja teiste tsiviilisikute surma või vigastusi. Shahr-e Qodsi kuberneri ja linna julgeolekunõukogu ülemana vastutab Leyla Vaseghi inimõiguste raskete rikkumiste eest Iraanis.

12.4.2021“

---

| 12.4.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 114/44 |
| --- | --- | --- | --- |

12.4.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 114/44

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2022/593,

1. märts 2022,

millega lubatakse kasutada eeterlikku litseamarjaõli teatavate loomaliikide söödalisandina

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1831/2003 loomasöötades kasutatavate söödalisandite kohta, (1) eriti selle artikli 9 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruses (EÜ) nr 1831/2003 on sätestatud loomasöödas kasutatavate söödalisandite taotlemise nõuded ning sellise loa andmise alused ja kord. Kõnealuse määruse artikli 10 lõikega 2 on ette nähtud nõukogu direktiivi 70/524/EMÜ (2) alusel lubatud söödalisandite uuesti hindamine. |
| --- | --- |

(1)

Määruses (EÜ) nr 1831/2003 on sätestatud loomasöödas kasutatavate söödalisandite taotlemise nõuded ning sellise loa andmise alused ja kord. Kõnealuse määruse artikli 10 lõikega 2 on ette nähtud nõukogu direktiivi 70/524/EMÜ (2) alusel lubatud söödalisandite uuesti hindamine.

| (2) | Direktiivi 70/524/EMÜ alusel anti tähtajatu luba eeterliku litseamarjaõli kasutamiseks kõikide loomaliikide söödalisandina. Vastavalt määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikli 10 lõike 1 punktile b kanti see söödalisand olemasoleva tootena seejärel söödalisandite registrisse. |
| --- | --- |

(2)

Direktiivi 70/524/EMÜ alusel anti tähtajatu luba eeterliku litseamarjaõli kasutamiseks kõikide loomaliikide söödalisandina. Vastavalt määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikli 10 lõike 1 punktile b kanti see söödalisand olemasoleva tootena seejärel söödalisandite registrisse.

| (3) | Vastavalt määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikli 10 lõikele 2 koostoimes nimetatud määruse artikliga 7 on esitatud taotlus eeterliku litseamarjaõli uuesti hindamiseks kõikide loomaliikide söödalisandina. |
| --- | --- |

(3)

Vastavalt määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikli 10 lõikele 2 koostoimes nimetatud määruse artikliga 7 on esitatud taotlus eeterliku litseamarjaõli uuesti hindamiseks kõikide loomaliikide söödalisandina.

| (4) | Taotleja soovis kõnealuse söödalisandi liigitamist söödalisandite kategooriasse „organoleptilised lisandid“ ja funktsionaalrühma „lõhna- ja maitseained“. Taotlusele olid lisatud määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikli 7 lõikes 3 nõutud üksikasjad ja dokumendid. |
| --- | --- |

(4)

Taotleja soovis kõnealuse söödalisandi liigitamist söödalisandite kategooriasse „organoleptilised lisandid“ ja funktsionaalrühma „lõhna- ja maitseained“. Taotlusele olid lisatud määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikli 7 lõikes 3 nõutud üksikasjad ja dokumendid.

| (5) | Taotleja soovis, et eeterlikku litseamarjaõli lubataks kasutada ka joogivees. Määrus (EÜ) nr 1831/2003 ei võimalda siiski lõhna- ja maitseaine kasutamist joogivees lubada. Seepärast ei tohiks lubada eeterlikku litseamarjaõli joogivees kasutada. |
| --- | --- |

(5)

Taotleja soovis, et eeterlikku litseamarjaõli lubataks kasutada ka joogivees. Määrus (EÜ) nr 1831/2003 ei võimalda siiski lõhna- ja maitseaine kasutamist joogivees lubada. Seepärast ei tohiks lubada eeterlikku litseamarjaõli joogivees kasutada.

| (6) | Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „toiduohutusamet“) jõudis oma 5. mai 2021. aasta arvamuses (3) järeldusele, et kavandatud kasutustingimuste juures ei avalda eeterlik litseamarjaõli kahjulikku mõju ei loomade ega tarbijate tervisele ega keskkonnale. Toiduohutusamet jõudis ka järeldusele, et eeterlikku litseamarjaõli tuleks käsitada nahka ja silmi ärritavana ning nahka ja hingamisteid sensibiliseerivana. Seepärast leiab komisjon, et tuleks võtta asjakohased kaitsemeetmed, mis võimaldavad ennetada kahjulikku mõju inimeste, eelkõige kõnealuse söödalisandi kasutajate tervisele. |
| --- | --- |

(6)

Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „toiduohutusamet“) jõudis oma 5. mai 2021. aasta arvamuses (3) järeldusele, et kavandatud kasutustingimuste juures ei avalda eeterlik litseamarjaõli kahjulikku mõju ei loomade ega tarbijate tervisele ega keskkonnale. Toiduohutusamet jõudis ka järeldusele, et eeterlikku litseamarjaõli tuleks käsitada nahka ja silmi ärritavana ning nahka ja hingamisteid sensibiliseerivana. Seepärast leiab komisjon, et tuleks võtta asjakohased kaitsemeetmed, mis võimaldavad ennetada kahjulikku mõju inimeste, eelkõige kõnealuse söödalisandi kasutajate tervisele.

| (7) | Toiduohutusamet jõudis ka järeldusele, et eeterlik litseamarjaõli on toidu maitsestamisel üldtunnustatud ja selle toime söödas on põhimõtteliselt sama nagu toidus. Seepärast ei ole vaja selle tõhusust täiendavalt tõendada. Lisaks kinnitas toiduohutusamet määrusega (EÜ) nr 1831/2003 asutatud referentlabori aruande söödas sisalduva kõnealuse söödalisandi analüüsimise meetodite kohta. |
| --- | --- |

(7)

Toiduohutusamet jõudis ka järeldusele, et eeterlik litseamarjaõli on toidu maitsestamisel üldtunnustatud ja selle toime söödas on põhimõtteliselt sama nagu toidus. Seepärast ei ole vaja selle tõhusust täiendavalt tõendada. Lisaks kinnitas toiduohutusamet määrusega (EÜ) nr 1831/2003 asutatud referentlabori aruande söödas sisalduva kõnealuse söödalisandi analüüsimise meetodite kohta.

| (8) | Eeterliku litseamarjaõli hindamisest nähtub, et määruse (EÜ) nr 1831/2003 artiklis 5 sätestatud tingimused loa andmiseks on täidetud. Seepärast tuleks anda luba söödalisandi kasutamiseks käesoleva määruse lisas esitatud viisil. |
| --- | --- |

(8)

Eeterliku litseamarjaõli hindamisest nähtub, et määruse (EÜ) nr 1831/2003 artiklis 5 sätestatud tingimused loa andmiseks on täidetud. Seepärast tuleks anda luba söödalisandi kasutamiseks käesoleva määruse lisas esitatud viisil.

| (9) | Parema kontrolli võimaldamiseks tuleks sätestada teatavad piirangud ja tingimused. Eelkõige tuleks söödalisandite märgistusele märkida aine soovitatav sisaldus. Sellise sisalduse ületamise korral tuleks eelsegu märgistusel esitada teatav teave. |
| --- | --- |

(9)

Parema kontrolli võimaldamiseks tuleks sätestada teatavad piirangud ja tingimused. Eelkõige tuleks söödalisandite märgistusele märkida aine soovitatav sisaldus. Sellise sisalduse ületamise korral tuleks eelsegu märgistusel esitada teatav teave.

| (10) | Asjaolu, et eeterliku litseamarjaõli kasutamiseks lõhna- ja maitseainena joogivees ei ole luba antud, ei välista selle kasutamist segasöödas, mida manustatakse veega. |
| --- | --- |

(10)

Asjaolu, et eeterliku litseamarjaõli kasutamiseks lõhna- ja maitseainena joogivees ei ole luba antud, ei välista selle kasutamist segasöödas, mida manustatakse veega.

| (11) | Kuna ohutusnõuetest ei tulene vajadust kõnealuse aine lubamise tingimuste muudatusi viivitamatult kohaldada, on asjakohane näha ette üleminekuperiood, et huvitatud isikud saaksid teha ettevalmistusi loa andmisest tulenevate uute nõuete täitmiseks. |
| --- | --- |

(11)

Kuna ohutusnõuetest ei tulene vajadust kõnealuse aine lubamise tingimuste muudatusi viivitamatult kohaldada, on asjakohane näha ette üleminekuperiood, et huvitatud isikud saaksid teha ettevalmistusi loa andmisest tulenevate uute nõuete täitmiseks.

| (12) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(12)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Loa andmine

Lisas kirjeldatud ainet, mis kuulub söödalisandite kategooriasse „organoleptilised lisandid“ ja funktsionaalrühma „lõhna- ja maitseained“, lubatakse kasutada söödalisandina loomasöödas kõnealuses lisas esitatud tingimustel.

Artikkel 2

Üleminekumeetmed

1.   Lisas kirjeldatud ainet ja seda ainet sisaldavaid eelsegusid, mis on toodetud ja märgistatud enne 2. novembrit 2022 kooskõlas enne 2. maid 2022 kohaldatavate eeskirjadega, võib jätkuvalt turule lasta ja kasutada kuni olemasolevate varude ammendumiseni.

2.   Lisas nimetatud ainet sisaldavaid söödamaterjale ja segasööta, mis on toodetud ja märgistatud enne 2. maid 2023 kooskõlas enne 2. maid 2022 kohaldatavate eeskirjadega, võib jätkuvalt turule lasta ja kasutada kuni olemasolevate varude ammendumiseni, kui need on ette nähtud toiduloomadele.

3.   Lisas nimetatud ainet sisaldavaid söödamaterjale ja segasööta, mis on toodetud ja märgistatud enne 2. maid 2024 kooskõlas enne 2. maid 2022 kohaldatavate eeskirjadega, võib jätkuvalt turule lasta ja kasutada kuni olemasolevate varude ammendumiseni, kui need on ette nähtud loomadele, mis ei ole toiduloomad.

Artikkel 3

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 1. märts 2022

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 268, 18.10.2003, lk 29.

1

(2)  Nõukogu 23. novembri 1970. aasta direktiiv 70/524/EMÜ söödalisandite kohta(EÜT L 270, 14.12.1970, lk 1).

2

(3)  EFSA Journal 2021;19(6):6623.

3

---

LISA

| Söödalisandi identifitseerimisnumber | Loa hoidja nimi | Söödalisand | Koostis, keemiline valem, kirjeldus, analüüsimeetod | Loomaliik või -kategooria | Vanuse ülempiir | Miinimumsisaldus | Maksimumsisaldus | Muud sätted | Loa kehtivusaja lõpp |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Toimeaine sisaldus milligrammides 12 % niiskusesisaldusega täissööda kilogrammi kohta |
| Kategooria: organoleptilised lisandid. Funktsionaalrühm: lõhna- ja maitseained. |
| 2b491-eo | – | Eeterlik litseamarjaõli | Söödalisandi koostis

  Eeterlik õli, mis saadakse Litsea cubeba (Lour.) Pers. viljadest
  Vedelik

  Toimeaine kirjeldus

  Eeterlik õli, mis saadakse Litsea cubeba (Lour.) Pers. viljadest aurdestillatsiooni teel, nagu on määratletud Euroopa Nõukogu poolt (1).
  geraniaal: 36–45 %
  neraal: 25–35 %
  limoneen: 9–15 %
  linalool: 0,4–3 %
  geraniool: 1–4 %
  CASi number: 68855-99–2
  EINECSi number: 290–018-7
  FEMA number: 3846
  CoE number: 491

  Analüüsimeetod
   (2)

  Fütokeemilise markeri neraali määramine söödalisandis või lõhna- ja maitseainete segus:






  — | gaasikromatograafia-massispektromeetria retentsiooniaja järgi häälestamisega (RTL-GC-MS) |

Söödalisandi identifitseerimisnumber

Loa hoidja nimi

Söödalisand

Koostis, keemiline valem, kirjeldus, analüüsimeetod

Loomaliik või -kategooria

Vanuse ülempiir

Miinimumsisaldus

Maksimumsisaldus

Muud sätted

Loa kehtivusaja lõpp

Toimeaine sisaldus milligrammides 12 % niiskusesisaldusega täissööda kilogrammi kohta

Kategooria: organoleptilised lisandid. Funktsionaalrühm: lõhna- ja maitseained.

2b491-eo

–

Eeterlik litseamarjaõli

Söödalisandi koostis

Eeterlik õli, mis saadakse Litsea cubeba (Lour.) Pers. viljadest

Vedelik

Toimeaine kirjeldus

Eeterlik õli, mis saadakse Litsea cubeba (Lour.) Pers. viljadest aurdestillatsiooni teel, nagu on määratletud Euroopa Nõukogu poolt (1).

geraniaal: 36–45 %

neraal: 25–35 %

limoneen: 9–15 %

linalool: 0,4–3 %

geraniool: 1–4 %

CASi number: 68855-99–2

EINECSi number: 290–018-7

FEMA number: 3846

CoE number: 491

Analüüsimeetod
   (2)

Fütokeemilise markeri neraali määramine söödalisandis või lõhna- ja maitseainete segus:

—

gaasikromatograafia-massispektromeetria retentsiooniaja järgi häälestamisega (RTL-GC-MS)

Broilerkanad

Munakanad

Broilerkalkunid

Nuumsead

Põrsad

Imetavad emised

Vasikad

Piimalehmad

Nuumveised

Lambad/kitsed

Hobused

Küülikud

Lõhelased

Koerad

Kassid

Dekoratiivkalad

–

–

–

| 1. | Söödalisand lisatakse söödale eelseguna. |
| --- | --- |

1.

Söödalisand lisatakse söödale eelseguna.

| 2. | Söödalisandi ja eelsegude kasutamisjuhistes märgitakse säilitustingimused ja püsivus kuumtöötlemisel. |
| --- | --- |

2.

Söödalisandi ja eelsegude kasutamisjuhistes märgitakse säilitustingimused ja püsivus kuumtöötlemisel.

| 3. | Söödalisandi märgistusel esitatakse järgmine teave:
  „Toimeaine soovitatav maksimumsisaldus 12 % niiskusesisaldusega täissööda kilogrammi kohta:






  — | Broilerkanad: 11 mg |
| --- | --- | --- |

3.

Söödalisandi märgistusel esitatakse järgmine teave:

„Toimeaine soovitatav maksimumsisaldus 12 % niiskusesisaldusega täissööda kilogrammi kohta:

—

Broilerkanad: 11 mg

| — | Munakanad: 16 mg |
| --- | --- |

—

Munakanad: 16 mg

| — | Nuumkalkunid: 14 mg |
| --- | --- |

—

Nuumkalkunid: 14 mg

| — | Nuumsead: 23 mg |
| --- | --- |

—

Nuumsead: 23 mg

| — | Põrsad: 19 mg |
| --- | --- |

—

Põrsad: 19 mg

| — | Imetavad emised: 28 mg |
| --- | --- |

—

Imetavad emised: 28 mg

| — | Vasikad (piimaasendajates): 48 mg |
| --- | --- |

—

Vasikad (piimaasendajates): 48 mg

| — | Nuumveised, lambad, kitsed ja hobused: 43 mg |
| --- | --- |

—

Nuumveised, lambad, kitsed ja hobused: 43 mg

| — | Piimalehmad: 28 mg |
| --- | --- |

—

Piimalehmad: 28 mg

| — | Küülikud: 17 mg |
| --- | --- |

—

Küülikud: 17 mg

| — | Lõhelased: 47 mg |
| --- | --- |

—

Lõhelased: 47 mg

| — | Koerad: 50 mg |
| --- | --- |

—

Koerad: 50 mg

| — | Kassid: 8,5 mg |
| --- | --- |

—

Kassid: 8,5 mg

| — | Dekoratiivkalad: 125 mg“. |
| --- | --- |

—

Dekoratiivkalad: 125 mg“.

| 4. | Eelsegu etiketil esitatakse asjaomase funktsionaalrühma nimetus, söödalisandi nimetus ja identifitseerimisnumber ning lisatud toimeaine kogus, kui eelsegu etiketil märgitud kasutuskoguse puhul ületatakse punktis 3 osutatud sisaldust. |
| --- | --- |

4.

Eelsegu etiketil esitatakse asjaomase funktsionaalrühma nimetus, söödalisandi nimetus ja identifitseerimisnumber ning lisatud toimeaine kogus, kui eelsegu etiketil märgitud kasutuskoguse puhul ületatakse punktis 3 osutatud sisaldust.

| 5. | Söödakäitlejad kehtestavad söödalisandi ja eelsegude kasutajatele kasutamiskorra ja korralduslikud meetmed, millega vähendatakse sissehingamisest, nahakaudsest kokkupuutest ja silma sattumisest tuleneda võivaid ohte. Kui selline kasutamiskord ja sellised meetmed ei võimalda kõnealuseid ohte kõrvaldada või minimeerida, kasutatakse söödalisandi ja eelsegude käitlemisel isikukaitsevahendeid, sealhulgas naha-, silma- ja hingamiskaitsevahendeid. |
| --- | --- |

5.

Söödakäitlejad kehtestavad söödalisandi ja eelsegude kasutajatele kasutamiskorra ja korralduslikud meetmed, millega vähendatakse sissehingamisest, nahakaudsest kokkupuutest ja silma sattumisest tuleneda võivaid ohte. Kui selline kasutamiskord ja sellised meetmed ei võimalda kõnealuseid ohte kõrvaldada või minimeerida, kasutatakse söödalisandi ja eelsegude käitlemisel isikukaitsevahendeid, sealhulgas naha-, silma- ja hingamiskaitsevahendeid.

2. mai 2032

---

(1)  
  „Natural sources of flavourings“ („Lõhna- ja maitseainete looduslikud allikad“) – aruanne nr 2 (2007).

(2)  Analüüsimeetodite üksikasjad on kättesaadavad referentlabori veebisaidil: https://ec.europa.eu/jrc/en/eurl/feed-additives/evaluation-reports

---

| 12.4.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 114/49 |
| --- | --- | --- | --- |

12.4.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 114/49

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2022/594,

8. aprill 2022,

millega muudetakse määrust (EÜ) nr 474/2006 seoses nimekirjaga lennuettevõtjatest, kelle suhtes kohaldatakse liidu piires tegevuskeeldu või tegevuspiiranguid

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. detsembri 2005. aasta määrust (EÜ) nr 2111/2005, mis käsitleb ühenduse nimekirja, millesse kantakse lennuettevõtjad, kelle suhtes kohaldatakse ühenduse piires tegevuskeeldu, koostamist ja lennureisijate teavitamist lendu teenindavast lennuettevõtjast ning millega tunnistatakse kehtetuks direktiivi 2004/36/EÜ (1) artikkel 9, eriti selle artikli 4 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni määrusega (EÜ) nr 474/2006 (2) on kehtestatud nimekiri lennuettevõtjatest, kelle suhtes kohaldatakse liidu piires tegevuskeeldu. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni määrusega (EÜ) nr 474/2006 (2) on kehtestatud nimekiri lennuettevõtjatest, kelle suhtes kohaldatakse liidu piires tegevuskeeldu.

| (2) | Venemaa föderaalse lennutranspordiameti (edaspidi „FATA“) sertifitseeritud lennuettevõtjad ei ole kantud määruse (EÜ) nr 474/2006 A ega B lisasse, välja arvatud lennuettevõtja SKOL Airline LLC, mis lisati A lisasse komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2021/2070 (3). |
| --- | --- |

(2)

Venemaa föderaalse lennutranspordiameti (edaspidi „FATA“) sertifitseeritud lennuettevõtjad ei ole kantud määruse (EÜ) nr 474/2006 A ega B lisasse, välja arvatud lennuettevõtja SKOL Airline LLC, mis lisati A lisasse komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2021/2070 (3).

| (3) | Määruse (EÜ) nr 2111/2005 artikli 4 lõike 3 kohaselt on teatavad Euroopa Liidu (edaspidi „EL“) liikmesriigid ja Euroopa Liidu Lennundusohutusamet (edaspidi „amet“) edastanud komisjonile teavet, mis võib olla kõnealuse nimekirja ajakohastamise seisukohast oluline. Asjakohast teavet on esitanud ka kolmandad riigid ja rahvusvahelised organisatsioonid. Otsustamaks, kas nimekirja ajakohastamine on asjakohane, on komisjon kõigiti arvesse võtnud esitatud teavet. |
| --- | --- |

(3)

Määruse (EÜ) nr 2111/2005 artikli 4 lõike 3 kohaselt on teatavad Euroopa Liidu (edaspidi „EL“) liikmesriigid ja Euroopa Liidu Lennundusohutusamet (edaspidi „amet“) edastanud komisjonile teavet, mis võib olla kõnealuse nimekirja ajakohastamise seisukohast oluline. Asjakohast teavet on esitanud ka kolmandad riigid ja rahvusvahelised organisatsioonid. Otsustamaks, kas nimekirja ajakohastamine on asjakohane, on komisjon kõigiti arvesse võtnud esitatud teavet.

| (4) | Vastavalt Bermuda ja Venemaa vahel 1999. aastal sõlmitud lepingule, milles käsitletakse 7. detsembril 1944 Chicagos alla kirjutatud rahvusvahelise tsiviillennunduse konventsiooni (edaspidi „Chicago konventsioon“) artikli 83bis rakendamist Bermudas registreeritud ja FATA sertifitseeritud lennuettevõtjate käitatavate õhusõidukite suhtes ning Chicago konventsiooni 1., 2. ja 6. lisas sätestatud regulatiivse järelevalve ülesannete ja kohustuste ülekandmist, teatas Bermuda tsiviillennundusamet (edaspidi „BCAA“) 14. märtsil 2022 üldteatega GEN-01-2022 FATA-le, et kõikide Bermudas registreeritud ja FATA sertifitseeritud lennuettevõtjate käitatavate renditud õhusõidukite lennukõlblikkussertifikaadid peatatakse alates 12. märtsist 2022 kell 23.59 UTC, lähtudes tõdemusest, et nende õhusõidukite jätkuvat lennukõlblikkust ei ole võimalik enam tagada. |
| --- | --- |

(4)

Vastavalt Bermuda ja Venemaa vahel 1999. aastal sõlmitud lepingule, milles käsitletakse 7. detsembril 1944 Chicagos alla kirjutatud rahvusvahelise tsiviillennunduse konventsiooni (edaspidi „Chicago konventsioon“) artikli 83bis rakendamist Bermudas registreeritud ja FATA sertifitseeritud lennuettevõtjate käitatavate õhusõidukite suhtes ning Chicago konventsiooni 1., 2. ja 6. lisas sätestatud regulatiivse järelevalve ülesannete ja kohustuste ülekandmist, teatas Bermuda tsiviillennundusamet (edaspidi „BCAA“) 14. märtsil 2022 üldteatega GEN-01-2022 FATA-le, et kõikide Bermudas registreeritud ja FATA sertifitseeritud lennuettevõtjate käitatavate renditud õhusõidukite lennukõlblikkussertifikaadid peatatakse alates 12. märtsist 2022 kell 23.59 UTC, lähtudes tõdemusest, et nende õhusõidukite jätkuvat lennukõlblikkust ei ole võimalik enam tagada.

| (5) | Vastavalt Iirimaa ja Venemaa vahel 2002. aastal sõlmitud lepingule, milles käsitletakse Chicago konventsiooni artikli 83bis rakendamist Iirimaal registreeritud ja FATA sertifitseeritud lennuettevõtjate käitatavate õhusõidukite suhtes ning Chicago konventsiooni 1., 2. ja 6. lisas sätestatud regulatiivse järelevalve ülesannete ja kohustuste ülekandmist, andis Iiri lennuamet (edaspidi „IAA“) 15. märtsil 2022 välja oma lennundusteate A.114, milles ta teatas kõigi FATA sertifitseeritud lennuettevõtjate käitatavate õhusõidukite lennukõlblikussertifikaatide kehtivuse lõpetamisest, lähtudes tõdemusest, et nende õhusõidukite lennukõlblikkust ei ole võimalik tagada. |
| --- | --- |

(5)

Vastavalt Iirimaa ja Venemaa vahel 2002. aastal sõlmitud lepingule, milles käsitletakse Chicago konventsiooni artikli 83bis rakendamist Iirimaal registreeritud ja FATA sertifitseeritud lennuettevõtjate käitatavate õhusõidukite suhtes ning Chicago konventsiooni 1., 2. ja 6. lisas sätestatud regulatiivse järelevalve ülesannete ja kohustuste ülekandmist, andis Iiri lennuamet (edaspidi „IAA“) 15. märtsil 2022 välja oma lennundusteate A.114, milles ta teatas kõigi FATA sertifitseeritud lennuettevõtjate käitatavate õhusõidukite lennukõlblikussertifikaatide kehtivuse lõpetamisest, lähtudes tõdemusest, et nende õhusõidukite lennukõlblikkust ei ole võimalik tagada.

| (6) | Vaatamata nendele BCAA ja IAA (kes tegutsevad registreerimisriikide pädevate asutustena) otsustele jätkavad FATA sertifitseeritud lennuettevõtjad asjaomaste õhusõidukite käitamist nii Venemaal kui ka teatavatesse muudesse kolmandatesse riikidesse suunduvatel lendudel. Rahvusvaheline Tsiviillennunduse Organisatsioon (edaspidi „ICAO“) tuletas oma 11. märtsi 2022. aasta elektroonilises bülletäänis 2022/12 meelde, et selline tegevus on Chicago konventsiooni artiklite 29 ja 31 otsene rikkumine. Selle elektroonilise bülletääni kohaselt ei oleks FATA kui Venemaa sertifitseeritud lennuettevõtjate asjakohastele rahvusvahelistele ohutusstandarditele vastavuse tagamise eest vastutav asutus pidanud sellist käitamist lubama. Lisaks on FATA sertifitseeritud lennuettevõtjad, kes käitavad selliseid lende põhjendustes 4 ja 5 osutatud õhusõidukitega, seda tehes teadlikult rikkunud asjakohaseid rahvusvahelisi ohutusstandardeid, eelkõige ICAO 6. lisa I osa 5. peatüki standardit 5.2.3 (Lennukit käitatakse vastavalt selle lennukõlblikkussertifikaadi tingimustele ja selle lennukäsiraamatus sätestatud heakskiidetud käitamispiirangutele), tingimusel et sellise lennukõlblikkussertifikaadi on välja andnud registreerimisriik. |
| --- | --- |

(6)

Vaatamata nendele BCAA ja IAA (kes tegutsevad registreerimisriikide pädevate asutustena) otsustele jätkavad FATA sertifitseeritud lennuettevõtjad asjaomaste õhusõidukite käitamist nii Venemaal kui ka teatavatesse muudesse kolmandatesse riikidesse suunduvatel lendudel. Rahvusvaheline Tsiviillennunduse Organisatsioon (edaspidi „ICAO“) tuletas oma 11. märtsi 2022. aasta elektroonilises bülletäänis 2022/12 meelde, et selline tegevus on Chicago konventsiooni artiklite 29 ja 31 otsene rikkumine. Selle elektroonilise bülletääni kohaselt ei oleks FATA kui Venemaa sertifitseeritud lennuettevõtjate asjakohastele rahvusvahelistele ohutusstandarditele vastavuse tagamise eest vastutav asutus pidanud sellist käitamist lubama. Lisaks on FATA sertifitseeritud lennuettevõtjad, kes käitavad selliseid lende põhjendustes 4 ja 5 osutatud õhusõidukitega, seda tehes teadlikult rikkunud asjakohaseid rahvusvahelisi ohutusstandardeid, eelkõige ICAO 6. lisa I osa 5. peatüki standardit 5.2.3 (Lennukit käitatakse vastavalt selle lennukõlblikkussertifikaadi tingimustele ja selle lennukäsiraamatus sätestatud heakskiidetud käitamispiirangutele), tingimusel et sellise lennukõlblikkussertifikaadi on välja andnud registreerimisriik.

| (7) | Lisaks on enamik neist õhusõidukitest kantud Venemaa õhusõidukiregistrisse ilma omanike nõusolekuta ja kas BCAA või IAA pakutava edasise ohutusalase koostööta. Nagu on märgitud ka põhjenduses 6 osutatud ICAO elektroonilises bülletäänis, on selline tegevus vastuolus Chicago konventsiooni artiklitega 17 ja 18. |
| --- | --- |

(7)

Lisaks on enamik neist õhusõidukitest kantud Venemaa õhusõidukiregistrisse ilma omanike nõusolekuta ja kas BCAA või IAA pakutava edasise ohutusalase koostööta. Nagu on märgitud ka põhjenduses 6 osutatud ICAO elektroonilises bülletäänis, on selline tegevus vastuolus Chicago konventsiooni artiklitega 17 ja 18.

| (8) | ICAO avaldas 18. märtsil 2022 riikidele adresseeritud kirja AN 3/1.1–22/41, milles ta tuletab kõigile Chicago konventsiooni osalisriikidele meelde kõnealusest konventsioonist ja selle lisadest tulenevaid järelevalvekohustusi seoses ohutusjärelevalve nõuetekohase teostamisega. |
| --- | --- |

(8)

ICAO avaldas 18. märtsil 2022 riikidele adresseeritud kirja AN 3/1.1–22/41, milles ta tuletab kõigile Chicago konventsiooni osalisriikidele meelde kõnealusest konventsioonist ja selle lisadest tulenevaid järelevalvekohustusi seoses ohutusjärelevalve nõuetekohase teostamisega.

| (9) | Venemaa teatas 18. märtsil 2022 Bermudale, et ta peatab viivitamata põhjenduses 4 osutatud artikli 83bis rakendamist käsitleva lepingu kohaldamise. Selle tulemusel kandusid vastavalt asjaomastele rahvusvahelistele tsiviillennundusohutusstandarditele kõik kõnealuse lepingu alusel varem Venemaale üle kantud regulatiivse järelevalve kohustused tagasi Bermudale kui registreerimisriigile. |
| --- | --- |

(9)

Venemaa teatas 18. märtsil 2022 Bermudale, et ta peatab viivitamata põhjenduses 4 osutatud artikli 83bis rakendamist käsitleva lepingu kohaldamise. Selle tulemusel kandusid vastavalt asjaomastele rahvusvahelistele tsiviillennundusohutusstandarditele kõik kõnealuse lepingu alusel varem Venemaale üle kantud regulatiivse järelevalve kohustused tagasi Bermudale kui registreerimisriigile.

| (10) | Kohaldatavaid rahvusvahelisi tsiviillennundusohutusstandardeid rikkudes on FATA säilitanud põhjendustes 4 ja 5 osutatud ülekantud regulatiivse järelevalve kohustused ning võtnud ilma Bermuda ja Iirimaaga kui registreerimisriikidega kooskõlastamata endale Chicago konventsiooni 8. lisas esitatud regulatiivsed ülesanded ja kohustused. Puuduvad kontrollitavad tõendid järeldamaks, et FATA on välja arendanud vajaliku ohutusjärelevalvesuutlikkuse, et sedavõrd lühikese etteteatamisega nõuetekohaselt täita sellist laiendatud järelevalvekohustust nii suure arvu õhusõidukite üle. |
| --- | --- |

(10)

Kohaldatavaid rahvusvahelisi tsiviillennundusohutusstandardeid rikkudes on FATA säilitanud põhjendustes 4 ja 5 osutatud ülekantud regulatiivse järelevalve kohustused ning võtnud ilma Bermuda ja Iirimaaga kui registreerimisriikidega kooskõlastamata endale Chicago konventsiooni 8. lisas esitatud regulatiivsed ülesanded ja kohustused. Puuduvad kontrollitavad tõendid järeldamaks, et FATA on välja arendanud vajaliku ohutusjärelevalvesuutlikkuse, et sedavõrd lühikese etteteatamisega nõuetekohaselt täita sellist laiendatud järelevalvekohustust nii suure arvu õhusõidukite üle.

| (11) | Komisjon teavitas 21. märtsil 2022 määruse (EÜ) nr 473/2006 (4) artikli 3 lõike 2 kohaselt FATAt oma tõsisest murest seoses lennundusohutusjärelevalve olukorraga Venemaal ning edastas olulised faktid ja kaalutlused, mis võivad olla aluseks otsusele kehtestada FATA sertifitseeritud lennuettevõtjate suhtes liidus tegevuskeeld. |
| --- | --- |

(11)

Komisjon teavitas 21. märtsil 2022 määruse (EÜ) nr 473/2006 (4) artikli 3 lõike 2 kohaselt FATAt oma tõsisest murest seoses lennundusohutusjärelevalve olukorraga Venemaal ning edastas olulised faktid ja kaalutlused, mis võivad olla aluseks otsusele kehtestada FATA sertifitseeritud lennuettevõtjate suhtes liidus tegevuskeeld.

| (12) | Komisjon andis FATA-le võimaluse esitada kirjalikke märkusi ning teha komisjonile ja ELi lennuohutuskomiteele 5. aprillil 2022 suuline ettekanne. FATA-l paluti 1. aprilliks 2022 teatada, kas ta kavatseb kasutada oma kaitseõigust ja soovib ilmuda ELi lennuohutuskomitee ette. |
| --- | --- |

(12)

Komisjon andis FATA-le võimaluse esitada kirjalikke märkusi ning teha komisjonile ja ELi lennuohutuskomiteele 5. aprillil 2022 suuline ettekanne. FATA-l paluti 1. aprilliks 2022 teatada, kas ta kavatseb kasutada oma kaitseõigust ja soovib ilmuda ELi lennuohutuskomitee ette.

| (13) | Komisjon teavitas 21. märtsil 2022 ELi lennuohutuskomiteed määruse (EÜ) nr 2111/2005 ja komisjoni määruse (EÜ) nr 473/2006 raames jätkuvatest ühiskonsultatsioonidest FATAga. |
| --- | --- |

(13)

Komisjon teavitas 21. märtsil 2022 ELi lennuohutuskomiteed määruse (EÜ) nr 2111/2005 ja komisjoni määruse (EÜ) nr 473/2006 raames jätkuvatest ühiskonsultatsioonidest FATAga.

| (14) | FATA teatas 31. märtsil 2022 komisjonile saadetud kirjas, et ta lükkab tagasi väited FATA sertifitseeritud lennuettevõtjate ohutustaseme kohta ning leidis, et ta täidab täielikult ICAO osalisriikidele pandud kohustusi. FATA ei esitanud siiski mingeid tõendeid ega teavet oma väidete toetuseks ega näidanud, kuidas ta täidab oma kohustusi seoses Chicago konventsiooni 8. lisas loetletud regulatiivsete ülesannete ja kohustustega, eelkõige põhjendustes 4 ja 5 osutatud õhusõidukeid käitavate lennuettevõtjate puhul. |
| --- | --- |

(14)

FATA teatas 31. märtsil 2022 komisjonile saadetud kirjas, et ta lükkab tagasi väited FATA sertifitseeritud lennuettevõtjate ohutustaseme kohta ning leidis, et ta täidab täielikult ICAO osalisriikidele pandud kohustusi. FATA ei esitanud siiski mingeid tõendeid ega teavet oma väidete toetuseks ega näidanud, kuidas ta täidab oma kohustusi seoses Chicago konventsiooni 8. lisas loetletud regulatiivsete ülesannete ja kohustustega, eelkõige põhjendustes 4 ja 5 osutatud õhusõidukeid käitavate lennuettevõtjate puhul.

| (15) | Komisjon märkis 1. aprillil 2022, et FATA ei olnud teatanud oma kavatsusest kasutada määruses (EÜ) nr 2111/2005 sätestatud kaitseõigust, nagu nõuti komisjoni kirjas, mis edastati FATA-le 21. märtsil 2022. |
| --- | --- |

(15)

Komisjon märkis 1. aprillil 2022, et FATA ei olnud teatanud oma kavatsusest kasutada määruses (EÜ) nr 2111/2005 sätestatud kaitseõigust, nagu nõuti komisjoni kirjas, mis edastati FATA-le 21. märtsil 2022.

| (16) | ELi lennuohutuskomitee tuli kokku 5. aprillil 2022, et arutada olukorda seoses FATA sertifitseeritud lennuettevõtjate ohutustasemega ning FATA suutlikkusega täita rahvusvahelisi lennundusohutusstandardeid. ELi lennuohutuskomitee võttis teadmiseks Chicago konventsiooni rikkumised, millele on osutatud põhjendustes 6 ja 7, ning kohaldatavate rahvusvaheliste tsiviillennundusohutusstandardite rikkumise, millele on osutatud põhjenduses 10. Samuti märkis komitee, et puudub valmidus teha koostööd komisjoni ja ELi liikmesriikidega FATA ja tema sertifitseeritud lennuettevõtjate suutlikkuse küsimuses, et tagada lennuettevõtjate õhusõidukipargi, sealhulgas põhjendustes 4 ja 5 osutatud õhusõidukite jätkuv lennukõlblikkus ja ohutu käitamine. |
| --- | --- |

(16)

ELi lennuohutuskomitee tuli kokku 5. aprillil 2022, et arutada olukorda seoses FATA sertifitseeritud lennuettevõtjate ohutustasemega ning FATA suutlikkusega täita rahvusvahelisi lennundusohutusstandardeid. ELi lennuohutuskomitee võttis teadmiseks Chicago konventsiooni rikkumised, millele on osutatud põhjendustes 6 ja 7, ning kohaldatavate rahvusvaheliste tsiviillennundusohutusstandardite rikkumise, millele on osutatud põhjenduses 10. Samuti märkis komitee, et puudub valmidus teha koostööd komisjoni ja ELi liikmesriikidega FATA ja tema sertifitseeritud lennuettevõtjate suutlikkuse küsimuses, et tagada lennuettevõtjate õhusõidukipargi, sealhulgas põhjendustes 4 ja 5 osutatud õhusõidukite jätkuv lennukõlblikkus ja ohutu käitamine.

| (17) | Täiendavalt kaaluti ka nõukogu määrusest (EL) 2022/328 (5) (millega muudetakse määrust (EL) nr 833/2014) tulenevate piiravate meetmete järgnevat mõju ning eelkõige lühiajalist käitamisalast mõju, mida avaldab üksnes piiratud juurdepääs navigatsiooniandmebaaside ja maapinnaga kokkupõrke vältimise süsteemide andmebaasidele, kahjustades seega oluliselt FATA sertifitseeritud lennuettevõtjate käitatavate õhusõidukite ohutu navigeerimise võimet. |
| --- | --- |

(17)

Täiendavalt kaaluti ka nõukogu määrusest (EL) 2022/328 (5) (millega muudetakse määrust (EL) nr 833/2014) tulenevate piiravate meetmete järgnevat mõju ning eelkõige lühiajalist käitamisalast mõju, mida avaldab üksnes piiratud juurdepääs navigatsiooniandmebaaside ja maapinnaga kokkupõrke vältimise süsteemide andmebaasidele, kahjustades seega oluliselt FATA sertifitseeritud lennuettevõtjate käitatavate õhusõidukite ohutu navigeerimise võimet.

| (18) | Võeti arvesse asjaolu, et kohaldatavate piiravate meetmete tulemusel on FATA sertifitseeritud lennuettevõtjatele antav tehniline tugi piiratud. Lisaks suurendab selline tehnilise toe puudumine ning Venemaal registreeritud uute õhusõidukite arvu märkimisväärsest kasvust tulenev täiendav järelevalvetegevus FATA töökoormust ja vajadust eksperditeadmiste järele, mida tõenäoliselt ei ole võimalik koheselt saavutada, võttes arvesse ühelt poolt lepingu artikli 83bis sätteid, mille kohaselt on sellist tegevust Venemaal senini teostatud, ja teiselt poolt kohaldatavate piiravate meetmete tagajärgi. |
| --- | --- |

(18)

Võeti arvesse asjaolu, et kohaldatavate piiravate meetmete tulemusel on FATA sertifitseeritud lennuettevõtjatele antav tehniline tugi piiratud. Lisaks suurendab selline tehnilise toe puudumine ning Venemaal registreeritud uute õhusõidukite arvu märkimisväärsest kasvust tulenev täiendav järelevalvetegevus FATA töökoormust ja vajadust eksperditeadmiste järele, mida tõenäoliselt ei ole võimalik koheselt saavutada, võttes arvesse ühelt poolt lepingu artikli 83bis sätteid, mille kohaselt on sellist tegevust Venemaal senini teostatud, ja teiselt poolt kohaldatavate piiravate meetmete tagajärgi.

| (19) | Võttes arvesse eespool nimetatud rikkumisi ning komisjoni ja ELi liikmesriikidega koostöö tegemise valmiduse puudumist, jättes käsitlemata komisjoni 21. märtsi 2022. aasta kirjas tõstatatud konkreetsed küsimused ja probleemid, järeldasid komisjon ja ELi lennuohutuskomitee kooskõlas määruse (EÜ) nr 2111/2005 lisas sätestatud ühiste kriteeriumidega, sealhulgas eelkõige kolmanda kriteeriumiga, et puuduvad tõendid selle kohta, et FATA suudaks täita Chicago konventsioonist ja selle lisades sisalduvatest standarditest tulenevaid kohustusi seoses põhjendustes 4 ja 5 osutatud õhusõidukeid käitavate FATA sertifitseeritud lennuettevõtjatega. |
| --- | --- |

(19)

Võttes arvesse eespool nimetatud rikkumisi ning komisjoni ja ELi liikmesriikidega koostöö tegemise valmiduse puudumist, jättes käsitlemata komisjoni 21. märtsi 2022. aasta kirjas tõstatatud konkreetsed küsimused ja probleemid, järeldasid komisjon ja ELi lennuohutuskomitee kooskõlas määruse (EÜ) nr 2111/2005 lisas sätestatud ühiste kriteeriumidega, sealhulgas eelkõige kolmanda kriteeriumiga, et puuduvad tõendid selle kohta, et FATA suudaks täita Chicago konventsioonist ja selle lisades sisalduvatest standarditest tulenevaid kohustusi seoses põhjendustes 4 ja 5 osutatud õhusõidukeid käitavate FATA sertifitseeritud lennuettevõtjatega.

| (20) | Kooskõlas määruse (EÜ) nr 2111/2005 lisas sätestatud ühiste kriteeriumide, eelkõige esimese kriteeriumiga, on FATA sertifitseeritud lennuettevõtjad, kes on käitanud üht või mitut põhjendustes 4 ja 5 osutatud õhusõidukit, näidanud olulisi ohutuspuudujääke, lubades lennutegevust, millega rikutakse ärilise lennutranspordi suhtes kohaldatavaid asjakohaseid rahvusvahelisi ohutusstandardeid. |
| --- | --- |

(20)

Kooskõlas määruse (EÜ) nr 2111/2005 lisas sätestatud ühiste kriteeriumide, eelkõige esimese kriteeriumiga, on FATA sertifitseeritud lennuettevõtjad, kes on käitanud üht või mitut põhjendustes 4 ja 5 osutatud õhusõidukit, näidanud olulisi ohutuspuudujääke, lubades lennutegevust, millega rikutakse ärilise lennutranspordi suhtes kohaldatavaid asjakohaseid rahvusvahelisi ohutusstandardeid.

| (21) | Komisjon on määruse (EÜ) nr 2111/2005 lisa kohaste ühiste kriteeriumide põhjal jõudnud järeldusele, et nimekirja lennuettevõtjatest, kelle suhtes kohaldatakse liidu piires tegevuskeeldu, tuleks muuta, lisades kõik Venemaal serditud lennuettevõtjad, mis käitavad põhjendustes 4 ja 5 osutatud õhusõidukeid, määruse (EÜ) nr 474/2006 A lisasse. |
| --- | --- |

(21)

Komisjon on määruse (EÜ) nr 2111/2005 lisa kohaste ühiste kriteeriumide põhjal jõudnud järeldusele, et nimekirja lennuettevõtjatest, kelle suhtes kohaldatakse liidu piires tegevuskeeldu, tuleks muuta, lisades kõik Venemaal serditud lennuettevõtjad, mis käitavad põhjendustes 4 ja 5 osutatud õhusõidukeid, määruse (EÜ) nr 474/2006 A lisasse.

| (22) | Liikmesriigid peaksid jätkuvalt kontrollima, et FATA poolt serditud lennuettevõtjad järgiksid tulemuslikult asjakohaseid rahvusvahelisi ohutusstandardeid, seades prioriteediks kõigi Armeenias serditud lennuettevõtjate kontrollimise seisuplatsil vastavalt komisjoni määrusele (EL) nr 965/2012 (6). |
| --- | --- |

(22)

Liikmesriigid peaksid jätkuvalt kontrollima, et FATA poolt serditud lennuettevõtjad järgiksid tulemuslikult asjakohaseid rahvusvahelisi ohutusstandardeid, seades prioriteediks kõigi Armeenias serditud lennuettevõtjate kontrollimise seisuplatsil vastavalt komisjoni määrusele (EL) nr 965/2012 (6).

| (23) | Tähelepanelikult jälgitakse olukorda seoses FATA suutlikkuse ja võimega täita oma rolli ja kohustusi Venemaa lennundussektori ning kõigi Venemaal serditud lennuettevõtjatega järelevalve, sealhulgas eelkõige põhjendustes 4 ja 5 osutatud õhusõidukeid käitavate lennuettevõtjate järelevalve vallas, ning komisjon, keda abistab amet, vaatab selle täiendavalt läbi ELi lennuohutuskomitee järgmistel koosolekutel. |
| --- | --- |

(23)

Tähelepanelikult jälgitakse olukorda seoses FATA suutlikkuse ja võimega täita oma rolli ja kohustusi Venemaa lennundussektori ning kõigi Venemaal serditud lennuettevõtjatega järelevalve, sealhulgas eelkõige põhjendustes 4 ja 5 osutatud õhusõidukeid käitavate lennuettevõtjate järelevalve vallas, ning komisjon, keda abistab amet, vaatab selle täiendavalt läbi ELi lennuohutuskomitee järgmistel koosolekutel.

| (24) | Seepärast tuleks määrust (EÜ) nr 474/2006 vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(24)

Seepärast tuleks määrust (EÜ) nr 474/2006 vastavalt muuta.

| (25) | Määruse (EÜ) nr 2111/2005 artiklites 5 ja 6 on märgitud, et ohutusele avalduvat mõju arvestades on vaja võtta lisade ajakohastamisega seotud otsused vastu kiiresti ja vajaduse korral viivitamata. Seepärast on tundliku teabe ja reisijate kaitsmiseks vaja, et kõik otsused, millega ajakohastatakse nimekirja lennuettevõtjatest, kelle suhtes kohaldatakse liidu piires tegevuskeeldu või -piiranguid, avaldatakse ja need jõustuvad kohe pärast vastuvõtmist. |
| --- | --- |

(25)

Määruse (EÜ) nr 2111/2005 artiklites 5 ja 6 on märgitud, et ohutusele avalduvat mõju arvestades on vaja võtta lisade ajakohastamisega seotud otsused vastu kiiresti ja vajaduse korral viivitamata. Seepärast on tundliku teabe ja reisijate kaitsmiseks vaja, et kõik otsused, millega ajakohastatakse nimekirja lennuettevõtjatest, kelle suhtes kohaldatakse liidu piires tegevuskeeldu või -piiranguid, avaldatakse ja need jõustuvad kohe pärast vastuvõtmist.

| (26) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas määruse (EÜ) nr 2111/2005 artikli 15 kohaselt asutatud ELi lennuohutuskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(26)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas määruse (EÜ) nr 2111/2005 artikli 15 kohaselt asutatud ELi lennuohutuskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määrust (EÜ) nr 474/2006 muudetakse järgmiselt:

| 1) | A lisa asendatakse käesoleva määruse I lisa tekstiga; |
| --- | --- |

1)

A lisa asendatakse käesoleva määruse I lisa tekstiga;

| 2) | B lisa asendatakse käesoleva määruse II lisa tekstiga. |
| --- | --- |

2)

B lisa asendatakse käesoleva määruse II lisa tekstiga.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 8. aprill 2022

Komisjoni nimel

presidendi eest

komisjoni liige

Adina VĂLEAN

---

(1)  
  ELT L 344, 27.12.2005, lk 15.

1

(2)  Komisjoni 22. märtsi 2006. aasta määrus (EÜ) nr 474/2006, millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 2111/2005 II peatükis nimetatud ühenduse nimekiri lennuettevõtjatest, kelle suhtes kohaldatakse ühenduse piires tegevuskeeldu (ELT L 84, 23.3.2006, lk 14).

2

(3)  Komisjoni 25. novembri 2021. aasta rakendusmäärus (EL) 2021/2070, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 474/2006 seoses nimekirjaga lennuettevõtjatest, kelle suhtes kohaldatakse liidu piires tegevuskeeldu või tegevuspiiranguid (ELT L 421, 26.11.2021, lk 31).

3

(4)  Komisjoni 22. märtsi 2006. aasta määrus (EÜ) nr 473/2006, millega kehtestatakse rakenduseeskirjad Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 2111/2005 II peatükis nimetatud ühenduse nimekirja tarvis, millesse kantakse lennuettevõtjad, kelle suhtes kohaldatakse ühenduse piires tegevuskeeldu (ELT L 84, 23.3.2006, lk 8).

4

(5)  Nõukogu 25. veebruari 2022. aasta määrus (EL) 2022/328, millega muudetakse määrust (EL) nr 833/2014, mis käsitleb piiravaid meetmeid seoses Venemaa tegevusega, mis destabiliseerib olukorda Ukrainas (ELT L 49, 25.2.2022, lk 1).

5

(6)  Komisjoni 5. oktoobri 2012. aasta määrus (EL) nr 965/2012, millega kehtestatakse lennutegevusega seotud tehnilised nõuded ja haldusmenetlused vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 216/2008 (ELT L 296, 25.10.2012, lk 1).

6

---

I LISA

„A LISA

NIMEKIRI LENNUETTEVÕTJATEST, KELLE SUHTES KOHALDATAKSE LIIDU PIIRES TEGEVUSKEELDU, ERANDITEGA
   (1)

| Lennuettevõtja juriidilise isiku nimi, mis on esitatud lennuettevõtja sertifikaadis (ja ärinimi, kui see on erinev) | Lennuettevõtja sertifikaadi (AOC) või lennutegevusloa number | ICAO kolmetäheline kood | Lennuettevõtja päritoluriik |
| --- | --- | --- | --- |
| AVIOR AIRLINES | ROI-RNR-011 | ROI | Venezuela |
| BLUE WING AIRLINES | SRBWA-01/2002 | BWI | Suriname |
| IRAN ASEMAN AIRLINES | FS-102 | IRC | Iraan |
| IRAQI AIRWAYS | 001 | IAW | Iraak |
| MED-VIEW AIRLINE | MVA/AOC/10-12/05 | MEV | Nigeeria |
| AIR ZIMBABWE (PVT) | 177/04 | AZW | Zimbabwe |
| Kõik lennuettevõtjad, kelle on sertinud regulatiivse järelevalve eest vastutavad Afganistani ametiasutused, sealhulgas: | | | Afganistan |
| ARIANA AFGHAN AIRLINES | AOC 009 | AFG | Afganistan |
| KAM AIR | AOC 001 | KMF | Afganistan |
| Kõik lennuettevõtjad, kelle on sertinud regulatiivse järelevalve eest vastutavad Angola ametiasutused, välja arvatud TAAG Angola Airlines ja Heli Malongo, sealhulgas: | | | Angola |
| AEROJET | AO-008/11-07/17 TEJ | TEJ | Angola |
| GUICANGO | AO-009/11-06/17 YYY | Teadmata | Angola |
| AIR JET | AO-006/11–08/18 MBC | MBC | Angola |
| BESTFLYA AIRCRAFT MANAGEMENT | AO-015/15-06/17YYY | Teadmata | Angola |
| HELIANG | AO 007/11–08/18 YYY | Teadmata | Angola |
| SJL | AO-014/13-08/18YYY | Teadmata | Angola |
| SONAIR | AO-002/11–08/17 SOR | SOR | Angola |
| Kõik lennuettevõtjad, kelle on sertinud regulatiivse järelevalve eest vastutavad Armeenia ametiasutused, sealhulgas: | | | Armeenia |
| AIRCOMPANY ARMENIA | AM AOC 065 | NGT | Armeenia |
| ARMENIA AIRWAYS | AM AOC 063 | AMW | Armeenia |
| ARMENIAN HELICOPTERS | AM AOC 067 | KAV | Armeenia |
| FLYONE ARMENIA | AM AOC 074 | | Armeenia |
| NOVAIR | AM AOC 071 | NAI | Armeenia |
| SHIRAK AVIA | AM AOC 072 | SHS | Armeenia |
| SKYBALL | AM AOC 073 | Ei kohaldata | Armeenia |
| Kõik lennuettevõtjad, kelle on sertinud regulatiivse järelevalve eest vastutavad Brazzaville’i Kongo ametiasutused, sealhulgas: | | | Kongo-Brazzaville |
| CANADIAN AIRWAYS CONGO | CG-CTA 006 | TWC | Kongo-Brazzaville |
| EQUAFLIGHT SERVICES | CG-CTA 002 | EKA | Kongo-Brazzaville |
| EQUAJET | RAC06-007 | EKJ | Kongo-Brazzaville |
| TRANS AIR CONGO | CG-CTA 001 | TSG | Kongo-Brazzaville |
| SOCIETE NOUVELLE AIR CONGO | CG-CTA 004 | Teadmata | Kongo-Brazzaville |
| Kõik lennuettevõtjad, kelle on sertinud regulatiivse järelevalve eest vastutavad Kongo Demokraatliku Vabariigi ametiasutused, sealhulgas: | | | Kongo Demokraatlik Vabariik |
| AIR FAST CONGO | AAC/DG/OPS-09/03 | Teadmata | Kongo Demokraatlik Vabariik |
| AIR KATANGA | AAC/DG/OPS-09/08 | Teadmata | Kongo Demokraatlik Vabariik |
| BUSY BEE CONGO | AAC/DG/OPS-09/04 | Teadmata | Kongo Demokraatlik Vabariik |
| COMPAGNIE AFRICAINE D'AVIATION (CAA) | AAC/DG/OPS-09/02 | Teadmata | Kongo Demokraatlik Vabariik |
| CONGO AIRWAYS | AAC/DG/OPS-09/01 | Teadmata | Kongo Demokraatlik Vabariik |
| KIN AVIA | AAC/DG/OPS-09/10 | Teadmata | Kongo Demokraatlik Vabariik |
| MALU AVIATION | AAC/DG/OPS-09/05 | Teadmata | Kongo Demokraatlik Vabariik |
| SERVE AIR CARGO | AAC/DG/OPS-09/07 | Teadmata | Kongo Demokraatlik Vabariik |
| SWALA AVIATION | AAC/DG/OPS-09/06 | Teadmata | Kongo Demokraatlik Vabariik |
| MWANT JET | AAC/DG/OPS-09/09 | Teadmata | Kongo Demokraatlik Vabariik |
| Kõik lennuettevõtjad, kelle on sertinud regulatiivse järelevalve eest vastutavad Djibouti ametiasutused, sealhulgas: | | | Djibouti |
| DAALLO AIRLINES | Teadmata | DAO | Djibouti |
| Kõik lennuettevõtjad, kelle on sertinud regulatiivse järelevalve eest vastutavad Ekvatoriaal-Guinea ametiasutused, sealhulgas: | | | Ekvatoriaal-Guinea |
| CEIBA INTERCONTINENTAL | 2011/0001/MTTCT/DGAC/SOPS | CEL | Ekvatoriaal-Guinea |
| CRONOS AIRLINES | 2011/0004/MTTCT/DGAC/SOPS | Teadmata | Ekvatoriaal-Guinea |
| Kõik lennuettevõtjad, kelle on sertinud regulatiivse järelevalve eest vastutavad Eritrea ametiasutused, sealhulgas: | | | Eritrea |
| ERITREAN AIRLINES | AOC nr 004 | ERT | Eritrea |
| NASAIR ERITREA | AOC nr 005 | NAS | Eritrea |
| Kõik lennuettevõtjad, kelle on sertinud regulatiivse järelevalve eest vastutavad Kõrgõzstani ametiasutused, sealhulgas: | | | Kõrgõzstan |
| AEROSTAN | 08 | BSC | Kõrgõzstan |
| AIR COMPANY AIR KG | 50 | Teadmata | Kõrgõzstan |
| AIR MANAS | 17 | MBB | Kõrgõzstan |
| AVIA TRAFFIC COMPANY | 23 | AVJ | Kõrgõzstan |
| FLYSKY AIRLINES | 53 | FSQ | Kõrgõzstan |
| HELI SKY | 47 | HAC | Kõrgõzstan |
| KAP.KG AIRCOMPANY | 52 | KGS | Kõrgõzstan |
| SKY KG AIRLINES | 41 | KGK | Kõrgõzstan |
| TEZ JET | 46 | TEZ | Kõrgõzstan |
| VALOR AIR | 07 | VAC | Kõrgõzstan |
| Kõik lennuettevõtjad, kelle on sertinud regulatiivse järelevalve eest vastutavad Libeeria ametiasutused | | | Libeeria |
| Kõik lennuettevõtjad, kelle on sertinud regulatiivse järelevalve eest vastutavad Liibüa ametiasutused, sealhulgas: | | | Liibüa |
| AFRIQIYAH AIRWAYS | 007/01 | AAW | Liibüa |
| AIR LIBYA | 004/01 | TLR | Liibüa |
| AL MAHA AVIATION | 030/18 | Teadmata | Liibüa |
| BERNIQ AIRWAYS | 032/21 | BNL | Liibüa |
| BURAQ AIR | 002/01 | BRQ | Liibüa |
| GLOBAL AIR TRANSPORT | 008/05 | GAK | Liibüa |
| HALA AIRLINES | 033/21 | HTP | Liibüa |
| LIBYAN AIRLINES | 001/01 | LAA | Liibüa |
| LIBYAN WINGS AIRLINES | 029/15 | LWA | Liibüa |
| PETRO AIR | 025/08 | PEO | Liibüa |
| Kõik lennuettevõtjad, kelle on sertinud regulatiivse järelevalve eest vastutavad Nepali ametiasutused, sealhulgas: | | | Nepal |
| AIR DYNASTY HELI. S. | 035/2001 | Teadmata | Nepal |
| ALTITUDE AIR | 085/2016 | Teadmata | Nepal |
| BUDDHA AIR | 014/1996 | BHA | Nepal |
| FISHTAIL AIR | 017/2001 | Teadmata | Nepal |
| SUMMIT AIR | 064/2010 | Teadmata | Nepal |
| HELI EVEREST | 086/2016 | Teadmata | Nepal |
| HIMALAYA AIRLINES | 084/2015 | HIM | Nepal |
| KAILASH HELICOPTER SERVICES | 087/2018 | Teadmata | Nepal |
| MAKALU AIR | 057A/2009 | Teadmata | Nepal |
| MANANG AIR PVT | 082/2014 | Teadmata | Nepal |
| MOUNTAIN HELICOPTERS | 055/2009 | Teadmata | Nepal |
| PRABHU HELICOPTERS | 081/2013 | Teadmata | Nepal |
| NEPAL AIRLINES CORPORATION | 003/2000 | RNA | Nepal |
| SAURYA AIRLINES | 083/2014 | Teadmata | Nepal |
| SHREE AIRLINES | 030/2002 | SHA | Nepal |
| SIMRIK AIR | 034/2000 | Teadmata | Nepal |
| SIMRIK AIRLINES | 052/2009 | RMK | Nepal |
| SITA AIR | 033/2000 | Teadmata | Nepal |
| TARA AIR | 053/2009 | Teadmata | Nepal |
| YETI AIRLINES | 037/2004 | NYT | Nepal |
| Järgmised lennuettevõtjad, kelle on sertinud regulatiivse järelevalve eest vastutavad Venemaa ametiasutused: | | | Venemaa |
| AURORA AIRLINES | 486 | SHU | Venemaa |
| AVIACOMPANY "AVIASTAR-TU" CO. LTD | 458 | TUP | Venemaa |
| IZHAVIA | 479 | IZA | Venemaa |
| JOINT STOCK COMPANY "AIR COMPANY "YAKUTIA" | 464 | SYL | Venemaa |
| JOINT STOCK COMPANY "RUSJET" | 498 | RSJ | Venemaa |
| JOINT STOCK COMPANY "UVT AERO" | 567 | UVT | Venemaa |
| JOINT STOCK COMPANY SIBERIA AIRLINES | 31 | SBI | Venemaa |
| JOINT STOCK COMPANY SMARTAVIA AIRLINES | 466 | AUL | Venemaa |
| JOINT-STOCK COMPANY "IRAERO" AIRLINES | 480 | IAE | Venemaa |
| JOINT-STOCK COMPANY "URAL AIRLINES" | 18 | SVR | Venemaa |
| JOINT–STOCK COMPANY ALROSA AIR COMPANY | 230 | DRU | Venemaa |
| JOINT-STOCK COMPANY NORDSTAR AIRLINES | 452 | TYA | Venemaa |
| JS AVIATION COMPANY "RUSLINE" | 225 | RLU | Venemaa |
| JSC YAMAL AIRLINES | 142 | LLM | Venemaa |
| LLC "NORD WIND" | 516 | NWS | Venemaa |
| LLC “AIRCOMPANY IKAR” | 36 | KAR | Venemaa |
| POBEDA AIRLINES LIMITED LIABILITY COMPANY | 562 | PBD | Venemaa |
| PUBLIC JOINT STOCK COMPANY "AEROFLOT - RUSSIAN AIRLINES" | 1 | AFL | Venemaa |
| ROSSIYA AIRLINES, JOINT STOCK COMPANY | 2 | SMD | Venemaa |
| SKOL AIRLINE LLC | 228 | CDV | Venemaa |
| UTAIR AVIATION, JOINT-STOCK COMPANY | 6 | UTA | Venemaa |
| Kõik lennuettevõtjad, kelle on sertinud regulatiivse järelevalve eest vastutavad São Tomé ja Príncipe ametiasutused, sealhulgas: | | | São Tomé ja Príncipe |
| AFRICA'S CONNECTION | 10/AOC/2008 | ACH | São Tomé ja Príncipe |
| STP AIRWAYS | 03/AOC/2006 | STP | São Tomé ja Príncipe |
| Kõik lennuettevõtjad, kelle on sertinud regulatiivse järelevalve eest vastutavad Sierra Leone ametiasutused | | | Sierra Leone |
| Kõik lennuettevõtjad, kelle on sertinud regulatiivse järelevalve eest vastutavad Sudaani ametiasutused, sealhulgas: | | | Sudaan |
| ALFA AIRLINES SD | 54 | AAJ | Sudaan |
| BADR AIRLINES | 35 | BDR | Sudaan |
| BLUE BIRD AVIATION | 11 | BLB | Sudaan |
| ELDINDER AVIATION | 8 | DND | Sudaan |
| GREEN FLAG AVIATION | 17 | GNF | Sudaan |
| HELEJETIC AIR | 57 | HJT | Sudaan |
| KATA AIR TRANSPORT | 9 | KTV | Sudaan |
| KUSH AVIATION CO. | 60 | KUH | Sudaan |
| NOVA AIRWAYS | 46 | NOV | Sudaan |
| SUDAN AIRWAYS CO. | 1 | SUD | Sudaan |
| SUN AIR | 51 | SNR | Sudaan |
| TARCO AIR | 56 | TRQ | Sudaan |

Lennuettevõtja juriidilise isiku nimi, mis on esitatud lennuettevõtja sertifikaadis (ja ärinimi, kui see on erinev)

Lennuettevõtja sertifikaadi (AOC) või lennutegevusloa number

ICAO kolmetäheline kood

Lennuettevõtja päritoluriik

AVIOR AIRLINES

ROI-RNR-011

ROI

Venezuela

BLUE WING AIRLINES

SRBWA-01/2002

BWI

Suriname

IRAN ASEMAN AIRLINES

FS-102

IRC

Iraan

IRAQI AIRWAYS

001

IAW

Iraak

MED-VIEW AIRLINE

MVA/AOC/10-12/05

MEV

Nigeeria

AIR ZIMBABWE (PVT)

177/04

AZW

Zimbabwe

Kõik lennuettevõtjad, kelle on sertinud regulatiivse järelevalve eest vastutavad Afganistani ametiasutused, sealhulgas:

Afganistan

ARIANA AFGHAN AIRLINES

AOC 009

AFG

Afganistan

KAM AIR

AOC 001

KMF

Afganistan

Kõik lennuettevõtjad, kelle on sertinud regulatiivse järelevalve eest vastutavad Angola ametiasutused, välja arvatud TAAG Angola Airlines ja Heli Malongo, sealhulgas:

Angola

AEROJET

AO-008/11-07/17 TEJ

TEJ

Angola

GUICANGO

AO-009/11-06/17 YYY

Teadmata

Angola

AIR JET

AO-006/11–08/18 MBC

MBC

Angola

BESTFLYA AIRCRAFT MANAGEMENT

AO-015/15-06/17YYY

Teadmata

Angola

HELIANG

AO 007/11–08/18 YYY

Teadmata

Angola

SJL

AO-014/13-08/18YYY

Teadmata

Angola

SONAIR

AO-002/11–08/17 SOR

SOR

Angola

Kõik lennuettevõtjad, kelle on sertinud regulatiivse järelevalve eest vastutavad Armeenia ametiasutused, sealhulgas:

Armeenia

AIRCOMPANY ARMENIA

AM AOC 065

NGT

Armeenia

ARMENIA AIRWAYS

AM AOC 063

AMW

Armeenia

ARMENIAN HELICOPTERS

AM AOC 067

KAV

Armeenia

FLYONE ARMENIA

AM AOC 074

Armeenia

NOVAIR

AM AOC 071

NAI

Armeenia

SHIRAK AVIA

AM AOC 072

SHS

Armeenia

SKYBALL

AM AOC 073

Ei kohaldata

Armeenia

Kõik lennuettevõtjad, kelle on sertinud regulatiivse järelevalve eest vastutavad Brazzaville’i Kongo ametiasutused, sealhulgas:

Kongo-Brazzaville

CANADIAN AIRWAYS CONGO

CG-CTA 006

TWC

Kongo-Brazzaville

EQUAFLIGHT SERVICES

CG-CTA 002

EKA

Kongo-Brazzaville

EQUAJET

RAC06-007

EKJ

Kongo-Brazzaville

TRANS AIR CONGO

CG-CTA 001

TSG

Kongo-Brazzaville

SOCIETE NOUVELLE AIR CONGO

CG-CTA 004

Teadmata

Kongo-Brazzaville

Kõik lennuettevõtjad, kelle on sertinud regulatiivse järelevalve eest vastutavad Kongo Demokraatliku Vabariigi ametiasutused, sealhulgas:

Kongo Demokraatlik Vabariik

AIR FAST CONGO

AAC/DG/OPS-09/03

Teadmata

Kongo Demokraatlik Vabariik

AIR KATANGA

AAC/DG/OPS-09/08

Teadmata

Kongo Demokraatlik Vabariik

BUSY BEE CONGO

AAC/DG/OPS-09/04

Teadmata

Kongo Demokraatlik Vabariik

COMPAGNIE AFRICAINE D'AVIATION (CAA)

AAC/DG/OPS-09/02

Teadmata

Kongo Demokraatlik Vabariik

CONGO AIRWAYS

AAC/DG/OPS-09/01

Teadmata

Kongo Demokraatlik Vabariik

KIN AVIA

AAC/DG/OPS-09/10

Teadmata

Kongo Demokraatlik Vabariik

MALU AVIATION

AAC/DG/OPS-09/05

Teadmata

Kongo Demokraatlik Vabariik

SERVE AIR CARGO

AAC/DG/OPS-09/07

Teadmata

Kongo Demokraatlik Vabariik

SWALA AVIATION

AAC/DG/OPS-09/06

Teadmata

Kongo Demokraatlik Vabariik

MWANT JET

AAC/DG/OPS-09/09

Teadmata

Kongo Demokraatlik Vabariik

Kõik lennuettevõtjad, kelle on sertinud regulatiivse järelevalve eest vastutavad Djibouti ametiasutused, sealhulgas:

Djibouti

DAALLO AIRLINES

Teadmata

DAO

Djibouti

Kõik lennuettevõtjad, kelle on sertinud regulatiivse järelevalve eest vastutavad Ekvatoriaal-Guinea ametiasutused, sealhulgas:

Ekvatoriaal-Guinea

CEIBA INTERCONTINENTAL

2011/0001/MTTCT/DGAC/SOPS

CEL

Ekvatoriaal-Guinea

CRONOS AIRLINES

2011/0004/MTTCT/DGAC/SOPS

Teadmata

Ekvatoriaal-Guinea

Kõik lennuettevõtjad, kelle on sertinud regulatiivse järelevalve eest vastutavad Eritrea ametiasutused, sealhulgas:

Eritrea

ERITREAN AIRLINES

AOC nr 004

ERT

Eritrea

NASAIR ERITREA

AOC nr 005

NAS

Eritrea

Kõik lennuettevõtjad, kelle on sertinud regulatiivse järelevalve eest vastutavad Kõrgõzstani ametiasutused, sealhulgas:

Kõrgõzstan

AEROSTAN

08

BSC

Kõrgõzstan

AIR COMPANY AIR KG

50

Teadmata

Kõrgõzstan

AIR MANAS

17

MBB

Kõrgõzstan

AVIA TRAFFIC COMPANY

23

AVJ

Kõrgõzstan

FLYSKY AIRLINES

53

FSQ

Kõrgõzstan

HELI SKY

47

HAC

Kõrgõzstan

KAP.KG AIRCOMPANY

52

KGS

Kõrgõzstan

SKY KG AIRLINES

41

KGK

Kõrgõzstan

TEZ JET

46

TEZ

Kõrgõzstan

VALOR AIR

07

VAC

Kõrgõzstan

Kõik lennuettevõtjad, kelle on sertinud regulatiivse järelevalve eest vastutavad Libeeria ametiasutused

Libeeria

Kõik lennuettevõtjad, kelle on sertinud regulatiivse järelevalve eest vastutavad Liibüa ametiasutused, sealhulgas:

Liibüa

AFRIQIYAH AIRWAYS

007/01

AAW

Liibüa

AIR LIBYA

004/01

TLR

Liibüa

AL MAHA AVIATION

030/18

Teadmata

Liibüa

BERNIQ AIRWAYS

032/21

BNL

Liibüa

BURAQ AIR

002/01

BRQ

Liibüa

GLOBAL AIR TRANSPORT

008/05

GAK

Liibüa

HALA AIRLINES

033/21

HTP

Liibüa

LIBYAN AIRLINES

001/01

LAA

Liibüa

LIBYAN WINGS AIRLINES

029/15

LWA

Liibüa

PETRO AIR

025/08

PEO

Liibüa

Kõik lennuettevõtjad, kelle on sertinud regulatiivse järelevalve eest vastutavad Nepali ametiasutused, sealhulgas:

Nepal

AIR DYNASTY HELI. S.

035/2001

Teadmata

Nepal

ALTITUDE AIR

085/2016

Teadmata

Nepal

BUDDHA AIR

014/1996

BHA

Nepal

FISHTAIL AIR

017/2001

Teadmata

Nepal

SUMMIT AIR

064/2010

Teadmata

Nepal

HELI EVEREST

086/2016

Teadmata

Nepal

HIMALAYA AIRLINES

084/2015

HIM

Nepal

KAILASH HELICOPTER SERVICES

087/2018

Teadmata

Nepal

MAKALU AIR

057A/2009

Teadmata

Nepal

MANANG AIR PVT

082/2014

Teadmata

Nepal

MOUNTAIN HELICOPTERS

055/2009

Teadmata

Nepal

PRABHU HELICOPTERS

081/2013

Teadmata

Nepal

NEPAL AIRLINES CORPORATION

003/2000

RNA

Nepal

SAURYA AIRLINES

083/2014

Teadmata

Nepal

SHREE AIRLINES

030/2002

SHA

Nepal

SIMRIK AIR

034/2000

Teadmata

Nepal

SIMRIK AIRLINES

052/2009

RMK

Nepal

SITA AIR

033/2000

Teadmata

Nepal

TARA AIR

053/2009

Teadmata

Nepal

YETI AIRLINES

037/2004

NYT

Nepal

Järgmised lennuettevõtjad, kelle on sertinud regulatiivse järelevalve eest vastutavad Venemaa ametiasutused:

Venemaa

AURORA AIRLINES

486

SHU

Venemaa

AVIACOMPANY "AVIASTAR-TU" CO. LTD

458

TUP

Venemaa

IZHAVIA

479

IZA

Venemaa

JOINT STOCK COMPANY "AIR COMPANY "YAKUTIA"

464

SYL

Venemaa

JOINT STOCK COMPANY "RUSJET"

498

RSJ

Venemaa

JOINT STOCK COMPANY "UVT AERO"

567

UVT

Venemaa

JOINT STOCK COMPANY SIBERIA AIRLINES

31

SBI

Venemaa

JOINT STOCK COMPANY SMARTAVIA AIRLINES

466

AUL

Venemaa

JOINT-STOCK COMPANY "IRAERO" AIRLINES

480

IAE

Venemaa

JOINT-STOCK COMPANY "URAL AIRLINES"

18

SVR

Venemaa

JOINT–STOCK COMPANY ALROSA AIR COMPANY

230

DRU

Venemaa

JOINT-STOCK COMPANY NORDSTAR AIRLINES

452

TYA

Venemaa

JS AVIATION COMPANY "RUSLINE"

225

RLU

Venemaa

JSC YAMAL AIRLINES

142

LLM

Venemaa

LLC "NORD WIND"

516

NWS

Venemaa

LLC “AIRCOMPANY IKAR”

36

KAR

Venemaa

POBEDA AIRLINES LIMITED LIABILITY COMPANY

562

PBD

Venemaa

PUBLIC JOINT STOCK COMPANY "AEROFLOT - RUSSIAN AIRLINES"

1

AFL

Venemaa

ROSSIYA AIRLINES, JOINT STOCK COMPANY

2

SMD

Venemaa

SKOL AIRLINE LLC

228

CDV

Venemaa

UTAIR AVIATION, JOINT-STOCK COMPANY

6

UTA

Venemaa

Kõik lennuettevõtjad, kelle on sertinud regulatiivse järelevalve eest vastutavad São Tomé ja Príncipe ametiasutused, sealhulgas:

São Tomé ja Príncipe

AFRICA'S CONNECTION

10/AOC/2008

ACH

São Tomé ja Príncipe

STP AIRWAYS

03/AOC/2006

STP

São Tomé ja Príncipe

Kõik lennuettevõtjad, kelle on sertinud regulatiivse järelevalve eest vastutavad Sierra Leone ametiasutused

Sierra Leone

Kõik lennuettevõtjad, kelle on sertinud regulatiivse järelevalve eest vastutavad Sudaani ametiasutused, sealhulgas:

Sudaan

ALFA AIRLINES SD

54

AAJ

Sudaan

BADR AIRLINES

35

BDR

Sudaan

BLUE BIRD AVIATION

11

BLB

Sudaan

ELDINDER AVIATION

8

DND

Sudaan

GREEN FLAG AVIATION

17

GNF

Sudaan

HELEJETIC AIR

57

HJT

Sudaan

KATA AIR TRANSPORT

9

KTV

Sudaan

KUSH AVIATION CO.

60

KUH

Sudaan

NOVA AIRWAYS

46

NOV

Sudaan

SUDAN AIRWAYS CO.

1

SUD

Sudaan

SUN AIR

51

SNR

Sudaan

TARCO AIR

56

TRQ

Sudaan

---

(1)  B lisas loetletud lennuettevõtjatel võib lubada kasutada liiklusõigusi juhul, kui kasutatakse õhusõidukit, mis on renditud koos meeskonna, kindlustuse ja õhusõiduki kasutamiseks vajalike teenustega (wet-lease) lennuettevõtjalt, kelle suhtes ei kohaldata tegevuskeeldu, tingimusel et täidetakse asjakohaseid ohutusnõudeid.

1

wet-lease

---

II LISA

„B LISA

NIMEKIRI LENNUETTEVÕTJATEST, KELLE SUHTES KOHALDATAKSE LIIDU PIIRES TEGEVUSPIIRANGUID
   (1)

| Lennuettevõtja juriidilise isiku nimi, mis on esitatud lennuettevõtja sertifikaadis (ja ärinimi, kui see on erinev) | Lennuettevõtja sertifikaadi (AOC) number | ICAO kolmetäheline kood | Lennuettevõtja päritoluriik | Õhusõiduki liik, mille suhtes kohaldatakse piirangut | Piiranguga õhusõiduki registritunnus(ed) ja, kui see/need on kättesaadav(ad), seerianumber/seerianumbrid | Õhusõiduki registreerinud riik |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| IRAN AIR | FS100 | IRA | Iraan | Kõik Fokker F100 ja Boeing B747 tüüpi õhusõidukid. | Fokker F100 tüüpi õhusõidukid, nagu on märgitud lennuettevõtja sertifikaadis; Boeing B747 tüüpi õhusõidukid, nagu on märgitud lennuettevõtja sertifikaadis. | Iraan |
| AIR KORYO | GAC-AOC/KOR-01 | KOR | Põhja-Korea | Kõik õhusõidukid, v.a kaks TU-204 tüüpi õhusõidukit. | Kõik õhusõidukid, v.a P-632, P-633. | Põhja-Korea |

Lennuettevõtja juriidilise isiku nimi, mis on esitatud lennuettevõtja sertifikaadis (ja ärinimi, kui see on erinev)

Lennuettevõtja sertifikaadi (AOC) number

ICAO kolmetäheline kood

Lennuettevõtja päritoluriik

Õhusõiduki liik, mille suhtes kohaldatakse piirangut

Piiranguga õhusõiduki registritunnus(ed) ja, kui see/need on kättesaadav(ad), seerianumber/seerianumbrid

Õhusõiduki registreerinud riik

IRAN AIR

FS100

IRA

Iraan

Kõik Fokker F100 ja Boeing B747 tüüpi õhusõidukid.

Fokker F100 tüüpi õhusõidukid, nagu on märgitud lennuettevõtja sertifikaadis; Boeing B747 tüüpi õhusõidukid, nagu on märgitud lennuettevõtja sertifikaadis.

Iraan

AIR KORYO

GAC-AOC/KOR-01

KOR

Põhja-Korea

Kõik õhusõidukid, v.a kaks TU-204 tüüpi õhusõidukit.

Kõik õhusõidukid, v.a P-632, P-633.

Põhja-Korea

---

(1)  B lisas loetletud lennuettevõtjatel võib lubada kasutada liiklusõigusi juhul, kui kasutatakse õhusõidukit, mis on renditud koos meeskonna, kindlustuse ja õhusõiduki kasutamiseks vajalike teenustega (wet-lease) lennuettevõtjalt, kelle suhtes ei kohaldata tegevuskeeldu, tingimusel et täidetakse asjakohaseid ohutusnõudeid.

1

wet-lease

---

| 12.4.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 114/60 |
| --- | --- | --- | --- |

12.4.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 114/60

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2022/595,

11. aprill 2022,

millega muudetakse mõningaid piiravaid meetmeid käsitlevaid määrusi ja kehtestatakse nimetatud määruste lisades esitamiseks ühtne loetelu, mis sisaldab liikmesriikide pädevate ametiasutuste kontaktandmeid ja aadressi teadete saatmiseks Euroopa Komisjonile

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 215,

võttes arvesse nõukogu 27. detsembri 2001. aasta määrust (EÜ) 2580/2001 teatavate isikute ja üksuste vastu suunatud eripiirangute kohta terrorismivastaseks võitluseks, (1) eriti selle artiklit 7, nõukogu 27. mai 2002. aasta määrust (EÜ) nr 881/2002, millega kehtestatakse ISILi (Daesh) ja Al-Qaida ning nendega seotud füüsiliste ja juriidiliste isikute, üksuste ja asutuste vastu suunatud piiravad täiendavad meetmed, (2) eriti selle artikli 7 lõike 1 punkti b, nõukogu 27. jaanuari 2003. aasta määrust (EÜ) nr 147/2003, mis käsitleb teatavaid piiranguid Somaalia suhtes, (3) eriti selle artiklit 6a, nõukogu 7. juuli 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1210/2003, mis käsitleb teatavaid spetsiifilisi piiranguid majandus- ja finantssuhetes Iraagiga ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 2465/96, (4) eriti selle artikli 11 punkti c, nõukogu 19. veebruari 2004. aasta määrust (EÜ) nr 314/2004, milles käsitletakse teatavaid piiravaid meetmeid Zimbabwe suhtes, (5) eriti selle artikli 11 punkti a, nõukogu 18. juuli 2005. aasta määrust (EÜ) nr 1183/2005, mis käsitleb piiravaid meetmeid seoses olukorraga Kongo Demokraatlikus Vabariigis, (6) eriti selle artikli 9 lõiget 6, nõukogu 21. veebruari 2006. aasta määrust (EÜ) nr 305/2006, millega kehtestatakse eripiirangud teatavate Liibanoni endise peaministri Rafiq Hariri tapmisega seotuses kahtlustatavate isikute vastu, (7) eriti selle artikli 8 lõike 1 punkti b, nõukogu 18. mai 2006. aasta määrust (EÜ) nr 765/2006, mis käsitleb piiravaid meetmeid seoses olukorraga Valgevenes ja Valgevene osalemisega Venemaa agressioonis Ukraina vastu, (8) eriti selle artiklit 8, nõukogu 25. septembri 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1412/2006, mis käsitleb teatavaid piiranguid Liibanoni suhtes, (9) eriti selle artiklit 5, nõukogu 22. detsembri 2009. aasta määrust (EL) nr 1284/2009, millega kehtestatakse teatavad piiravad meetmed Guinea Vabariigi suhtes, (10) eriti selle artiklit 15, nõukogu 26. aprilli 2010. aasta määrust (EL) nr 356/2010, millega kehtestatakse teatavad piiravad meetmed teatavate füüsiliste ja juriidiliste isikute, üksuste ning asutuste suhtes seoses olukorraga Somaalias, (11) eriti selle artiklit 11, nõukogu 4. veebruari 2011. aasta määrust (EL) nr 101/2011, mis käsitleb teatavate isikute, üksuste ja asutuste vastu suunatud piiravaid meetmeid seoses olukorraga Tuneesias, (12) eriti selle artiklit 11, nõukogu 12. aprilli 2011. aasta määrust (EL) nr 359/2011, mis käsitleb teatavate isikute, üksuste ja asutuste vastu suunatud piiravaid meetmeid seoses olukorraga Iraanis, (13) eriti selle artiklit 11, nõukogu 1. augusti 2011. aasta määrust (EL) nr 753/2011, milles käsitletakse teatavate isikute, rühmituste, ettevõtjate ja üksuste vastu suunatud piiravaid meetmeid seoses olukorraga Afganistanis, (14) eriti selle artiklit 10, nõukogu 18. jaanuari 2012. aasta määrust (EL) nr 36/2012, mis käsitleb piiravaid meetmeid seoses olukorraga Süürias ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) nr 442/2011, (15) eriti selle artiklit 31, nõukogu 23. märtsi 2012. aasta määrust (EL) nr 267/2012, milles käsitletakse Iraani vastu suunatud piiravaid meetmeid ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) nr 961/2010, (16) eriti selle artiklit 45, nõukogu 3. mai 2012. aasta määrust (EL) nr 377/2012, mis käsitleb teatavate Guinea-Bissau Vabariigi rahu, julgeolekut või stabiilsust ohustavate isikute, üksuste ja asutuste vastu suunatud piiravaid meetmeid, (17) eriti selle artiklit 10, nõukogu määrust (EL) nr 401/2013, mis käsitleb Myanmari/Birma vastu suunatud piiravaid meetmeid ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 194/2008, (18) eriti selle artiklit 7, nõukogu 5. märtsi 2014. aasta määrust (EL) nr 208/2014 teatavate isikute, üksuste ja asutuste vastu suunatud piiravate meetmete kohta seoses olukorraga Ukrainas, (19) eriti selle artiklit 13, nõukogu 10. märtsi 2014. aasta määrust (EL) nr 224/2014 piiravate meetmete kohta seoses olukorraga Kesk-Aafrika Vabariigis, (20) eriti selle artiklit 16, nõukogu 17. märtsi 2014. aasta määrust (EL) nr 269/2014, mis käsitleb piiravaid meetmeid seoses Ukraina territoriaalset terviklikkust, suveräänsust ja sõltumatust kahjustava või ohustava tegevusega, (21) eriti selle artiklit 13, nõukogu 10. juuli 2014. aasta määrust (EL) nr 747/2014, mis käsitleb piiravaid meetmeid seoses olukorraga Sudaanis ning millega tunnistatakse kehtetuks määrused (EÜ) nr 131/2004 ja (EÜ) nr 1184/2005, (22) eriti selle artiklit 14, nõukogu 31. juuli 2014. aasta määrust (EL) 833/2014, mis käsitleb piiravaid meetmeid seoses Venemaa tegevusega, mis destabiliseerib olukorda Ukrainas, (23) eriti selle artiklit 7, nõukogu 18. detsembri 2014. aasta määrust (EL) nr 1352/2014 piiravate meetmete kohta seoses olukorraga Jeemenis, (24) eriti selle artiklit 14, nõukogu 7. mai 2015. aasta määrust (EL) 2015/735, milles käsitletakse piiravaid meetmeid seoses olukorraga Lõuna-Sudaanis ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) nr 748/2014, (25) eriti selle artiklit 19, nõukogu 1. oktoobri 2015. aasta määrust (EL) 2015/1755 piiravate meetmete kohta seoses olukorraga Burundis, (26) eriti selle artiklit 12, nõukogu 18. jaanuari 2016. aasta määrust (EL) 2016/44, mis käsitleb piiravaid meetmeid seoses olukorraga Liibüas ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) nr 204/2011, (27) eriti selle artikli 20 punkti a, nõukogu 20. septembri 2016. aasta määrust (EL) 2016/1686, millega kehtestatakse ISILi (Daesh) ja Al-Qaida ning nendega seotud füüsiliste ja juriidiliste isikute, üksuste ja asutuste vastu suunatud piiravad täiendavad meetmed, (28) eriti selle artiklit 17, nõukogu 30. augusti 2017. aasta määrust (EL) 2017/1509, mis käsitleb Korea Rahvademokraatliku Vabariigi vastu suunatud piiravaid meetmeid ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 329/2007, (29) eriti selle artikli 46 punkti a, nõukogu 28. septembri 2017. aasta määrust (EL) 2017/1770 piiravate meetmete kohta seoses olukorraga Malis, (30) eriti selle artikli 12 lõiget 7, nõukogu 13. novembri 2017. aasta määrust (EL) 2017/2063 piiravate meetmete kohta seoses olukorraga Venezuelas, (31) eriti selle artikli 17 lõiget 5, nõukogu 15. oktoobri 2018. aasta määrust (EL) 2018/1542, mis käsitleb keemiarelvade leviku ja kasutamise vastaseid piiravaid meetmeid, (32) eriti selle artikli 12 lõiget 5, nõukogu 17. mai 2019. aasta määrust (EL) 2019/796 piiravate meetmete kohta, millega takistada liitu või selle liikmesriike ähvardavaid küberründeid, (33) eriti selle artikli 13 lõiget 5, nõukogu 11. novembri 2019. aasta määrust (EL) 2019/1890, mis käsitleb piiravaid meetmeid seoses Türgi ebaseadusliku puurimistegevusega Vahemere idaosas, (34) eriti selle artikli 12 lõiget 5, nõukogu 7. detsembri 2020. aasta määrust (EL) 2020/1998, mis käsitleb inimõiguste raske rikkumise vastu suunatud piiravaid meetmeid, (35) eriti selle artikli 14 lõiget 5, nõukogu 30. juuli 2021. aasta määrust (EL) 2021/1275, mis käsitleb piiravaid meetmeid seoses olukorraga Liibanonis, (36) eriti selle artikli 13 lõiget 5, nõukogu 23. veebruari 2022. aasta määrust (EL) 2022/263, mis käsitleb piiravaid meetmeid vastusena valitsuse kontrolli alt väljas olevate Ukraina Donetski ja Luganski oblastite tunnustamisele ja korraldusele siirda nendele aladele Venemaa relvajõud, (37) eriti selle artiklit 12,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Teatavates piiravaid meetmeid käsitlevates määrustes sisalduvate liikmesriikide pädevate asutuste kontaktandmete ühtlustamiseks ja ajakohastamiseks esitatakse käesolevas määruses ühtne loetelu liikmesriikide pädevatest ametiasutustest ja aadress teadete saatmiseks komisjonile. |
| --- | --- |

(1)

Teatavates piiravaid meetmeid käsitlevates määrustes sisalduvate liikmesriikide pädevate asutuste kontaktandmete ühtlustamiseks ja ajakohastamiseks esitatakse käesolevas määruses ühtne loetelu liikmesriikide pädevatest ametiasutustest ja aadress teadete saatmiseks komisjonile.

| (2) | Käesolevas määruses esitatud ühtse loeteluga, mis sisaldab liikmesriikide pädevate asutuste kontaktandmeid ja aadressi teadete saatmiseks komisjonile, asendatakse loetelud nõukogu määruses (EÜ) nr 2580/2001, nõukogu määruses (EÜ) nr 881/2002, nõukogu määruses (EÜ) nr 147/2003, nõukogu määruses (EÜ) nr 1210/2003, nõukogu määruses (EÜ) nr 314/2004, nõukogu määruses (EÜ) nr 1183/2005, nõukogu määruses (EÜ) nr 305/2006, nõukogu määruses (EÜ) nr 765/2006, nõukogu määruses (EÜ) nr 1412/2006, nõukogu määruses (EL) nr 1284/2009, nõukogu määruses (EL) nr 356/2010, nõukogu määruses (EL) nr 101/2011, nõukogu määruses (EL) nr 359/2011, nõukogu määruses (EL) nr 753/2011, nõukogu määruses (EL) nr 36/2012, nõukogu määruses (EL) nr 267/2012, nõukogu määruses (EL) nr 377/2012, nõukogu määruses (EL) nr 401/2013, nõukogu määruses (EL) nr 208/2014, nõukogu määruses (EL) nr 224/2014, nõukogu määruses (EL) nr 269/2014, nõukogu määruses (EL) nr 747/2014, nõukogu määruses (EL) nr 833/2014, nõukogu määruses (EL) nr 1352/2014, nõukogu määruses (EL) 2015/735, nõukogu määruses (EL) 2015/1755, nõukogu määruses (EL) 2016/44, nõukogu määruses (EL) 2016/1686, nõukogu määruses (EL) 2017/1509, nõukogu määruses (EL) 2017/1770, nõukogu määruses (EL) 2017/2063, nõukogu määruses (EL) 2018/1542, nõukogu määruses (EL) 2019/796, nõukogu määruses (EL) 2019/1890, nõukogu määruses (EL) 2020/1998, nõukogu määruses (EL) 2021/1275 ja nõukogu määruses (EL) 2022/263, ning neid määrusi tuleks seetõttu vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(2)

Käesolevas määruses esitatud ühtse loeteluga, mis sisaldab liikmesriikide pädevate asutuste kontaktandmeid ja aadressi teadete saatmiseks komisjonile, asendatakse loetelud nõukogu määruses (EÜ) nr 2580/2001, nõukogu määruses (EÜ) nr 881/2002, nõukogu määruses (EÜ) nr 147/2003, nõukogu määruses (EÜ) nr 1210/2003, nõukogu määruses (EÜ) nr 314/2004, nõukogu määruses (EÜ) nr 1183/2005, nõukogu määruses (EÜ) nr 305/2006, nõukogu määruses (EÜ) nr 765/2006, nõukogu määruses (EÜ) nr 1412/2006, nõukogu määruses (EL) nr 1284/2009, nõukogu määruses (EL) nr 356/2010, nõukogu määruses (EL) nr 101/2011, nõukogu määruses (EL) nr 359/2011, nõukogu määruses (EL) nr 753/2011, nõukogu määruses (EL) nr 36/2012, nõukogu määruses (EL) nr 267/2012, nõukogu määruses (EL) nr 377/2012, nõukogu määruses (EL) nr 401/2013, nõukogu määruses (EL) nr 208/2014, nõukogu määruses (EL) nr 224/2014, nõukogu määruses (EL) nr 269/2014, nõukogu määruses (EL) nr 747/2014, nõukogu määruses (EL) nr 833/2014, nõukogu määruses (EL) nr 1352/2014, nõukogu määruses (EL) 2015/735, nõukogu määruses (EL) 2015/1755, nõukogu määruses (EL) 2016/44, nõukogu määruses (EL) 2016/1686, nõukogu määruses (EL) 2017/1509, nõukogu määruses (EL) 2017/1770, nõukogu määruses (EL) 2017/2063, nõukogu määruses (EL) 2018/1542, nõukogu määruses (EL) 2019/796, nõukogu määruses (EL) 2019/1890, nõukogu määruses (EL) 2020/1998, nõukogu määruses (EL) 2021/1275 ja nõukogu määruses (EL) 2022/263, ning neid määrusi tuleks seetõttu vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Nõukogu määruse (EÜ) nr 2580/2001 lisa asendatakse käesoleva määruse lisas esitatud loeteluga.

Artikkel 2

Nõukogu määruse (EÜ) nr 881/2002 II lisa asendatakse käesoleva määruse lisas esitatud loeteluga.

Artikkel 3

Nõukogu määruse (EÜ) nr 147/2003 I lisa asendatakse käesoleva määruse lisas esitatud loeteluga.

Artikkel 4

Nõukogu määruse (EÜ) nr 1210/2003 V lisa asendatakse käesoleva määruse lisas esitatud loeteluga.

Artikkel 5

Nõukogu määruse (EÜ) nr 314/2004 II lisa asendatakse käesoleva määruse lisas esitatud loeteluga.

Artikkel 6

Nõukogu määruse (EÜ) nr 1183/2005 II lisa asendatakse käesoleva määruse lisas esitatud loeteluga.

Artikkel 7

Nõukogu määruse (EÜ) nr 305/2006 II lisa asendatakse käesoleva määruse lisas esitatud loeteluga.

Artikkel 8

Nõukogu määruse (EÜ) nr 765/2006 II lisa asendatakse käesoleva määruse lisas esitatud loeteluga.

Artikkel 9

Nõukogu määruse (EÜ) nr 1412/2006 lisa asendatakse käesoleva määruse lisas esitatud loeteluga.

Artikkel 10

Nõukogu määruse (EL) nr 1284/2009 III lisa asendatakse käesoleva määruse lisas esitatud loeteluga.

Artikkel 11

Nõukogu määruse (EÜ) nr 356/2010 II lisa asendatakse käesoleva määruse lisas esitatud loeteluga.

Artikkel 12

Nõukogu määruse (EL) nr 101/2011 II lisa asendatakse käesoleva määruse lisas esitatud loeteluga.

Artikkel 13

Nõukogu määruse (EL) nr 359/2011 II lisa asendatakse käesoleva määruse lisas esitatud loeteluga.

Artikkel 14

Nõukogu määruse (EL) nr 753/2011 II lisa asendatakse käesoleva määruse lisas esitatud loeteluga.

Artikkel 15

Nõukogu määruse (EL) nr 36/2012 III lisa asendatakse käesoleva määruse lisas esitatud loeteluga.

Artikkel 16

Nõukogu määruse (EL) nr 267/2012 X lisa asendatakse käesoleva määruse lisas esitatud loeteluga.

Artikkel 17

Nõukogu määruse (EL) nr 377/2012 II lisa asendatakse käesoleva määruse lisas esitatud loeteluga.

Artikkel 18

Nõukogu määruse (EL) nr 401/2013 II lisa asendatakse käesoleva määruse lisas esitatud loeteluga.

Artikkel 19

Nõukogu määruse (EL) nr 208/2014 II lisa asendatakse käesoleva määruse lisas esitatud loeteluga.

Artikkel 20

Nõukogu määruse (EL) nr 224/2014 II lisa asendatakse käesoleva määruse lisas esitatud loeteluga.

Artikkel 21

Nõukogu määruse (EL) nr 269/2014 II lisa asendatakse käesoleva määruse lisas esitatud loeteluga.

Artikkel 22

Nõukogu määruse (EL) nr 747/2014 II lisa asendatakse käesoleva määruse lisas esitatud loeteluga.

Artikkel 23

Nõukogu määruse (EL) nr 833/2014 I lisa asendatakse käesoleva määruse lisas esitatud loeteluga.

Artikkel 24

Nõukogu määruse (EL) nr 1352/2014 II lisa asendatakse käesoleva määruse lisas esitatud loeteluga.

Artikkel 25

Nõukogu määruse (EL) 2015/735 III lisa asendatakse käesoleva määruse lisas esitatud loeteluga.

Artikkel 26

Nõukogu määruse (EL) nr 2015/1755 II lisa asendatakse käesoleva määruse lisas esitatud loeteluga.

Artikkel 27

Nõukogu määruse (EL) 2016/44 IV lisa asendatakse käesoleva määruse lisas esitatud loeteluga.

Artikkel 28

Nõukogu määruse (EL) 2016/1686 II lisa asendatakse käesoleva määruse lisas esitatud loeteluga.

Artikkel 29

Nõukogu määruse (EL) 2017/1509 I lisa asendatakse käesoleva määruse lisas esitatud loeteluga.

Artikkel 30

Nõukogu määruse (EL) 2017/1770 II lisa asendatakse käesoleva määruse lisas esitatud loeteluga.

Artikkel 31

Nõukogu määruse (EL) 2017/2063 III lisa asendatakse käesoleva määruse lisas esitatud loeteluga.

Artikkel 32

Nõukogu määruse (EL) nr 2018/1542 II lisa asendatakse käesoleva määruse lisas esitatud loeteluga.

Artikkel 33

Nõukogu määruse (EL) nr 2019/796 II lisa asendatakse käesoleva määruse lisas esitatud loeteluga.

Artikkel 34

Nõukogu määruse (EL) nr 2019/1890 II lisa asendatakse käesoleva määruse lisas esitatud loeteluga.

Artikkel 35

Nõukogu määruse (EL) nr 2020/1998 II lisa asendatakse käesoleva määruse lisas esitatud loeteluga.

Artikkel 36

Nõukogu määruse (EL) 2021/1275 II lisa asendatakse käesoleva määruse lisas esitatud loeteluga.

Artikkel 37

Nõukogu määruse (EL) 2022/263 I lisa asendatakse käesoleva määruse lisas esitatud loeteluga.

Artikkel 38

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 11. aprill 2022

Komisjoni nimel

presidendi eest

finantsstabiilsuse,

finantsteenuste ja kapitaliturgude liidu peadirektoraadi peadirektor

---

(1)  
  ELT L 344, 28.12.2001, lk 70.

1

(2)  
  ELT L 139, 29.5.2002, lk 9.

2

(3)  
  ELT L 24, 29.1.2003, lk 2.

3

(4)  
  ELT L 169, 8.7.2003, lk 6.

4

(5)  
  ELT L 55, 24.2.2004, lk 1.

5

(6)  
  ELT L 193, 23.7.2005, lk 1.

6

(7)  
  ELT L 51, 22.2.2006, lk 1.

7

(8)  
  ELT L 134, 20.5.2006, lk 1.

8

(9)  
  ELT L 267, 27.9.2006, lk 2.

9

(10)  
  ELT L 346, 23.12.2009, lk 26.

10

(11)  
  ELT L 105, 27.4.2010, lk 1.

11

(12)  
  ELT L 31, 5.2.2011, lk 1.

12

(13)  
  ELT L 100, 14.4.2011, lk 1.

13

(14)  
  ELT L 199, 2.8.2011, lk 1.

14

(15)  
  ELT L 16, 19.1.2012, lk 1.

15

(16)  
  ELT L 88, 24.3.2012, lk 1.

16

(17)  
  ELT L 119, 4.5.2012, lk 1.

17

(18)  
  ELT L 121, 3.5.2013, lk 1.

18

(19)  
  ELT L 66, 6.3.2014, lk 1.

19

(20)  
  ELT L 70, 11.3.2014, lk 1.

20

(21)  
  ELT L 78 17.3.2014, lk 6.

21

(22)  
  ELT L 203 11.7.2014, lk 1.

22

(23)  
  ELT L 229 31.7.2014, lk 1.

23

(24)  
  ELT L 365 19.12.2014, lk 60.

24

(25)  
  ELT L 117 8.5.2015, lk 13.

25

(26)  
  ELT L 257, 2.10.2015, lk 1.

26

(27)  
  ELT L 12, 19.1.2016, lk 1.

27

(28)  
  ELT L 255, 21.9.2016, lk 1.

28

(29)  
  ELT L 224, 31.8.2017, lk 1.

29

(30)  
  ELT L 251, 29.9.2017, lk 1.

30

(31)  
  ELT L 295, 14.11.2017, lk 21.

31

(32)  
  ELT L 259, 16.10.2018, lk 12.

32

(33)  
  ELT L 129I, 17.5.2019, lk 1.

33

(34)  
  ELT L 291, 12.11.2019, lk 3.

34

(35)  
  ELT L 410I, 7.12.2020, lk 1.

35

(36)  
  ELT L 277I, 2.8.2021, lk 1.

36

(37)  
  ELT L 42I, 23.2.2022, lk 77.

37

---

LISA

„BELGIA

https://diplomatie.belgium.be/en/policy/policy_areas/peace_and_security/sanctions

BULGAARIA

https://www.mfa.bg/en/EU-sanctions

TŠEHHI

www.financnianalytickyurad.cz/mezinarodni-sankce.html

TAANI

http://um.dk/da/Udenrigspolitik/folkeretten/sanktioner/

SAKSAMAA

https://www.bmwi.de/Redaktion/DE/Artikel/Aussenwirtschaft/embargos-aussenwirtschaftsrecht.html

EESTI

https://vm.ee/et/rahvusvahelised-sanktsioonid

IIRIMAA

https://www.dfa.ie/our-role-policies/ireland-in-the-eu/eu-restrictive-measures/

KREEKA

http://www.mfa.gr/en/foreign-policy/global-issues/international-sanctions.html

HISPAANIA

https://www.exteriores.gob.es/es/PoliticaExterior/Paginas/SancionesInternacionales.aspx

PRANTSUSMAA

http://www.diplomatie.gouv.fr/fr/autorites-sanctions/

HORVAATIA

https://mvep.gov.hr/vanjska-politika/medjunarodne-mjere-ogranicavanja/22955

ITAALIA

https://www.esteri.it/it/politica-estera-e-cooperazione-allo-sviluppo/politica_europea/misure_deroghe/

KÜPROS

https://mfa.gov.cy/themes/

LÄTI

http://www.mfa.gov.lv/en/security/4539

LEEDU

http://www.urm.lt/sanctions

LUKSEMBURG

https://maee.gouvernement.lu/fr/directions-du-ministere/affaires-europeennes/organisations-economiques-int/mesures-restrictives.html

UNGARI

https://kormany.hu/kulgazdasagi-es-kulugyminiszterium/ensz-eu-szankcios-tajekoztato

MALTA

https://foreignandeu.gov.mt/en/Government/SMB/Pages/SMB-Home.aspx

MADALMAAD

https://www.rijksoverheid.nl/onderwerpen/internationale-sancties

AUSTRIA

https://www.bmeia.gv.at/themen/aussenpolitik/europa/eu-sanktionen-nationale-behoerden/

POOLA

https://www.gov.pl/web/dyplomacja/sankcje-miedzynarodowe

https://www.gov.pl/web/diplomacy/international-sanctions

PORTUGAL

https://www.portaldiplomatico.mne.gov.pt/politica-externa/medidas-restritivas

RUMEENIA

http://www.mae.ro/node/1548

SLOVEENIA

http://www.mzz.gov.si/si/omejevalni_ukrepi

SLOVAKKIA

https://www.mzv.sk/europske_zalezitosti/europske_politiky-sankcie_eu

SOOME

https://um.fi/pakotteet

ROOTSI

https://www.regeringen.se/sanktioner

Aadress teadete saatmiseks Euroopa Komisjonile:

European Commission

Directorate-General for Financial Stability, Financial Services and Capital Markets Union (DG FISMA)

Rue de Spa 2

B-1049 Brussels, Belgium

E-post: relex-sanctions@ec.europa.eu“

---

OTSUSED

| 12.4.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 114/68 |
| --- | --- | --- | --- |

12.4.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 114/68

---

NÕUKOGU OTSUS (ÜVJP) 2022/596,

11. aprill 2022,

millega muudetakse otsust 2011/235/ÜVJP teatavate isikute ja üksuste vastu suunatud piiravate meetmete kohta seoses olukorraga Iraanis

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artiklit 29,

võttes arvesse liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu võttis 12. aprillil 2011 vastu otsuse 2011/235/ÜVJP (1). |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu võttis 12. aprillil 2011 vastu otsuse 2011/235/ÜVJP (1).

| (2) | Otsuse 2011/235/ÜVJP läbivaatamise tulemusena leiab nõukogu, et otsuses sätestatud piiravate meetmete kehtivust tuleks pikendada kuni 13. aprillini 2023. |
| --- | --- |

(2)

Otsuse 2011/235/ÜVJP läbivaatamise tulemusena leiab nõukogu, et otsuses sätestatud piiravate meetmete kehtivust tuleks pikendada kuni 13. aprillini 2023.

| (3) | Kolm otsuse 2011/235/ÜVJP lisas loetletud isikut on surnud ning neid puudutavad kanded tuleks lisast välja jätta. Nõukogu leidis ühtlasi, et otsuse 2011/235/ÜVJP lisas esitatud kandeid 25 isiku kohta tuleks ajakohastada. |
| --- | --- |

(3)

Kolm otsuse 2011/235/ÜVJP lisas loetletud isikut on surnud ning neid puudutavad kanded tuleks lisast välja jätta. Nõukogu leidis ühtlasi, et otsuse 2011/235/ÜVJP lisas esitatud kandeid 25 isiku kohta tuleks ajakohastada.

| (4) | Otsust 2011/235/ÜVJP tuleks seetõttu vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(4)

Otsust 2011/235/ÜVJP tuleks seetõttu vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Otsust 2011/235/ÜVJP muudetakse järgmiselt.

| 1) | Artikli 6 lõige 2 asendatakse järgmisega:

  „2.   Käesolevat otsust kohaldatakse kuni 13. aprillini 2023. Otsus vaadatakse korrapäraselt läbi. Selle kehtivust pikendatakse või vajaduse korral seda muudetakse, kui nõukogu leiab, et selle eesmärgid ei ole täidetud.“ |
| --- | --- |

1)

Artikli 6 lõige 2 asendatakse järgmisega:

„2.   Käesolevat otsust kohaldatakse kuni 13. aprillini 2023. Otsus vaadatakse korrapäraselt läbi. Selle kehtivust pikendatakse või vajaduse korral seda muudetakse, kui nõukogu leiab, et selle eesmärgid ei ole täidetud.“

| 2) | Lisa muudetakse vastavalt käesoleva otsuse lisale. |
| --- | --- |

2)

Lisa muudetakse vastavalt käesoleva otsuse lisale.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Luxembourg, 11. aprill 2022

Nõukogu nimel

eesistuja

J. BORRELL FONTELLES

---

(1)  Nõukogu 12. aprilli 2011. aasta otsus 2011/235/ÜVJP teatavate isikute ja üksuste vastu suunatud piiravate meetmete kohta seoses olukorraga Iraanis (ELT L 100, 14.4.2011, lk 51).

1

---

LISA

Otsuse 2011/235/ÜVJP lisa („Loetelu artiklites 1 ja 2 osutatud isikutest ja üksustest“) muudetakse järgmiselt:

| 1) | loetelust „Isikud“ jäetakse välja kanded nr 27 (ZARGAR Ahmad), nr 38 (kindralmajor dr FIRUZABADI, Seyyed Hasan) ja nr 41 (HEJAZI Mohammad); |
| --- | --- |

1)

loetelust „Isikud“ jäetakse välja kanded nr 27 (ZARGAR Ahmad), nr 38 (kindralmajor dr FIRUZABADI, Seyyed Hasan) ja nr 41 (HEJAZI Mohammad);

| 2) | kanded järgmise 25 isiku kohta asendatakse alltoodud kannetega: |
| --- | --- |

2)

kanded järgmise 25 isiku kohta asendatakse alltoodud kannetega:

Isikud

| | Nimi | Tuvastamisandmed | Põhjendus | Loetellu kandmise kuupäev |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| „1. | AHMADI-MOQADDAM, Esmail | Sünnikoht: Teheran (Iraan)
  Sünniaeg: 1961
  Sugu: mees | Alates 20. septembrist 2021 ülikooli ja kõrgema riikliku kaitseuuringute instituudi rektor. Endine relvajõudude peastaabi ülema vanemnõunik julgeolekuküsimustes. Iraani riikliku politsei ülem 2005. aastast kuni 2015. aasta alguseni. Samuti Iraani küberpolitsei (ELi loetellu kantud) juht 2011. aasta jaanuarist kuni 2015. aasta alguseni. Temale alluvad jõud ründasid julmalt rahumeelseid meeleavaldusi ning sooritasid 15. juunil 2009 vägivaldse öise rünnaku Teherani Ülikooli ühiselamutes. Endine Jeemeni rahvale toetust osutava Iraani peakorteri juht. | 12.4.2011 |
| 20. | MOGHISSEH, Mohammad (teise nimega NASSERIAN) | Sugu: mees | Alates 2020. aasta novembrist ülemkohtu kohtunik. Endine Teherani revolutsioonilise kohtu 28. filiaali juht. Samuti peetakse teda vastutavaks bahai kogukonna liikmete süüdimõistmise eest. Tegeles valimisjärgsete kohtuasjadega. Määras ebaõiglastel kohtuprotsessidel ühiskondlikele ja poliitilistele aktivistidele ning ajakirjanikele pikaaegsed vangistused ja mõistis mitu meeleavaldajat ning ühiskondlikku ja poliitilist aktivisti surma. | 12.4.2011 |
| 21. | MOHSENI-EJEI, Gholam-Hossein | Sünnikoht: Ejiyeh (Iraan)
  Sünniaeg: umbes 1956
  Sugu: mees | Alates 2021. aasta juulist ülemkohtunik. Lepitusnõukogu liige. Iraani peaprokurör 2009. aasta septembrist kuni 2014. aastani. Endine kohtusüsteemi juhi asetäitja (2014. aastast kuni 2021. aasta juulini) ja kohtusüsteemi kõneisik (2010–2019). Oli aastatel 2005–2009 luureminister. 2009. aasta valimiste ajal, kui ta oli luureminister, vastutasid tema alluvuses olevad luuretöötajad sadade aktivistide, ajakirjanike, dissidentide ja reformimeelsete poliitikute kinnipidamise ja piinamise ning neilt surve all valetunnistuste väljapressimise eest. Lisaks sunniti poliitikuid andma valetunnistusi väljakannatamatul ülekuulamisel, kus kasutati piinamist, väärkohtlemist, väljapressimist ning pereliikmete ähvardamist. | 12.4.2011 |
| 22. | MORTAZAVI, Said (teise nimega MORTAZAVI, Saeed) | Sünnikoht: Meybod, Yazd (Iraan)
  Sünniaeg: 1967
  Sugu: mees | Sotsiaalhoolekande süsteemi ülem 2011. aastast kuni 2013. aastani. Teherani peaprokurör kuni 2009. aasta augustini. Teherani peaprokurörina andis välja üldise korralduse sadade aktivistide, ajakirjanike ja üliõpilaste kinnipidamiseks. 2010. aasta jaanuaris leiti parlamentaarse juurdluse käigus, et ta vastutab otseselt kolme vangi kinnipidamise eest, kes hiljem vahi all olles surid. Tema töösuhe lõpetati 2010. aasta augustis pärast seda, kui Iraani kohus uuris tema rolli nende kolme mehe surmas, kes peeti tema korraldusel pärast valimisi kinni.
  2014. aasta novembris tunnistasid Iraani ametivõimud ametlikult tema osalust kinnipeetavate surmajuhtumites. Iraani kohus mõistis ta 19. augustil 2015 õigeks süüdistustes kolme noore mehe piinamise ja surma eest Kahrizaki kinnipidamiskeskuses 2009. aastal. Talle mõisteti 2017. aastal vanglakaristus ning ta vabastati 2019. aasta septembris. 2021. aasta augustis tegi Iraani ülemkohus otsuse, millega anti Said Mortazavile täielik toetus ja tühistati talle varasemalt mõistetud kaheaastane vanglakaristus. | 12.4.2011 |
| 25. | SALAVATI, Abdolghassem | Sugu: mees | Alates 2019. aastast finantskuritegude erikohtu 4. filiaali kohtunik. Endine Teherani revolutsioonilise kohtu 15. filiaali juht. Teherani kohtu vastutav kohtunik. Vastutas valimisjärgsete juhtumite eest, oli juhtiv kohtunik 2009. aasta suve nn näidisprotsessidel, mõistis surma kaks näidisprotsessidel osalenud monarhisti. Määras rohkem kui sajale poliitilisele vangile, inimõiguslasele ja meeleavaldajale pikaajalise vangistuse.
  2018. aastal esitatud aruannete kohaselt jätkas ta sarnaste karistuste määramist, ilma et oleks nõuetekohaselt järgitud õiglase ärakuulamise menetlust. | 12.4.2011 |
| 28. | YASAGHI, Ali-Akbar | Sugu: mees | Ülemkohtu kohtunik, 13. osakonna juht. Fondi Setad-e Dieh tegevjuhi asetäitja. Mashhadi revolutsioonilise kohtu esimees (2001–2011). Tema juhtimisel toimunud kohtuistungid olid pealiskaudsed ja kinnised, kinni ei peetud süüdistatavate põhiõigustest. Kuna hukkamisotsuseid tehti massiliselt (ajavahemikul 2009. aasta suvest kuni 2011. aasta suveni kuni 550 hukkamisotsust), ei järgitud surmaotsuste tegemisel nõuetekohaselt õiglase ärakuulamise menetlust. | 12.4.2011 |
| 30. | ESMAILI, Gholam-Hossein (teise nimega ESMAILI, Gholam Hossein) | Sugu: mees | Alates 2021. aasta augustist Iraani presidendi Ebrahim Raisi personaliülem. Alates 2019. aasta aprillist kuni 2021. aasta juulini kohtusüsteemi kõneisik. Endine Teherani kohtusüsteemi juht. Endine Iraani Vanglate Organisatsiooni juht. Oma ametis osales poliitiliste meeleavaldajate massilises kinnipidamises ning vanglasüsteemis toimunud väärkohtlemise varjamises. | 12.4.2011 |
| 33. | ABBASZADEH-MESHKINI, Mahmoud | Sugu: mees | Parlamendi liige (alates 2020. aasta veebruarist) ning riigi julgeoleku ja välisasjade eest vastutava parlamendikomisjoni esimees. Endine Iraani kõrgema inimõiguste nõukogu nõunik (kuni 2019. aastani). Endine kõrgema inimõiguste nõukogu sekretär. Endine Ilami provintsi kuberner. Endine siseministeeriumi poliitikadirektor. Erakondade ja poliitiliste rühmituste tegevust käsitleva seaduse artikli 10 komitee esimehena vastutas meeleavalduste ja muude avalike ürituste korraldamiseks loa andmise ning erakondade registreerimise eest.
  2010. aastal peatas ta Mousaviga seotud kahe reformimeelse erakonna – Iraani Islamistliku Osalusrinde (Islamic Iran Participation Front) ja Mudžahiidide Islamirevolutsiooni Organisatsiooni (Islamic Revolution Mujahedeen Organization) – tegevuse. Alates 2009. aastast on järjekindlalt ja pidevalt keelanud igasugused valitsusvälised kogunemised, piirates sellega põhiseaduslikku õigust meelt avaldada. Selle tagajärjel on vahistatud palju rahumeelseid meeleavaldajaid ning selline tegevus on vastuolus kogunemisvabadusega.
  Lisaks keeldus ta 2009. aastal andmast opositsioonile luba korraldada mälestustseremooniat inimeste auks, kes tapeti presidendivalimiste üle toimunud meeleavalduste käigus. | 10.10.2011 |
| 35. | AKHARIAN, Hassan | Sugu: mees | Alates 2015. aastast ELi loetellu kantud Rajaee Shahri vangla 5. osakonna ülem ja vastutab üksikvangistusse määramise eest. Endine Karajis asuva Rajaee Shahri vangla 1. osakonna ülem (kuni 2010. aasta juulini). Mitmed endised kinnipeetavad on teada andnud, et ta on kasutanud piinamist ning andnud korraldusi takistada kinnipeetavatele arstiabi andmist. Ühe Rajaee Shahri vangla kinnipeetava tunnistuse kohaselt peksid kõik vangivalvurid teda jõhkralt Akhariani täielikul teadmisel. Samuti on Akhariani ametiajal registreeritud vähemalt ühe kinnipeetava – Mohsen Beikvandi – väärkohtlemine ja surm. Beikvand suri 2010. aasta septembris. Teised vangid on andnud usutavaid ütlusi, et ta tapeti Hassan Akhariani antud korraldusel. | 10.10.2011 |
| 36. | AVAEE, Seyyed Ali-Reza (teise nimega AVAEE, Seyyed Alireza; AVAIE, Alireza) | Sünnikoht: Dezful (Iraan)
  Sünniaeg: 20.5.1956
  Sugu: mees | Kuni 25. augustini 2021 justiitsminister. Endine eriuurimiste ameti direktor. Kuni 2016. aasta juulini siseministri asetäitja ja avaliku registri juhataja. Oli 2014. aasta aprillis kohtunike distsiplinaarkohtu nõunik. Endine Teherani kohtusüsteemi juht. Teherani kohtusüsteemi juhina vastutas inimõiguste rikkumiste, meelevaldsete vahistamiste, kinnipeetavate õiguste rikkumiste ning arvukate hukkamiste eest. | 10.10.2011 |
| 46. | KAMALIAN, Behrouz (teise nimega Hackers Brain, Behrooz_Ice) | Sünnikoht: Teheran (Iraan)
  Sünniaeg: 1983
  Sugu: mees | Iraani režiimiga seotud küberrühma Ashiyaneh juht. Behrouz Kamaliani asutatud rühm Ashiyaneh Digital Security vastutab nii riigisisese opositsiooni esindajate ja reformimeelsete isikute kui ka välisriikide institutsioonide vastu toime pandud intensiivsete küberrünnakute eest. Kamaliani organisatsiooni Ashiyaneh tegevus aitas režiimil opositsiooni maha suruda ning selle raames pandi 2009. aastal mitmel korral toime inimõiguste raskeid rikkumisi. Nii Kamalian kui ka küberrühm Ashiyaneh tegutsesid vähemalt 2021. aasta detsembrini. | 10.10.2011 |
| 47. | KHALILOLLAHI, Moussa (teise nimega KHALILOLLAHI, Mousa; ELAHI, Mousa Khalil) | Sünnikoht: Tabriz (Iraan)
  Sünniaeg: 1963
  Sugu: mees | Ida-Aserbaidžaani provintsi ülemkohtunik. Aastatel 2010–2019 Tabrisi (Tabrīz) prokurör. Oli seotud Sakineh Mohammadi-Ashtiani kohtuasjaga ja osales nõuetekohase menetluse õiguse rängas rikkumises. | 10.10.2011 |
| 53. | TALA, Hossein (teise nimega TALA, Hosseyn) | Sünnikoht: Teheran (Iraan)
  Sünniaeg: 1969
  Sugu: mees | Kuni 2020. aastani Eslamshahri linnapea. Endine Iraani parlamendi liige. Kuni 2010. aasta septembrini Teherani provintsi kindralkuberner (farmandar), kes vastutas politseijõudude sekkumise ning seega meeleavalduste mahasurumise eest. Pälvis 2010. aasta detsembris autasu valimisjärgsetes repressioonides osalemise eest. | 10.10.2011 |
| 55. | ZEBHI, Hossein | Sugu: mees | Kohtusüsteemi esimene asenõunik ja ülemkohtu kohtunik (eeskätt julgeolekuvastaste süütegude ja narkokuritegudega tegeleva ülemkohtu 41. filiaali juht). Iraani peaprokuröri asetäitja (2007–2015). Vastutas selles ametis kohtuasjade eest, mis algatati pärast 2009. aasta valimiste järgselt puhkenud meeleavaldusi ning mida lahendati inimõigusi rikkudes. Samuti toetas selles ametis liigrangeid karistusi narkokuritegude eest. | 10.10.2011 |
| 56. | BAHRAMI, Mohammad- Kazem | Sugu: mees | Kuni 2021. aasta aprillini halduskohtu juht. Osales 2009. aastal relvajõudude kohtusüsteemi juhina rahumeelsete meeleavaldajate represseerimises. | 10.10.2011 |
| 60. | Dr HOSSEINI, Mohammad (teise nimega dr HOSSEYNI, Seyyed Mohammad; Seyed, Sayyed ja Sayyid) | Sünnikoht: Rafsanjan, Kerman (Iraan)
  Sünniaeg: 23.7.1961
  Sugu: mees | Alates 2021. aasta augustist president Raisile alluv parlamentaarsete küsimuste eest vastutav asepresident. Endine president Mahmoud Ahmadinejadi nõunik ja fundamentalistliku poliitilise rühmituse YEKTA kõneisik. Kultuuri- ja islamijuhtimise minister (2009–2013). Iraani revolutsioonilise kaardiväe endise liikmena osales ajakirjanike represseerimises. | 10.10.2011 |
| 62. | ZARGHAMI, Ezzatollah | Sünnikoht: Dezful (Iraan)
  Sünniaeg: 22.7.1959
  Sugu: mees | Alates 25. augustist 2021 kultuuri-, käsitööndus- ja turismiminister. Alates 2014. aastast küberruumi ülemnõukogu ja kultuurirevolutsiooni nõukogu liige. Iraani Islamivabariigi ringhäälingu (IRIB) juht kuni 2014. aasta novembrini. IRIBi juhina vastutas ta kogu programmivaliku eest. IRIB on kandnud üle kinnipeetutelt vägivallaga saadud ülestunnistusi ja mitmeid „näidisprotsesse” 2009. aasta augustis ja 2011. aasta detsembris. Nendega rikuti selgelt rahvusvahelisi norme õiglase kohtumenetluse ja nõuetekohase menetluse õiguse kohta. | 23.3.2012 |
| 64. | KAZEMI, Toraj | Sugu: mees | ELi loetellu kantud küberpolitsei Teherani piirkonna üksuse ülem kuni 2020. aasta juunini. Oma ametis kuulutas välja valitsusse häkkerite töölevärbamise kampaania, et paremini kontrollida internetis liikuvat teavet ja rünnata „ohtlikke” saite. | 23.3.2012 |
| 65. | LARIJANI, Sadeq | Sünnikoht: Najaf (Iraak)
  Sünniaeg: 1960 või 1961. aasta august
  Sugu: mees | Alates 29. detsembrist 2018 lepitusnõukogu juht. Endine kaitsenõukogu liige (kuni 2021. aasta septembrini). Endine kohtusüsteemi juht (aastatel 2009–2019). Kohtusüsteemi juhi ülesanne on anda nõusolek ja kinnitus karistustele, mis määratakse iga qesa (kättemaks), hodoud’i (jumalavastane kuritegu) ja ta’zirat’i (riigivastane kuritegu) eest. Nende karistuste hulka kuuluvad ka surmanuhtlus, piitsutamine ja amputeerimine. Seoses sellega on ta isiklikult kinnitanud arvukaid surmanuhtluseid (sealhulgas kividega surnuks loopimine, poomine, alaealiste hukkamine ja avalikud hukkamised, kus vangid puuakse tuhandete inimeste silme all sildade külge), rikkudes rahvusvahelisi standardeid. Nii on ta kaasa aidanud paljude inimeste hukkamisele. Samuti on ta andnud loa kehaliseks karistamiseks, näiteks süüdimõistetu jäsemete amputeerimiseks ja tema silmadesse happe tilgutamiseks. Pärast Sadeq Larijani ametisse astumist on poliitvangide, inimõiguste kaitsjate ja vähemuste meelevaldne vahistamine märkimisväärselt sagenenud. Samuti on Sadeq Larijani vastutav Iraani kohtumenetluste puhul õiglase kohtumenetluse õiguse süstemaatilise rikkumise eest. | 23.3.2012 |
| 69. | MORTAZAVI, Seyyed Solat | Sünnikoht: Farsan, Tchar Mahal-o-Bakhtiari (lõunaosa) (Iraan)
  Sünniaeg: 1967
  Sugu: mees | Alates 5. septembrist 2021 Iraani täitevasjade valdkonna asepresident ja presidendi kantselei juhataja. Alates 16. septembrist 2019 kuni 2021. aasta septembrini juhtis Mostazafan Foundationi kinnisvaraharu, mis kuulus Iraani kõrgeima juhi Khāmene’ī otsesesse alluvusse. Kuni 2019. aasta novembrini Astan Qods Razavi sihtasutuse Teherani filiaali direktor. Suuruselt teise Iraani linna Mashhadi (kus viiakse regulaarselt täide avalikke hukkamisi) endine linnapea. Endine poliitiliste küsimuste eest vastutav siseministri asetäitja, kes nimetati ametisse 2009. aastal. Selles ametis vastutas nende isikute represseerimise juhtimise eest, kes võtsid sõna oma seaduslike õiguste, sealhulgas väljendusvabaduse kaitseks. Hiljem määrati Iraani 2012. aasta parlamendivalimiste ja 2013. aasta presidendivalimiste ajal valimiskomisjoni juhiks. | 23.3.2012 |
| 74. | REZVANMA-NESH, Ali | Sugu: mees | Ajavahemikul 2010–2016 Alborzi piirkonna Karaji provintsi aseprokurör. Vastutav inimõiguste ränkade rikkumiste eest, muu hulgas oli osaline alaealise hukkamises. | 23.3.2012 |
| 79. | RASHIDI AGHDAM, Ali Ashraf | Sugu: mees | Teherani vanglasüsteemi (Tehran Prisons) tervise-, parandus- ja kasvatusküsimuste asedirektor. Endine Evini vangla ülem (2012–2015). Tema ametisoleku ajal halvenesid vanglatingimused ja teadete kohaselt vangide väärkohtlemine suurenes. 2012. aasta oktoobris alustas üheksa naisvangi näljastreiki, et protesteerida oma õiguste rikkumise ja vägivaldse kohtlemise vastu vangivalvurite poolt. | 12.3.2013 |
| 80. | KIASATI, Morteza | Sugu: mees | Teherani revolutsioonilise kohtu 54. filiaali ja Ahvāzi revolutsioonilise kohtu 4. filiaali kohtunik, kes mõistis surma neli araabia poliitvangi, kelleks olid kolm venda Taha Heidarian, Abbas Heidarian ja Abd al-Rahman Heidarian ning Ali Sharif. Nad vahistati, neid piinati ja nad poodi üles ilma nõuetekohase menetluseta. Nendele juhtumitele ja nõuetekohase menetluse puudumisele osutati 13. septembri 2012. aasta aruandes, mille oli koostanud ÜRO eriraportöör inimõiguste küsimustes Iraanis, ÜRO peasekretäri 22. augusti 2012. aasta aruandes Iraani kohta. | 12.3.2013 |
| 83. | JAFARI, Asadollah | Sugu: mees | Isfahani (Eşfahān) peaprokurör. Sellel ametikohal andis korralduse kasutada vägivalda meeleavaldajate vastu, kes tulid tänavale 2021. aasta novembris, et avaldada meelt veepuuduse vastu. Mõne tunnistuse kohaselt andis Jafari teada eraldi ameti loomisest, mis hakkab tegelema uurimiste läbiviimisega arreteeritud meeleavaldajate suhtes.
  Olles Mazandarani provintsi prokurör, soovitas Jafari määrata tema menetluses olevate juhtumite puhul surmanuhtluse, mis tõi kaasa arvukalt hukkamisi, sealhulgas avalikke hukkamisi, ning seda asjaoludel, mil surmanuhtluse määramine oli vastuolus rahvusvaheliste inimõigustega, sealhulgas seetõttu, et tegemist oli ebaproportsionaalse ja liigrange karistusega. Jafari vastutas ka ebaseaduslike vahistamiste ja bahai usku kinnipeetavate õiguste rikkumise eest alates nende vahistamisest kuni luureteenistuse kinnipidamiskeskuses üksikvangistuses hoidmiseni. | 12.3.2013 |
| 95. | VASEGHI, Leyla (teise nimega VASEQI, Layla, VASEGHI, Leila, VASEGHI, Layla) | Sünnikoht: Sari, Mazandaran Province (Iraan)
  Sünniaeg: 1352 (Iraani Hijri kalender), 1972 või 1973 (Gregoriuse kalender)
  Sugu: naine
  Amet: endine Shahr-e Qodsi kuberner ja linna julgeolekunõukogu ülem | Shahr-e Qodsi kuberneri ja linna julgeolekunõukogu ülemana alates 2019. aasta septembrist kuni 2021. aasta novembrini andis Leyla Vaseghi politseile ja teistele relvajõududele korralduse kasutada 2019. aasta novembri meeleavaldustel surmavaid vahendeid, põhjustades relvastamata meeleavaldajate ja teiste tsiviilisikute surma või vigastusi. Shahr-e Qodsi kuberneri ja linna julgeolekunõukogu ülemana vastutab Leyla Vaseghi inimõiguste raskete rikkumiste eest Iraanis. | 12.4.2021“ |

Nimi

Tuvastamisandmed

Põhjendus

Loetellu kandmise kuupäev

„1.

AHMADI-MOQADDAM, Esmail

Sünnikoht: Teheran (Iraan)

Sünniaeg: 1961

Sugu: mees

Alates 20. septembrist 2021 ülikooli ja kõrgema riikliku kaitseuuringute instituudi rektor. Endine relvajõudude peastaabi ülema vanemnõunik julgeolekuküsimustes. Iraani riikliku politsei ülem 2005. aastast kuni 2015. aasta alguseni. Samuti Iraani küberpolitsei (ELi loetellu kantud) juht 2011. aasta jaanuarist kuni 2015. aasta alguseni. Temale alluvad jõud ründasid julmalt rahumeelseid meeleavaldusi ning sooritasid 15. juunil 2009 vägivaldse öise rünnaku Teherani Ülikooli ühiselamutes. Endine Jeemeni rahvale toetust osutava Iraani peakorteri juht.

12.4.2011

20.

MOGHISSEH, Mohammad (teise nimega NASSERIAN)

Sugu: mees

Alates 2020. aasta novembrist ülemkohtu kohtunik. Endine Teherani revolutsioonilise kohtu 28. filiaali juht. Samuti peetakse teda vastutavaks bahai kogukonna liikmete süüdimõistmise eest. Tegeles valimisjärgsete kohtuasjadega. Määras ebaõiglastel kohtuprotsessidel ühiskondlikele ja poliitilistele aktivistidele ning ajakirjanikele pikaaegsed vangistused ja mõistis mitu meeleavaldajat ning ühiskondlikku ja poliitilist aktivisti surma.

12.4.2011

21.

MOHSENI-EJEI, Gholam-Hossein

Sünnikoht: Ejiyeh (Iraan)

Sünniaeg: umbes 1956

Sugu: mees

Alates 2021. aasta juulist ülemkohtunik. Lepitusnõukogu liige. Iraani peaprokurör 2009. aasta septembrist kuni 2014. aastani. Endine kohtusüsteemi juhi asetäitja (2014. aastast kuni 2021. aasta juulini) ja kohtusüsteemi kõneisik (2010–2019). Oli aastatel 2005–2009 luureminister. 2009. aasta valimiste ajal, kui ta oli luureminister, vastutasid tema alluvuses olevad luuretöötajad sadade aktivistide, ajakirjanike, dissidentide ja reformimeelsete poliitikute kinnipidamise ja piinamise ning neilt surve all valetunnistuste väljapressimise eest. Lisaks sunniti poliitikuid andma valetunnistusi väljakannatamatul ülekuulamisel, kus kasutati piinamist, väärkohtlemist, väljapressimist ning pereliikmete ähvardamist.

12.4.2011

22.

MORTAZAVI, Said (teise nimega MORTAZAVI, Saeed)

Sünnikoht: Meybod, Yazd (Iraan)

Sünniaeg: 1967

Sugu: mees

Sotsiaalhoolekande süsteemi ülem 2011. aastast kuni 2013. aastani. Teherani peaprokurör kuni 2009. aasta augustini. Teherani peaprokurörina andis välja üldise korralduse sadade aktivistide, ajakirjanike ja üliõpilaste kinnipidamiseks. 2010. aasta jaanuaris leiti parlamentaarse juurdluse käigus, et ta vastutab otseselt kolme vangi kinnipidamise eest, kes hiljem vahi all olles surid. Tema töösuhe lõpetati 2010. aasta augustis pärast seda, kui Iraani kohus uuris tema rolli nende kolme mehe surmas, kes peeti tema korraldusel pärast valimisi kinni.

2014. aasta novembris tunnistasid Iraani ametivõimud ametlikult tema osalust kinnipeetavate surmajuhtumites. Iraani kohus mõistis ta 19. augustil 2015 õigeks süüdistustes kolme noore mehe piinamise ja surma eest Kahrizaki kinnipidamiskeskuses 2009. aastal. Talle mõisteti 2017. aastal vanglakaristus ning ta vabastati 2019. aasta septembris. 2021. aasta augustis tegi Iraani ülemkohus otsuse, millega anti Said Mortazavile täielik toetus ja tühistati talle varasemalt mõistetud kaheaastane vanglakaristus.

12.4.2011

25.

SALAVATI, Abdolghassem

Sugu: mees

Alates 2019. aastast finantskuritegude erikohtu 4. filiaali kohtunik. Endine Teherani revolutsioonilise kohtu 15. filiaali juht. Teherani kohtu vastutav kohtunik. Vastutas valimisjärgsete juhtumite eest, oli juhtiv kohtunik 2009. aasta suve nn näidisprotsessidel, mõistis surma kaks näidisprotsessidel osalenud monarhisti. Määras rohkem kui sajale poliitilisele vangile, inimõiguslasele ja meeleavaldajale pikaajalise vangistuse.

2018. aastal esitatud aruannete kohaselt jätkas ta sarnaste karistuste määramist, ilma et oleks nõuetekohaselt järgitud õiglase ärakuulamise menetlust.

12.4.2011

28.

YASAGHI, Ali-Akbar

Sugu: mees

Ülemkohtu kohtunik, 13. osakonna juht. Fondi Setad-e Dieh tegevjuhi asetäitja. Mashhadi revolutsioonilise kohtu esimees (2001–2011). Tema juhtimisel toimunud kohtuistungid olid pealiskaudsed ja kinnised, kinni ei peetud süüdistatavate põhiõigustest. Kuna hukkamisotsuseid tehti massiliselt (ajavahemikul 2009. aasta suvest kuni 2011. aasta suveni kuni 550 hukkamisotsust), ei järgitud surmaotsuste tegemisel nõuetekohaselt õiglase ärakuulamise menetlust.

12.4.2011

30.

ESMAILI, Gholam-Hossein (teise nimega ESMAILI, Gholam Hossein)

Sugu: mees

Alates 2021. aasta augustist Iraani presidendi Ebrahim Raisi personaliülem. Alates 2019. aasta aprillist kuni 2021. aasta juulini kohtusüsteemi kõneisik. Endine Teherani kohtusüsteemi juht. Endine Iraani Vanglate Organisatsiooni juht. Oma ametis osales poliitiliste meeleavaldajate massilises kinnipidamises ning vanglasüsteemis toimunud väärkohtlemise varjamises.

12.4.2011

33.

ABBASZADEH-MESHKINI, Mahmoud

Sugu: mees

Parlamendi liige (alates 2020. aasta veebruarist) ning riigi julgeoleku ja välisasjade eest vastutava parlamendikomisjoni esimees. Endine Iraani kõrgema inimõiguste nõukogu nõunik (kuni 2019. aastani). Endine kõrgema inimõiguste nõukogu sekretär. Endine Ilami provintsi kuberner. Endine siseministeeriumi poliitikadirektor. Erakondade ja poliitiliste rühmituste tegevust käsitleva seaduse artikli 10 komitee esimehena vastutas meeleavalduste ja muude avalike ürituste korraldamiseks loa andmise ning erakondade registreerimise eest.

2010. aastal peatas ta Mousaviga seotud kahe reformimeelse erakonna – Iraani Islamistliku Osalusrinde (Islamic Iran Participation Front) ja Mudžahiidide Islamirevolutsiooni Organisatsiooni (Islamic Revolution Mujahedeen Organization) – tegevuse. Alates 2009. aastast on järjekindlalt ja pidevalt keelanud igasugused valitsusvälised kogunemised, piirates sellega põhiseaduslikku õigust meelt avaldada. Selle tagajärjel on vahistatud palju rahumeelseid meeleavaldajaid ning selline tegevus on vastuolus kogunemisvabadusega.

Lisaks keeldus ta 2009. aastal andmast opositsioonile luba korraldada mälestustseremooniat inimeste auks, kes tapeti presidendivalimiste üle toimunud meeleavalduste käigus.

10.10.2011

35.

AKHARIAN, Hassan

Sugu: mees

Alates 2015. aastast ELi loetellu kantud Rajaee Shahri vangla 5. osakonna ülem ja vastutab üksikvangistusse määramise eest. Endine Karajis asuva Rajaee Shahri vangla 1. osakonna ülem (kuni 2010. aasta juulini). Mitmed endised kinnipeetavad on teada andnud, et ta on kasutanud piinamist ning andnud korraldusi takistada kinnipeetavatele arstiabi andmist. Ühe Rajaee Shahri vangla kinnipeetava tunnistuse kohaselt peksid kõik vangivalvurid teda jõhkralt Akhariani täielikul teadmisel. Samuti on Akhariani ametiajal registreeritud vähemalt ühe kinnipeetava – Mohsen Beikvandi – väärkohtlemine ja surm. Beikvand suri 2010. aasta septembris. Teised vangid on andnud usutavaid ütlusi, et ta tapeti Hassan Akhariani antud korraldusel.

10.10.2011

36.

AVAEE, Seyyed Ali-Reza (teise nimega AVAEE, Seyyed Alireza; AVAIE, Alireza)

Sünnikoht: Dezful (Iraan)

Sünniaeg: 20.5.1956

Sugu: mees

Kuni 25. augustini 2021 justiitsminister. Endine eriuurimiste ameti direktor. Kuni 2016. aasta juulini siseministri asetäitja ja avaliku registri juhataja. Oli 2014. aasta aprillis kohtunike distsiplinaarkohtu nõunik. Endine Teherani kohtusüsteemi juht. Teherani kohtusüsteemi juhina vastutas inimõiguste rikkumiste, meelevaldsete vahistamiste, kinnipeetavate õiguste rikkumiste ning arvukate hukkamiste eest.

10.10.2011

46.

KAMALIAN, Behrouz (teise nimega Hackers Brain, Behrooz_Ice)

Sünnikoht: Teheran (Iraan)

Sünniaeg: 1983

Sugu: mees

Iraani režiimiga seotud küberrühma Ashiyaneh juht. Behrouz Kamaliani asutatud rühm Ashiyaneh Digital Security vastutab nii riigisisese opositsiooni esindajate ja reformimeelsete isikute kui ka välisriikide institutsioonide vastu toime pandud intensiivsete küberrünnakute eest. Kamaliani organisatsiooni Ashiyaneh tegevus aitas režiimil opositsiooni maha suruda ning selle raames pandi 2009. aastal mitmel korral toime inimõiguste raskeid rikkumisi. Nii Kamalian kui ka küberrühm Ashiyaneh tegutsesid vähemalt 2021. aasta detsembrini.

10.10.2011

47.

KHALILOLLAHI, Moussa (teise nimega KHALILOLLAHI, Mousa; ELAHI, Mousa Khalil)

Sünnikoht: Tabriz (Iraan)

Sünniaeg: 1963

Sugu: mees

Ida-Aserbaidžaani provintsi ülemkohtunik. Aastatel 2010–2019 Tabrisi (Tabrīz) prokurör. Oli seotud Sakineh Mohammadi-Ashtiani kohtuasjaga ja osales nõuetekohase menetluse õiguse rängas rikkumises.

10.10.2011

53.

TALA, Hossein (teise nimega TALA, Hosseyn)

Sünnikoht: Teheran (Iraan)

Sünniaeg: 1969

Sugu: mees

Kuni 2020. aastani Eslamshahri linnapea. Endine Iraani parlamendi liige. Kuni 2010. aasta septembrini Teherani provintsi kindralkuberner (farmandar), kes vastutas politseijõudude sekkumise ning seega meeleavalduste mahasurumise eest. Pälvis 2010. aasta detsembris autasu valimisjärgsetes repressioonides osalemise eest.

10.10.2011

55.

ZEBHI, Hossein

Sugu: mees

Kohtusüsteemi esimene asenõunik ja ülemkohtu kohtunik (eeskätt julgeolekuvastaste süütegude ja narkokuritegudega tegeleva ülemkohtu 41. filiaali juht). Iraani peaprokuröri asetäitja (2007–2015). Vastutas selles ametis kohtuasjade eest, mis algatati pärast 2009. aasta valimiste järgselt puhkenud meeleavaldusi ning mida lahendati inimõigusi rikkudes. Samuti toetas selles ametis liigrangeid karistusi narkokuritegude eest.

10.10.2011

56.

BAHRAMI, Mohammad- Kazem

Sugu: mees

Kuni 2021. aasta aprillini halduskohtu juht. Osales 2009. aastal relvajõudude kohtusüsteemi juhina rahumeelsete meeleavaldajate represseerimises.

10.10.2011

60.

Dr HOSSEINI, Mohammad (teise nimega dr HOSSEYNI, Seyyed Mohammad; Seyed, Sayyed ja Sayyid)

Sünnikoht: Rafsanjan, Kerman (Iraan)

Sünniaeg: 23.7.1961

Sugu: mees

Alates 2021. aasta augustist president Raisile alluv parlamentaarsete küsimuste eest vastutav asepresident. Endine president Mahmoud Ahmadinejadi nõunik ja fundamentalistliku poliitilise rühmituse YEKTA kõneisik. Kultuuri- ja islamijuhtimise minister (2009–2013). Iraani revolutsioonilise kaardiväe endise liikmena osales ajakirjanike represseerimises.

10.10.2011

62.

ZARGHAMI, Ezzatollah

Sünnikoht: Dezful (Iraan)

Sünniaeg: 22.7.1959

Sugu: mees

Alates 25. augustist 2021 kultuuri-, käsitööndus- ja turismiminister. Alates 2014. aastast küberruumi ülemnõukogu ja kultuurirevolutsiooni nõukogu liige. Iraani Islamivabariigi ringhäälingu (IRIB) juht kuni 2014. aasta novembrini. IRIBi juhina vastutas ta kogu programmivaliku eest. IRIB on kandnud üle kinnipeetutelt vägivallaga saadud ülestunnistusi ja mitmeid „näidisprotsesse” 2009. aasta augustis ja 2011. aasta detsembris. Nendega rikuti selgelt rahvusvahelisi norme õiglase kohtumenetluse ja nõuetekohase menetluse õiguse kohta.

23.3.2012

64.

KAZEMI, Toraj

Sugu: mees

ELi loetellu kantud küberpolitsei Teherani piirkonna üksuse ülem kuni 2020. aasta juunini. Oma ametis kuulutas välja valitsusse häkkerite töölevärbamise kampaania, et paremini kontrollida internetis liikuvat teavet ja rünnata „ohtlikke” saite.

23.3.2012

65.

LARIJANI, Sadeq

Sünnikoht: Najaf (Iraak)

Sünniaeg: 1960 või 1961. aasta august

Sugu: mees

Alates 29. detsembrist 2018 lepitusnõukogu juht. Endine kaitsenõukogu liige (kuni 2021. aasta septembrini). Endine kohtusüsteemi juht (aastatel 2009–2019). Kohtusüsteemi juhi ülesanne on anda nõusolek ja kinnitus karistustele, mis määratakse iga qesa (kättemaks), hodoud’i (jumalavastane kuritegu) ja ta’zirat’i (riigivastane kuritegu) eest. Nende karistuste hulka kuuluvad ka surmanuhtlus, piitsutamine ja amputeerimine. Seoses sellega on ta isiklikult kinnitanud arvukaid surmanuhtluseid (sealhulgas kividega surnuks loopimine, poomine, alaealiste hukkamine ja avalikud hukkamised, kus vangid puuakse tuhandete inimeste silme all sildade külge), rikkudes rahvusvahelisi standardeid. Nii on ta kaasa aidanud paljude inimeste hukkamisele. Samuti on ta andnud loa kehaliseks karistamiseks, näiteks süüdimõistetu jäsemete amputeerimiseks ja tema silmadesse happe tilgutamiseks. Pärast Sadeq Larijani ametisse astumist on poliitvangide, inimõiguste kaitsjate ja vähemuste meelevaldne vahistamine märkimisväärselt sagenenud. Samuti on Sadeq Larijani vastutav Iraani kohtumenetluste puhul õiglase kohtumenetluse õiguse süstemaatilise rikkumise eest.

23.3.2012

69.

MORTAZAVI, Seyyed Solat

Sünnikoht: Farsan, Tchar Mahal-o-Bakhtiari (lõunaosa) (Iraan)

Sünniaeg: 1967

Sugu: mees

Alates 5. septembrist 2021 Iraani täitevasjade valdkonna asepresident ja presidendi kantselei juhataja. Alates 16. septembrist 2019 kuni 2021. aasta septembrini juhtis Mostazafan Foundationi kinnisvaraharu, mis kuulus Iraani kõrgeima juhi Khāmene’ī otsesesse alluvusse. Kuni 2019. aasta novembrini Astan Qods Razavi sihtasutuse Teherani filiaali direktor. Suuruselt teise Iraani linna Mashhadi (kus viiakse regulaarselt täide avalikke hukkamisi) endine linnapea. Endine poliitiliste küsimuste eest vastutav siseministri asetäitja, kes nimetati ametisse 2009. aastal. Selles ametis vastutas nende isikute represseerimise juhtimise eest, kes võtsid sõna oma seaduslike õiguste, sealhulgas väljendusvabaduse kaitseks. Hiljem määrati Iraani 2012. aasta parlamendivalimiste ja 2013. aasta presidendivalimiste ajal valimiskomisjoni juhiks.

23.3.2012

74.

REZVANMA-NESH, Ali

Sugu: mees

Ajavahemikul 2010–2016 Alborzi piirkonna Karaji provintsi aseprokurör. Vastutav inimõiguste ränkade rikkumiste eest, muu hulgas oli osaline alaealise hukkamises.

23.3.2012

79.

RASHIDI AGHDAM, Ali Ashraf

Sugu: mees

Teherani vanglasüsteemi (Tehran Prisons) tervise-, parandus- ja kasvatusküsimuste asedirektor. Endine Evini vangla ülem (2012–2015). Tema ametisoleku ajal halvenesid vanglatingimused ja teadete kohaselt vangide väärkohtlemine suurenes. 2012. aasta oktoobris alustas üheksa naisvangi näljastreiki, et protesteerida oma õiguste rikkumise ja vägivaldse kohtlemise vastu vangivalvurite poolt.

12.3.2013

80.

KIASATI, Morteza

Sugu: mees

Teherani revolutsioonilise kohtu 54. filiaali ja Ahvāzi revolutsioonilise kohtu 4. filiaali kohtunik, kes mõistis surma neli araabia poliitvangi, kelleks olid kolm venda Taha Heidarian, Abbas Heidarian ja Abd al-Rahman Heidarian ning Ali Sharif. Nad vahistati, neid piinati ja nad poodi üles ilma nõuetekohase menetluseta. Nendele juhtumitele ja nõuetekohase menetluse puudumisele osutati 13. septembri 2012. aasta aruandes, mille oli koostanud ÜRO eriraportöör inimõiguste küsimustes Iraanis, ÜRO peasekretäri 22. augusti 2012. aasta aruandes Iraani kohta.

12.3.2013

83.

JAFARI, Asadollah

Sugu: mees

Isfahani (Eşfahān) peaprokurör. Sellel ametikohal andis korralduse kasutada vägivalda meeleavaldajate vastu, kes tulid tänavale 2021. aasta novembris, et avaldada meelt veepuuduse vastu. Mõne tunnistuse kohaselt andis Jafari teada eraldi ameti loomisest, mis hakkab tegelema uurimiste läbiviimisega arreteeritud meeleavaldajate suhtes.

Olles Mazandarani provintsi prokurör, soovitas Jafari määrata tema menetluses olevate juhtumite puhul surmanuhtluse, mis tõi kaasa arvukalt hukkamisi, sealhulgas avalikke hukkamisi, ning seda asjaoludel, mil surmanuhtluse määramine oli vastuolus rahvusvaheliste inimõigustega, sealhulgas seetõttu, et tegemist oli ebaproportsionaalse ja liigrange karistusega. Jafari vastutas ka ebaseaduslike vahistamiste ja bahai usku kinnipeetavate õiguste rikkumise eest alates nende vahistamisest kuni luureteenistuse kinnipidamiskeskuses üksikvangistuses hoidmiseni.

12.3.2013

95.

VASEGHI, Leyla (teise nimega VASEQI, Layla, VASEGHI, Leila, VASEGHI, Layla)

Sünnikoht: Sari, Mazandaran Province (Iraan)

Sünniaeg: 1352 (Iraani Hijri kalender), 1972 või 1973 (Gregoriuse kalender)

Sugu: naine

Amet: endine Shahr-e Qodsi kuberner ja linna julgeolekunõukogu ülem

Shahr-e Qodsi kuberneri ja linna julgeolekunõukogu ülemana alates 2019. aasta septembrist kuni 2021. aasta novembrini andis Leyla Vaseghi politseile ja teistele relvajõududele korralduse kasutada 2019. aasta novembri meeleavaldustel surmavaid vahendeid, põhjustades relvastamata meeleavaldajate ja teiste tsiviilisikute surma või vigastusi. Shahr-e Qodsi kuberneri ja linna julgeolekunõukogu ülemana vastutab Leyla Vaseghi inimõiguste raskete rikkumiste eest Iraanis.

12.4.2021“

---

| 12.4.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 114/75 |
| --- | --- | --- | --- |

12.4.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 114/75

---

NÕUKOGU OTSUS (ÜVJP) 2022/597,

11. aprill 2022,

millega edendatakse massihävitusrelvade leviku tõkestamise ja desarmeerimise valdkonnaga tegelevate sõltumatute mõttekodade Euroopa võrgustikku

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artikli 28 lõiget 1 ja artikli 31 lõiget 1,

võttes arvesse liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Ülemkogu võttis 12. detsembril 2003 vastu massihävitusrelvade leviku tõkestamise ELi strateegia (edaspidi „massihävitusrelvade leviku tõkestamise ELi strateegia“), mille III peatükis on esitatud loetelu meetmetest, mida on vaja võtta nii liidus kui ka kolmandates riikides massihävitusrelvade leviku vastu võitlemiseks. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Ülemkogu võttis 12. detsembril 2003 vastu massihävitusrelvade leviku tõkestamise ELi strateegia (edaspidi „massihävitusrelvade leviku tõkestamise ELi strateegia“), mille III peatükis on esitatud loetelu meetmetest, mida on vaja võtta nii liidus kui ka kolmandates riikides massihävitusrelvade leviku vastu võitlemiseks.

| (2) | Liit rakendab massihävitusrelvade leviku tõkestamise ELi strateegiat aktiivselt ja viib ellu selle III peatükis loetletud meetmeid, näiteks arendades vajalikke struktuure liidus. |
| --- | --- |

(2)

Liit rakendab massihävitusrelvade leviku tõkestamise ELi strateegiat aktiivselt ja viib ellu selle III peatükis loetletud meetmeid, näiteks arendades vajalikke struktuure liidus.

| (3) | Nõukogu võttis 8. detsembril 2008. aastal vastu järeldused ja dokumendi pealkirjaga „Euroopa Liidu uued tegevussuunad massihävitusrelvade ja nende kandesüsteemide leviku vastases võitluses“ (edaspidi „uued tegevussuunad“), milles sätestatakse, et massihävitusrelvade levik on jätkuvalt üks suuremaid julgeolekuprobleeme ning massihävitusrelvade leviku tõkestamise poliitika on ühise välis- ja julgeolekupoliitika (ÜVJP) oluline osa. |
| --- | --- |

(3)

Nõukogu võttis 8. detsembril 2008. aastal vastu järeldused ja dokumendi pealkirjaga „Euroopa Liidu uued tegevussuunad massihävitusrelvade ja nende kandesüsteemide leviku vastases võitluses“ (edaspidi „uued tegevussuunad“), milles sätestatakse, et massihävitusrelvade levik on jätkuvalt üks suuremaid julgeolekuprobleeme ning massihävitusrelvade leviku tõkestamise poliitika on ühise välis- ja julgeolekupoliitika (ÜVJP) oluline osa.

| (4) | Uutes tegevussuundades kutsub nõukogu pädevaid nõukogu koosseise ja organeid, komisjoni, teisi institutsioone ja liikmesriike üles võtma nimetatud dokumendi kohaseid konkreetseid järelmeetmeid. |
| --- | --- |

(4)

Uutes tegevussuundades kutsub nõukogu pädevaid nõukogu koosseise ja organeid, komisjoni, teisi institutsioone ja liikmesriike üles võtma nimetatud dokumendi kohaseid konkreetseid järelmeetmeid.

| (5) | Uutes tegevussuundades rõhutab nõukogu, et massihävitusrelvade leviku tõkestamiseks võetavate liidu meetmete jaoks võiks olla kasulik toetus, mida annab massihävitusrelvade leviku tõkestamise alal tegutsev valitsusväline võrgustik, kuhu kuuluvad liidu strateegilistele valdkondadele spetsialiseerunud välispoliitika instituudid ja uurimiskeskused, kes kasutavad ära juba olemas olevaid kasulikke võrgustikke. Sellist võrgustikku saaks laiendada, et see hõlmaks institutsioone kolmandates riikides. |
| --- | --- |

(5)

Uutes tegevussuundades rõhutab nõukogu, et massihävitusrelvade leviku tõkestamiseks võetavate liidu meetmete jaoks võiks olla kasulik toetus, mida annab massihävitusrelvade leviku tõkestamise alal tegutsev valitsusväline võrgustik, kuhu kuuluvad liidu strateegilistele valdkondadele spetsialiseerunud välispoliitika instituudid ja uurimiskeskused, kes kasutavad ära juba olemas olevaid kasulikke võrgustikke. Sellist võrgustikku saaks laiendada, et see hõlmaks institutsioone kolmandates riikides.

| (6) | Nõukogu võttis 19. novembril 2018 vastu ebaseaduslike tulirelvade ning väike- ja kergrelvade ning nende laskemoona vastast võitlust käsitleva ELi strateegia „Relvade turvalisuse tagamine, kodanike kaitsmine“ (edaspidi „ELi väike- ja kergrelvade strateegia“). ELi väike- ja kergrelvade strateegia asendas 2005. aastal vastu võetud ELi strateegia väike- ja kergrelvade ning nende laskemoona ebaseadusliku hankimise ja salakaubaveo vastaseks võitluseks. Ebaseaduslikud tulirelvad ning väike- ja kergrelvad põhjustavad jätkuvalt ebastabiilsust ja vägivalda liidus, selle lähinaabruses ja mujal maailmas. Ebaseaduslikud väikerelvad õhutavad relvavägivalda ja organiseeritud kuritegevust, samuti ülemaailmset terrorismi ja konflikte ning pidurdavad kestlikku arengut ja kriisiohjepüüdlusi. Need destabiliseerivad terveid piirkondi, riike ja nende ühiskondi ning muudavad tõsisemateks terrorirünnakute tagajärjed. Seetõttu on nõukogu võtnud kohustuse ennetada ja tõkestada väike- ja kergrelvade ning nende laskemoona ebaseaduslikku kaubandust ning propageerida seoses nende seadusliku kaubandusega vastutustundlikku käitumist. ELi väike- ja kergrelvade strateegias võetakse arvesse muutunud julgeolekukonteksti, sealhulgas liidu sisest terrorismiohtu ning arenguid väike- ja kergrelvade ehituses ja tehnoloogias, mis mõjutab valitsuste võimekust kõnealuse ohuga tegeleda. Samuti võetakse selles arvesse 2016. aasta üldise välis- ja julgeolekupoliitika strateegia juhtpõhimõtteid. |
| --- | --- |

(6)

Nõukogu võttis 19. novembril 2018 vastu ebaseaduslike tulirelvade ning väike- ja kergrelvade ning nende laskemoona vastast võitlust käsitleva ELi strateegia „Relvade turvalisuse tagamine, kodanike kaitsmine“ (edaspidi „ELi väike- ja kergrelvade strateegia“). ELi väike- ja kergrelvade strateegia asendas 2005. aastal vastu võetud ELi strateegia väike- ja kergrelvade ning nende laskemoona ebaseadusliku hankimise ja salakaubaveo vastaseks võitluseks. Ebaseaduslikud tulirelvad ning väike- ja kergrelvad põhjustavad jätkuvalt ebastabiilsust ja vägivalda liidus, selle lähinaabruses ja mujal maailmas. Ebaseaduslikud väikerelvad õhutavad relvavägivalda ja organiseeritud kuritegevust, samuti ülemaailmset terrorismi ja konflikte ning pidurdavad kestlikku arengut ja kriisiohjepüüdlusi. Need destabiliseerivad terveid piirkondi, riike ja nende ühiskondi ning muudavad tõsisemateks terrorirünnakute tagajärjed. Seetõttu on nõukogu võtnud kohustuse ennetada ja tõkestada väike- ja kergrelvade ning nende laskemoona ebaseaduslikku kaubandust ning propageerida seoses nende seadusliku kaubandusega vastutustundlikku käitumist. ELi väike- ja kergrelvade strateegias võetakse arvesse muutunud julgeolekukonteksti, sealhulgas liidu sisest terrorismiohtu ning arenguid väike- ja kergrelvade ehituses ja tehnoloogias, mis mõjutab valitsuste võimekust kõnealuse ohuga tegeleda. Samuti võetakse selles arvesse 2016. aasta üldise välis- ja julgeolekupoliitika strateegia juhtpõhimõtteid.

| (7) | Nõukogu võttis 26. juulil 2010 vastu otsuse 2010/430/ÜVJP, (1) millega loodi massihävitusrelvade leviku tõkestamise ja desarmeerimise valdkonnaga tegelevate sõltumatute mõttekodade Euroopa võrgustik ja milles sätestati, et selle otsuse tehnilist rakendamist teostab massihävitusrelvade leviku tõkestamise ELi konsortsium (edaspidi .„konsortsium“). |
| --- | --- |

(7)

Nõukogu võttis 26. juulil 2010 vastu otsuse 2010/430/ÜVJP, (1) millega loodi massihävitusrelvade leviku tõkestamise ja desarmeerimise valdkonnaga tegelevate sõltumatute mõttekodade Euroopa võrgustik ja milles sätestati, et selle otsuse tehnilist rakendamist teostab massihävitusrelvade leviku tõkestamise ELi konsortsium (edaspidi .„konsortsium“).

| (8) | Konsortsiumi valimine ainsaks toetusesaajaks on käesoleval juhul põhjendatud, kuna liit, keda toetavad liikmesriigid, soovib jätkata viljakat koostööd massihävitusrelvade leviku tõkestamise ja desarmeerimise valdkonnaga tegelevate sõltumatute mõttekodade Euroopa võrgustikuga, mis aitab luua Euroopa ühtse arusaama massihävitusrelvade leviku tõkestamisest ja desarmeerimisest, samuti aitab liidul välja töötada ja kujundada nimetatud valdkondade poliitikat ning suurendada liidu nähtavust. Konsortsiumi olemusest tulenevalt, st kuna konsortsiumi asutas liit ja ta sõltub täielikult liidu toetusest, on käesoleval juhul vajalik näha ette 100 %-line rahastamine. Konsortsiumil ei ole rahalisi omavahendeid ega seaduslikku õigust hankida muid rahalisi vahendeid. Peale selle on konsortsium loonud võrgustiku, mida juhivad kuus mõttekoda ning kuhu kuulub rohkem kui 100 mõttekoda, uurimiskeskust ja ülikoolide osakonda, ühendades peaaegu kõik liidus olemasolevad valitsusvälised eksperditeadmised massihävitusrelvade leviku tõkestamise ja desarmeerimise kohta, sealhulgas on võrgustikul üksused kõigis. |
| --- | --- |

(8)

Konsortsiumi valimine ainsaks toetusesaajaks on käesoleval juhul põhjendatud, kuna liit, keda toetavad liikmesriigid, soovib jätkata viljakat koostööd massihävitusrelvade leviku tõkestamise ja desarmeerimise valdkonnaga tegelevate sõltumatute mõttekodade Euroopa võrgustikuga, mis aitab luua Euroopa ühtse arusaama massihävitusrelvade leviku tõkestamisest ja desarmeerimisest, samuti aitab liidul välja töötada ja kujundada nimetatud valdkondade poliitikat ning suurendada liidu nähtavust. Konsortsiumi olemusest tulenevalt, st kuna konsortsiumi asutas liit ja ta sõltub täielikult liidu toetusest, on käesoleval juhul vajalik näha ette 100 %-line rahastamine. Konsortsiumil ei ole rahalisi omavahendeid ega seaduslikku õigust hankida muid rahalisi vahendeid. Peale selle on konsortsium loonud võrgustiku, mida juhivad kuus mõttekoda ning kuhu kuulub rohkem kui 100 mõttekoda, uurimiskeskust ja ülikoolide osakonda, ühendades peaaegu kõik liidus olemasolevad valitsusvälised eksperditeadmised massihävitusrelvade leviku tõkestamise ja desarmeerimise kohta, sealhulgas on võrgustikul üksused kõigis.

| (9) | Nõukogu võttis 10. märtsil 2014 vastu otsuse 2014/129/ÜVJP, (2) millega pikendati massihävitusrelvade leviku tõkestamise ja desarmeerimise valdkonnaga tegelevate sõltumatute mõttekodade Euroopa võrgustiku tegevuse edendamist ja rahalist toetamist liidu poolt kolme aasta võrra ning seati konsortsiumile ülesandeks kõnealuse otsuse tehniline rakendamine. |
| --- | --- |

(9)

Nõukogu võttis 10. märtsil 2014 vastu otsuse 2014/129/ÜVJP, (2) millega pikendati massihävitusrelvade leviku tõkestamise ja desarmeerimise valdkonnaga tegelevate sõltumatute mõttekodade Euroopa võrgustiku tegevuse edendamist ja rahalist toetamist liidu poolt kolme aasta võrra ning seati konsortsiumile ülesandeks kõnealuse otsuse tehniline rakendamine.

| (10) | Nõukogu võttis 3. aprillil 2017 vastu otsuse (ÜVJP) 2017/632, (3) millega pikendati otsuse 2014/129/ÜVJP kehtivust, et võimaldada tegevuste jätkuvat rakendamist kuni 2. juulini 2017. |
| --- | --- |

(10)

Nõukogu võttis 3. aprillil 2017 vastu otsuse (ÜVJP) 2017/632, (3) millega pikendati otsuse 2014/129/ÜVJP kehtivust, et võimaldada tegevuste jätkuvat rakendamist kuni 2. juulini 2017.

| (11) | Nõukogu võttis 4. juulil 2017 vastu otsuse (ÜVJP) 2017/1195, (4) millega pikendati otsuse 2014/129/ÜVJP rakendamisperioodi 3. juulist kuni 31. detsembrini 2017, et oleks võimalik korraldada 2017. aastal üks olulisemaid iga-aastaseid massihävitusrelvade leviku tõkestamise ja desarmeerimise konverentse ning jätkata konsortsiumi internetiplatvormi haldamist ja ajakohastamist. |
| --- | --- |

(11)

Nõukogu võttis 4. juulil 2017 vastu otsuse (ÜVJP) 2017/1195, (4) millega pikendati otsuse 2014/129/ÜVJP rakendamisperioodi 3. juulist kuni 31. detsembrini 2017, et oleks võimalik korraldada 2017. aastal üks olulisemaid iga-aastaseid massihävitusrelvade leviku tõkestamise ja desarmeerimise konverentse ning jätkata konsortsiumi internetiplatvormi haldamist ja ajakohastamist.

| (12) | Nõukogu võttis 26. veebruaril 2018 vastu otsuse (ÜVJP) 2018/299, (5) millega pikendati massihävitusrelvade leviku tõkestamise ja desarmeerimise valdkonnaga tegelevate sõltumatute mõttekodade Euroopa võrgustiku tegevuse edendamist ja rahalist toetamist liidu poolt kolme aasta võrra ning tehakse konsortsiumile ülesandeks kõnealuse otsuse tehniline rakendamine. |
| --- | --- |

(12)

Nõukogu võttis 26. veebruaril 2018 vastu otsuse (ÜVJP) 2018/299, (5) millega pikendati massihävitusrelvade leviku tõkestamise ja desarmeerimise valdkonnaga tegelevate sõltumatute mõttekodade Euroopa võrgustiku tegevuse edendamist ja rahalist toetamist liidu poolt kolme aasta võrra ning tehakse konsortsiumile ülesandeks kõnealuse otsuse tehniline rakendamine.

| (13) | Nõukogu võttis 16. aprillil 2021 vastu otsuse (ÜVJP) 2021/648, (6) millega pikendati otsuse (ÜVJP) 2018/299 rakendamisperioodi kuni 17. maini 2022 jätkuvast COVID-19 pandeemiast tulenevate rakendamisprobleemide tõttu, |
| --- | --- |

(13)

Nõukogu võttis 16. aprillil 2021 vastu otsuse (ÜVJP) 2021/648, (6) millega pikendati otsuse (ÜVJP) 2018/299 rakendamisperioodi kuni 17. maini 2022 jätkuvast COVID-19 pandeemiast tulenevate rakendamisprobleemide tõttu,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

1.   Tõhusa mitmepoolsuse, ennetamise ja kolmandate riikidega tehtava koostöö põhimõtetel rajanevate massihävitusrelvade leviku tõkestamise ELi strateegia ning ELi väike- ja kergrelvade strateegia tõhusama rakendamise toetamiseks pikendatakse massihävitusrelvade leviku tõkestamise ja desarmeerimise valdkonnaga tegelevate sõltumatute mõttekodade Euroopa võrgustiku tegevuse edendamist ja toetamist, et täita järgmisi eesmärke:

| a) | soodustada poliitilist ja julgeolekualast dialoogi ning pikaajalist diskussiooni massihävitusrelvade ja nende kandesüsteemide leviku vastases võitluses võetavate meetmete üle kodanikuühiskonnas ning eelkõige ekspertide, teadlaste ja akadeemikute vahel; |
| --- | --- |

a)

soodustada poliitilist ja julgeolekualast dialoogi ning pikaajalist diskussiooni massihävitusrelvade ja nende kandesüsteemide leviku vastases võitluses võetavate meetmete üle kodanikuühiskonnas ning eelkõige ekspertide, teadlaste ja akadeemikute vahel;

| b) | anda nõukogu asjaomastes ettevalmistavates organites osalejatele võimalus konsulteerida võrgustikuga massihävitusrelvade leviku tõkestamise, desarmeerimise ja relvaekspordi kontrolliga seotud küsimustes ning võimaldada liikmesriikide esindajatel osaleda konsortsiumi koosolekutel; |
| --- | --- |

b)

anda nõukogu asjaomastes ettevalmistavates organites osalejatele võimalus konsulteerida võrgustikuga massihävitusrelvade leviku tõkestamise, desarmeerimise ja relvaekspordi kontrolliga seotud küsimustes ning võimaldada liikmesriikide esindajatel osaleda konsortsiumi koosolekutel;

| c) | olla kasulikuks lähteplatvormiks massihävitusrelvade leviku tõkestamise ja desarmeerimise alastele liidu ja rahvusvahelise kogukonna meetmetele, eelkõige esitades aruandeid ja/või soovitusi liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja (edaspidi .„kõrge esindaja“) esindajatele; |
| --- | --- |

c)

olla kasulikuks lähteplatvormiks massihävitusrelvade leviku tõkestamise ja desarmeerimise alastele liidu ja rahvusvahelise kogukonna meetmetele, eelkõige esitades aruandeid ja/või soovitusi liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja (edaspidi .„kõrge esindaja“) esindajatele;

| d) | aidata suurendada kolmandate riikide teadlikkust massihävitusrelvade leviku ja desarmeerimise alastest probleemidest ja vajadusest teha koostööd liiduga ja mitmepoolsetel foorumitel, eelkõige ÜROs, et hoida ära kogu maailmas muret tekitavate massihävitusrelvade leviku alaste programmide loomine, nende elluviimist tõkestada ning need peatada ja võimaluse korral kaotada; |
| --- | --- |

d)

aidata suurendada kolmandate riikide teadlikkust massihävitusrelvade leviku ja desarmeerimise alastest probleemidest ja vajadusest teha koostööd liiduga ja mitmepoolsetel foorumitel, eelkõige ÜROs, et hoida ära kogu maailmas muret tekitavate massihävitusrelvade leviku alaste programmide loomine, nende elluviimist tõkestada ning need peatada ja võimaluse korral kaotada;

| e) | aidata arendada massihävitusrelvade leviku tõkestamise ja desarmeerimise alaseid eksperditeadmisi ja institutsioonilist suutlikkust liidu ja kolmandate riikide mõttekodades ja valitsustes, sealhulgas tugevdades massihävitusrelvade leviku tõkestamise ja desarmeerimise alast haridust, suurendades nooremate põlvkondade teadlikkust nendest küsimustest ning edendades selle valdkonna järgmise põlvkonna teadlaste ja praktikute, eelkõige naiste, ning loodus- ja tehnikateaduste teadlaste ja praktikute osalemist. |
| --- | --- |

e)

aidata arendada massihävitusrelvade leviku tõkestamise ja desarmeerimise alaseid eksperditeadmisi ja institutsioonilist suutlikkust liidu ja kolmandate riikide mõttekodades ja valitsustes, sealhulgas tugevdades massihävitusrelvade leviku tõkestamise ja desarmeerimise alast haridust, suurendades nooremate põlvkondade teadlikkust nendest küsimustest ning edendades selle valdkonna järgmise põlvkonna teadlaste ja praktikute, eelkõige naiste, ning loodus- ja tehnikateaduste teadlaste ja praktikute osalemist.

2.   Liidu toetatavad projektid hõlmavad järgmisi konkreetseid tegevusi:

| a) | vahendite tagamine selleks, et korraldada kolmandate riikide ja kodanikuühiskonnaga olulisi iga-aastaseid konverentse massihävitusrelvade leviku tõkestamise ja desarmeerimise teemal, et arutada ja määrata kindlaks edasised meetmed massihävitusrelvade ja nende kandesüsteemide leviku vastu võitlemiseks ning tavarelvadega seotud probleemide käsitlemiseks, sealhulgas väike- ja kergrelvade ning nende laskemoona salakaubaveo ja ülemäärase hankimise tõkestamiseks. Konverentsidega edendatakse samuti rahvusvahelisel tasandil massihävitusrelvade leviku tõkestamise ELi strateegiat ning ELi väike- ja kergrelvade strateegiat ning samuti liidu institutsioonide ja liidus tegutsevate mõttekodade rolli kõnealuses valdkonnas, eesmärgiga suurendada liidu sellealase poliitika nähtavust ning esitada kõrge esindaja esindajatele aruandeid ja/või soovitusi; |
| --- | --- |

a)

vahendite tagamine selleks, et korraldada kolmandate riikide ja kodanikuühiskonnaga olulisi iga-aastaseid konverentse massihävitusrelvade leviku tõkestamise ja desarmeerimise teemal, et arutada ja määrata kindlaks edasised meetmed massihävitusrelvade ja nende kandesüsteemide leviku vastu võitlemiseks ning tavarelvadega seotud probleemide käsitlemiseks, sealhulgas väike- ja kergrelvade ning nende laskemoona salakaubaveo ja ülemäärase hankimise tõkestamiseks. Konverentsidega edendatakse samuti rahvusvahelisel tasandil massihävitusrelvade leviku tõkestamise ELi strateegiat ning ELi väike- ja kergrelvade strateegiat ning samuti liidu institutsioonide ja liidus tegutsevate mõttekodade rolli kõnealuses valdkonnas, eesmärgiga suurendada liidu sellealase poliitika nähtavust ning esitada kõrge esindaja esindajatele aruandeid ja/või soovitusi;

| b) | vahendite tagamine liidu institutsioonide esindajate, liikmesriikide esindajate ja ekspertide iga-aastaste nõupidamiste korraldamiseks, et vahetada arvamusi desarmeerimise, massihävitusrelvade leviku tõkestamise ja relvaekspordi kontrolli olulistes küsimustes ja kriitilise tähtsusega arengute kohta, et esitada aruandeid ja/või soovitusi kõrge esindaja esindajatele; |
| --- | --- |

b)

vahendite tagamine liidu institutsioonide esindajate, liikmesriikide esindajate ja ekspertide iga-aastaste nõupidamiste korraldamiseks, et vahetada arvamusi desarmeerimise, massihävitusrelvade leviku tõkestamise ja relvaekspordi kontrolli olulistes küsimustes ja kriitilise tähtsusega arengute kohta, et esitada aruandeid ja/või soovitusi kõrge esindaja esindajatele;

| c) | vahendite tagamine sihtotstarbeliste seminaride korraldamiseks ekspertidele ja praktikutele kõikides massihävitusrelvade leviku tõkestamise ja desarmeerimise küsimustes, hõlmates nii mittetavarelvi kui ka tavarelvi, eesmärgiga esitada kõrge esindaja esindajatele aruandeid ja/või soovitusi; |
| --- | --- |

c)

vahendite tagamine sihtotstarbeliste seminaride korraldamiseks ekspertidele ja praktikutele kõikides massihävitusrelvade leviku tõkestamise ja desarmeerimise küsimustes, hõlmates nii mittetavarelvi kui ka tavarelvi, eesmärgiga esitada kõrge esindaja esindajatele aruandeid ja/või soovitusi;

| d) | vahendite tagamine selleks, et koostada ja avaldada poliitikadokumente, milles käsitletakse konsortsiumi pädevusse kuuluvaid teemasid ja pakutakse välja poliitilisi ja/või tegevuspoliitika valikuid; |
| --- | --- |

d)

vahendite tagamine selleks, et koostada ja avaldada poliitikadokumente, milles käsitletakse konsortsiumi pädevusse kuuluvaid teemasid ja pakutakse välja poliitilisi ja/või tegevuspoliitika valikuid;

| e) | vahendite tagamine jätkuvaks teadlikkuse suurendamiseks, koolitamiseks ning eksperditeadmiste kogumiseks ja institutsioonilise suutlikkuse arendamiseks massihävitusrelvade leviku tõkestamise ja desarmeerimise valdkonnas liidu ja kolmandate riikide mõttekodades ja valitsustes, kasutades selleks järgmist:






  — | hallatakse ja arendatakse edasi e-õppe kursust, mis hõlmab kõiki asjaomaseid massihävitusrelvade leviku tõkestamise ja desarmeerimise aspekte; |
| --- | --- | --- |

e)

vahendite tagamine jätkuvaks teadlikkuse suurendamiseks, koolitamiseks ning eksperditeadmiste kogumiseks ja institutsioonilise suutlikkuse arendamiseks massihävitusrelvade leviku tõkestamise ja desarmeerimise valdkonnas liidu ja kolmandate riikide mõttekodades ja valitsustes, kasutades selleks järgmist:

—

hallatakse ja arendatakse edasi e-õppe kursust, mis hõlmab kõiki asjaomaseid massihävitusrelvade leviku tõkestamise ja desarmeerimise aspekte;

| — | liidu ja kolmandate riikide üliõpilastele ja noortele diplomaatidele luuakse massihävitusrelvade leviku tõkestamise ja desarmeerimise alased praktikakohad; |
| --- | --- |

—

liidu ja kolmandate riikide üliõpilastele ja noortele diplomaatidele luuakse massihävitusrelvade leviku tõkestamise ja desarmeerimise alased praktikakohad;

| — | jätkatakse algatusega Young Women and Next Generation hõlmatud tegevusi ning mentorlusprogrammi; |
| --- | --- |

—

jätkatakse algatusega Young Women and Next Generation hõlmatud tegevusi ning mentorlusprogrammi;

| — | ÜRO desarmeerimisalases stipendiumiprogrammis osalejatele korraldatakse iga-aastaseid õppekülastusi Brüsselisse, et edendada massihävitusrelvade leviku tõkestamise, desarmeerimise ja relvaekspordi kontrolli alaseid liidu poliitikameetmeid ja suurendada nende nähtavust; |
| --- | --- |

—

ÜRO desarmeerimisalases stipendiumiprogrammis osalejatele korraldatakse iga-aastaseid õppekülastusi Brüsselisse, et edendada massihävitusrelvade leviku tõkestamise, desarmeerimise ja relvaekspordi kontrolli alaseid liidu poliitikameetmeid ja suurendada nende nähtavust;

| — | korraldatakse koolituskursus, et suurendada loodusteaduste üliõpilaste hulgas teadlikkust massihävitusrelvade leviku riskidest, sealhulgas nendest, mis tulenevad teaduse ja tehnoloogia arengust; |
| --- | --- |

—

korraldatakse koolituskursus, et suurendada loodusteaduste üliõpilaste hulgas teadlikkust massihävitusrelvade leviku riskidest, sealhulgas nendest, mis tulenevad teaduse ja tehnoloogia arengust;

| f) | vahendite tagamine internetipõhise platvormi ja seonduvate sotsiaalvõrgustike kontode haldamiseks, juhtimiseks ja arendamiseks, et soodustada kontaktide loomist, luua ainulaadne foorum desarmeerimise ja massihävitusrelvade leviku tõkestamise alasteks Euroopa teadusuuringuteks, edendada massihävitusrelvade leviku tõkestamise ja desarmeerimise sõltumatute mõttekodade Euroopa võrgustikku, luua suhted ülemaailmse massihävitusrelvade leviku tõkestamise ja desarmeerimise kogukonnaga ning edendada konsortsiumi pakutavaid koolitusvõimalusi seoses nii kohapeal läbiviidavate koolituste kui ka e-õppega. |
| --- | --- |

f)

vahendite tagamine internetipõhise platvormi ja seonduvate sotsiaalvõrgustike kontode haldamiseks, juhtimiseks ja arendamiseks, et soodustada kontaktide loomist, luua ainulaadne foorum desarmeerimise ja massihävitusrelvade leviku tõkestamise alasteks Euroopa teadusuuringuteks, edendada massihävitusrelvade leviku tõkestamise ja desarmeerimise sõltumatute mõttekodade Euroopa võrgustikku, luua suhted ülemaailmse massihävitusrelvade leviku tõkestamise ja desarmeerimise kogukonnaga ning edendada konsortsiumi pakutavaid koolitusvõimalusi seoses nii kohapeal läbiviidavate koolituste kui ka e-õppega.

Projektide üksikasjalik kirjeldus on esitatud lisas.

Artikkel 2

1.   Käesoleva otsuse rakendamise eest vastutab kõrge esindaja.

2.   Artikli 1 lõikes 2 osutatud tegevuste tehnilist rakendamist teostab konsortsium, kuhu kuuluvad strateegiliste uuringute sihtasutus (Fondation pour la Recherche Stratégique (FRS)), Frankfurti rahu-uuringute instituut (Peace Research Institute Frankfurt (HSFK/PRIF)), rahvusvahelise strateegiliste uuringute instituudi Euroopa büroo (International Institute for Strategic Studies Europe (IISS–Europe)), Stockholmi rahvusvaheline rahu-uuringute instituut (Stockholm International Peace Research Institute (SIPRI)), Roomas asuv rahvusvaheliste suhete instituut (International Affairs Institute (IAI)) ning Viini desarmeerimise ja massihävitusrelvade leviku tõkestamise keskus (Vienna Center for Disarmament and Non-Proliferation (VCDNP)). Konsortsium täidab seda ülesannet kõrge esindaja vastutusel. Konsortsium täidab oma ülesandeid kõrge esindaja vastutusel. Sel eesmärgil sõlmib kõrge esindaja konsortsiumiga vajalikud kokkulepped.

3.   Liikmesriigid ja Euroopa välisteenistus esitavad konsortsiumi uurimisprogrammides hindamiseks erilist huvi pakkuvad prioriteedid ja teemad, mida tuleks käsitleda töödokumentides ja seminaridel kooskõlas liidu poliitikaga.

Artikkel 3

1.   Lähtesumma artikli 1 lõikes 2 osutatud tegevusi katvate projektide rakendamiseks on 4 700 000 eurot.

2.   Kulutusi, mida rahastatakse lõikes 1 sätestatud summast, hallatakse vastavalt liidu üldeelarve suhtes kohaldatavatele menetlustele ja normidele.

3.   Järelevalvet lõikes 1 nimetatud kulude nõuetekohase rakendamise üle teostab komisjon. Sel eesmärgil sõlmib komisjon konsortsiumiga toetuslepingu. Rahastamislepingus sätestatakse, et konsortsium tagab liidu abi nähtavuse, mis vastab selle suurusele.

4.   Komisjon püüab sõlmida lõikes 3 osutatud lepingu niipea kui võimalik pärast käesoleva otsuse jõustumise kuupäeva. Komisjon teavitab nõukogu nimetatud protsessis esilekerkinud raskustest ja lepingu sõlmimise kuupäevast.

Artikkel 4

1.   Kõrge esindaja annab nõukogule käesoleva otsuse rakendamise kohta aru, lähtudes konsortsiumi poolt koostatud regulaarsetest aruannetest. Nimetatud aruannete põhjal viib nõukogu läbi hindamise.

2.   Komisjon annab aru artikli 1 lõikes 2 nimetatud projektide finantsaspektide kohta.

Artikkel 5

1.   Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

2.   Käesolev otsus kaotab kehtivuse 36 kuu möödumisel artikli 3 lõikes 3 osutatud lepingu sõlmimisest. Käesolev otsus kaotab kehtivuse kuue kuu möödumisel selle jõustumisest, kui nimetatud lepingut ei ole selle aja jooksul sõlmitud.

Luxembourg, 11. aprill 2022

Nõukogu nimel

eesistuja

J. BORRELL FONTELLES

---

(1)  Nõukogu 26. juuli 2010. aasta otsus 2010/430/ÜVJP, millega luuakse massihävitusrelvade leviku tõkestamise valdkonnaga tegelevate sõltumatute mõttekodade Euroopa võrgustik massihävitusrelvade leviku vastase ELi strateegia rakendamise toetamiseks (ELT L 202, 4.8.2010, lk 5).

1

(2)  Nõukogu 10. märtsi 2014. aasta otsus 2014/129/ÜVJP, millega edendatakse massihävitusrelvade leviku tõkestamise valdkonnaga tegelevate sõltumatute mõttekodade Euroopa võrgustikku massihävitusrelvade leviku vastase ELi strateegia rakendamise toetamiseks (ELT L 71, 12.3.2014, lk 3).

2

(3)  Nõukogu 3. aprilli 2017. aasta otsus (ÜVJP) 2017/632, millega muudetakse otsust 2014/129/ÜVJP, millega edendatakse massihävitusrelvade leviku tõkestamise valdkonnaga tegelevate sõltumatute mõttekodade Euroopa võrgustikku massihävitusrelvade leviku vastase ELi strateegia rakendamise toetamiseks (ELT L 90, 4.4.2017, lk 10.)

3

(4)  Nõukogu 4. juuli 2017. aasta otsus (ÜVJP) 2017/1195, millega muudetakse otsust 2014/129/ÜVJP, millega edendatakse massihävitusrelvade leviku tõkestamise valdkonnaga tegelevate sõltumatute mõttekodade Euroopa võrgustikku massihävitusrelvade leviku vastase ELi strateegia rakendamise toetamiseks (ELT L 172, 5.7.2017, lk 14).

4

(5)  Nõukogu 26. veebruari 2018. aasta otsus (ÜVJP) 2018/299, millega edendatakse massihävitusrelvade leviku tõkestamise ja desarmeerimise valdkonnaga tegelevate sõltumatute mõttekodade Euroopa võrgustikku massihävitusrelvade leviku vastase ELi strateegia rakendamise toetamiseks (ELT L 56, 28.2.2018, lk 46).

5

(6)  Nõukogu 16. aprilli 2021. aasta otsus (ÜVJP) 2021/648, millega muudetakse otsust (ÜVJP) 2018/299, millega edendatakse massihävitusrelvade leviku tõkestamise ja desarmeerimise valdkonnaga tegelevate sõltumatute mõttekodade Euroopa võrgustikku massihävitusrelvade leviku vastase ELi strateegia rakendamise toetamiseks (ELT L 133, 20.4.2021, lk 57).

6

---

LISA

PROJEKTIDOKUMENT

Massihävitusrelvade leviku tõkestamise ja desarmeerimise ELi konsortsium (IV etapp) – HR(2022) 34

17. jaanuar 2022

Massihävitusrelvade leviku tõkestamise ja desarmeerimise ELi konsortsiumi (EUNPDC) lõi Euroopa Liidu Nõukogu eesmärgiga luua sõltumatute mõttekodade Euroopa võrgustik, et edendada poliitilist ja julgeolekualast dialoogi ning pikaajalist arutelu massihävitusrelvade ja nende kandesüsteemide leviku vastases võitluses võetavate meetmete üle. Selline dialoog hõlmab ka tavarelvadega, sealhulgas väike- ja kergrelvadega seotud küsimusi. Kõnealune projekt käivitati 2010. aastal nõukogu otsusega 2010/430/ÜVJP ning EL pikendas kõnealuse projekti rakendamise toetamist veel kaheks etapiks – 2014. aastal ((ELi nõukogu otsus 2014/129/ÜVJP) ja 2018. aastal (ELi nõukogu otsus (ÜVJP) 2018/299). III etapi rakendamine viiakse lõpule 2022. aasta mais.

EUNPDC koosseisu kuuluvad praegu strateegiliste uuringute sihtasutus (Fondation pour la Recherche Stratégique (FRS)), rahvusvaheliste suhete instituut (Istituto Affari Internazionali (IAI)), rahvusvaheline strateegiliste uuringute instituut (International Institute for Strategic Studies (IISS)), Frankfurdi rahuuuringute instituut (Peace Research Institute Frankfurt (HSFK/PRIF)), Stockholmi Rahvusvaheline Rahu-uuringute Instituut (Stockholm International Peace Research Institute(SIPRI)) ning Viini desarmeerimise ja massihävitusrelvade leviku tõkestamise keskus (Vienna Center for Disarmament and Non-Proliferation(VCDNP)). Aastate jooksul on võrgustik laienenud, ning selle töös osaleb 104 liiget mõttekodade, uurimiskeskuste ja ülikoolide osakondade näol, mis asuvad kõigis ELi liikmesriikides ja veel kuues ELi mittekuuluvas riigis (Norra, Serbia, Šveits, Türgi, Ukraina, Ühendkuningriik).

Konsortsiumi ülesanne on koordineerida ja edendada võrgustiku tegevust ning teha selle eksperditeadmised ELile kättesaadavaks, et anda selle asjaomastele organitele teavet aruteludeks massihävitusrelvade leviku tõkestamise, relvastuskontrolli ja desarmeerimise poliitika üle ning esitada ideid, analüüse ja soovitusi. Konsortsium on seda ülesannet täitnud mitmesuguste tegevuste kaudu, sealhulgas rahvusvaheliste konverentside ja kohtumiste, haridustegevuse, väljaannete ja teavitustegevuse kaudu. Projekti III etapis on konsortsiumi töö ulatus järk-järgult laienenud, et reageerida vajadusele suurendada järgmise põlvkonna praktikute ja teadlaste ning loodusteaduste valdkonna töötajate suutlikkust, teadlikkust ja võimalusi desarmeerimise, massihävitusrelvade leviku tõkestamise ja relvastuskontrolli valdkonnas. Erilist tähelepanu on pööratud ka vajadusele kaasata kõnealusesse valdkonda rohkem naisi.

Desarmeerimise, massihävitusrelvade leviku tõkestamise ja relvastuskontrolli valdkonnas toimuvate pidevate arengute ja väljakutsete tõttu on konsortsiumi ja võrgustiku kokkukutsumine, uurimistegevus ja teavitustegevus ELi ja selle liikmesriikide jaoks eriti olulised. Tuginedes projekti eelmistes etappides tehtud tööle, kajastatakse käesolevas dokumendis, kuidas EUNPDC IV etapi tegevuste jätkamine võimaldab konsortsiumil ja võrgustikul toetada ELi tööd selles olulises valdkonnas.

1.   Üldjuhtimine

Üldjuhtimise raames jätkab SIPRI konsortsiumi ning massihävitusrelvade leviku tõkestamise ja desarmeerimise valdkonnaga tegelevate sõltumatute mõttekodade Euroopa võrgustiku (edaspidi „võrgustik“) tegevuse jälgimist ja koordineerimist, sealhulgas korraldades juhtkomitee kohtumisi Euroopa välisteenistuse, Euroopa Komisjoni ja konsortsiumi esindajate vahel ning täites aruandekohustusi. See hõlmab ka ülesannet laiendada veelgi võrgustiku mitmekesisust teadusvaldkondade, geograafia, soo ja vanuse osas. Üldjuhtimine hõlmab ka aega, et kõik konsortsiumi liikmed saaksid täita üldisi juhtimisülesandeid (nt koordineerimiskoosolekutel osalemine, koordinaatorile panuste esitamine) ja nähtavusega seotud kulusid.

IV etapp (2022–2025) hõlmab ka järgmist:

| — | Konsortsiumi liikmete, Euroopa välisteenistuse ja Euroopa Komisjoni esindajatest koosneva EUNPDC programmikomitee loomine, et anda panus iga-aastase konverentsi ja muude projektide (nt konsultatiivkohtumine, väljaanded ja sihtotstarbelised seminarid) sisusse ja korraldamisse. |
| --- | --- |

—

Konsortsiumi liikmete, Euroopa välisteenistuse ja Euroopa Komisjoni esindajatest koosneva EUNPDC programmikomitee loomine, et anda panus iga-aastase konverentsi ja muude projektide (nt konsultatiivkohtumine, väljaanded ja sihtotstarbelised seminarid) sisusse ja korraldamisse.

| — | Kuus suulist (virtuaalset või füüsilise kohalolekuga) teabekoosolekut CONOPile, COARMile ja muudele ELi organitele, kui see on asjakohane, võrgustiku või konsortsiumi liikmetega seotud ekspertide poolt ja Euroopa välisteenistuse taotlusel (varem läbi viidud kasutajatoe projekti kaudu). |
| --- | --- |

—

Kuus suulist (virtuaalset või füüsilise kohalolekuga) teabekoosolekut CONOPile, COARMile ja muudele ELi organitele, kui see on asjakohane, võrgustiku või konsortsiumi liikmetega seotud ekspertide poolt ja Euroopa välisteenistuse taotlusel (varem läbi viidud kasutajatoe projekti kaudu).

2.   Projektide kirjeldus

Kõigi projektide puhul on valdkondadevahelised eesmärgid järgmised:

| — | Soolise ja geograafilise mitmekesisuse tagamine kõigis tegevustes |
| --- | --- |

—

Soolise ja geograafilise mitmekesisuse tagamine kõigis tegevustes

| — | Massihävitusrelvade leviku tõkestamise ja desarmeerimise järgmise põlvkonna ekspertide toetamine |
| --- | --- |

—

Massihävitusrelvade leviku tõkestamise ja desarmeerimise järgmise põlvkonna ekspertide toetamine

2.1.   Iga-aastase massihävitusrelvade leviku tõkestamise ja desarmeerimise teemalise konverentsi korraldamine IAI)

Projekti eesmärk ja kirjeldus

Iga-aastasel konverentsil, kus osalevad ELi, assotsieerunud riikide ja kolmandate riikide valitsuste eksperdid ja sõltumatud mõttekojad ning muud akadeemilised eksperdid, arutatakse ja määratakse kindlaks edasised meetmed massihävitusrelvade ja nende kandesüsteemide leviku vastu võitlemiseks ning tavarelvadega seotud probleemide käsitlemiseks, sealhulgas väike- ja kergrelvade ning nende laskemoona salakaubaveo ja ülemäärase hankimise tõkestamiseks ning samuti kujunemisjärgus tehnoloogiatega seotud riskid ja võimalused.

IV etapis (2022–2025) hõlmab see tegevus ühe iga-aastase konverentsi korraldamist aastas. Konsortsiumi eesmärk on korraldada konverents osalejate füüsilise kohalolekuga, kuid võimalusega edastada otseülekanne üritusest osaliselt või kogu üritusest. Kui COVID-19 pandeemiaga seotud reisi- ja koosolekupiirangute kohaldamist jätkatakse, on konsortsium valmis kohandama selle ürituse vormi, nagu ta on juba teinud III etapis. Lisaks:

| — | Võrgustiku koosolek toimub osalejate füüsilise kohalolekuga vahetult pärast iga-aastast konverentsi. Kogu aasta jooksul toimuvad võrgustiku täiendavad virtuaalsed koosolekud. |
| --- | --- |

—

Võrgustiku koosolek toimub osalejate füüsilise kohalolekuga vahetult pärast iga-aastast konverentsi. Kogu aasta jooksul toimuvad võrgustiku täiendavad virtuaalsed koosolekud.

| — | Nn järgmise põlvkonna kohtumine korraldatakse paralleelselt iga-aastase konverentsiga, kuid see on seotud muude noori eksperte kaasavate tegevustega (vt käesoleva dokumendi punkt 2.6). |
| --- | --- |

—

Nn järgmise põlvkonna kohtumine korraldatakse paralleelselt iga-aastase konverentsiga, kuid see on seotud muude noori eksperte kaasavate tegevustega (vt käesoleva dokumendi punkt 2.6).

| — | Konverentsil kutsutakse osalema EUNPDC mentorlusprogrammi juhendatavad isikud. |
| --- | --- |

—

Konverentsil kutsutakse osalema EUNPDC mentorlusprogrammi juhendatavad isikud.

Projekti tulemused

| — | Euroopa juhtimisel hoitakse jätkuvalt elus oluline massihävitusrelvade leviku tõkestamise ja desarmeerimise alane suurkonverents, mis on endiselt peamiseks platvormiks strateegiliste arutelude edendamiseks massihävitusrelvade ja nende kandesüsteemide leviku vastu võitlemiseks võetavate meetmete ja omavahel seotud desarmeerimiseesmärkide üle, et käsitleda tavarelvadega, sealhulgas väike- ja kergrelvade ning nende laskemoona salakaubaveo ja ülemäärase hankimise tõkestamisega seotud probleeme. |
| --- | --- |

—

Euroopa juhtimisel hoitakse jätkuvalt elus oluline massihävitusrelvade leviku tõkestamise ja desarmeerimise alane suurkonverents, mis on endiselt peamiseks platvormiks strateegiliste arutelude edendamiseks massihävitusrelvade ja nende kandesüsteemide leviku vastu võitlemiseks võetavate meetmete ja omavahel seotud desarmeerimiseesmärkide üle, et käsitleda tavarelvadega, sealhulgas väike- ja kergrelvade ning nende laskemoona salakaubaveo ja ülemäärase hankimise tõkestamisega seotud probleeme.

| — | Kolmandate riikide valitsusametnike, teadusringkondade ja kodanikuühiskonna hulgas suurendatakse massihävitusrelvade ning väike- ja kergrelvade leviku tõkestamist ning keemiliste, bioloogiliste, kiirgus- ja tuumaohtusid käsitleva liidu poliitika nähtavust ning sellealast teadlikkust. |
| --- | --- |

—

Kolmandate riikide valitsusametnike, teadusringkondade ja kodanikuühiskonna hulgas suurendatakse massihävitusrelvade ning väike- ja kergrelvade leviku tõkestamist ning keemiliste, bioloogiliste, kiirgus- ja tuumaohtusid käsitleva liidu poliitika nähtavust ning sellealast teadlikkust.

| — | Edendatakse võrgustiku rolli ja sidusust ning liidu rolli selles valdkonnas. |
| --- | --- |

—

Edendatakse võrgustiku rolli ja sidusust ning liidu rolli selles valdkonnas.

| — | Kogutakse massihävitusrelvade leviku tõkestamise ja desarmeerimise alaseid eksperditeadmisi riikides, kus see ei ole piisav, sealhulgas kolmandates riikides, pöörates erilist tähelepanu järgmise põlvkonna toetamisele. |
| --- | --- |

—

Kogutakse massihävitusrelvade leviku tõkestamise ja desarmeerimise alaseid eksperditeadmisi riikides, kus see ei ole piisav, sealhulgas kolmandates riikides, pöörates erilist tähelepanu järgmise põlvkonna toetamisele.

| — | Esitatakse tegevusele suunatud soovitused, millega parandatakse massihävitusrelvade leviku vastase ELi strateegia ning ELi väike- ja kergrelvade strateegia rakendamist ning rajatakse kasulik lähteplatvorm liidu ja rahvusvahelise kogukonna tegevusele seoses massihävitusrelvade leviku vastase võitluse ja tavarelvadega. |
| --- | --- |

—

Esitatakse tegevusele suunatud soovitused, millega parandatakse massihävitusrelvade leviku vastase ELi strateegia ning ELi väike- ja kergrelvade strateegia rakendamist ning rajatakse kasulik lähteplatvorm liidu ja rahvusvahelise kogukonna tegevusele seoses massihävitusrelvade leviku vastase võitluse ja tavarelvadega.

| — | Suurendatakse liidu institutsioonide, liikmesriikide, kodanikuühiskonna ja kolmandate riikide teadlikkust ja teadmisi massihävitusrelvade ja nende kandesüsteemidega seotud ohtudest, võimaldades neid paremini ennetada. |
| --- | --- |

—

Suurendatakse liidu institutsioonide, liikmesriikide, kodanikuühiskonna ja kolmandate riikide teadlikkust ja teadmisi massihävitusrelvade ja nende kandesüsteemidega seotud ohtudest, võimaldades neid paremini ennetada.

2.2.   Iga-aastase massihävitusrelvade leviku tõkestamise ja desarmeerimise teemalise konsultatiivkohtumise korraldamine FRS)

Projekti eesmärk ja kirjeldus

Konsultatiivkohtumistel, kus osalevad ELi, liikmesriikide ja mõttekodade esindajad, käsitletakse liidu lühi- ja pikaajalisi probleeme massihävitusrelvade leviku tõkestamise ja desarmeerimise valdkonnas, eelkõige massihävitusrelvi ja nende kandevahendeid, tavarelvi, sealhulgas väike- ja kergrelvi, uut liiki relvi ja kandesüsteeme.

Projekti IV etapis hõlmab see tegevus ühe konsultatiivkohtumise korraldamist aastas, mis on jagatud kaheks osaks, millest kumbki hõlmab CONOPi ja COARMiga seotud küsimusi, ning sellega seotud aruannete ja/või soovituste koostamist. Nende ürituste kavad valmistatakse ette tihedas koostöös Euroopa välisteenistusega ja nõukogu ÜVJP töörühmadega, mis tegelevad massihävitusrelvade leviku tõkestamise ja desarmeerimisega (CODUN/CONOP) ning relvaekspordi kontrolliga (COARM). Vajaduse korral konsulteeritakse täiendavate asutustega (nt Euroopa välisteenistuse kosmosevaldkonna töökond). Täpsemalt:

| — | Iga-aastane konsultatiivkohtumine kestab kuni kaks päeva ning on jagatud COARPi ja COARMi koosolekuteks. Sellega nähakse ette, et mõlemal kõnealusel CONOPi ja COARMi kohtumisel osaleb kohapeal kuni 50 isikut Euroopa mõttekodadest, ELi liikmesriikidest ja ELi institutsioonidest, kes on spetsialiseerunud massihävitusrelvade desarmeerimise ja massihävitusrelvade leviku tõkestamise ning tavarelvade, sealhulgas väike- ja kergrelvadega seotud küsimustele, samuti kujunemisjärgus tehnoloogiatele. |
| --- | --- |

—

Iga-aastane konsultatiivkohtumine kestab kuni kaks päeva ning on jagatud COARPi ja COARMi koosolekuteks. Sellega nähakse ette, et mõlemal kõnealusel CONOPi ja COARMi kohtumisel osaleb kohapeal kuni 50 isikut Euroopa mõttekodadest, ELi liikmesriikidest ja ELi institutsioonidest, kes on spetsialiseerunud massihävitusrelvade desarmeerimise ja massihävitusrelvade leviku tõkestamise ning tavarelvade, sealhulgas väike- ja kergrelvadega seotud küsimustele, samuti kujunemisjärgus tehnoloogiatele.

| — | Konsultatiivkohtumine peetakse kahe päeva jooksul füüsilise kohalviibimise formaadis, et suurendada osalejate vahelist suhtlust nii palju kui võimalik. |
| --- | --- |

—

Konsultatiivkohtumine peetakse kahe päeva jooksul füüsilise kohalviibimise formaadis, et suurendada osalejate vahelist suhtlust nii palju kui võimalik.

Projekti tulemused

| — | Massihävitusrelvade leviku päevakohaseid suundumusi käsitleva teabe ja analüüside vahetamine liikmesriikide poliitikute ja teadusekspertide, samuti Euroopa välisteenistuse ja muude liidu institutsioonide spetsialistide vahel. |
| --- | --- |

—

Massihävitusrelvade leviku päevakohaseid suundumusi käsitleva teabe ja analüüside vahetamine liikmesriikide poliitikute ja teadusekspertide, samuti Euroopa välisteenistuse ja muude liidu institutsioonide spetsialistide vahel.

| — | Arutelu teemal, millised on parimad viisid ja vahendid massihävitusrelvade leviku vastast võitlust käsitleva liidu poliitika rakendamiseks. |
| --- | --- |

—

Arutelu teemal, millised on parimad viisid ja vahendid massihävitusrelvade leviku vastast võitlust käsitleva liidu poliitika rakendamiseks.

| — | Sõltumatute Euroopa mõttekodade poolt konstruktiivse tagasiside pakkumine liidule massihävitusrelvade leviku vastase ELi strateegia ning ELi väike- ja kergrelvade strateegia kohta ning praktikute soovitused teadlastele kõige asjakohasemate edasist uurimist vajavate poliitikateemade kohta. |
| --- | --- |

—

Sõltumatute Euroopa mõttekodade poolt konstruktiivse tagasiside pakkumine liidule massihävitusrelvade leviku vastase ELi strateegia ning ELi väike- ja kergrelvade strateegia kohta ning praktikute soovitused teadlastele kõige asjakohasemate edasist uurimist vajavate poliitikateemade kohta.

| — | Massihävitusrelvade leviku tõkestamise ja desarmeerimise valdkonna asjakohaste küsimuste kindlakstegemine poliitikast lähtuvate aruannete koostamiseks. |
| --- | --- |

—

Massihävitusrelvade leviku tõkestamise ja desarmeerimise valdkonna asjakohaste küsimuste kindlakstegemine poliitikast lähtuvate aruannete koostamiseks.

| — | Poliitikast lähtuvate aruannete koostamine ja tegevussoovituste esitamine kõrge esindaja esindajatele. |
| --- | --- |

—

Poliitikast lähtuvate aruannete koostamine ja tegevussoovituste esitamine kõrge esindaja esindajatele.

2.3.   Üheksa massihävitusrelvade leviku tõkestamise ja desarmeerimise eriseminari korraldamine

Projekti eesmärk ja kirjeldus

Eriseminaride peamine eesmärk on võrgustiku, liidu ja selle liikmesriikide vaheliste sihtotstarbeliste nõupidamiste korraldamine, et käsitleda olulisi sündmusi ja ELi poliitikavalikuid ning pakkuda võrgustikule, liikmesriikidele ja ELi institutsioonidele võimalus suhelda sihtrühmadega liidus ja väljaspool liitu.

Projekti raames korraldatakse kuni üheksa ekspertide eriseminari ning koostatakse nendega seonduv kirjalik kokkuvõte. IV etapis:

| — | Korraldatakse kolm füüsilist seminari kohapeal ja kuus virtuaalset seminari. |
| --- | --- |

—

Korraldatakse kolm füüsilist seminari kohapeal ja kuus virtuaalset seminari.

| — | Seminaride korraldamise raames tellitakse võrgustiku, konsortsiumi või vajaduse korral muude instituutidega seotud asjaomastelt ekspertidelt seminari teemale keskenduv sihtotstarbeline kirjalik kokkuvõte. Need kokkuvõtted edastatakse kas enne seminari taustadokumendina või pärast seda, et anda ülevaade peamistest järeldustest. Sihtotstarbelised kokkuvõtted avaldatakse konsortsiumi veebisaidil. |
| --- | --- |

—

Seminaride korraldamise raames tellitakse võrgustiku, konsortsiumi või vajaduse korral muude instituutidega seotud asjaomastelt ekspertidelt seminari teemale keskenduv sihtotstarbeline kirjalik kokkuvõte. Need kokkuvõtted edastatakse kas enne seminari taustadokumendina või pärast seda, et anda ülevaade peamistest järeldustest. Sihtotstarbelised kokkuvõtted avaldatakse konsortsiumi veebisaidil.

| — | Euroopa välisteenistus võib kirjaliku ülevaate asemel taotleda ka eraldiseisvaid ülevaateid (varem kasutajatoe dokumendid), milles keskendutakse eriseminari teemale. |
| --- | --- |

—

Euroopa välisteenistus võib kirjaliku ülevaate asemel taotleda ka eraldiseisvaid ülevaateid (varem kasutajatoe dokumendid), milles keskendutakse eriseminari teemale.

Projekti tulemused

| — | Massihävitusrelvade leviku päevakohaseid suundumusi käsitleva teabe ja analüüside vahetamine liikmesriikide poliitikute ja teadusekspertide, samuti Euroopa välisteenistuse ja muude liidu institutsioonide spetsialistide vahel. |
| --- | --- |

—

Massihävitusrelvade leviku päevakohaseid suundumusi käsitleva teabe ja analüüside vahetamine liikmesriikide poliitikute ja teadusekspertide, samuti Euroopa välisteenistuse ja muude liidu institutsioonide spetsialistide vahel.

| — | Arutelu teemal, millised on parimad viisid ja vahendid massihävitusrelvade leviku vastast võitlust käsitleva liidu poliitika rakendamiseks. |
| --- | --- |

—

Arutelu teemal, millised on parimad viisid ja vahendid massihävitusrelvade leviku vastast võitlust käsitleva liidu poliitika rakendamiseks.

| — | Sõltumatute liidu mõttekodade poolt konstruktiivse tagasiside pakkumine liidule massihävitusrelvade ning väike- ja kergrelvade leviku vastase võitluse strateegiate kohta ning praktikute soovitused mõttekodadele kõige asjakohasemate edasist uurimist vajavate poliitikateemade kohta. |
| --- | --- |

—

Sõltumatute liidu mõttekodade poolt konstruktiivse tagasiside pakkumine liidule massihävitusrelvade ning väike- ja kergrelvade leviku vastase võitluse strateegiate kohta ning praktikute soovitused mõttekodadele kõige asjakohasemate edasist uurimist vajavate poliitikateemade kohta.

| — | Massihävitusrelvade leviku tõkestamise ja desarmeerimise valdkonna asjakohaste küsimuste kindlakstegemine poliitikast lähtuvate aruannete koostamiseks. |
| --- | --- |

—

Massihävitusrelvade leviku tõkestamise ja desarmeerimise valdkonna asjakohaste küsimuste kindlakstegemine poliitikast lähtuvate aruannete koostamiseks.

| — | Poliitikast lähtuvate aruannete ja tegevussoovituse koostamine kõrge esindaja esindajatele. Neid aruandeid levitatakse asjaomastes liidu institutsioonides ja liikmesriikides. |
| --- | --- |

—

Poliitikast lähtuvate aruannete ja tegevussoovituse koostamine kõrge esindaja esindajatele. Neid aruandeid levitatakse asjaomastes liidu institutsioonides ja liikmesriikides.

2.4.   ELi massihävitusrelvade leviku tõkestamist ja desarmeerimist käsitleva 15 poliitikadokumendi avaldamine SIPRI)

Projekti eesmärk ja kirjeldus

Projekti raames koostatakse ja avaldatakse kuni 15 poliitikadokumenti. Poliitikadokumendid tellib konsortsium ja need koostab peamiselt konsortsium või võrgustik, et tagada seisukohtade tasakaalustatud ja mitmekülgne esindatus soo ning temaatiliste ja piirkondlike eksperditeadmiste osas. Võimaluse korral kutsutakse poliitikadokumentidega seotud töös osalema järgmise põlvkonna spetsialistid, et aidata kaasa nende ametialasele arengule. Need dokumendid kajastavad konsortsiumi ülesannete hulka kuuluvaid teemasid. Igas dokumendis esitatakse soovitused/poliitikavalikud. Kõik poliitikadokumendid avaldatakse konsortsiumi veebisaidil.

Projekti tulemused

| — | Paraneb eelkõige ekspertide, teadlaste ja akadeemikute poliitiline ja julgeolekuga seotud dialoog, kus käsitletakse massihävitusrelvade ja nende kandesüsteemide leviku vastase võitluse, relvastuskontrolli ning desarmeerimise meetmeid. |
| --- | --- |

—

Paraneb eelkõige ekspertide, teadlaste ja akadeemikute poliitiline ja julgeolekuga seotud dialoog, kus käsitletakse massihävitusrelvade ja nende kandesüsteemide leviku vastase võitluse, relvastuskontrolli ning desarmeerimise meetmeid.

| — | Suurem teadlikkus, teadmised ja arusaamine kodanikuühiskonnas, massihävitusrelvade leviku tõkestamise valdkonnaga tegelevate sõltumatute mõttekodade Euroopa võrgustikus ja valitsustes liidu massihävitusrelvade leviku tõkestamise, relvastuskontrolli ja desarmeerimise poliitikameetmetest. |
| --- | --- |

—

Suurem teadlikkus, teadmised ja arusaamine kodanikuühiskonnas, massihävitusrelvade leviku tõkestamise valdkonnaga tegelevate sõltumatute mõttekodade Euroopa võrgustikus ja valitsustes liidu massihävitusrelvade leviku tõkestamise, relvastuskontrolli ja desarmeerimise poliitikameetmetest.

| — | Kõrgele esindajale, liidu institutsioonidele ja liikmesriikidele esitatakse poliitilisi ja/või tegevuspoliitilisi valikuid. |
| --- | --- |

—

Kõrgele esindajale, liidu institutsioonidele ja liikmesriikidele esitatakse poliitilisi ja/või tegevuspoliitilisi valikuid.

| — | Liidu tasandil massihävitusrelvade leviku tõkestamise, relvastuskontrolli ja desarmeerimise meetmete väljatöötamist abistatakse ideede, teabe ja analüüside esitamisega. |
| --- | --- |

—

Liidu tasandil massihävitusrelvade leviku tõkestamise, relvastuskontrolli ja desarmeerimise meetmete väljatöötamist abistatakse ideede, teabe ja analüüside esitamisega.

2.5.   Massihävitusrelvade leviku tõkestamise ja desarmeerimise valdkonnaga seotud hariduse edendamine ja tugevdamine

Projekt hõlmab järgmisi tegevusi:

2.5.1.   ELi massihävitusrelvade leviku tõkestamise ja desarmeerimise valdkonna e-õppe taristu ja kursuste ajakohastamine PRIF)

Projekti eesmärk ja kirjeldus

Tegevuses keskendutakse II ja III etapis välja töötatud e-õppe vahendi ülemaailmsele levitamisele ja kasutamisele. Kursus koosneb praegu 20 õppeüksusest, mis käsitlevad kõiki asjakohaseid massihävitusrelvade leviku tõkestamise ja desarmeerimisega seotud küsimusi. IV etapis ajakohastatakse korrapäraselt kõiki 20 üksust, et anda õpilastele värskeimad faktid ja arvandmed. Kuna massihävitusrelvade leviku tõkestamise ja desarmeerimise valdkonnas on viimastel aastatel toimunud märkimisväärseid muutusi, keskendutakse selles etapis aastatel 2014–2017 välja töötatud 15 algse õppeüksuse olulisele ajakohastamisele nende sisu, kasutajasõbralikkuse ja kasutajaliidese ning graafilise videodisaini osas. Need muudatused lihtsustavad õppeüksuste ajakohastamist.

Erilist tähelepanu pööratakse taas ligipääsetavusele, st selle ajakohastamisele nägemis- või kuulmispuudega kasutajate jaoks. Kogu kursuse arusaadavust parandatakse selliselt, et selle vaatavad keeleliselt läbi inglise keelt emakeelena kõnelevad spetsialistid. Haridusasutuste jätkuv teavitamine ja toetamine võimaldab e-õppe hõlpsalt integreerida ülikoolide magistriõppeprogrammidesse ja muudesse hariduspakkumistesse ning innustada e-õppe kursuse kasutamist kogu maailmas.

Projekti tulemused

| — | Hallatakse, optimeeritakse ja ajakohastatakse olemasolevat ELi massihävitusrelvade leviku tõkestamise ja desarmeerimise valdkonna e-õppe kursust, mis hõlmab kõiki asjakohaseid massihävitusrelvade leviku tõkestamise ja desarmeerimise aspekte. |
| --- | --- |

—

Hallatakse, optimeeritakse ja ajakohastatakse olemasolevat ELi massihävitusrelvade leviku tõkestamise ja desarmeerimise valdkonna e-õppe kursust, mis hõlmab kõiki asjakohaseid massihävitusrelvade leviku tõkestamise ja desarmeerimise aspekte.

| — | Teavitatakse ja abistatakse haridustöötajaid ja lektorite koolitajaid, et nad saaksid kasutada ELi massihävitusrelvade leviku tõkestamise ja desarmeerimise alaseid õppematerjale. |
| --- | --- |

—

Teavitatakse ja abistatakse haridustöötajaid ja lektorite koolitajaid, et nad saaksid kasutada ELi massihävitusrelvade leviku tõkestamise ja desarmeerimise alaseid õppematerjale.

| — | Teavitatakse ja abistatakse ajakirjanikke ja madalama astme diplomaate, et nad saaksid kasutada ELi massihävitusrelvade leviku tõkestamise ja desarmeerimise alaseid õppematerjale. |
| --- | --- |

—

Teavitatakse ja abistatakse ajakirjanikke ja madalama astme diplomaate, et nad saaksid kasutada ELi massihävitusrelvade leviku tõkestamise ja desarmeerimise alaseid õppematerjale.

| — | Toetatakse relvastuskontrolli, massihävitusrelvade leviku tõkestamise ja desarmeerimisega seotud teemade õpetamist ülikoolide seminaridel. |
| --- | --- |

—

Toetatakse relvastuskontrolli, massihävitusrelvade leviku tõkestamise ja desarmeerimisega seotud teemade õpetamist ülikoolide seminaridel.

| — | Toetatakse e-õppe ja kontaktõppe (nn põimõpe) kombineerimist. |
| --- | --- |

—

Toetatakse e-õppe ja kontaktõppe (nn põimõpe) kombineerimist.

| — | Parandatakse liidus ja kolmandates riikides põhjalikke teadmisi ELi poliitikast massihävitusrelvade leviku tõkestamise ja desarmeerimise alal. |
| --- | --- |

—

Parandatakse liidus ja kolmandates riikides põhjalikke teadmisi ELi poliitikast massihävitusrelvade leviku tõkestamise ja desarmeerimise alal.

| — | Kõigile massihävitusrelvade leviku tõkestamise alases teadustöös ja programmitöös osalevatele sidusrühmadele pakutakse pidevalt ajakohastatud avatud õppematerjale. |
| --- | --- |

—

Kõigile massihävitusrelvade leviku tõkestamise alases teadustöös ja programmitöös osalevatele sidusrühmadele pakutakse pidevalt ajakohastatud avatud õppematerjale.

| — | Pakutakse massihävitusrelvade leviku tõkestamise valdkonna spetsialistidele ja teadlastele olulisi toetavaid teadmisi. |
| --- | --- |

—

Pakutakse massihävitusrelvade leviku tõkestamise valdkonna spetsialistidele ja teadlastele olulisi toetavaid teadmisi.

2.5.2.   
  Nn õppekliinik (õpperessursside keskus) PRIF)

Projekti eesmärk ja kirjeldus

Selle tegevusega jätkatakse aastatel 2021–2022 alustatud tööd desarmeerimise, relvastuskontrolli ja massihävitusrelvade leviku tõkestamise alase hariduse edendamiseks ELis. Tänaseks on põhjaliku veebiotsingu abil tuvastatud 59 asjakohast kursust, mida on ELi ülikoolides hiljuti korraldatud. Asjaomaste lektoritega võeti isiklikult ühendust. Selle tulemusena tehti kättesaadavaks 24 õppekava. Esialgse hindamise tulemusel koostati kaks põhiõppekava ja kõige olulisemate tekstide lühikokkuvõtted. Projekti IV etapis kogutakse kursusi Euroopa ja Põhja-Ameerika ülikoolides ning laiendatakse otsinguid ka lääne ühiskonda mittekuuluvatesse riikidesse. Statistilist analüüsi täiustatakse ja ajakohastatakse pidevalt. Õppejõududele ja õpetajatele pakutakse lisamaterjale.

Projekti tulemused

| — | Konsortsiumi veebisaidil on esitatud suur hulk õppimisürituste õppekavasid, mis annavad näiteid ja inspiratsiooni. |
| --- | --- |

—

Konsortsiumi veebisaidil on esitatud suur hulk õppimisürituste õppekavasid, mis annavad näiteid ja inspiratsiooni.

| — | Olemasolevate kursuste statistiline hinnang seoses nt õpetatud teemade, teoreetiliste lähenemisviiside või soolise mitmekesisusega avaldatakse konsortsiumi veebisaidil ja esitatakse konverentsidel või seminaridel. |
| --- | --- |

—

Olemasolevate kursuste statistiline hinnang seoses nt õpetatud teemade, teoreetiliste lähenemisviiside või soolise mitmekesisusega avaldatakse konsortsiumi veebisaidil ja esitatakse konverentsidel või seminaridel.

| — | Esmakordsetele õpetajatele mõeldud kahe nn põhiõppekava loomine ja ajakohastamine. |
| --- | --- |

—

Esmakordsetele õpetajatele mõeldud kahe nn põhiõppekava loomine ja ajakohastamine.

| — | Konsortsiumi veebisaidil on avaldatud asjakohase või puuduva kirjanduse lühikokkuvõtted. |
| --- | --- |

—

Konsortsiumi veebisaidil on avaldatud asjakohase või puuduva kirjanduse lühikokkuvõtted.

2.5.3.   
  Massihävitusrelvade levikuga seotud teadlikkust käsitlev koolituskursus SIPRI)

Projekti eesmärk ja kirjeldus

Tegevuse käigus töötatakse loodusteaduste ja muude asjakohaste valdkondade magistri- ja doktoriõppe üliõpilaste jaoks välja kuus koolituskursust, et suurendada teadlikkust massihävitusrelvade levikuga seotud riskidest. Sellega luuakse samuti sild sotsiaal- ja loodusteaduste vahel, mida peeti viimases etapis hädavajalikuks. See hõlmab spetsiaalse õppekava väljatöötamist eri sihtrühmade jaoks (nt biomeditsiin, inseneriteadus või tuumaenergia) ja kahe kursuse läbiviimist igal aastal. IV etapis korraldatakse kolm neist kursustest Stockholmis füüsiliselt kohapeal; kolm kursust toimub virtuaalselt.

Projekti tulemused

| — | Loodusteaduste ja muude asjakohaste valdkondade järgmise põlvkonna teadlastel on paremad teadmised massihävitusrelvade leviku tõkestamise vahenditest ja poliitikameetmetest. |
| --- | --- |

—

Loodusteaduste ja muude asjakohaste valdkondade järgmise põlvkonna teadlastel on paremad teadmised massihävitusrelvade leviku tõkestamise vahenditest ja poliitikameetmetest.

| — | Toetatakse liidu massihävitusrelvade leviku tõkestamise poliitika eesmärgi saavutamist, suurendades teadlikkust massihävitusrelvade leviku ohust valdkondades, kus esineb suur massihävitusrelvade leviku oht ja leiab aset oluline tehnoloogia areng, samuti võimalusi käsitleda massihävitusrelvade leviku ohtusid tehnoloogia arengu kaudu. |
| --- | --- |

—

Toetatakse liidu massihävitusrelvade leviku tõkestamise poliitika eesmärgi saavutamist, suurendades teadlikkust massihävitusrelvade leviku ohust valdkondades, kus esineb suur massihävitusrelvade leviku oht ja leiab aset oluline tehnoloogia areng, samuti võimalusi käsitleda massihävitusrelvade leviku ohtusid tehnoloogia arengu kaudu.

| — | Kombineeritakse kaugõpe (e-õpe) ja kohapealne koolitus („põimõpe“). |
| --- | --- |

—

Kombineeritakse kaugõpe (e-õpe) ja kohapealne koolitus („põimõpe“).

2.6.   Massihävitusrelvade leviku tõkestamise ja desarmeerimise valdkonna küsimuste tutvustamine noortele naistele ja järgmisele põlvkonnale

Projekt hõlmab järgmisi tegevusi:

2.6.1.   
  Praktikaprogramm (juht: PRIF)

Projekti eesmärk ja kirjeldus

Tegevus näeb ette massihävitusrelvade ja desarmeerimise Euroopa praktikakohad kuni 30 üliõpilasele või noorele diplomaadile, igaühele kuni kolmeks kuuks. Praktikakohad loob ja dokumenteerib konsortsium ning need ühendavad osalemist üritustel ja seminaridel, lugemis- ja kirjutamisülesandeid ning projektide integreerimist. Vastuvõtvateks asutusteks võivad olla kõik võrgustikku kuuluvad asutused. 24 praktikakohta 30st reserveeritakse Euroopa kandidaatidele, ülejäänud kuus praktikakohta nähakse ette väljastpoolt Euroopat pärit kandidaatidele. Kõik praktikandid kutsutakse nii palju kui võimalik nende praktika ajal toimuvatele konsortsiumi korraldatavatele konverentsidele ja seminaridele.

Projekti tulemused

| — | Suurendatakse järgmise põlvkonna teadlaste ja praktikute massihävitusrelvade leviku tõkestamise poliitika ja kavandamise alast suutlikkust. |
| --- | --- |

—

Suurendatakse järgmise põlvkonna teadlaste ja praktikute massihävitusrelvade leviku tõkestamise poliitika ja kavandamise alast suutlikkust.

| — | Parandatakse põhjalikke teadmisi liidu poliitikast massihävitusrelvade leviku tõkestamise ja desarmeerimise alal kogu liidus. |
| --- | --- |

—

Parandatakse põhjalikke teadmisi liidu poliitikast massihävitusrelvade leviku tõkestamise ja desarmeerimise alal kogu liidus.

| — | Parem arusaamine liidu strateegiatest, poliitikameetmetest ja massihävitusrelvade leviku tõkestamisel järgitavatest lähenemisviisidest kolmandates riikides. |
| --- | --- |

—

Parem arusaamine liidu strateegiatest, poliitikameetmetest ja massihävitusrelvade leviku tõkestamisel järgitavatest lähenemisviisidest kolmandates riikides.

| — | Luuakse noorte praktikute ja teadlaste võrgustikke ja soodustatakse praktilist koostööd. |
| --- | --- |

—

Luuakse noorte praktikute ja teadlaste võrgustikke ja soodustatakse praktilist koostööd.

| — | Tugevam suutlikkuse suurendamine võrgustikus seoses liidu poliitikameetmetega massihävitusrelvade ning väike- ja kergrelvade valdkonnas. |
| --- | --- |

—

Tugevam suutlikkuse suurendamine võrgustikus seoses liidu poliitikameetmetega massihävitusrelvade ning väike- ja kergrelvade valdkonnas.

2.6.2.   Algatusega Next Generation and Young Women hõlmatud tegevus ja mentorlusprogramm VCDNP)

Projekti eesmärk ja kirjeldus

Lähtudes massihävitusrelvade leviku tõkestamise, desarmeerimise ja relvastuskontrolli valdkonna ekspertide ja praktikute seas laialdaselt tajutavast vanuselisest ja soolisest tasakaalustamatusest, on projekti eesmärk tutvustada bakalaureuse-, magistri- ja doktoriõppe üliõpilastele massihävitusrelvade leviku tõkestamise, desarmeerimise ja relvastuskontrolli küsimusi, suurendades nende teadlikkust nendest, ning innustada neid osalema asjakohastel teemadel toimuvatel üritustel ja seminaridel. IV etapis korraldatakse igal aastal kaks kohapealset teavituskülastust Euroopa ülikoolidesse, et suurendada kõnealuse valdkonna nähtavust ja noortele teadlastele pakutavaid võimalusi. Lisaks korraldatakse selle tegevuse raames veebiseminare temaatilistes küsimustes, mis sisaldavad alati teavet noorte karjääri- või muude võimaluste kohta.

Naiste esindatuse suurendamiseks kõnealuses valdkonnas viiakse projekti IV etapis igal aastal läbi ka ametlik mentorlusprogramm (kestusega üks aasta) 20 noore naise kokku viimiseks 20 mentoriga, et aidata parandada üksikisikute võrgustikke, suurendada arusaamist asjaomasest valdkonnast ja saada karjäärinõustamist. Mentorlusprogrammiga kaasnevad ekspertide kohtumised, sotsiaalsed tegevused ja oskuste arendamise õpikojad.

Projekti tulemused

| — | Suurendatakse järgmise põlvkonna teadlaste ja praktikute massihävitusrelvade leviku tõkestamise, desarmeerimise ja relvastuskontrolli alast suutlikkust. |
| --- | --- |

—

Suurendatakse järgmise põlvkonna teadlaste ja praktikute massihävitusrelvade leviku tõkestamise, desarmeerimise ja relvastuskontrolli alast suutlikkust.

| — | Parem arusaamine valdkonnast ja asjaomastest ELi poliitikavaldkondadest. |
| --- | --- |

—

Parem arusaamine valdkonnast ja asjaomastest ELi poliitikavaldkondadest.

| — | Noorte teadlaste, eriti naiste suurem teadlikkus võimalustest osaleda rohkem massihävitusrelvade leviku tõkestamise, desarmeerimise ja relvastuskontrolli valdkonnas. |
| --- | --- |

—

Noorte teadlaste, eriti naiste suurem teadlikkus võimalustest osaleda rohkem massihävitusrelvade leviku tõkestamise, desarmeerimise ja relvastuskontrolli valdkonnas.

| — | Tugevamad võrgustikud noorte praktikute vahel ning noorte praktikute ja väljakujunenud ekspertide vahel. |
| --- | --- |

—

Tugevamad võrgustikud noorte praktikute vahel ning noorte praktikute ja väljakujunenud ekspertide vahel.

| — | Parem koostöö noorte teadlastega, kes on huvitatud kõnealuse valdkonna paremast tundmaõppimisest ja selle valdkonna tegevuses osalemisest. |
| --- | --- |

—

Parem koostöö noorte teadlastega, kes on huvitatud kõnealuse valdkonna paremast tundmaõppimisest ja selle valdkonna tegevuses osalemisest.

2.7.   ÜRO desarmeerimisstipendiaatide visiit Brüsselisse VCDNP)

Projekti eesmärk ja kirjeldus

Projekti raames korraldatakse ÜRO desarmeerimisstipendiaatide kahe- kuni kolmepäevane õppevisiit Belgiasse Brüsselisse, et nad saaksid rohkem teavet ELi, selle poliitika, toimimise ja institutsioonide kohta. Visiit korraldatakse nii, et see sobituks stipendiumiprogrammi Euroopa komponendiga. Programmi eesmärk on anda põhjalik ülevaade ELi peamistest institutsioonidest ja poliitikat kujundavatest organitest, eelkõige seoses massihävitusrelvade leviku tõkestamise ja desarmeerimisega, ning pakkuda temaatilisi esitlusi ELi töö kohta selles valdkonnas, sealhulgas kolmandatele riikidele pakutavate toetusprogrammide kohta.

Projekti tulemused

| — | Täienevad teadmised ja suureneb nähtavus ELi toimimise, institutsioonide ja poliitikasuundade ning kolmandates riikides massihävitusrelvade leviku tõkestamise ja desarmeerimise toetusprogrammide kohta. |
| --- | --- |

—

Täienevad teadmised ja suureneb nähtavus ELi toimimise, institutsioonide ja poliitikasuundade ning kolmandates riikides massihävitusrelvade leviku tõkestamise ja desarmeerimise toetusprogrammide kohta.

| — | Partnerriikides ja kolmandates riikides paranevad eksperditeadmised massihävitusrelvade ning väike- ja kergrelvadega seotud küsimustes. |
| --- | --- |

—

Partnerriikides ja kolmandates riikides paranevad eksperditeadmised massihävitusrelvade ning väike- ja kergrelvadega seotud küsimustes.

| — | Tihedam koostöö ÜRO desarmeerimisküsimuste bürooga ja panustamine haridusalastesse jõupingutustesse ÜRO desarmeerimisalase stipendiumiprogrammi raames. |
| --- | --- |

—

Tihedam koostöö ÜRO desarmeerimisküsimuste bürooga ja panustamine haridusalastesse jõupingutustesse ÜRO desarmeerimisalase stipendiumiprogrammi raames.

2.8.   Teavitustegevus ja teabevahetus FRS)

Projekt hõlmab järgmisi tegevusi:

Veebisait, võrguteenuse platvorm ja teavitustegevus FRS)

Projekti eesmärk ja kirjeldus

See tegevus pakub vahendeid konsortsiumi veebisaidi ja sotsiaalvõrgustike (Twitter, LinkedIn, Youtube) veebimajutuseks, veebikujunduseks ja tehniliseks hoolduseks. Pärast digitaalse koostööplatvormi loomist eelmises etapis, et hõlbustada teabevahetust, koostööd ja parimate tavade jagamist võrgustikus, hõlmab see tegevus platvormi ühist haldamist, ajakohastamist ja tehnilist hooldamist. Toimub võrgustiku liikmete otsesem kaasamine selle digitaalse koostööplatvormi kaudu, kus nad suhtlevad foorumil, jagavad oma vahendeid ja teavet eelseisvate ürituste kohta ning annavad ajakohastatud teavet oma ekspertide ja asutuse kohta. Iga üksiku uurimistegevuse raames on võimalik luua platvormil spetsiaalne profiil, saada teavet EUNPDC ja võrgustiku kohta ning suhelda teiste kasutajatega. Lisaks:

| — | Konsortsiumi ja võrgustiku teiste liikmete väljaandeid, üritusi ja töövõimalusi edendatakse ja toetatakse jätkuvalt eri platvormidel. |
| --- | --- |

—

Konsortsiumi ja võrgustiku teiste liikmete väljaandeid, üritusi ja töövõimalusi edendatakse ja toetatakse jätkuvalt eri platvormidel.

| — | Veebisaidil tutvustatakse ja dokumenteeritakse jätkuvalt konsortsiumi korraldatud konverentse (taustadokumendid, päevakord, ettekanded, vajaduse korral avatud koosoleku videosalvestus). |
| --- | --- |

—

Veebisaidil tutvustatakse ja dokumenteeritakse jätkuvalt konsortsiumi korraldatud konverentse (taustadokumendid, päevakord, ettekanded, vajaduse korral avatud koosoleku videosalvestus).

| — | Veebisaidi spetsiaalses osas edendatakse jätkuvalt konsortsiumis pakutavaid hariduslikke võimalusi, sealhulgas e-õppe kursust, õppevahendeid, algatust Young Women and Next Generation, stipendiumi- ja praktikavõimalusi. |
| --- | --- |

—

Veebisaidi spetsiaalses osas edendatakse jätkuvalt konsortsiumis pakutavaid hariduslikke võimalusi, sealhulgas e-õppe kursust, õppevahendeid, algatust Young Women and Next Generation, stipendiumi- ja praktikavõimalusi.

| — | Veebisaidi ja platvormi vahel luuakse lingid, et tagada kõigi konsortsiumi kasutatavate teavitustegevus- ja teabevahendite integreerimine ja korrapärane ajakohastamine. |
| --- | --- |

—

Veebisaidi ja platvormi vahel luuakse lingid, et tagada kõigi konsortsiumi kasutatavate teavitustegevus- ja teabevahendite integreerimine ja korrapärane ajakohastamine.

| — | Uudiskirja avaldatakse jätkuvalt kord kuus. Iga teema hõlmab järgmist: 1) foorum, mis võimaldab võrgustiku esindajatel tutvustada oma teadustegevust, keskendudes kõige hiljem alustatud teadustegevusele; b) ajakohastatud teave konsortsiumi tegevuse kohta; c) võrgustiku liikmete tegevust kajastavad uudised; d) toimetaja veerg, milles käsitletakse ELi poliitika seisukohast olulisi massihävitusrelvade leviku tõkestamise ja desarmeerimisega seotud teemasid. |
| --- | --- |

—

Uudiskirja avaldatakse jätkuvalt kord kuus. Iga teema hõlmab järgmist: 1) foorum, mis võimaldab võrgustiku esindajatel tutvustada oma teadustegevust, keskendudes kõige hiljem alustatud teadustegevusele; b) ajakohastatud teave konsortsiumi tegevuse kohta; c) võrgustiku liikmete tegevust kajastavad uudised; d) toimetaja veerg, milles käsitletakse ELi poliitika seisukohast olulisi massihävitusrelvade leviku tõkestamise ja desarmeerimisega seotud teemasid.

2.8.1.   
  EUNPDC netisaate tootmine (juht: ISS-Europe)

Projekti eesmärk ja kirjeldus

Selle tegevusega nähakse ette EUNPDC netisaate tootmine, milles käsitletakse temaatilisi küsimusi konsortsiumi volituste piires. Projekti IV etapis toodetakse IISS-Europe’i hallatavate netisaate sarjade raames kuni 36 osa.

Projekti tulemused

| — | Suurenevad liidu institutsioonide, liikmesriikide, kodanikuühiskonna ja kolmandate riikide teadlikkus ja teadmised tavarelvade, massihävitusrelvade ja nende kandesüsteemidega seotud ohtudest, võimaldades neid paremini ennetada. |
| --- | --- |

—

Suurenevad liidu institutsioonide, liikmesriikide, kodanikuühiskonna ja kolmandate riikide teadlikkus ja teadmised tavarelvade, massihävitusrelvade ja nende kandesüsteemidega seotud ohtudest, võimaldades neid paremini ennetada.

| — | Edendatakse paremat arusaamist ELi massihävitusrelvade leviku tõkestamise ning väike- ja kergrelvade alastest strateegiatest kodanikuühiskonnas. |
| --- | --- |

—

Edendatakse paremat arusaamist ELi massihävitusrelvade leviku tõkestamise ning väike- ja kergrelvade alastest strateegiatest kodanikuühiskonnas.

| — | Tagatakse liidu ja mõttekodade võrgustiku vaheline ühendus. |
| --- | --- |

—

Tagatakse liidu ja mõttekodade võrgustiku vaheline ühendus.

| — | Hallatakse platvormi, kus massihävitusrelvade leviku tõkestamise valdkonnaga tegelevad mõttekojad saavad jätkuvalt vahetada sõltumatuid arvamusi ja analüüse massihävitusrelvade leviku ja tavarelvadega, sealhulgas väike- ja kergrelvadega seotud küsimuste kohta. |
| --- | --- |

—

Hallatakse platvormi, kus massihävitusrelvade leviku tõkestamise valdkonnaga tegelevad mõttekojad saavad jätkuvalt vahetada sõltumatuid arvamusi ja analüüse massihävitusrelvade leviku ja tavarelvadega, sealhulgas väike- ja kergrelvadega seotud küsimuste kohta.

| — | Laiendatakse, hallatakse ja ajakohastatakse sõltumatute mõttekodade olemasolevat võrgustikku. |
| --- | --- |

—

Laiendatakse, hallatakse ja ajakohastatakse sõltumatute mõttekodade olemasolevat võrgustikku.

| — | Võimaldatakse alaliselt ja tasuta alla laadida võrgustiku koosolekute dokumente ja nende sõltumatute mõttekodade dokumente, kes soovivad jagada oma uurimistulemusi ilma rahalise hüvitiseta. |
| --- | --- |

—

Võimaldatakse alaliselt ja tasuta alla laadida võrgustiku koosolekute dokumente ja nende sõltumatute mõttekodade dokumente, kes soovivad jagada oma uurimistulemusi ilma rahalise hüvitiseta.

---

| 12.4.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 114/88 |
| --- | --- | --- | --- |

12.4.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 114/88

---

NÕUKOGU OTSUS (EL) 2022/598,

5. aprill 2022,

millega määratakse kindlaks Euroopa Liidu nimel võetav seisukoht Euroopa Majanduspiirkonna lepinguga moodustatud ühiskomitees seoses nimetatud lepingu päritolureegleid käsitleva protokolli nr 4 muutmisega ning tunnistatakse kehtetuks otsus (EL) 2020/2058

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 207 lõike 4 esimest lõiku koostoimes artikli 218 lõikega 9,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Liit sõlmis Euroopa Majanduspiirkonna lepingu (edaspidi „EMP leping“) nõukogu ja komisjoni otsusega 94/1/ESTÜ, EÜ (1) ja see jõustus 1. jaanuaril 1994. |
| --- | --- |

(1)

Liit sõlmis Euroopa Majanduspiirkonna lepingu (edaspidi „EMP leping“) nõukogu ja komisjoni otsusega 94/1/ESTÜ, EÜ (1) ja see jõustus 1. jaanuaril 1994.

| (2) | EMP lepingu protokolliga nr 4 kehtestatakse päritolureeglid. EMP lepingu artikli 98 kohaselt võib EMP lepingu artikliga 92 moodustatud EMP ühiskomitee (edaspidi „ühiskomitee“) otsustada muuta protokolli nr 4. |
| --- | --- |

(2)

EMP lepingu protokolliga nr 4 kehtestatakse päritolureeglid. EMP lepingu artikli 98 kohaselt võib EMP lepingu artikliga 92 moodustatud EMP ühiskomitee (edaspidi „ühiskomitee“) otsustada muuta protokolli nr 4.

| (3) | Ühiskomitee võtab oma järgmisel istungil enne 2023. aasta lõppu vastu protokolli nr 4 muutmise otsuse (edaspidi „otsus“). |
| --- | --- |

(3)

Ühiskomitee võtab oma järgmisel istungil enne 2023. aasta lõppu vastu protokolli nr 4 muutmise otsuse (edaspidi „otsus“).

| (4) | On asjakohane määrata kindlaks liidu nimel ühiskomitees võetav seisukoht, kuna otsusel on liidule õiguslikud tagajärjed. |
| --- | --- |

(4)

On asjakohane määrata kindlaks liidu nimel ühiskomitees võetav seisukoht, kuna otsusel on liidule õiguslikud tagajärjed.

| (5) | Liit sõlmis Euroopa – Vahemere piirkonna sooduspäritolureeglite piirkondliku konventsiooni (edaspidi „konventsioon“) nõukogu otsusega 2013/94/EL (2) ja see jõustus liidu suhtes 1. mail 2012. Konventsioon sisaldab sätteid konventsiooniosaliste vahel sõlmitud asjakohaste kahepoolsete vabakaubanduslepingute alusel kaubeldavate kaupade päritolu kohta ning need sätted ei piira kõnealustes kahepoolsetes lepingutes sätestatud põhimõtete kohaldamist. |
| --- | --- |

(5)

Liit sõlmis Euroopa – Vahemere piirkonna sooduspäritolureeglite piirkondliku konventsiooni (edaspidi „konventsioon“) nõukogu otsusega 2013/94/EL (2) ja see jõustus liidu suhtes 1. mail 2012. Konventsioon sisaldab sätteid konventsiooniosaliste vahel sõlmitud asjakohaste kahepoolsete vabakaubanduslepingute alusel kaubeldavate kaupade päritolu kohta ning need sätted ei piira kõnealustes kahepoolsetes lepingutes sätestatud põhimõtete kohaldamist.

| (6) | Arutelud konventsiooni muutmise üle on andnud tulemuseks uued ajakohasemad ja paindlikumad päritolureeglid, mis lisatakse konventsiooni. EMP lepingu osalised leppisid kokku, et kuni konventsiooni muudatuse sõlmimise ja jõustumiseni hakkavad nad niipea kui võimalik kohaldama muudetud konventsioonil põhinevaid alternatiivseid päritolureegleid, mida võib kahepoolselt kasutada alternatiivina konventsioonis ette nähtud päritolureeglitele (edaspidi „üleminekureeglid“) (3). Selleks nähakse otsusega ette ka üleminekureeglid. |
| --- | --- |

(6)

Arutelud konventsiooni muutmise üle on andnud tulemuseks uued ajakohasemad ja paindlikumad päritolureeglid, mis lisatakse konventsiooni. EMP lepingu osalised leppisid kokku, et kuni konventsiooni muudatuse sõlmimise ja jõustumiseni hakkavad nad niipea kui võimalik kohaldama muudetud konventsioonil põhinevaid alternatiivseid päritolureegleid, mida võib kahepoolselt kasutada alternatiivina konventsioonis ette nähtud päritolureeglitele (edaspidi „üleminekureeglid“) (3). Selleks nähakse otsusega ette ka üleminekureeglid.

| (7) | Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsiooni (EFTA) riigid lükkasid EMP kaupade vaba liikumise ühise allkomitee 30. juuni 2021. aasta koosolekul tehnilistel põhjustel tagasi ühiskomitee otsuse eelnõu teksti, millele tugines nõukogu seisukoht otsuses (EL) 2020/2058 (4). Seetõttu tuleks otsus (EL) 2020/2058 selguse ja õiguskindluse huvides kehtetuks tunnistada ning nõukogu peaks kindlaks määrama uue seisukoha, mille liit võtab ühiskomitees seoses protokolli nr 4 muutmisega. |
| --- | --- |

(7)

Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsiooni (EFTA) riigid lükkasid EMP kaupade vaba liikumise ühise allkomitee 30. juuni 2021. aasta koosolekul tehnilistel põhjustel tagasi ühiskomitee otsuse eelnõu teksti, millele tugines nõukogu seisukoht otsuses (EL) 2020/2058 (4). Seetõttu tuleks otsus (EL) 2020/2058 selguse ja õiguskindluse huvides kehtetuks tunnistada ning nõukogu peaks kindlaks määrama uue seisukoha, mille liit võtab ühiskomitees seoses protokolli nr 4 muutmisega.

| (8) | EMP lepingu osalised hakkasid üleminekureegleid omavahel kahepoolselt kohaldama alates 1. septembrist 2021. Seepärast on asjakohane kohaldada otsust tagasiulatuvalt alates 1. septembrist 2021 kõnealuse otsuse artiklis 4 sätestatud tingimustel, et tagada päritolureeglite järjepidev kohaldamine EMPs. |
| --- | --- |

(8)

EMP lepingu osalised hakkasid üleminekureegleid omavahel kahepoolselt kohaldama alates 1. septembrist 2021. Seepärast on asjakohane kohaldada otsust tagasiulatuvalt alates 1. septembrist 2021 kõnealuse otsuse artiklis 4 sätestatud tingimustel, et tagada päritolureeglite järjepidev kohaldamine EMPs.

| (9) | Seetõttu peaks liidu võetav seisukoht ühiskomitees põhinema lisatud otsuse eelnõul, |
| --- | --- |

(9)

Seetõttu peaks liidu võetav seisukoht ühiskomitees põhinema lisatud otsuse eelnõul,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Seisukoht, mis võetakse liidu nimel Euroopa Majanduspiirkonna lepinguga moodustatud ühiskomitees seoses nimetatud lepingu protokolli nr 4 muutmisega, põhineb käesolevale otsusele lisatud ühiskomitee otsuse eelnõul.

Artikkel 2

Otsus (EL) 2020/2058 tunnistatakse kehtetuks.

Artikkel 3

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval ja kaotab kehtivuse 31. detsembril 2023.

Luxembourg, 5. aprill 2022

Nõukogu nimel

eesistuja

B. LE MAIRE

---

(1)  Nõukogu ja komisjoni 13. detsembri 1993. aasta otsus 94/1/ESTÜ, EÜ Euroopa Majanduspiirkonna lepingu sõlmimise kohta Euroopa ühenduste, nende liikmesriikide ja Austria Vabariigi, Soome Vabariigi, Islandi Vabariigi, Liechtensteini Vürstiriigi, Norra Kuningriigi, Rootsi Kuningriigi ja Šveitsi Konföderatsiooni vahel (EÜT L 1, 3.1.1994, lk 1).

1

(2)  Nõukogu 26. märtsi 2012. aasta otsus 2013/94/EL Euroopa – Vahemere piirkonna sooduspäritolureeglite piirkondliku konventsiooni sõlmimise kohta (ELT L 54, 26.2.2013, lk 3).

2

(3)  Vt Nõukogu 7. detsembri 2020. aasta otsus (EL) 2020/2056 Euroopa Liidu nimel võetava seisukoha kohta Euroopa Majandusühenduse ja Norra Kuningriigi vahelise lepinguga moodustatud ühiskomitees nimetatud lepingu muutmiseks seoses selle protokolli nr 3 (mõiste „päritolustaatusega tooted“ määratluse ja halduskoostöö meetodite kohta) asendamisega (ELT L 424, 15.12.2020, lk 15) ning nõukogu 7. detsembri 2020. aasta otsus (EL) 2020/2057 Euroopa Liidu nimel võetava seisukoha kohta Euroopa Majandusühenduse ja Islandi Vabariigi vahelise lepinguga moodustatud ühiskomitees nimetatud lepingu muutmiseks seoses selle protokolli nr 3 (mõiste „päritolustaatusega tooted“ määratluse ja halduskoostöö meetodite kohta) asendamisega (ELT L 424, 15.12.2020, lk 17).

3

(4)  Nõukogu 7. detsembri 2020. aasta otsus (EL) 2020/2058 Euroopa Liidu nimel võetava seisukoha kohta Euroopa Majanduspiirkonna lepinguga moodustatud ühiskomitees seoses nimetatud lepingu protokolli nr 4 (päritolureeglite kohta) muutmisega (ELT L 424, 15.12.2020, lk 19).

4

---

EELNÕU

EMP ÜHISKOMITEE OTSUS nr .../2022,

...,

millega muudetakse EMP lepingu päritolureegleid käsitlevat protokolli nr 4

EMP ÜHISKOMITEE,

võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut (edaspidi „EMP leping“), eriti selle artiklit 98,

ning arvestades järgmist:

| (1) | EMP lepingu artiklis 9 on osutatud EMP lepingu protokollile nr 4 („protokoll nr 4“), milles on sätestatud päritolureeglid. |
| --- | --- |

(1)

EMP lepingu artiklis 9 on osutatud EMP lepingu protokollile nr 4 („protokoll nr 4“), milles on sätestatud päritolureeglid.

| (2) | Euroopa – Vahemere piirkonna sooduspäritolureeglite piirkondliku konventsiooni (1) (edaspidi „konventsioon“) eesmärk on asendada praegused päritolureeglite kahepoolsed süsteemid, mis on kehtestatud konventsiooniosaliste vahel sõlmitud kahepoolsete vabakaubanduslepingutega, mitmepoolse raamistikuga, ilma et see piiraks nendes kahepoolsetes lepingutes sätestatud põhimõtete kohaldamist. |
| --- | --- |

(2)

Euroopa – Vahemere piirkonna sooduspäritolureeglite piirkondliku konventsiooni (1) (edaspidi „konventsioon“) eesmärk on asendada praegused päritolureeglite kahepoolsed süsteemid, mis on kehtestatud konventsiooniosaliste vahel sõlmitud kahepoolsete vabakaubanduslepingutega, mitmepoolse raamistikuga, ilma et see piiraks nendes kahepoolsetes lepingutes sätestatud põhimõtete kohaldamist.

| (3) | Liit, Norra ja Liechtenstein kirjutasid konventsioonile alla 15. juunil 2011 ja Island 30. juunil 2011. |
| --- | --- |

(3)

Liit, Norra ja Liechtenstein kirjutasid konventsioonile alla 15. juunil 2011 ja Island 30. juunil 2011.

| (4) | Liit, Norra, Island ja Liechtenstein andsid igaüks konventsiooni heakskiitmiskirjad konventsiooni hoiulevõtjale üle vastavalt 26. märtsil 2012, 9. novembril 2011, 12. märtsil 2012 ja 28. novembril 2011. Konventsiooni artikli 10 lõike 3 kohaselt jõustus seega konventsioon Liechtensteini ja Norra suhtes 1. jaanuaril 2012 ning Islandi ja liidu suhtes 1. mail 2012. |
| --- | --- |

(4)

Liit, Norra, Island ja Liechtenstein andsid igaüks konventsiooni heakskiitmiskirjad konventsiooni hoiulevõtjale üle vastavalt 26. märtsil 2012, 9. novembril 2011, 12. märtsil 2012 ja 28. novembril 2011. Konventsiooni artikli 10 lõike 3 kohaselt jõustus seega konventsioon Liechtensteini ja Norra suhtes 1. jaanuaril 2012 ning Islandi ja liidu suhtes 1. mail 2012.

| (5) | EMP lepingu osalised leppisid kokku kohaldada kuni konventsiooni muudatuse sõlmimise ja jõustumiseni muudetud konventsiooni sätetel põhinevaid alternatiivseid päritolureegleid (lisades protokollile nr 4 A liite), mida võib kahepoolselt kasutada alternatiivina konventsioonis ette nähtud päritolureeglitele. |
| --- | --- |

(5)

EMP lepingu osalised leppisid kokku kohaldada kuni konventsiooni muudatuse sõlmimise ja jõustumiseni muudetud konventsiooni sätetel põhinevaid alternatiivseid päritolureegleid (lisades protokollile nr 4 A liite), mida võib kahepoolselt kasutada alternatiivina konventsioonis ette nähtud päritolureeglitele.

| (6) | Seetõttu tuleks protokolli nr 4 vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(6)

Seetõttu tuleks protokolli nr 4 vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Protokolli nr 4 muudetakse vastavalt käesoleva otsuse lisale.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub , tingimusel et kõik EMP lepingu artikli 103 lõike 1 kohased teated on esitatud (*1). Seda kohaldatakse alates 1. septembrist 2021.

Artikkel 3

Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teataja EMP osas ja EMP kaasandes.

Artikkel 4

Käesoleva otsuse kohaldamisel võib päritolutõendeid väljastada tagasiulatuvalt ekspordile, mis toimus 1. septembrist 2021 kuni käesoleva otsuse jõustumise kuupäevani.

..., ...

EMP ühiskomitee nimel

eesistuja

Sekretärid

EMP ühiskomitee

---

(1)  
  ELT L 54, 26.2.2013, lk 4.

1

(*1)  [Põhiseadusest tulenevaid nõudeid ei ole nimetatud.] [Põhiseadusest tulenevaid nõuded on nimetatud.]

*1

---

LISA

EMP ÜHISKOMITEE OTSUSE nr .../...

Protokolli nr 4 lõppu lisatakse järgmine tekst:

„A LIIDE

ALTERNATIIVSED KOHALDATAVAD PÄRITOLUREEGLID

Reeglid, mida Euroopa – Vahemere piirkonna sooduspäritolureeglite piirkondliku konventsiooni (edaspidi „konventsioon“) osalised kohaldavad vabatahtlikult kuni konventsiooni muudatuse sõlmimise ja jõustumiseni

(edaspidi „reeglid“ või „üleminekureeglid“)

MÕISTE „PÄRITOLUSTAATUSEGA TOOTED“ MÄÄRATLUS JA HALDUSKOOSTÖÖ MEETODID

SISUKORD

| I JAOTIS | ÜLDSÄTTED |
| --- | --- |

I JAOTIS

| Artikkel 1 | Mõisted |
| --- | --- |

Artikkel 1

| II JAOTIS | MÕISTE „PÄRITOLUSTAATUSEGA TOOTED“ MÄÄRATLUS |
| --- | --- |

II JAOTIS

| Artikkel 2 | Üldised nõuded |
| --- | --- |

Artikkel 2

| Artikkel 3 | Täielikult saadud tooted |
| --- | --- |

Artikkel 3

| Artikkel 4 | Piisav töö või töötlus |
| --- | --- |

Artikkel 4

| Artikkel 5 | Piirmäära reegel |
| --- | --- |

Artikkel 5

| Artikkel 6 | Ebapiisav töö või töötlus |
| --- | --- |

Artikkel 6

| Artikkel 7 | Päritolu kumulatsioon |
| --- | --- |

Artikkel 7

| Artikkel 8 | Päritolu kumulatsiooni kohaldamise tingimused |
| --- | --- |

Artikkel 8

| Artikkel 9 | Kvalifikatsiooniühik |
| --- | --- |

Artikkel 9

| Artikkel 10 | Komplektid |
| --- | --- |

Artikkel 10

| Artikkel 11 | Kõrvalised tegurid |
| --- | --- |

Artikkel 11

| Artikkel 12 | Arvestuslik eraldamine |
| --- | --- |

Artikkel 12

| III JAOTIS | TERRITORIAALSED NÕUDED |
| --- | --- |

III JAOTIS

| Artikkel 13 | Territoriaalsuspõhimõte |
| --- | --- |

Artikkel 13

| Artikkel 14 | Mittemuutmise reegel |
| --- | --- |

Artikkel 14

| Artikkel 15 | Näitused |
| --- | --- |

Artikkel 15

| IV JAOTIS | TOLLIMAKSUDE TAGASTAMINE JA TOLLIMAKSUDEST VABASTAMINE |
| --- | --- |

IV JAOTIS

| Artikkel 16 | Tollimaksude tagastamine ja tollimaksudest vabastamine |
| --- | --- |

Artikkel 16

| V JAOTIS | PÄRITOLUTÕEND |
| --- | --- |

V JAOTIS

| Artikkel 17 | Üldised nõuded |
| --- | --- |

Artikkel 17

| Artikkel 18 | Päritoludeklaratsiooni koostamise tingimused |
| --- | --- |

Artikkel 18

| Artikkel 19 | Heakskiidetud eksportija |
| --- | --- |

Artikkel 19

| Artikkel 20 | Liikumissertifikaadi EUR.1 väljaandmise kord |
| --- | --- |

Artikkel 20

| Artikkel 21 | Tagantjärele välja antud liikumissertifikaadid EUR.1 |
| --- | --- |

Artikkel 21

| Artikkel 22 | Liikumissertifikaadi EUR.1 duplikaadi väljaandmine |
| --- | --- |

Artikkel 22

| Artikkel 23 | Päritolutõendi kehtivus |
| --- | --- |

Artikkel 23

| Artikkel 24 | Vabatsoonid |
| --- | --- |

Artikkel 24

| Artikkel 25 | Impordinõuded |
| --- | --- |

Artikkel 25

| Artikkel 26 | Importimine osasaadetistena |
| --- | --- |

Artikkel 26

| Artikkel 27 | Päritolutõendi esitamisest vabastamine |
| --- | --- |

Artikkel 27

| Artikkel 28 | Lahknevused ja vormistusvead |
| --- | --- |

Artikkel 28

| Artikkel 29 | Tarnija deklaratsioonid |
| --- | --- |

Artikkel 29

| Artikkel 30 | Eurodes väljendatud summad |
| --- | --- |

Artikkel 30

| VI JAOTIS | KOOSTÖÖPÕHIMÕTTED JA DOKUMENTAALSED TÕENDID |
| --- | --- |

VI JAOTIS

| Artikkel 31 | Dokumentaalsed tõendid, päritolutõendite ja täiendavate dokumentide säilitamine |
| --- | --- |

Artikkel 31

| Artikkel 32 | Vaidluste lahendamine |
| --- | --- |

Artikkel 32

| VII JAOTIS | HALDUSKOOSTÖÖ |
| --- | --- |

VII JAOTIS

| Artikkel 33 | Teavitamine ja koostöö |
| --- | --- |

Artikkel 33

| Artikkel 34 | Päritolutõendite kontrollimine |
| --- | --- |

Artikkel 34

| Artikkel 35 | Tarnija deklaratsioonide kontrollimine |
| --- | --- |

Artikkel 35

| Artikkel 36 | Karistused |
| --- | --- |

Artikkel 36

| VIII JAOTIS | A LIITE KOHALDAMINE |
| --- | --- |

VIII JAOTIS

| Artikkel 37 | Liechtenstein |
| --- | --- |

Artikkel 37

| Artikkel 38 | San Marino Vabariik |
| --- | --- |

Artikkel 38

| Artikkel 39 | Andorra Vürstiriik |
| --- | --- |

Artikkel 39

| Artikkel 40 | Ceuta ja Melilla |
| --- | --- |

Artikkel 40

Lisade loetelu

| I LISA: | Sissejuhatavad märkused II lisa loendi kohta |
| --- | --- |

I LISA:

| II LISA: | Selliste päritolustaatuseta materjalidega tehtavate tööde ja töötluste loend, mis annavad tootele päritolustaatuse |
| --- | --- |

II LISA:

| III LISA: | Päritoludeklaratsiooni tekst |
| --- | --- |

III LISA:

| IV LISA: | Liikumissertifikaadi EUR.1 ja liikumissertifikaadi EUR.1 taotluse näidised |
| --- | --- |

IV LISA:

| V LISA: | Ceutast ja Melillast pärit toodete suhtes kohaldatavad eritingimused |
| --- | --- |

V LISA:

| VI LISA: | Tarnija deklaratsioon |
| --- | --- |

VI LISA:

| VII LISA: | Pikaajaline tarnija deklaratsioon |
| --- | --- |

VII LISA:

I JAOTIS

ÜLDSÄTTED

Artikkel 1

Mõisted

Käesolevates reeglites kasutatakse järgmisi mõisteid:

| a) | „reegleid kohaldav konventsiooniosaline“ – konventsiooniosaline, kes lisab käesolevad reeglid mõne teise konventsiooniosalisega sõlmitud kahepoolsesse sooduskaubanduslepingusse ning see hõlmab EMP lepingu osalisi; |
| --- | --- |

a)

„reegleid kohaldav konventsiooniosaline“ – konventsiooniosaline, kes lisab käesolevad reeglid mõne teise konventsiooniosalisega sõlmitud kahepoolsesse sooduskaubanduslepingusse ning see hõlmab EMP lepingu osalisi;

| b) | „grupid“, „rubriigid“ ja „alamrubriigid“ – grupid, rubriigid ja alamrubriigid (nelja- või kuuekohalised koodid), mida kasutatakse nomenklatuuris, mis moodustab kaupade kirjeldamise ja kodeerimise harmoneeritud süsteemi (edaspidi „harmoneeritud süsteem“) koos muudatustega vastavalt Tollikoostöö Nõukogu 26. juuni 2004. aasta soovitusele; |
| --- | --- |

b)

„grupid“, „rubriigid“ ja „alamrubriigid“ – grupid, rubriigid ja alamrubriigid (nelja- või kuuekohalised koodid), mida kasutatakse nomenklatuuris, mis moodustab kaupade kirjeldamise ja kodeerimise harmoneeritud süsteemi (edaspidi „harmoneeritud süsteem“) koos muudatustega vastavalt Tollikoostöö Nõukogu 26. juuni 2004. aasta soovitusele;

| c) | „klassifitseeritud“ – kauba klassifitseerimine harmoneeritud süsteemi teatavasse rubriiki või alamrubriiki; |
| --- | --- |

c)

„klassifitseeritud“ – kauba klassifitseerimine harmoneeritud süsteemi teatavasse rubriiki või alamrubriiki;

| d) | „kaubasaadetis“ – tooted, mis






  i) | saadetakse samal ajal ühelt eksportijalt ühele kaubasaajale või |
| --- | --- | --- |

d)

„kaubasaadetis“ – tooted, mis

i)

saadetakse samal ajal ühelt eksportijalt ühele kaubasaajale või

| ii) | saadetakse eksportijalt kaubasaajale üheainsa veodokumendi alusel või selle dokumendi puudumisel üheainsa arve alusel; |
| --- | --- |

ii)

saadetakse eksportijalt kaubasaajale üheainsa veodokumendi alusel või selle dokumendi puudumisel üheainsa arve alusel;

| e) | „lepinguosalise või reegleid kohaldava konventsiooniosalise tolliasutus“ – tähendab Euroopa Liidu puhul mis tahes liikmesriigi tolliasutust; |
| --- | --- |

e)

„lepinguosalise või reegleid kohaldava konventsiooniosalise tolliasutus“ – tähendab Euroopa Liidu puhul mis tahes liikmesriigi tolliasutust;

| f) | „tolliväärtus“ – 1994. aasta üldise tolli- ja kaubanduskokkuleppe VII artikli rakendamise lepingu (WTO leping tolliväärtuse määramise kohta) kohaselt määratud tolliväärtus; |
| --- | --- |

f)

„tolliväärtus“ – 1994. aasta üldise tolli- ja kaubanduskokkuleppe VII artikli rakendamise lepingu (WTO leping tolliväärtuse määramise kohta) kohaselt määratud tolliväärtus;

| g) | „tehasehind“ – hind, mida makstakse tehases toote eest EMPs asuvale tootjale, kelle ettevõttes toimub viimane töö või töötlus, tingimusel et hind sisaldab kõikide kasutatud materjalide väärtust ja kõiki muid selle tootmisega seotud kulusid ning sellest on maha arvatud kõik riigisisesed maksud, mis makstakse tagasi või mida võib tagasi maksta saadud toote eksportimisel. Kui viimane töö või töötlus on tellitud tootjalt allhanke korras, osutab mõiste „tootja“ alltöövõtja palganud ettevõtjale.
  Kui tegelikult makstud hind ei kajasta kõiki EMPs toote tootmisega kaasnenud kulusid, tähendab tehasehind kõikide kõnealuste kulude summat, millest on maha arvatud riigisisesed maksud, mis makstakse tagasi või võidakse tagasi maksta saadud toote eksportimisel; |
| --- | --- |

g)

„tehasehind“ – hind, mida makstakse tehases toote eest EMPs asuvale tootjale, kelle ettevõttes toimub viimane töö või töötlus, tingimusel et hind sisaldab kõikide kasutatud materjalide väärtust ja kõiki muid selle tootmisega seotud kulusid ning sellest on maha arvatud kõik riigisisesed maksud, mis makstakse tagasi või mida võib tagasi maksta saadud toote eksportimisel. Kui viimane töö või töötlus on tellitud tootjalt allhanke korras, osutab mõiste „tootja“ alltöövõtja palganud ettevõtjale.

Kui tegelikult makstud hind ei kajasta kõiki EMPs toote tootmisega kaasnenud kulusid, tähendab tehasehind kõikide kõnealuste kulude summat, millest on maha arvatud riigisisesed maksud, mis makstakse tagasi või võidakse tagasi maksta saadud toote eksportimisel;

| h) | „asendatav materjal“ või „asendatav toode“ – samalaadne ja samasuguse kaubandusliku kvaliteediga materjal või toode, millel on ühesugused tehnilised ja füüsilised omadused ning mida ei saa üksteisest eristada; |
| --- | --- |

h)

„asendatav materjal“ või „asendatav toode“ – samalaadne ja samasuguse kaubandusliku kvaliteediga materjal või toode, millel on ühesugused tehnilised ja füüsilised omadused ning mida ei saa üksteisest eristada;

| i) | „kaup“ – nii materjalid kui ka tooted; |
| --- | --- |

i)

„kaup“ – nii materjalid kui ka tooted;

| j) | „tootmine“ – igat liiki töö või töötlus, sealhulgas komplekteerimine; |
| --- | --- |

j)

„tootmine“ – igat liiki töö või töötlus, sealhulgas komplekteerimine;

| k) | „materjal“ – koostisosa, toormaterjal, komponent või osa jne, mida on kasutatud toote tootmisel; |
| --- | --- |

k)

„materjal“ – koostisosa, toormaterjal, komponent või osa jne, mida on kasutatud toote tootmisel;

| l) | „päritolustaatuseta materjalide suurim lubatud sisaldus“ – päritolustaatuseta materjalide suurim sisaldus tootes, mis võimaldab tootmist käsitada piisava töö või töötlusena, mis annab tootele päritolustaatuse. Seda võib väljendada protsendina toote tehasehinnast või protsendina konkreetsetesse gruppidesse, gruppi, rubriiki või alamrubriiki kuuluvate kasutatud materjalide netomassist; |
| --- | --- |

l)

„päritolustaatuseta materjalide suurim lubatud sisaldus“ – päritolustaatuseta materjalide suurim sisaldus tootes, mis võimaldab tootmist käsitada piisava töö või töötlusena, mis annab tootele päritolustaatuse. Seda võib väljendada protsendina toote tehasehinnast või protsendina konkreetsetesse gruppidesse, gruppi, rubriiki või alamrubriiki kuuluvate kasutatud materjalide netomassist;

| m) | „toode“ – toodetav toode, isegi kui see on ette nähtud hiljem mõnes teises tootmistoimingus kasutamiseks; |
| --- | --- |

m)

„toode“ – toodetav toode, isegi kui see on ette nähtud hiljem mõnes teises tootmistoimingus kasutamiseks;

| n) | „territoorium“ – EMP lepingu osalise maismaaosa, siseveed ja territoriaalveed, mille suhtes EMP lepingut kohaldatakse; |
| --- | --- |

n)

„territoorium“ – EMP lepingu osalise maismaaosa, siseveed ja territoriaalveed, mille suhtes EMP lepingut kohaldatakse;

| o) | „lisandväärtus“ – toote tehasehind, millest on lahutatud kõikide selliste asjaomases tootes sisalduvate materjalide tolliväärtus, mis pärinevad mõne muu sellise reegleid kohaldava konventsiooniosalise territooriumilt, kelle puhul kohaldatakse kumulatsiooni, või kui tolliväärtus ei ole teada või seda ei ole võimalik kindlaks teha, siis esimene tuvastatav hind, mida nende materjalide eest makstakse EMPs; |
| --- | --- |

o)

„lisandväärtus“ – toote tehasehind, millest on lahutatud kõikide selliste asjaomases tootes sisalduvate materjalide tolliväärtus, mis pärinevad mõne muu sellise reegleid kohaldava konventsiooniosalise territooriumilt, kelle puhul kohaldatakse kumulatsiooni, või kui tolliväärtus ei ole teada või seda ei ole võimalik kindlaks teha, siis esimene tuvastatav hind, mida nende materjalide eest makstakse EMPs;

| p) | „materjalide väärtus“ – kasutatud päritolustaatuseta materjalide tolliväärtus importimise ajal või, kui see ei ole teada ja seda ei ole võimalik kindlaks teha, siis esimene kindlakstehtav hind, mida nende materjalide eest makstakse EMPs. Kui on vaja kindlaks määrata päritolustaatusega materjalide väärtus, kohaldatakse käesolevat punkti mutatis mutandis. |
| --- | --- |

p)

„materjalide väärtus“ – kasutatud päritolustaatuseta materjalide tolliväärtus importimise ajal või, kui see ei ole teada ja seda ei ole võimalik kindlaks teha, siis esimene kindlakstehtav hind, mida nende materjalide eest makstakse EMPs. Kui on vaja kindlaks määrata päritolustaatusega materjalide väärtus, kohaldatakse käesolevat punkti mutatis mutandis.

II JAOTIS

II JAOTIS

MÕISTE „PÄRITOLUSTAATUSEGA TOOTED“ MÄÄRATLUS

MÕISTE „PÄRITOLUSTAATUSEGA TOOTED“ MÄÄRATLUS

Artikkel 2

Üldised nõuded

1.   EMP lepingu rakendamisel käsitatakse EMPst pärinevate toodetena järgmisi tooteid:

| a) | EMPs täielikult saadud tooted artikli 3 tähenduses; |
| --- | --- |

a)

EMPs täielikult saadud tooted artikli 3 tähenduses;

| b) | EMPs saadud tooted, milles on kasutatud materjale, mis ei ole seal täielikult saadud, tingimusel et need on EMPs läbinud piisava töö või töötluse artikli 4 tähenduses. |
| --- | --- |

b)

EMPs saadud tooted, milles on kasutatud materjale, mis ei ole seal täielikult saadud, tingimusel et need on EMPs läbinud piisava töö või töötluse artikli 4 tähenduses.

Sel eesmärgil loetakse EMP lepingu osaliste territooriume, mille suhtes lepingut kohaldatakse, ühtseks territooriumiks.

2.   Lõikest 1 olenemata jäetakse Liechtensteini Vürstiriigi territoorium protokolli nr 3 I ja II tabelis loetletud toodete päritolu määramisel EMPst välja ning need tooted loetakse EMPst pärinevateks üksnes juhul, kui need on täielikult saadud või läbinud piisava töö või töötluse teiste EMP lepingu osaliste territooriumil.

Artikkel 3

Täielikult saadud tooted

1.   Täielikult EMPst pärinevateks toodeteks loetakse

| a) | sealsest pinnasest ja merepõhjast kaevandatud mineraalsed maavarad ja ammutatud looduslik vesi; |
| --- | --- |

a)

sealsest pinnasest ja merepõhjast kaevandatud mineraalsed maavarad ja ammutatud looduslik vesi;

| b) | seal kasvatatud või koristatud taimed, sealhulgas veetaimed, ja köögiviljasaadused; |
| --- | --- |

b)

seal kasvatatud või koristatud taimed, sealhulgas veetaimed, ja köögiviljasaadused;

| c) | seal sündinud ja kasvatatud elusloomad; |
| --- | --- |

c)

seal sündinud ja kasvatatud elusloomad;

| d) | seal kasvatatud elusloomadelt saadud tooted; |
| --- | --- |

d)

seal kasvatatud elusloomadelt saadud tooted;

| e) | seal sündinud ja kasvatatud, tapetud loomadest saadud tooted; |
| --- | --- |

e)

seal sündinud ja kasvatatud, tapetud loomadest saadud tooted;

| f) | seal toimunud jahi ja kalapüügi saadused; |
| --- | --- |

f)

seal toimunud jahi ja kalapüügi saadused;

| g) | akvakultuuritooted, kui kalad ja vähid, limused ja muud veeselgrootud on seal munadest sündinud või maimudest, kalavastsetest ja -maimudest kasvatatud; |
| --- | --- |

g)

akvakultuuritooted, kui kalad ja vähid, limused ja muud veeselgrootud on seal munadest sündinud või maimudest, kalavastsetest ja -maimudest kasvatatud;

| h) | tema laevadega väljaspool mis tahes territoriaalvett püütud merekalapüügi- ja muud saadused; |
| --- | --- |

h)

tema laevadega väljaspool mis tahes territoriaalvett püütud merekalapüügi- ja muud saadused;

| i) | tema kalatöötlemislaevade pardal üksnes punktis h osutatud saadustest valmistatud tooted; |
| --- | --- |

i)

tema kalatöötlemislaevade pardal üksnes punktis h osutatud saadustest valmistatud tooted;

| j) | seal kogutud kasutatud esemed, millest saab üksnes tooret; |
| --- | --- |

j)

seal kogutud kasutatud esemed, millest saab üksnes tooret;

| k) | sealse tootmistegevuse jäätmed ja jäägid; |
| --- | --- |

k)

sealse tootmistegevuse jäätmed ja jäägid;

| l) | väljaspool tema territoriaalvett merepõhjast või selle aluspinnasest kaevandatud saadused, tingimusel et tal on selle merepõhja või aluspinnase kasutamise ainuõigus; |
| --- | --- |

l)

väljaspool tema territoriaalvett merepõhjast või selle aluspinnasest kaevandatud saadused, tingimusel et tal on selle merepõhja või aluspinnase kasutamise ainuõigus;

| m) | kaubad, mis on seal toodetud üksnes punktides a–l nimetatud saadustest või toodetest. |
| --- | --- |

m)

kaubad, mis on seal toodetud üksnes punktides a–l nimetatud saadustest või toodetest.

2.   Lõike 1 punktides h ja i nimetatud mõisteid „tema laevad“ ja „tema kalatöötlemislaevad“ kohaldatakse üksnes laevade ja kalatöötlemislaevade suhtes, mis vastavad kõigile järgmistele tingimustele:

| a) | need on registreeritud Euroopa Liidu liikmesriigis või EFTA riigis; |
| --- | --- |

a)

need on registreeritud Euroopa Liidu liikmesriigis või EFTA riigis;

| b) | need sõidavad Euroopa Liidu liikmesriigi või EFTA riigi lipu all; |
| --- | --- |

b)

need sõidavad Euroopa Liidu liikmesriigi või EFTA riigi lipu all;

| c) | need vastavad ühele järgmistest tingimustest:






  i) | neist vähemalt 50 % kuulub EMP lepingu osalise riigi kodanikele või |
| --- | --- | --- |

c)

need vastavad ühele järgmistest tingimustest:

i)

neist vähemalt 50 % kuulub EMP lepingu osalise riigi kodanikele või

| ii) | need kuuluvad äriühingule,






  — | mille peakontor ja peamine tegevuskoht on Euroopa Liidu liikmesriigis või EFTA riigis ja |
| --- | --- | --- |

ii)

need kuuluvad äriühingule,

—

mille peakontor ja peamine tegevuskoht on Euroopa Liidu liikmesriigis või EFTA riigis ja

| — | millest vähemalt 50 % kuulub EMP lepingu osalisele või selle avalik-õiguslikele isikutele või kodanikele. |
| --- | --- |

—

millest vähemalt 50 % kuulub EMP lepingu osalisele või selle avalik-õiguslikele isikutele või kodanikele.

3.   Lõike 2 kohaldamisel käsitatakse EFTA riike ühe reegleid kohaldava konventsiooniosalisena.

Artikkel 4

Piisav töö või töötlus

1.   Ilma et see piiraks käesoleva artikli lõike 3 ja artikli 6 kohaldamist, käsitatakse selliseid tooteid, mis ei ole täielikult saadud EMPs, piisava töö või töötluse läbinuna, kui II lisa loendis esitatud tingimused on asjaomaste kaupade puhul täidetud.

2.   Kui kooskõlas lõikega 1 EMPs päritolustaatuse saanud toodet kasutatakse materjalina muu toote tootmiseks, ei võeta arvesse päritolustaatuseta materjale, mida võidi selle tootmiseks kasutada.

3.   Lõikes 1 osutatud nõuete täitmist kontrollitakse iga toote puhul.

Kui asjakohane reegel põhineb päritolustaatuseta materjalide suurima lubatud sisalduse nõude järgimisel, võivad EMP lepingu osaliste tolliasutused lubada siiski eksportijatel arvutada toote tehasehind ja päritolustaatuseta materjalide väärtus keskmise väärtusena vastavalt lõikele 4, et võtta arvesse kulude ja valuutakursside kõikumisi.

4.   Lõike 3 teises lõigus osutatud juhul arvutatakse toote keskmine tehasehind ja kasutatud päritolustaatuseta materjalide keskmine väärtus vastavalt eelmisel majandusaastal kõigi samade müüdud toodete eest küsitud tehasehinna ja eelmisel majandusaastal samade toodete tootmiseks kasutatud kõigi päritolustaatuseta materjalide koguväärtuse põhjal, kusjuures majandusaasta on kõnealuse EMP lepingu osalise majandusaasta ning kui terve majandusaasta kohta ei ole andmed saadaval, siis võetakse aluseks lühem periood, mis ei ole lühem kui kolm kuud.

5.   Eksportijad, kes otsustavad teha arvutuse keskmise näitaja alusel, kasutavad seda meetodit järjepidevalt võrdlusmajandusaastale järgneva aasta jooksul või vajaduse korral lühemale võrdlusperioodile järgneva aasta jooksul. Nad võivad lõpetada selle meetodi kasutamise, kui konkreetse majandusaasta või lühema võrdlusperioodi (mis ei ole lühem kui kolm kuud) jooksul ilmneb, et sellise meetodi kasutamist õigustanud kulude või valuutakursi kõikumine on lakanud.

6.   Lõikes 4 osutatud keskmisi näitajaid kasutatakse vastavalt tehasehinnana ja päritolustaatuseta materjalide väärtusena, et teha kindlaks, kas päritolustaatuseta materjalide suurima lubatud sisalduse nõuet on järgitud.

Artikkel 5

Piirmäära reegel

1.   Erandina artiklist 4 ning vastavalt käesoleva artikli lõigetele 2 ja 3 võib päritolustaatuseta materjale, mida II lisas esitatud loendis nimetatud tingimuste kohaselt toote tootmiseks kasutada ei tohi, siiski kasutada, kui toote kohta hinnatud kogunetomass või koguväärtus ei ületa

| a) | 15 % toote netomassist toodete puhul, mis kuuluvad gruppidesse 2 ja 4–24, välja arvatud gruppi 16 kuuluvad töödeldud kalandustooted; |
| --- | --- |

a)

15 % toote netomassist toodete puhul, mis kuuluvad gruppidesse 2 ja 4–24, välja arvatud gruppi 16 kuuluvad töödeldud kalandustooted;

| b) | 15 % toote tehasehinnast muude kui punktiga a hõlmatud toodete puhul. |
| --- | --- |

b)

15 % toote tehasehinnast muude kui punktiga a hõlmatud toodete puhul.

Käesolevat lõiget ei kohaldata harmoneeritud süsteemi gruppidesse 50–63 kuuluvate toodete suhtes, mille puhul kehtivad I lisa märkustes 6 ja 7 mainitud piirmäärad.

2.   Käesoleva artikli lõike 1 kohaselt ei ole lubatud ületada päritolustaatuseta materjalide suurimat lubatud protsentuaalset sisaldust, nagu on ette nähtud II lisa loendis esitatud reeglitega.

3.   Käesoleva artikli lõikeid 1 ja 2 ei kohaldata artikli 3 tähenduses täielikult EMP lepingu osalise territooriumil saadud toodete suhtes. Ilma et see piiraks artikli 6 ja artikli 9 lõike 1 kohaldamist, kohaldatakse kõnealustes sätetes osutatud piirmäärasid siiski toodete suhtes, mille puhul II lisa loendis esitatud reegli kohaselt on nõutav, et toote tootmiseks kasutatud materjalid peavad olema täielikult saadud.

Artikkel 6

Ebapiisav töö või töötlus

1.   Ilma et see piiraks käesoleva artikli lõike 2 kohaldamist, käsitatakse järgmisi toiminguid päritolustaatuse omandamiseks ebapiisava töö või töötlusena, olenemata sellest, kas artikli 4 nõuded on täidetud või mitte:

| a) | toimingud, mis tagavad toodete seisundi säilimise nende vedamisel ja ladustamisel; |
| --- | --- |

a)

toimingud, mis tagavad toodete seisundi säilimise nende vedamisel ja ladustamisel;

| b) | pakkeüksuste osadeks jagamine ja koondamine; |
| --- | --- |

b)

pakkeüksuste osadeks jagamine ja koondamine;

| c) | pesemine, puhastamine; tolmu, oksiidi, õli, värvi või muu katte eemaldamine; |
| --- | --- |

c)

pesemine, puhastamine; tolmu, oksiidi, õli, värvi või muu katte eemaldamine;

| d) | tekstiili triikimine või pressimine; |
| --- | --- |

d)

tekstiili triikimine või pressimine;

| e) | lihtsad värvimis- ja poleerimistööd; |
| --- | --- |

e)

lihtsad värvimis- ja poleerimistööd;

| f) | riisi koorimine ja osaline või täielik kroovimine; teravilja ja riisi poleerimine ja glaseerimine; |
| --- | --- |

f)

riisi koorimine ja osaline või täielik kroovimine; teravilja ja riisi poleerimine ja glaseerimine;

| g) | suhkru toonimine või maitsestamine või tükkipressimine; kristallsuhkru osaline või täielik jahvatamine; |
| --- | --- |

g)

suhkru toonimine või maitsestamine või tükkipressimine; kristallsuhkru osaline või täielik jahvatamine;

| h) | puuviljade, pähklite ja köögiviljade koorimine ja kividest puhastamine; |
| --- | --- |

h)

puuviljade, pähklite ja köögiviljade koorimine ja kividest puhastamine;

| i) | teritamine, lihtlihvimine või lihtlõikamine; |
| --- | --- |

i)

teritamine, lihtlihvimine või lihtlõikamine;

| j) | tuulamine, uhtmine, sortimine, klassifitseerimine, liigitamine, kokkusobitamine (sealhulgas kaupade komplekteerimine); |
| --- | --- |

j)

tuulamine, uhtmine, sortimine, klassifitseerimine, liigitamine, kokkusobitamine (sealhulgas kaupade komplekteerimine);

| k) | tavaline klaas- või plastpudelitesse, plekkpurkidesse, kottidesse, karpidesse, kastidesse pakkimine, alustele kinnitamine ja igasugune muu lihtne pakendamine; |
| --- | --- |

k)

tavaline klaas- või plastpudelitesse, plekkpurkidesse, kottidesse, karpidesse, kastidesse pakkimine, alustele kinnitamine ja igasugune muu lihtne pakendamine;

| l) | märkide, etikettide, logode ja muude eristusmärkide kinnitamine või trükkimine toodetele või nende pakenditele; |
| --- | --- |

l)

märkide, etikettide, logode ja muude eristusmärkide kinnitamine või trükkimine toodetele või nende pakenditele;

| m) | üht või mitut sorti toodete lihtne segamine; |
| --- | --- |

m)

üht või mitut sorti toodete lihtne segamine;

| n) | suhkru segamine mis tahes muu ainega; |
| --- | --- |

n)

suhkru segamine mis tahes muu ainega;

| o) | lihtne toodetele vee lisamine või toodete lahjendamine või dehüdreerimine või denatureerimine; |
| --- | --- |

o)

lihtne toodetele vee lisamine või toodete lahjendamine või dehüdreerimine või denatureerimine;

| p) | toote osade lihtne kokkupanemine terviktoote saamiseks või toote osadeks lammutamine; |
| --- | --- |

p)

toote osade lihtne kokkupanemine terviktoote saamiseks või toote osadeks lammutamine;

| q) | loomade tapmine; |
| --- | --- |

q)

loomade tapmine;

| r) | kahe või enama punktides a–q loetletud toimingu kombinatsioon. |
| --- | --- |

r)

kahe või enama punktides a–q loetletud toimingu kombinatsioon.

2.   Et määrata kindlaks, kas tootega tehtud töö või töötlus loetakse lõike 1 tähenduses ebapiisavaks, võetakse arvesse kõiki konkreetse tootega EMPs tehtud toiminguid.

Artikkel 7

Päritolu kumulatsioon

1.   Ilma et see piiraks artikli 2 kohaldamist, loetakse tooted EMPst pärinevaks, kui need on seal saadud, kasutades materjale, mis pärinevad mõne reegleid kohaldava konventsiooniosalise, tingimusel et EMPs tehtud töö või töötlus on artiklis 6 osutatud toimingutest ulatuslikum. Need materjalid ei pea olema läbinud piisavat tööd või töötlust.

2.   Kui EMPs tehtud töö või töötlus ei ole artiklis 6 osutatud toimingutest ulatuslikum, loetakse toode, mis on saadud, kasutades mõne muu reegleid kohaldava konventsiooniosalise territooriumilt pärinevaid materjale, EMPst pärinevaks ainult juhul, kui seal lisandunud väärtus on suurem kui mis tahes muu reegleid kohaldava konventsiooniosalise territooriumilt pärinevate kasutatud materjalide väärtus. Vastasel juhul loetakse saadud toode pärinevaks selle reegleid kohaldava konventsiooniosalise territooriumilt, kust pärinevate, EMPs toote tootmiseks kasutatud päritolustaatusega materjalide väärtus on suurim.

3.   Ilma et see piiraks artikli 2 kohaldamist ning jättes välja gruppidesse 50–63 kuuluvad tooted, loetakse reegleid kohaldava konventsiooniosalise, mis ei ole EMP lepingu osaline, territooriumil tehtud töö või töötlus EMPs tehtud tööks või töötluseks, kui saadud tooted läbivad hiljem EMPs töö või töötluse.

4.   Ilma et see piiraks artikli 2 kohaldamist, loetakse gruppidesse 50–63 kuuluvate toodete puhul ja üksnes EMP lepingu osaliste vahelises kahepoolses kaubanduses importiva EMP lepingu osalise territooriumil tehtud töö või töötlus EMPs tehtud tööks või töötluseks, kui tooted läbivad hiljem EMPs töö või töötluse.

Käesoleva lõike kohaldamisel käsitatakse Euroopa Liidu stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsessis osalevaid riike ja Moldova Vabariiki ühe reegleid kohaldava konventsiooniosalisena.

5.   EMP lepingu osalised võivad EMP ühiskomitee otsusega ühiselt otsustada laiendada käesoleva artikli lõike 3 kohaldamist gruppidesse 50–63 kuuluvate toodete impordile.

6.   Käesoleva artikli lõigetes 3–5 sätestatud kumulatsiooni kohaldamisel loetakse päritolustaatusega tooted EMPst pärinevaks üksnes siis, kui seal tehtud töö või töötlus on artiklis 6 osutatud toimingutest ulatuslikum.

7.   Tooted, mis pärinevad ühe reegleid kohaldava konventsiooniosalise territooriumilt ja mis ei läbi EMPs tööd või töötlust, säilitavad oma päritolustaatuse, kui need eksporditakse mõne muu EMP lepingu osalise territooriumile.

Artikkel 8

Päritolu kumulatsiooni kohaldamise tingimused

1.   Artiklis 7 sätestatud kumulatsiooni võib kohaldada üksnes juhul, kui

| a) | reegleid kohaldavate päritolustaatuse saamisega seotud konventsiooniosaliste ja sihtkohaks oleva EMP lepingu osalise vahel kohaldatakse vastavalt 1994. aasta üldise tolli- ja kaubanduskokkuleppe (GATT) XXIV artiklile sooduskaubanduslepingut ja |
| --- | --- |

a)

reegleid kohaldavate päritolustaatuse saamisega seotud konventsiooniosaliste ja sihtkohaks oleva EMP lepingu osalise vahel kohaldatakse vastavalt 1994. aasta üldise tolli- ja kaubanduskokkuleppe (GATT) XXIV artiklile sooduskaubanduslepingut ja

| b) | kaubad on saanud päritolustaatuse käesolevate reeglitega identsete päritolureeglite alusel. |
| --- | --- |

b)

kaubad on saanud päritolustaatuse käesolevate reeglitega identsete päritolureeglite alusel.

2.   Teatised kumulatsiooni kohaldamiseks vajalike nõuete täitmise kohta avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas (C-seeria) ning teiste EMP lepingu osaliste ametlikus väljaandes vastavalt nende enda menetlustele.

Artiklis 7 sätestatud kumulatsiooni kohaldatakse nendes teatistes osutatud kuupäevast alates.

EMP lepingu osalised esitavad Euroopa Komisjonile andmed teiste reegleid kohaldavate konventsiooniosalistega sõlmitud asjaomaste lepingute kohta, sealhulgas käesolevate reeglite jõustumise kuupäevad.

3.   Päritolutõendile tuleks teha ingliskeelne märge „CUMULATION APPLIED WITH [asjakohas(t)e reegleid kohaldava(te) konventsiooniosalis(t)e nimi(nimed) inglise keeles]“, kui tooted said päritolustaatuse, kohaldades päritolu kumulatsiooni vastavalt artiklile 7.

Kui päritolutõendina kasutatakse liikumissertifikaati EUR.1, tehakse see märge liikumissertifikaadi EUR.1 lahtrisse 7.

4.   EMPs eksporditud toodete puhul, mis on saanud päritolustaatuse päritolu kumulatsiooni kohaldamisel vastavalt artiklile 7, võib EMP lepingu osaline otsustada loobuda päritolutõendile käesoleva artikli lõikes 3 osutatud märke kandmise nõudmisest (1).

EMP lepingu osalised teatavad Euroopa Komisjonile loobumisest vastavalt artikli 8 lõikele 2.

Artikkel 9

Kvalifikatsiooniühik

1.   Käesolevate reeglite kohaldamisel on kvalifikatsiooniühik see toode, mida loetakse harmoneeritud süsteemi nomenklatuuri järgi klassifitseerimisel põhiüksuseks. Sellest tulenevalt,

| a) | kui toode, mis koosneb esemete rühmast või kokkupandud esemetest, klassifitseeritakse harmoneeritud süsteemi järgi ühte rubriiki, moodustab tervik kvalifikatsiooniühiku; |
| --- | --- |

a)

kui toode, mis koosneb esemete rühmast või kokkupandud esemetest, klassifitseeritakse harmoneeritud süsteemi järgi ühte rubriiki, moodustab tervik kvalifikatsiooniühiku;

| b) | kui kaubasaadetis koosneb mitmest identsest tootest, mis on klassifitseeritud samasse harmoneeritud süsteemi rubriiki, võetakse käesolevate reeglite kohaldamisel iga toodet arvesse. |
| --- | --- |

b)

kui kaubasaadetis koosneb mitmest identsest tootest, mis on klassifitseeritud samasse harmoneeritud süsteemi rubriiki, võetakse käesolevate reeglite kohaldamisel iga toodet arvesse.

2.   Kui harmoneeritud süsteemi 5. tõlgendamisreegli kohaselt loetakse klassifitseerimisel pakend toote juurde kuuluvaks, tuleb see ka päritolu kindlaksmääramisel lugeda toote juurde kuuluvaks.

3.   Seadme, masina, aparaadi või sõidukiga kaasas olevaid tarvikuid, varuosi ja tööriistu, mis on tavavarustuse osaks ja kuuluvad tehasehinna sisse, käsitatakse kõnealuse seadme, masina, aparaadi või sõiduki lahutamatu osana.

Artikkel 10

Komplektid

Komplektid harmoneeritud süsteemi 3. tõlgendamisreegli tähenduses on päritolustaatusega, kui kõik komplekti kuuluvad tooted on päritolustaatusega.

Kui komplekt koosneb päritolustaatusega ja päritolustaatuseta toodetest, on komplekt tervikuna siiski päritolustaatusega, kui päritolustaatuseta toodete väärtus ei ületa 15 % komplekti tehasehinnast.

Artikkel 11

Kõrvalised tegurid

Selleks et teha kindlaks, kas toode on päritolustaatusega või mitte, ei ole vaja arvesse võtta toote tootmisel kasutatavate järgmiste toodete päritolu:

| a) | energia ja kütus, |
| --- | --- |

a)

energia ja kütus,

| b) | sisseseade ja varustus, |
| --- | --- |

b)

sisseseade ja varustus,

| c) | masinad ja tööriistad, |
| --- | --- |

c)

masinad ja tööriistad,

| d) | muud kaubad, mis ei kuulu ega ole ette nähtud kuuluma toote lõppkoosseisu. |
| --- | --- |

d)

muud kaubad, mis ei kuulu ega ole ette nähtud kuuluma toote lõppkoosseisu.

Artikkel 12

Arvestuslik eraldamine

1.   Kui tootega tehtava töö või töötluse käigus kasutatakse omavahel asendatavaid päritolustaatusega ja päritolustaatuseta materjale, võivad ettevõtjad neid materjale hallata arvestusliku eraldamise meetodit kasutades, ilma materjalide varusid eraldi hoidmata.

2.   Ettevõtjad võivad hallata rubriiki 1701 kuuluvaid omavahel asendatavaid päritolustaatusega ja päritolustaatuseta tooteid arvestusliku eraldamise meetodit kasutades, ilma toodete varusid eraldi hoidmata.

3.   EMP lepingu osalised võivad nõuda, et arvestusliku eraldamise meetodi kasutamiseks peab tolliasutus andma eelnevalt loa. Tolliasutus võib loa andmiseks esitada mis tahes tingimusi, mida ta peab vajalikuks, ning ta kontrollib loa kasutamist. Tolliasutus võib loa ära võtta, kui meetodi kasutaja kasutab luba vääriti või ei täida mõnda muud käesolevates reeglites sätestatud tingimust.

Arvestusliku eraldamise meetodi kasutamisel tuleb tagada, et selliste toodete hulk, mida võib pidada EMPst pärinevateks, on alati sama, nagu see oleks varude füüsilise eraldamise korral.

Meetodit rakendatakse ja selle rakendamine registreeritakse EMP lepingu osalise territooriumil kohaldatavate üldiste raamatupidamispõhimõtete alusel.

4.   Lõigetes 1 ja 2 osutatud meetodit kasutav isik koostab päritolutõendi või taotleb päritolutõendit nende toodete kogusele, mida võib pidada EMPst pärinevateks toodeteks. Tolliasutuse nõudmisel deklareerib kõnealune isik, kuidas neid koguseid on hallatud.

III JAOTIS

III JAOTIS

TERRITORIAALSED NÕUDED

TERRITORIAALSED NÕUDED

Artikkel 13

Territoriaalsuspõhimõte

1.   II jaotises esitatud tingimused peavad EMPs olema täidetud katkematult.

2.   Kui EMPst mõnda teise riiki eksporditud päritolustaatusega tooted saadetakse tagasi, käsitatakse neid päritolustaatuseta toodetena, välja arvatud juhul, kui tolliasutusele suudetakse tõendada, et

| a) | tagasisaadetud tooted on samad tooted, mis eksporditi, ning |
| --- | --- |

a)

tagasisaadetud tooted on samad tooted, mis eksporditi, ning

| b) | need ei ole kõnealuses riigis oleku või eksportimise ajal läbinud ühtegi muud toimingut peale nende, mis on vajalikud toodete seisundi säilitamiseks. |
| --- | --- |

b)

need ei ole kõnealuses riigis oleku või eksportimise ajal läbinud ühtegi muud toimingut peale nende, mis on vajalikud toodete seisundi säilitamiseks.

3.   EMPst eksporditud ja hiljem sinna reimporditud materjalidega väljaspool EMPd toimunud töö või töötlus ei mõjuta päritolustaatuse saamist vastavalt II jaotises sätestatud tingimustele, kui

| a) | kõnealused materjalid on täielikult saadud EMPs või nendega enne eksportimist tehtud töö või töötlus on artiklis 6 osutatud toimingutest ulatuslikum ja |
| --- | --- |

a)

kõnealused materjalid on täielikult saadud EMPs või nendega enne eksportimist tehtud töö või töötlus on artiklis 6 osutatud toimingutest ulatuslikum ja

| b) | tolliasutusele suudetakse tõendada, et






  i) | reimporditud tooted on saadud eksporditud materjalidega tehtud töö või töötluse teel ning |
| --- | --- | --- |

b)

tolliasutusele suudetakse tõendada, et

i)

reimporditud tooted on saadud eksporditud materjalidega tehtud töö või töötluse teel ning

| ii) | käesoleva artikli kohaldamisel väljaspool EMPd tekkinud kogulisandväärtus ei ole suurem kui 10 % selle lõpptoote tehasehinnast, millele päritolustaatust taotletakse. |
| --- | --- |

ii)

käesoleva artikli kohaldamisel väljaspool EMPd tekkinud kogulisandväärtus ei ole suurem kui 10 % selle lõpptoote tehasehinnast, millele päritolustaatust taotletakse.

4.   Käesoleva artikli lõike 3 kohaldamisel ei rakendata II jaotises sätestatud päritolustaatuse saamise tingimusi väljaspool EMPd tehtud töö või töötluse suhtes. Kui aga lõpptoote päritolustaatuse kindlaksmääramiseks on II lisa loetelus kehtestatud reegel, mis näeb ette kõigi kasutatud päritolustaatuseta materjalide maksimaalse väärtuse, ei või EMP lepingu osalise territooriumil kasutatud päritolustaatuseta materjalide koguväärtus koos käesoleva artikli kohaldamisel väljaspool EMPd omandatud kogulisandväärtusega olla suurem ettenähtud protsendimäärast.

5.   Lõigete 3 ja 4 kohaldamisel tähendab „kogulisandväärtus“ kõiki väljaspool EMPd tekkivaid kulusid, sealhulgas seal kasutatud materjalide väärtust.

6.   Käesoleva artikli lõikeid 3 ja 4 ei kohaldata toodete suhtes, mis ei vasta II lisa loendis sätestatud tingimustele või mida saab pidada piisava töö või töötluse läbinuks ainult siis, kui kohaldatakse artiklis 5 kindlaksmääratud üldisi piirmäärasid.

7.   Käesoleva artikliga hõlmatud töö või töötlus, mis toimub väljaspool EMPd, peab toimuma välistöötlemise korra või muu samalaadse korra kohaselt.

Artikkel 14

Mittemuutmise reegel

1.   EMP lepinguga ettenähtud sooduskohtlemist rakendatakse üksnes nende toodete suhtes, mis vastavad käesolevate reeglite nõuetele ja mis on EMP lepingu osalise territooriumil deklareeritud impordina, tingimusel et need on samad tooted, mis eksporditi eksportiva EMP lepingu osalise territooriumilt. Tooteid ei tohi enne lepinguosalise territooriumil vabasse ringlusse lubamist muuta ega muundada ning nad ei tohi olla läbinud muid toiminguid peale nende, mis on vajalikud nende seisundi säilitamiseks, välja arvatud märkide, etikettide, pitserite ja muude dokumentide lisamine, mille eesmärk on tagada importiva EMP lepingu osalise riigisiseste nõuete täitmine ja mis toimub transiidi- või osadeks jagamise kolmanda riigi või kolmandate riikide tollijärelevalve all.

2.   Toodete ja kaubasaadetiste ladustamine on lubatud, kui need jäävad transiidiriigis/transiidiriikides tollijärelevalve alla.

3.   Ilma et see piiraks käesoleva liite V jaotise kohaldamist, on kaubasaadetiste osadeks jagamine lubatud, kui need jäävad osadeks jagamise riigis või riikides tollijärelevalve alla.

4.   Kahtluse korral võib importiv EMP lepingu osaline igal ajal paluda importijal või tema esindajal esitada kõik vajalikud dokumendid, millega tõendatakse käesoleva artikli nõuete täitmist, milleks võib esitada mis tahes dokumentaalsed tõendid ning eelkõige:

| a) | lepingulised veodokumendid, nagu veokiri; |
| --- | --- |

a)

lepingulised veodokumendid, nagu veokiri;

| b) | faktilised või konkreetsed tõendid, mis põhinevad pakendite märgistamisel või nummerdamisel; |
| --- | --- |

b)

faktilised või konkreetsed tõendid, mis põhinevad pakendite märgistamisel või nummerdamisel;

| c) | transiidi- või osadeks jagamise riigi või riikide tolliasutuse väljastatud mittemuutmise tõend või mõni muu dokument, millega tõendatakse, et kaubad jäid transiidi- või osadeks jagamise riigi või riikide tollijärelevalve alla, või |
| --- | --- |

c)

transiidi- või osadeks jagamise riigi või riikide tolliasutuse väljastatud mittemuutmise tõend või mõni muu dokument, millega tõendatakse, et kaubad jäid transiidi- või osadeks jagamise riigi või riikide tollijärelevalve alla, või

| d) | igasugused kaupadega seotud tõendid. |
| --- | --- |

d)

igasugused kaupadega seotud tõendid.

Artikkel 15

Näitused

1.   Päritolustaatusega toodete suhtes, mis on saadetud näitusele mõnda muusse riiki peale nende, millega kooskõlas artiklitega 7 ja 8 kohaldatakse kumulatsiooni, ja mis pärast näitust müüakse EMPsse importimiseks, kohaldatakse importimisel EMP lepingu sätteid, kui tolliasutusele tõendatakse, et

| a) | eksportija on saatnud tooted EMP lepingu osalise territooriumilt näitust korraldavasse riiki ja need seal näitusel välja pannud; |
| --- | --- |

a)

eksportija on saatnud tooted EMP lepingu osalise territooriumilt näitust korraldavasse riiki ja need seal näitusel välja pannud;

| b) | kõnealune eksportija on tooted müünud või muul viisil võõrandanud teise EMP lepingu osalise territooriumil asuvale isikule; |
| --- | --- |

b)

kõnealune eksportija on tooted müünud või muul viisil võõrandanud teise EMP lepingu osalise territooriumil asuvale isikule;

| c) | tooted on saadetud näituse ajal või vahetult pärast näitust samal kujul, nagu need näitusele saadeti, ning |
| --- | --- |

c)

tooted on saadetud näituse ajal või vahetult pärast näitust samal kujul, nagu need näitusele saadeti, ning

| d) | pärast näitusele saatmist ei ole tooteid kasutatud muuks otstarbeks kui seal väljapanekuks. |
| --- | --- |

d)

pärast näitusele saatmist ei ole tooteid kasutatud muuks otstarbeks kui seal väljapanekuks.

2.   Päritolutõend tuleb välja anda või koostada kooskõlas käesoleva liite V jaotisega ja esitada importiva EMP lepingu osalise tolliasutusele tavapärasel viisil. Sellele märgitakse näituse nimi ja aadress. Vajaduse korral võidakse nõuda dokumentaalseid lisatõendeid näitusele väljapaneku tingimuste kohta.

3.   Lõiget 1 kohaldatakse kõikide kaubandus-, tööstus-, põllumajandus- ja käsitöönäituste, -messide ja muude samalaadsete avalike ürituste ja väljapanekute suhtes, mille jooksul kõnealused tooted jäävad tollikontrolli alla, välja arvatud kauplustes või äripindadel korraldatavad eraviisilised üritused, mille eesmärk on välismaiste toodete müük.

IV JAOTIS

IV JAOTIS

TOLLIMAKSUDE TAGASTAMINE JA TOLLIMAKSUDEST VABASTAMINE

TOLLIMAKSUDE TAGASTAMINE JA TOLLIMAKSUDEST VABASTAMINE

Artikkel 16

Tollimaksude tagastamine ja tollimaksudest vabastamine

1.   Päritolustaatuseta materjalide suhtes, mida on kasutatud EMPst pärinevate harmoneeritud süsteemi gruppidesse 50–63 kuuluvate toodete tootmiseks, mille kohta on välja antud või koostatud päritolutõend vastavalt käesoleva liite V jaotisele, ei kohaldata eksportiva EMP lepingu osalise territooriumil tollimaksude tagastamist ega tollimaksudest vabastamist mitte mingil viisil.

2.   Lõikes 1 nimetatud keeldu kohaldatakse tollimaksude või samaväärse toimega maksude osalise või täieliku tagastamise, vähendamise või nendest vabastamise korra suhtes, mida iga eksportiv EMP lepingu osaline kohaldab tootmisel kasutatavate materjalide suhtes, kui kohaldatakse otsest või tegelikku tagasimaksmist, vähendamist või maksudest vabastamist juhul, kui nendest materjalidest toodetud tooted eksporditakse, kuid mitte juhul, kui need on mõeldud selle konventsiooniosalise territooriumil kasutamiseks.

3.   Päritolutõendis märgitud toodete eksportija peab olema valmis igal ajal tolliasutuse nõudmisel esitama kõik vajalikud dokumendid, mis tõendavad, et asjaomaste toodete tootmisel kasutatud päritolustaatuseta materjalide eest ei ole tollimaksu tagasi makstud ning et kõik nende materjalide suhtes kohaldatavad tollimaksud ja samaväärse toimega maksud on tegelikult makstud.

4.   Käesoleva artikli lõikes 1 sätestatud keeld ei puuduta EMP lepingu osaliste vahel vahetatavaid tooteid, mis on saanud päritolustaatuse, kohaldades päritolu kumulatsiooni vastavalt artikli 7 lõikele 4 või 5.

V JAOTIS

V JAOTIS

PÄRITOLUTÕEND

PÄRITOLUTÕEND

Artikkel 17

Üldised nõuded

1.   Päritolustaatusega toodete importimisel ühe EMP lepingu osalise territooriumile kohaldatakse EMP lepingu sätteid, kui nende kohta esitatakse üks järgmistest päritolutõenditest:

| a) | liikumissertifikaat EUR.1, mille näidis on esitatud käesoleva liite IV lisas; |
| --- | --- |

a)

liikumissertifikaat EUR.1, mille näidis on esitatud käesoleva liite IV lisas;

| b) | artikli 18 lõikes 1 ettenähtud juhtudel deklaratsioon (edaspidi „päritoludeklaratsioon“), mille eksportija esitab arvel, saatelehel või muus äridokumendis, kus asjaomaseid tooteid piisavalt täpselt kirjeldatakse, et neid oleks võimalik identifitseerida; päritoludeklaratsiooni tekst on esitatud käesoleva liite III lisas. |
| --- | --- |

b)

artikli 18 lõikes 1 ettenähtud juhtudel deklaratsioon (edaspidi „päritoludeklaratsioon“), mille eksportija esitab arvel, saatelehel või muus äridokumendis, kus asjaomaseid tooteid piisavalt täpselt kirjeldatakse, et neid oleks võimalik identifitseerida; päritoludeklaratsiooni tekst on esitatud käesoleva liite III lisas.

2.   Käesoleva artikli lõikest 1 olenemata kohaldatakse käesolevate reeglite tähenduses päritolustaatusega toodete suhtes artiklis 27 nimetatud juhtudel EMP lepingust tulenevaid soodustusi, ilma et oleks vaja esitada käesoleva artikli lõikes 1 osutatud päritolutõendeid.

3.   Ilma et see piiraks lõike 1 kohaldamist, võivad EMP lepingu osalised kokku leppida, et nendevahelises sooduskaubanduses asendatakse lõike 1 punktides a ja b nimetatud päritolutõendid päritolukinnitustega, mille koostavad EMP lepingu osaliste õigusaktide kohaselt elektroonilises andmebaasis registreeritud eksportijad.

Kahe või enama reegleid kohaldava konventsiooniosalise vahel kokku lepitud elektroonilises andmebaasis registreeritud eksportijate koostatud päritolukinnituse kasutamine ei takista diagonaalse kumulatsiooni kasutamist teiste reegleid kohaldavate konventsiooniosalistega.

4.   Lõike 1 kohaldamisel võivad EMP lepingu osalised kokku leppida süsteemi loomises, mis võimaldab lõike 1 punktides a ja b nimetatud päritolutõendeid välja anda ja/või esitada elektrooniliselt.

5.   Artikli 7 kohaldamisel, kui kohaldub artikli 8 lõige 4, võtab reegleid kohaldavas konventsiooniosalises asutatud eksportija, kes annab välja päritolutõendi või taotleb päritolutõendit muu päritolutõendi alusel, mille puhul on loobutud kohustusest lisada muul juhul artikli 8 lõikega 3 nõutav märge, kõik vajalikud meetmed tagamaks, et kumulatsiooni kohaldamise tingimused on täidetud, ning on valmis esitama tollile kõik asjakohased dokumendid.

Artikkel 18

Päritoludeklaratsiooni koostamise tingimused

1.   Artikli 17 lõike 1 punktis b osutatud päritoludeklaratsiooni võib koostada

| a) | heakskiidetud eksportija artikli 19 tähenduses või |
| --- | --- |

a)

heakskiidetud eksportija artikli 19 tähenduses või

| b) | iga eksportija iga kaubasaadetise kohta, mis koosneb ühest või mitmest päritolustaatusega tooteid sisaldavast pakendist, mille koguväärtus ei ületa 6 000 eurot. |
| --- | --- |

b)

iga eksportija iga kaubasaadetise kohta, mis koosneb ühest või mitmest päritolustaatusega tooteid sisaldavast pakendist, mille koguväärtus ei ületa 6 000 eurot.

2.   Päritoludeklaratsiooni võib koostada, kui tooteid võib käsitada EMPst või reegleid kohaldava konventsiooniosalise territooriumilt pärinevatena ja kui need vastavad muudele käesolevate reeglite nõuetele.

3.   Eksportija, kes koostab päritoludeklaratsiooni, peab olema valmis igal ajal esitama eksportiva EMP lepingu osalise tolliasutuse taotlusel kõik vajalikud dokumendid, mis tõendavad asjaomaste toodete päritolustaatust ja muude käesolevate reeglite nõuete täitmist.

4.   Eksportija koostab päritoludeklaratsiooni, trükkides kirjutusmasinal, tembeldades või printides arvele, saatelehele või mõnele muule äridokumendile deklaratsiooni, mille tekst on esitatud käesoleva liite III lisas, kasutades üht nimetatud lisas esitatud keelelist versiooni kooskõlas eksportiva riigi õigusega. Kui deklaratsioon täidetakse käsitsi, tuleb kirjutada tindiga ja trükitähtedes.

5.   Päritoludeklaratsioonile kirjutab eksportija oma originaalallkirja käsitsi. Heakskiidetud eksportijalt artikli 19 tähenduses ei nõuta siiski sellistele deklaratsioonidele allakirjutamist, kui ta kinnitab eksportiva EMP lepingu osalise tolliasutusele kirjalikult, et võtab endale täieliku vastutuse iga päritoludeklaratsiooni eest, mille alusel saab teda identifitseerida, nagu ta oleks sellele käsitsi alla kirjutanud.

6.   Eksportija võib koostada päritoludeklaratsiooni sellega hõlmatud toodete eksportimisel või pärast eksportimist (edaspidi „tagantjärele välja antav päritoludeklaratsioon“), tingimusel et see esitatakse importivas riigis hiljemalt kahe aasta jooksul pärast sellega hõlmatud toodete importimist.

Kui kaubasaadetis jagatakse osadeks kooskõlas artikli 14 lõikega 3 ja tingimusel, et peetakse kinni samast kaheaastasest tähtajast, koostab tagantjärele välja antava päritoludeklaratsiooni tooteid eksportiva EMP lepingu osalise heakskiidetud eksportija.

Artikkel 19

Heakskiidetud eksportija

1.   Eksportiva EMP lepingu osalise tolliasutus võib kooskõlas riigisiseste nõuetega anda igale kõnealuse EMP lepingu osalise territooriumil asutatud eksportijale (edaspidi „heakskiidetud eksportija“) loa koostada ise päritoludeklaratsioone, olenemata asjaomaste toodete väärtusest.

2.   Eksportija, kes taotleb sellist luba, peab tolliasutusele esitama kõik tagatised, mis on vajalikud toodete päritolustaatuse ja muude käesolevate reeglite nõuete täitmise kontrollimiseks.

3.   Tolliasutus annab heakskiidetud eksportijale tolliloa numbri, mis märgitakse päritoludeklaratsioonile.

4.   Tolliasutus kontrollib, kas luba kasutatakse õigesti. Tolliasutus võib loa igal ajal kehtetuks tunnistada, kui heakskiidetud eksportija ei kasuta seda õigesti, ja ta tunnistab loa kehtetuks siis, kui heakskiidetud eksportija ei paku enam lõikes 2 osutatud tagatisi.

Artikkel 20

Liikumissertifikaadi EUR.1 väljaandmise kord

1.   Eksportiva EMP lepingu osalise tolliasutus annab liikumissertifikaadi EUR.1 välja eksportija või tema vastutusel tegutseva volitatud esindaja kirjaliku taotluse alusel.

2.   Selleks täidab eksportija või tema volitatud esindaja nii liikumissertifikaadi EUR.1 kui ka taotluse vormi, mille näidised on esitatud käesoleva liite IV lisas. Need vormid täidetakse ühes keeltest, milles on koostatud EMP leping, ning kooskõlas eksportiva EMP lepingu osalise õigusega. Kui vormid täidetakse käsitsi, tuleb kirjutada tindiga ja trükitähtedes. Tooteid tuleb kirjeldada selleks ettenähtud lahtris, jätmata tühje ridu. Kui lahtrisse jääb tühja ruumi, tuleb kirjelduse viimase rea alla tõmmata rõhtjoon ja tühi ruum läbi kriipsutada.

3.   Liikumissertifikaadi EUR.1 lahtrisse 7 tuleb teha ingliskeelne märge „TRANSITIONAL RULES“.

4.   Eksportija, kes taotleb liikumissertifikaadi EUR.1 väljaandmist, peab olema valmis igal ajal esitama liikumissertifikaadi EUR.1 välja andnud eksportiva EMP lepingu osalise tolliasutuse taotlusel kõik vajalikud dokumendid, mis tõendavad asjaomaste toodete päritolustaatust ja muude käesolevate reeglite nõuete täitmist.

5.   Eksportiva EMP lepingu osalise tolliasutus annab välja liikumissertifikaadi EUR.1, kui asjaomaseid tooteid võib käsitada päritolustaatusega toodetena ja kui need vastavad muudele käesolevate reeglite nõuetele.

6.   Liikumissertifikaati EUR.1 välja andev tolliasutus võtab vajalikud meetmed, et kontrollida toodete päritolustaatust ja muude käesolevate reeglite nõuete täitmist. Selleks on tal õigus nõuda mis tahes tõendeid ja kontrollida eksportija raamatupidamisdokumente ning teha muid kontrolle, mida ta peab asjakohaseks. Ta teeb ka kindlaks, et käesoleva artikli lõikes 2 osutatud vormid on nõuetekohaselt täidetud. Eelkõige kontrollib ta, kas toodete kirjeldamiseks mõeldud lahter on täidetud nii, et sinna ei ole võimalik pettuse eesmärgil midagi lisada.

7.   Liikumissertifikaadi EUR.1 väljaandmise kuupäev märgitakse liikumissertifikaadi lahtrisse 11.

8.   Tolliasutus annab liikumissertifikaadi EUR.1 eksportijale välja niipea, kui tegelik eksport on toimunud või tagatud.

Artikkel 21

Tagantjärele välja antud liikumissertifikaadid EUR.1

1.   Olenemata artikli 20 lõikest 8 võib liikumissertifikaadi EUR.1 välja anda pärast asjakohaste toodete eksportimist, kui

| a) | seda ei antud ekspordi ajal välja eksimuse, tahtmatu tegevusetuse või muude eriliste asjaolude tõttu; |
| --- | --- |

a)

seda ei antud ekspordi ajal välja eksimuse, tahtmatu tegevusetuse või muude eriliste asjaolude tõttu;

| b) | tolliasutusele on tõendatud, et liikumissertifikaat EUR.1 anti välja, kuid importimisel ei aktsepteeritud seda tehnilistel põhjustel; |
| --- | --- |

b)

tolliasutusele on tõendatud, et liikumissertifikaat EUR.1 anti välja, kuid importimisel ei aktsepteeritud seda tehnilistel põhjustel;

| c) | asjaomaste toodete lõplik sihtkoht ei olnud ekspordi ajal teada ning see määrati kindlaks veo või ladustamise ajal ja pärast kaubasaadetise võimalikku osadeks jagamist vastavalt artikli 14 lõikele 3; |
| --- | --- |

c)

asjaomaste toodete lõplik sihtkoht ei olnud ekspordi ajal teada ning see määrati kindlaks veo või ladustamise ajal ja pärast kaubasaadetise võimalikku osadeks jagamist vastavalt artikli 14 lõikele 3;

| d) | liikumissertifikaat EUR.1 või EUR.MED anti välja kooskõlas konventsiooni reeglitega toodete jaoks, mis on päritolustaatusega ka käesolevate reeglite kohaselt; eksportija võtab kõik vajalikud meetmed, et tagada kumulatsiooni kohaldamise tingimuste täitmine ja olla valmis esitama tollile kõik asjakohased dokumendid, mis tõendavad, et toode on päritolustaatusega vastavalt käesolevatele reeglitele, või |
| --- | --- |

d)

liikumissertifikaat EUR.1 või EUR.MED anti välja kooskõlas konventsiooni reeglitega toodete jaoks, mis on päritolustaatusega ka käesolevate reeglite kohaselt; eksportija võtab kõik vajalikud meetmed, et tagada kumulatsiooni kohaldamise tingimuste täitmine ja olla valmis esitama tollile kõik asjakohased dokumendid, mis tõendavad, et toode on päritolustaatusega vastavalt käesolevatele reeglitele, või

| e) | liikumissertifikaat EUR.1 anti välja artikli 8 lõike 4 alusel ja artikli 8 lõike 3 kohaldamine on nõutav importimisel teise reegleid kohaldava konventsiooniosalise territooriumile. |
| --- | --- |

e)

liikumissertifikaat EUR.1 anti välja artikli 8 lõike 4 alusel ja artikli 8 lõike 3 kohaldamine on nõutav importimisel teise reegleid kohaldava konventsiooniosalise territooriumile.

2.   Lõike 1 rakendamisel märgib eksportija oma taotluses liikumissertifikaadiga EUR.1 hõlmatud toodete eksportimise koha ja kuupäeva ning taotluse põhjused.

3.   Tolliasutus võib liikumissertifikaadi EUR.1 tagantjärele välja anda kahe aasta jooksul alates ekspordikuupäevast ning alles siis, kui on veendunud, et eksportija taotluses esitatud teave on kooskõlas vastavate dokumentide andmetega.

4.   Lisaks artikli 20 lõike 3 nõudele tuleb tagantjärele välja antud liikumissertifikaadile EUR.1 teha järgmine ingliskeelne märge: „ISSUED RETROSPECTIVELY“.

5.   Lõikes 4 osutatud märge tehakse liikumissertifikaadi EUR.1 lahtrisse 7.

Artikkel 22

Liikumissertifikaadi EUR.1 duplikaadi väljaandmine

1.   Liikumissertifikaadi EUR.1 varguse, kadumise või hävimise korral võib eksportija taotleda sertifikaadi väljaandnud tolliasutuselt duplikaati nende valduses olevate ekspordidokumentide põhjal.

2.   Lisaks artikli 20 lõike 3 nõudele tuleb käesoleva artikli lõike 1 kohaselt väljaantud duplikaadile teha järgmine ingliskeelne märge: „DUPLICATE“.

3.   Lõikes 2 osutatud märge tehakse liikumissertifikaadi EUR.1 duplikaadi lahtrisse 7.

4.   Duplikaat, millele peab olema märgitud liikumissertifikaadi EUR.1 originaali väljaandmise kuupäev, kehtib sellest kuupäevast.

Artikkel 23

Päritolutõendi kehtivus

1.   Päritolutõend kehtib kümme kuud alates eksportiva EMP lepingu osalise territooriumil väljaandmise või koostamise kuupäevast ning see tuleb nimetatud aja jooksul esitada importiva EMP lepingu osalise tolliasutusele.

2.   Päritolutõendeid, mis esitatakse importiva EMP lepingu osalise tolliasutusele pärast lõikes 1 osutatud kehtivusaja möödumist, võib tariifsete soodustuste kohaldamiseks aktsepteerida, kui need dokumendid jäid tähtaja jooksul esitamata erandlike asjaolude tõttu.

3.   Kui esitamisega jäädakse hiljaks muudel põhjustel, võib importiva EMP lepingu osalise tolliasutus päritolutõendeid aktsepteerida juhul, kui tooted on tollile esitatud enne kõnealuse tähtaja möödumist.

Artikkel 24

Vabatsoonid

1.   EMP lepingu osalised võtavad kõik vajalikud meetmed tagamaks, et tooteid, millega kaubeldakse päritolutõendi alusel ja mida vedamise ajal hoitakse nende territooriumil asuvas vabatsoonis, ei asendata muude kaupadega ega tehta nendega muid toiminguid kui need, mis on ette nähtud toodete riknemise vältimiseks.

2.   Kui EMPst pärinevaid või reegleid kohaldava konventsiooniosalise territooriumilt pärinevaid tooteid imporditakse vabatsooni päritolutõendi alusel ja need läbivad seal töö või töötluse, võib erandina lõikest 1 välja anda või koostada uue päritolutõendi, kui tehtud töö või töötlus on kooskõlas käesolevate reeglitega.

Artikkel 25

Impordinõuded

Päritolutõendid esitatakse importiva EMP lepingu osalise tolliasutusele selle EMP lepingu osalise territooriumil kohaldatava korra kohaselt.

Artikkel 26

Importimine osasaadetistena

Kui importija taotlusel ja importiva EMP lepingu osalise tolliasutuse poolt ettenähtud tingimustel imporditakse XVI ja XVII jaotise või rubriikide 7308 ja 9406 alla kuuluvaid harmoneeritud süsteemi 2. tõlgendamisreegli punkti a tähenduses lahtivõetud või kokkupanemata tooteid osasaadetistena, esitatakse tolliasutusele selliste toodete kohta üksainus päritolutõend esimese osasaadetise importimisel.

Artikkel 27

Päritolutõendi esitamisest vabastamine

1.   Tooteid, mida üks eraisik saadab teisele eraisikule väikepakendis või mis kuuluvad reisija isikliku pagasi hulka, käsitatakse päritolustaatusega toodetena ning päritolutõendit ei ole vaja esitada, kui nimetatud tooted ei ole imporditud kaubanduslikul eesmärgil, kui on deklareeritud, et need vastavad käesolevate reeglite nõuetele, ja kui ei teki kahtlust sellise deklaratsiooni õigsuses.

2.   Importi ei käsitata kaubanduslikul eesmärgil toimuva impordina, kui on täidetud kõik järgmised tingimused:

| a) | import on juhutine; |
| --- | --- |

a)

import on juhutine;

| b) | import hõlmab eranditult tooteid, mis on mõeldud vastuvõtjate või reisijate või nende perekonnaliikmete isiklikuks kasutamiseks; |
| --- | --- |

b)

import hõlmab eranditult tooteid, mis on mõeldud vastuvõtjate või reisijate või nende perekonnaliikmete isiklikuks kasutamiseks;

| c) | toodete laadi ja koguse põhjal on ilmne, et neid ei impordita kaubanduslikul eesmärgil. |
| --- | --- |

c)

toodete laadi ja koguse põhjal on ilmne, et neid ei impordita kaubanduslikul eesmärgil.

3.   Väikepakendite puhul ei tohi selliste toodete koguväärtus ületada 500 eurot ja reisijate isikliku pagasi hulka kuuluvate toodete puhul 1 200 eurot.

Artikkel 28

Lahknevused ja vormistusvead

1.   Kui päritolutõendil ja tolliasutusele toodete impordiga seotud vorminõuete täitmiseks esitatud dokumentides olevate andmete vahel avastatakse väikseid erinevusi, ei muuda see päritolutõendit iseenesest tühiseks, kui nõuetekohaselt tõendatakse, et see dokument vastab esitatud toodetele.

2.   Käesoleva artikli lõikes 1 osutatud dokumente ei tohiks tagasi lükata päritolutõendi ilmsete vormistusvigade, näiteks trükivigade tõttu, kui need vead ei sea kahtluse alla selles dokumendis esitatud andmete õigsust.

Artikkel 29

Tarnija deklaratsioonid

1.   Kui EMP lepingu osalise territooriumil antakse välja liikumissertifikaat EUR.1 või koostatakse päritoludeklaratsioon päritolustaatusega toodete kohta, mille tootmisel on kasutatud mõne muu reegleid kohaldava konventsiooniosalise territooriumilt pärinevaid kaupu, mis on läbinud seal töö või töötluse, kuid ei ole saanud sooduspäritolustaatust kooskõlas artikli 7 lõikega 3 või 4, võetakse arvesse käesoleva artikli kohaselt nende kaupade kohta tehtud tarnija deklaratsioone.

2.   Lõikes 1 osutatud tarnija deklaratsiooni käsitatakse tõendina selle kohta, et asjaomased kaubad on läbinud EMPs või reegleid kohaldava konventsiooniosalise territooriumil töö või töötluse, selleks et kindlaks teha, kas tooteid, mille tootmisel nimetatud kaupu kasutati, võib lugeda EMPst pärinevateks ja kas need vastavad muudele käesolevate reeglite nõuetele.

3.   Välja arvatud lõikes 4 osutatud juhtudel esitab tarnija iga kaubasaadetise kohta eraldi tarnija deklaratsiooni VI lisas sätestatud vormis paberilehel, mis on lisatud arvele, saatelehele või muule äridokumendile, milles kõnealuseid kaupu on kirjeldatud piisavalt täpselt, et neid oleks võimalik identifitseerida.

4.   Kui tarnija tarnib konkreetsele kliendile regulaarselt kaupu, mille puhul EMPs või reegleid kohaldava konventsiooniosalise territooriumil läbitud töö või töötlus jääb eeldatavalt teatavaks ajavahemikuks muutumatuks, võib ta mitme kaubasaadetise kohta esitada üheainsa tarnija deklaratsiooni (edaspidi „pikaajaline tarnija deklaratsioon“). Pikaajalise tarnija deklaratsiooni kehtivusaeg on tavaliselt kuni kaks aastat alates deklaratsiooni koostamise kuupäevast. Selle reegleid kohaldava konventsiooniosalise tolliasutus, kus deklaratsioon on koostatud, kehtestab tingimused, mille alusel võib rakendada pikemaid ajavahemikke. Tarnija koostab pikaajalise tarnija deklaratsiooni VII lisas sätestatud vormis ja kirjeldab selles asjaomaseid kaupu piisavalt täpselt, et neid oleks võimalik identifitseerida. Deklaratsioon esitatakse asjaomasele kliendile enne talle esimese kõnealuse deklaratsiooniga hõlmatud kaubasaadetise lähetamist või koos esimese saadetisega. Tarnija teatab kliendile viivitamata, kui tarnija pikaajaline deklaratsioon tarnitavate kaupade suhtes enam ei kehti.

5.   Lõigetes 3 ja 4 osutatud tarnija deklaratsioonid trükitakse või prinditakse ühes keeltest, milles EMP leping on koostatud, vastavalt selle reegleid kohaldava konventsiooniosalise riigisisesele õigusele, kus deklaratsioon koostatakse, ning see peab kandma tarnija omakäelist originaalallkirja. Deklaratsioon võib olla ka käsitsi kirjutatud, sel juhul tuleb kirjutada tindiga ja trükitähtedes.

6.   Deklaratsiooni koostav tarnija on valmis igal ajal esitama selle reegleid kohaldava konventsiooniosalise tolliasutusele, kus deklaratsioon koostatakse, kõik asjakohased dokumendid, mis tõendavad deklaratsioonil esitatud andmete õigsust.

Artikkel 30

Eurodes väljendatud summad

1.   Juhuks kui toodete kohta esitatakse arve muus vääringus kui euro, määravad EMP lepingu osalised artikli 18 lõike 1 punkti b ja artikli 27 lõike 3 kohaldamiseks igal aastal kindlaks eurodes väljendatud summadega samaväärsed summad asjaomaste riikide omavääringus.

2.   Kaubasaadetise suhtes kohaldatakse artikli 18 lõike 1 punkti b või artikli 27 lõiget 3 selle vääringu põhjal, milles arve on koostatud, vastavalt asjaomase riigi poolt kindlaks määratud summale.

3.   Omavääringus kasutatavad summad on võrdväärsed eurodes väljendatud summadega oktoobri esimese tööpäeva kursi alusel. Summad teatatakse Euroopa Komisjonile 15. oktoobriks ja neid hakatakse kohaldama alates järgmise aasta 1. jaanuarist. Euroopa Komisjon teatab vastavad summad kõikidele asjaomastele riikidele.

4.   EMP lepingu osalised võivad eurodes väljendatud summa omavääringusse konverteerimise tulemusena saadud summa ümardada suuremaks või väiksemaks. Ümardatud summa ei tohi konverteerimise tulemusena saadud summast erineda rohkem kui 5 %. Lepinguosaline võib eurodes väljendatud summa väärtuse omavääringus muutmata jätta, kui lõikes 3 sätestatud iga-aastase korrigeerimise ajal saadakse selle summa konverteerimise tulemusena enne ümardamist summa, mis on omavääringus väljendatud summast vähem kui 15 % suurem. Omavääringus väljendatud samaväärse summa võib jätta muutmata, kui see summa konverteerimise tulemusena väheneks.

5.   EMP ühiskomitee vaatab eurodes väljendatud summad üle EMP lepingu osalise taotluse korral. Kõnealusel ülevaatamisel kaalub EMP ühiskomitee, kas asjaomaseid piiranguid on soovitav reaalväärtuses säilitada. Selleks võib ta otsustada muuta eurodes väljendatud summasid.

VI JAOTIS

VI JAOTIS

KOOSTÖÖPÕHIMÕTTED JA DOKUMENTAALSED TÕENDID

KOOSTÖÖPÕHIMÕTTED JA DOKUMENTAALSED TÕENDID

Artikkel 31

Dokumentaalsed tõendid, päritolutõendite ja täiendavate dokumentide säilitamine

1.   Päritoludeklaratsiooni koostanud või liikumissertifikaati EUR.1 taotlenud eksportija säilitab kõnealuseid päritolutõendeid ja kõiki toote päritolustaatust tõendavaid täiendavaid dokumente paberil või elektroonilisel kujul vähemalt kolm aastat alates päritoludeklaratsiooni väljaandmise või koostamise kuupäevast.

2.   Tarnija deklaratsiooni koostanud tarnija säilitab deklaratsiooni koopiat ja kõikide arvete, saatelehtede või muude äridokumentide koopiaid, millele deklaratsioon on lisatud, ning artikli 29 lõikes 6 osutatud dokumente vähemalt kolm aastat.

Pikaajalise tarnija deklaratsiooni koostanud tarnija säilitab deklaratsiooni, kõikide arvete, saatelehtede või muude kõnealuse deklaratsiooniga hõlmatud kaupu käsitlevate ja kliendile saadetud äridokumentide koopiaid ning artikli 29 lõikes 6 osutatud dokumente vähemalt kolm aastat. See periood algab päeval, mil lõpeb pikaajalise tarnija deklaratsiooni kehtivusaeg.

3.   Käesoleva artikli lõike 1 kohaldamisel loetakse päritolustaatust tõendavateks dokumentideks muu hulgas järgmised:

| a) | otsesed tõendid toimingute kohta, mida eksportija või tarnija on teinud toote saamiseks ja mis sisalduvad näiteks tema raamatupidamisaruannetes või asutusesiseses raamatupidamises; |
| --- | --- |

a)

otsesed tõendid toimingute kohta, mida eksportija või tarnija on teinud toote saamiseks ja mis sisalduvad näiteks tema raamatupidamisaruannetes või asutusesiseses raamatupidamises;

| b) | dokumendid, mis tõendavad kasutatud materjalide päritolustaatust ja mis on välja antud või koostatud asjaomase reegleid kohaldava konventsiooniosalise territooriumil kooskõlas selle riigisiseste õigusaktidega; |
| --- | --- |

b)

dokumendid, mis tõendavad kasutatud materjalide päritolustaatust ja mis on välja antud või koostatud asjaomase reegleid kohaldava konventsiooniosalise territooriumil kooskõlas selle riigisiseste õigusaktidega;

| c) | dokumendid, mis tõendavad materjalidega töö või töötluse tegemist asjaomase EMP lepingu osalise territooriumil ja mis on seal välja antud või koostatud kooskõlas selle riigisiseste õigusaktidega; |
| --- | --- |

c)

dokumendid, mis tõendavad materjalidega töö või töötluse tegemist asjaomase EMP lepingu osalise territooriumil ja mis on seal välja antud või koostatud kooskõlas selle riigisiseste õigusaktidega;

| d) | päritoludeklaratsioonid või liikumissertifikaadid EUR.1, mis tõendavad kasutatud materjalide päritolustaatust ja mis on välja antud või koostatud EMP lepingu osaliste territooriumil kooskõlas käesolevate reeglitega; |
| --- | --- |

d)

päritoludeklaratsioonid või liikumissertifikaadid EUR.1, mis tõendavad kasutatud materjalide päritolustaatust ja mis on välja antud või koostatud EMP lepingu osaliste territooriumil kooskõlas käesolevate reeglitega;

| e) | asjakohased tõendid artiklite 13 ja 14 kohaselt väljaspool EMPd tehtud töö või töötluse kohta, mis tõendavad kõnealustes artiklites sätestatud nõuete täitmist. |
| --- | --- |

e)

asjakohased tõendid artiklite 13 ja 14 kohaselt väljaspool EMPd tehtud töö või töötluse kohta, mis tõendavad kõnealustes artiklites sätestatud nõuete täitmist.

4.   Eksportiva EMP lepingu osalise tolliasutus, kes annab välja liikumissertifikaadi EUR.1, säilitab artikli 20 lõikes 2 osutatud taotlusvormi vähemalt kolm aastat.

5.   Importiva EMP lepingu osalise tolliasutus säilitab talle esitatud päritoludeklaratsioone ja liikumissertifikaate EUR.1 vähemalt kolm aastat.

6.   Tarnija deklaratsiooni, millega tõendatakse kasutatud materjalidega töö või töötluse tegemist reegleid kohaldava konventsiooniosalise territooriumil või EMPs ja mis on koostatud kas reegleid kohaldava konventsiooniosalise territooriumil või EMPs, käsitatakse artikli 18 lõikes 3, artikli 20 lõikes 4 ja artikli 29 lõikes 6 osutatud dokumendina, mida kasutatakse selle tõendamiseks, et liikumissertifikaadiga EUR.1 või päritoludeklaratsiooniga hõlmatud tooteid võib pidada kõnealuse reegleid kohaldava konventsiooniosalise territooriumilt või EMPst pärinevateks ja muudele käesolevate reeglite nõuetele vastavateks toodeteks.

Artikkel 32

Vaidluste lahendamine

Kui seoses artiklites 34 ja 35 osutatud kontrollimenetlusega või käesoleva liite tõlgendamisega tekivad vaidlused, mida kontrolli taotlenud tolliasutus ja kontrollimise eest vastutav tolliasutus ei suuda lahendada, esitatakse need lahendamiseks EMP ühiskomiteele.

Importija ning importiva EMP lepingu osalise tolliasutuse vahelised vaidlused lahendatakse alati importiva lepinguosalise õigusaktide kohaselt.

VII JAOTIS

VII JAOTIS

HALDUSKOOSTÖÖ

HALDUSKOOSTÖÖ

Artikkel 33

Teavitamine ja koostöö

1.   EMP lepingu osaliste tolliasutused esitavad üksteisele nende tolliasutustes liikumissertifikaatide EUR.1 väljaandmiseks kasutatavad templijäljendid, heakskiidetud eksportijatele antavate lubade numbrite näidised ning nimetatud sertifikaatide ja päritoludeklaratsioonide kontrollimise eest vastutavate tolliasutuste aadressid.

2.   Et tagada käesolevate reeglite nõuetekohane kohaldamine, abistavad EMP lepingu osalised üksteist oma pädevate tolliasutuste kaudu, kontrollides liikumissertifikaatide EUR.1, päritoludeklaratsioonide või tarnija deklaratsioonide ehtsust ning nendes dokumentides esitatud teabe õigsust.

Artikkel 34

Päritolutõendite kontrollimine

1.   Järelkontrolli päritolutõendite üle tehakse pisteliselt või siis, kui importiva EMP lepingu osalise tolliasutusel tekib põhjendatud kahtlus nende dokumentide ehtsuses, asjaomaste toodete päritolustaatuses või muude käesolevate reeglite nõuete täitmises.

2.   Importiva EMP lepingu osalise tolliasutus tagastab järelkontrollitaotluse tegemisel eksportiva EMP lepingu osalise tolliasutusele liikumissertifikaadi EUR.1 ja arve, kui see on esitatud, ja päritoludeklaratsiooni või nende dokumentide koopiad ning esitab vajaduse korral kontrollitaotluse põhjused. Järelkontrollitaotluse põhjendamiseks edastatakse kõik dokumendid ja kogu teave, mille põhjal võib oletada, et päritolutõendis esitatud andmed on valed.

3.   Kontrolli teeb eksportiva EMP lepingu osalise tolliasutus. Selleks on tal õigus nõuda mis tahes tõendeid ja kontrollida eksportija raamatupidamisdokumente ning teha muid kontrolle, mida ta peab asjakohaseks.

4.   Kui importiva EMP lepingu osalise tolliasutus otsustab kontrollitulemuste saamiseni asjaomaste toodete sooduskohtlemise peatada, pakub ta importijale võimalust, et tooted vabastatakse, kui eelnevalt on kasutusele võetud kõik vajalikud ettevaatusabinõud.

5.   Kontrolli tulemused teatatakse kontrolli taotlenud tolliasutusele niipea kui võimalik. Tulemustest peab selgesti ilmnema, kas dokumendid on ehtsad, kas asjaomaseid tooteid võib käsitada EMPst pärinevate toodetena ja kas need vastavad muudele käesolevate reeglite nõuetele.

6.   Kui põhjendatud kahtlusega olukordades ei saada vastust kümne kuu jooksul pärast kontrollitaotluse kuupäeva või kui vastus ei sisalda piisavalt teavet, et otsustada asjaomase dokumendi ehtsuse üle või teha kindlaks toodete tegelik päritolu, keeldub kontrolli taotlenud tolliasutus soodustuste andmisest, välja arvatud erandlikel asjaoludel.

Artikkel 35

Tarnija deklaratsioonide kontrollimine

1.   Järelkontrolli tarnija deklaratsioonide või pikaajaliste tarnija deklaratsioonide üle võidakse teha pisteliselt või siis, kui selle EMP lepingu osalise tolliasutusel, kus asjaomaste deklaratsioonide põhjal on välja antud liikumissertifikaat EUR.1 või koostatud päritoludeklaratsioon, on tekkinud põhjendatud kahtlus dokumendi ehtsuses või selles esitatud andmete õigsuses.

2.   Lõike 1 rakendamisel tagastab lõikes 1 osutatud lepinguosalise tolliasutus tarnija deklaratsiooni või pikaajalise tarnija deklaratsiooni ja arved, saatelehed või muud äridokumendid, mis käsitlevad asjaomase deklaratsiooniga hõlmatud kaupu, selle reegleid kohaldava konventsiooniosalise tolliasutusele, kus deklaratsioon koostati, põhjendades vajaduse korral kontrollitaotluse sisu ja vormi.

Järelkontrollitaotluse põhjendamiseks edastatakse kõik saadud dokumendid ja kogu teave, mille põhjal võib oletada, et tarnija deklaratsioonis või pikaajalises tarnija deklaratsioonis esitatud andmed on valed.

3.   Kontrolli teeb selle reegleid kohaldava konventsiooniosalise tolliasutus, kus tarnija deklaratsioon või pikaajaline tarnija deklaratsioon koostati. Selleks on tal õigus nõuda mis tahes tõendeid ja kontrollida tarnija raamatupidamisdokumente ning teha muid kontrollimisi, mida ta peab asjakohaseks.

4.   Kontrolli tulemused teatatakse kontrolli taotlenud tolliasutusele niipea kui võimalik. Tulemustest peab selgesti ilmnema, kas tarnija deklaratsioonis või pikaajalises tarnija deklaratsioonis esitatud teave on õige, ja need peavad võimaldama otsustada, kas ja millisel määral saab seda deklaratsiooni arvestada liikumissertifikaadi EUR.1 väljaandmisel või päritoludeklaratsiooni koostamisel.

Artikkel 36

Karistused

EMP lepingu osalised näevad ette käesolevate reeglitega seotud riigisiseste õigusnormide rikkumise eest kriminaal-, tsiviil- või halduskaristused.

VIII JAOTIS

VIII JAOTIS

A LIITE KOHALDAMINE

A LIITE KOHALDAMINE

Artikkel 37

Liechtenstein

Ilma et see piiraks artikli 2 kohaldamist, käsitatakse Liechtensteinist pärinevat toodet Šveitsi ja Liechtensteini tolliliidu tõttu Šveitsist pärineva tootena.

Artikkel 38

San Marino Vabariik

Ilma et see piiraks artikli 2 kohaldamist, käsitatakse San Marino Vabariigist pärinevat toodet Euroopa Liidu ja San Marino Vabariigi tolliliidu tõttu Euroopa Liidust pärineva tootena.

Artikkel 39

Andorra Vürstiriik

Ilma et see piiraks artikli 2 kohaldamist, käsitatakse Andorra Vürstiriigist pärinevat ja harmoneeritud süsteemi gruppidesse 25–97 klassifitseeritud toodet Euroopa Liidu ja Andorra Vürstiriigi tolliliidu tõttu Euroopa Liidust pärineva tootena.

Artikkel 40

Ceuta ja Melilla

1.   Käesolevates reeglites kasutatud mõiste „EMP“ ei hõlma Ceutat ja Melillat.

2.   EMP lepingu protokolli nr 49 kohaldamisel Ceutast ja Melillast pärinevate toodete suhtes kohaldatakse käesolevaid reegleid mutatis mutandis vastavalt V lisas sätestatud eritingimustele.

I LISA

SISSEJUHATAVAD MÄRKUSED II LISA LOENDI KOHTA

Märkus 1 –   üldine sissejuhatus

Loendiga kehtestatakse kõikidele toodetele tingimused, millele need peavad vastama, et neid saaks käsitada piisava töö või töötluse läbinuna käesoleva liite II jaotise artikli 4 tähenduses. Reegleid on nelja tüüpi ja need varieeruvad vastavalt tootele:

| a) | töö või töötlusega ei ületata päritolustaatuseta materjalide suurimat lubatud sisaldust; |
| --- | --- |

a)

töö või töötlusega ei ületata päritolustaatuseta materjalide suurimat lubatud sisaldust;

| b) | töö või töötluse tulemusel ei kuulu toodetud toode või kasutatud materjalid enam harmoneeritud süsteemi samasse neljakohalisse rubriiki või samasse kuuekohalisse alamrubriiki; |
| --- | --- |

b)

töö või töötluse tulemusel ei kuulu toodetud toode või kasutatud materjalid enam harmoneeritud süsteemi samasse neljakohalisse rubriiki või samasse kuuekohalisse alamrubriiki;

| c) | tehakse konkreetne töö või töötlus; |
| --- | --- |

c)

tehakse konkreetne töö või töötlus;

| d) | töö või töötlus tehakse teatavate täielikult saadud materjalidega. |
| --- | --- |

d)

töö või töötlus tehakse teatavate täielikult saadud materjalidega.

Märkus 2 –   loendi struktuur

| 2.1 | Loendi esimeses kahes veerus kirjeldatakse saadud toodet. Veerus (1) on esitatud harmoneeritud süsteemis kasutatav rubriigi- või grupinumber ja veerus (2) selle süsteemi vastava rubriigi või grupi kaubakirjeldus. Esimese kahe veeru iga kande jaoks on veerus (3) nähtud ette reegel. Kui mõnel juhul on veeru (1) kande ees „ex“, tähendab see, et veeru (3) reegel kehtib ainult veerus (2) kirjeldatud rubriigi osa suhtes. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Kui veergu (1) on koondatud mitu rubriiginumbrit või on esitatud grupinumber ja seetõttu on veerus (2) toodete üldkirjeldus, kohaldatakse veeru (3) asjakohast reeglit kõikide toodete suhtes, mis on harmoneeritud süsteemis klassifitseeritud kõnealuse grupi rubriikidesse või ükskõik millisesse veergu (1) koondatud rubriiki. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Kui loend sisaldab erinevaid reegleid, mida kohaldatakse ühe rubriigi eri toodete suhtes, sisaldab iga taane asjaomase rubriigi selle osa kirjeldust, mis on hõlmatud veeru (3) vastavate reeglitega. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Kui veerus (3) on esitatud kaks alternatiivset reeglit, mis on eraldatud sidesõnaga „või“, võib eksportija valida, millist reeglit kasutada. |
| --- | --- |

2.4

Märkus 3 –   näited reeglite kohaldamise kohta

| 3.1 | Käesoleva liite II jaotise artiklit 4, milles käsitletakse tooteid, mis on saanud päritolustaatuse ja mida kasutatakse muude toodete tootmiseks, kohaldatakse olenemata sellest, kas päritolustaatus on saadud neid tooteid kasutavas tehases või mõnes muus EMP tehases. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Käesoleva liite II jaotise artikli 6 kohaselt peab tehtud töö või töötlus olema kõnealuses artiklis osutatud toimingutest ulatuslikum. Vastasel juhul ei saa kaubad kasu tariifsest sooduskohtlemisest isegi siis, kui allpool esitatud loendi tingimused on täidetud.
  Käesoleva liite II jaotise artikli 6 kohaldamisel nähakse loendi reeglitega ette päritolustaatuse saamiseks vajalik minimaalne töö või töötlus ning sellest ulatuslikum töö või töötlus annab samuti päritolustaatuse, väiksem töö või töötlus päritolustaatust ei anna.
  Kui reegliga nähakse ette, et teatavas tootmisetapis võib päritolustaatuseta materjali kasutada, on sellise materjali kasutamine varasemas tootmisetapis lubatud, kuid hilisemas etapis mitte.
  Kui reegliga nähakse ette, et teatavas tootmisetapis päritolustaatuseta materjali ei või kasutada, on sellise materjali kasutamine varasemas tootmisetapis lubatud, kuid hilisemas etapis enam mitte.
  Näide: kui grupi 19 reegliga nähakse ette, et rubriikidesse 1101–1108 kuuluvate päritolustaatuseta materjalide mass ei tohi ületada 20 % massist, ei ole gruppi 10 kuuluvate teraviljade kasutamine (st importimine) (materjalid varasemas tootmisetapis) piiratud. |
| --- | --- |

3.2

Käesoleva liite II jaotise artikli 6 kohaldamisel nähakse loendi reeglitega ette päritolustaatuse saamiseks vajalik minimaalne töö või töötlus ning sellest ulatuslikum töö või töötlus annab samuti päritolustaatuse, väiksem töö või töötlus päritolustaatust ei anna.

Kui reegliga nähakse ette, et teatavas tootmisetapis võib päritolustaatuseta materjali kasutada, on sellise materjali kasutamine varasemas tootmisetapis lubatud, kuid hilisemas etapis mitte.

Kui reegliga nähakse ette, et teatavas tootmisetapis päritolustaatuseta materjali ei või kasutada, on sellise materjali kasutamine varasemas tootmisetapis lubatud, kuid hilisemas etapis enam mitte.

Näide: kui grupi 19 reegliga nähakse ette, et rubriikidesse 1101–1108 kuuluvate päritolustaatuseta materjalide mass ei tohi ületada 20 % massist, ei ole gruppi 10 kuuluvate teraviljade kasutamine (st importimine) (materjalid varasemas tootmisetapis) piiratud.

| 3.3 | Ilma et see piiraks märkuse 3.2 kohaldamist, kui reeglis kasutatakse väljendit „tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest“, tähendab see, et kasutada võib kõikidesse rubriikidesse kuuluvaid materjale (ka tootega sama rubriigi ja kirjelduse alla kuuluvaid materjale), kui nimetatud reeglis mainitud eripiirangutest ei tulene teisiti.
  Väljend „tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, sealhulgas muudest rubriiki ... kuuluvatest materjalidest“ või „tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, sealhulgas tootega samasse rubriiki kuuluvatest muudest materjalidest“ tähendab aga, et kasutada võib kõikidesse rubriikidesse kuuluvaid materjale, välja arvatud neid, mille kirjeldus kuulub loendi veerus (2) esitatud toote kirjelduse alla. |
| --- | --- |

3.3

Väljend „tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, sealhulgas muudest rubriiki ... kuuluvatest materjalidest“ või „tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, sealhulgas tootega samasse rubriiki kuuluvatest muudest materjalidest“ tähendab aga, et kasutada võib kõikidesse rubriikidesse kuuluvaid materjale, välja arvatud neid, mille kirjeldus kuulub loendi veerus (2) esitatud toote kirjelduse alla.

| 3.4 | Kui loendi reegliga nähakse ette, et toodet võib toota mitmest materjalist, tähendab see, et kasutada võib üht või mitut materjali. Kõiki nimetatud materjale kasutama ei pea. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | Kui loendi reegliga nähakse ette, et toode peab olema toodetud teatavast materjalist, ei takista nimetatud tingimus kasutamast muid materjale, mis oma iseloomulike omaduste tõttu reeglile ei vasta. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | Kui loendi reegliga nähakse ette kasutatavate päritolustaatuseta materjalide maksimaalväärtuseks kaks protsendimäära, ei tohi neid protsendimäärasid liita. Teisisõnu ei tohi kõigi kasutatavate päritolustaatuseta materjalide suurim väärtus ületada kõrgeimat esitatud protsendimäära. Peale selle ei tohi ületada ka iga materjali suhtes kehtivat protsendimäära. |
| --- | --- |

3.6

Märkus 4 –   teatavaid põllumajandustooteid käsitlevad üldised sätted

| 4.1 | Gruppidesse 6, 7, 8, 9, 10 ja 12 ning rubriiki 2401 kuuluvaid põllumajandustooteid, mis on kasvatatud või koristatud EMPs, käsitatakse EMPst pärinevate toodetena isegi siis, kui need on kasvatatud imporditud seemnetest, taimesibulatest, pookealustest, pistikutest, pookeokstest, võsudest, pungadest või muudest elusate taimede osadest. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | Kui päritolustaatuseta suhkru sisaldus teatavas tootes on piiratud, võetakse selliste piirmäärade arvutamisel arvesse rubriikidesse 1701 (sahharoos) ja 1702 (nt fruktoos, glükoos, laktoos, maltoos, isoglükoos või invertsuhkur) kuuluvate suhkrute massi, mida on kasutatud lõpptoote tootmisel ja lõpptootes sisalduvate päritolustaatuseta toodete tootmisel. |
| --- | --- |

4.2

Märkus 5 –   teatavate tekstiiltoodete puhul kasutatav terminoloogia

| 5.1 | Loendis kasutatud mõiste „looduslikud kiud“ osutab muudele kiududele kui tehis- või sünteeskiud. Mõiste piirdub ketruseelsetes järkudes olevate kiududega, hõlmates jäätmeid ja, kui teisiti ei ole sätestatud, ka kraasitud, kammitud või muul viisil töödeldud, kuid ketramata kiude. |
| --- | --- |

5.1

| 5.2 | Mõiste „looduslikud kiud“ hõlmab rubriiki 0511 kuuluvat hobusejõhvi, rubriikidesse 5002 ja 5003 kuuluvat siidi ning rubriikidesse 5101–5105 kuuluvaid villakiudusid ning loomavilla ja -karva, rubriikidesse 5201–5203 kuuluvat puuvillakiudu ja rubriikidesse 5301–5305 kuuluvaid muid taimseid kiude. |
| --- | --- |

5.2

| 5.3 | Loendis kasutatud mõistetega „tekstiilimass“, „keemilised materjalid“ ja „paberi valmistamiseks kasutatavad materjalid“ kirjeldatakse materjale, mis ei ole klassifitseeritud gruppidesse 50–63 ning mida saab kasutada tehis-, süntees- või paberkiudude ja -lõngade valmistamiseks. |
| --- | --- |

5.3

| 5.4 | Loendis kasutatud mõiste „keemilised staapelkiud“ tähendab rubriikidesse 5501–5507 kuuluvaid süntees- või tehisfilamentköisikuid, -staapelkiudusid või kiujäätmeid. |
| --- | --- |

5.4

| 5.5 | Trükkimine (koos kudumise, silmuskudumise, heegeldamise, taftingtöötluse või flokeerimisega) on tehnika, millega tekstiili alusmaterjalile antakse püsiva loomuga objektiivselt hinnatav funktsioon, nagu värv, kujundus või tehniline omadus, kasutades siidi-, rull-, digitaal- või ülekandetrüki tehnikaid. |
| --- | --- |

5.5

| 5.6 | Trükkimine (eraldiseisva toiminguna) on tehnika, millega tekstiili alusmaterjalile antakse püsiva loomuga objektiivselt hinnatav funktsioon, nagu värv, kujundus või tehniline omadus, kasutades siidi-, rull-, digitaal- või ülekandetrüki tehnikaid, kombineeritult vähemalt kahe ettevalmistus- või viimistlustoiminguga (nt pesemine, pleegitamine, merseriseerimine, termofikseerimine, karvastamine, kalandreerimine, kokkutõmbumisvastane töötlemine, püsiviimistlemine, dekateerimine, immutamine, nõelumine ja nopete eemaldamine), tingimusel et kõigi kasutatud materjalide väärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast. |
| --- | --- |

5.6

Märkus 6 –   tekstiilmaterjalide segust tehtud toodete suhtes kohaldatavad piirmäärad

| 6.1 | Kui loendis sisalduva toote puhul on viidatud käesolevale märkusele, ei kohaldata veerus (3) olevaid tingimusi ühegi selle toote tootmiseks kasutatud põhitekstiilmaterjali suhtes, kui nende mass kokku on kuni 15 % kõikide kasutatud põhitekstiilmaterjalide kogumassist (vt ka märkused 6.3 ja 6.4.). |
| --- | --- |

6.1

| 6.2 | Märkuses 6.1 nimetatud piirmäära võib kohaldada siiski üksnes segatoodete suhtes, mis on valmistatud kahest või enamast põhitekstiilmaterjalist.
  Põhitekstiilmaterjalid on järgmised:






  — | siid; |
| --- | --- | --- |

6.2

Põhitekstiilmaterjalid on järgmised:

—

siid;

| — | vill; |
| --- | --- |

—

vill;

| — | loomakarv; |
| --- | --- |

—

loomakarv;

| — | loomavill; |
| --- | --- |

—

loomavill;

| — | hobusejõhv; |
| --- | --- |

—

hobusejõhv;

| — | puuvill; |
| --- | --- |

—

puuvill;

| — | paberi valmistamiseks kasutatavad materjalid ja paber; |
| --- | --- |

—

paberi valmistamiseks kasutatavad materjalid ja paber;

| — | lina; |
| --- | --- |

—

lina;

| — | kanep; |
| --- | --- |

—

kanep;

| — | džuut ja muud niinekiud; |
| --- | --- |

—

džuut ja muud niinekiud;

| — | sisal ja muud perekonna Agave taimede tekstiilkiud; |
| --- | --- |

—

sisal ja muud perekonna Agave taimede tekstiilkiud;

| — | kookoskiud, manillakanep, ramjee ja muud taimsed tekstiilkiud; |
| --- | --- |

—

kookoskiud, manillakanep, ramjee ja muud taimsed tekstiilkiud;

| — | polüpropüleenist sünteesfilamentkiud; |
| --- | --- |

—

polüpropüleenist sünteesfilamentkiud;

| — | polüestrist sünteesfilamentkiud; |
| --- | --- |

—

polüestrist sünteesfilamentkiud;

| — | polüamiidist sünteesfilamentkiud; |
| --- | --- |

—

polüamiidist sünteesfilamentkiud;

| — | polüakrüülnitriilist sünteesfilamentkiud; |
| --- | --- |

—

polüakrüülnitriilist sünteesfilamentkiud;

| — | polüimiidist sünteesfilamentkiud; |
| --- | --- |

—

polüimiidist sünteesfilamentkiud;

| — | polütetrafluoroetüleenist sünteesfilamentkiud; |
| --- | --- |

—

polütetrafluoroetüleenist sünteesfilamentkiud;

| — | polü(fenüleensulfiidist) sünteesfilamentkiud; |
| --- | --- |

—

polü(fenüleensulfiidist) sünteesfilamentkiud;

| — | polü(vinüülkloriidist) sünteesfilamentkiud; |
| --- | --- |

—

polü(vinüülkloriidist) sünteesfilamentkiud;

| — | muud sünteesfilamentkiud; |
| --- | --- |

—

muud sünteesfilamentkiud;

| — | viskoosist tehisfilamentkiud; |
| --- | --- |

—

viskoosist tehisfilamentkiud;

| — | muud tehisfilamentkiud, |
| --- | --- |

—

muud tehisfilamentkiud,

| — | elektrit juhtivad filamendid; |
| --- | --- |

—

elektrit juhtivad filamendid;

| — | polüpropüleenist sünteesstaapelkiud; |
| --- | --- |

—

polüpropüleenist sünteesstaapelkiud;

| — | polüestrist sünteesstaapelkiud; |
| --- | --- |

—

polüestrist sünteesstaapelkiud;

| — | polüamiidist sünteesstaapelkiud; |
| --- | --- |

—

polüamiidist sünteesstaapelkiud;

| — | polüakrüülnitriilist sünteesstaapelkiud; |
| --- | --- |

—

polüakrüülnitriilist sünteesstaapelkiud;

| — | polüimiidist sünteesstaapelkiud; |
| --- | --- |

—

polüimiidist sünteesstaapelkiud;

| — | polütetrafluoroetüleenist sünteesstaapelkiud; |
| --- | --- |

—

polütetrafluoroetüleenist sünteesstaapelkiud;

| — | polü(fenüleensulfiidist) sünteesstaapelkiud; |
| --- | --- |

—

polü(fenüleensulfiidist) sünteesstaapelkiud;

| — | polü(vinüülkloriidist) sünteesstaapelkiud; |
| --- | --- |

—

polü(vinüülkloriidist) sünteesstaapelkiud;

| — | muud sünteesstaapelkiud; |
| --- | --- |

—

muud sünteesstaapelkiud;

| — | viskoosist tehisstaapelkiud; |
| --- | --- |

—

viskoosist tehisstaapelkiud;

| — | muud tehisstaapelkiud; |
| --- | --- |

—

muud tehisstaapelkiud;

| — | mähitud või mähkimata lõng, mis koosneb elastsete polüeetriosadega polüuretaanist; |
| --- | --- |

—

mähitud või mähkimata lõng, mis koosneb elastsete polüeetriosadega polüuretaanist;

| — | rubriiki 5605 kuuluvad tooted (metalliseeritud lõng), mis sisaldavad kahe plastkile vahele läbipaistva või värvilise liimiga liimitud kuni 5 mm laiust riba, mis koosneb alumiiniumpulbriga kaetud või katmata alumiiniumfoolium- või plastkilesüdamikust; |
| --- | --- |

—

rubriiki 5605 kuuluvad tooted (metalliseeritud lõng), mis sisaldavad kahe plastkile vahele läbipaistva või värvilise liimiga liimitud kuni 5 mm laiust riba, mis koosneb alumiiniumpulbriga kaetud või katmata alumiiniumfoolium- või plastkilesüdamikust;

| — | muud rubriiki 5605 kuuluvad tooted; |
| --- | --- |

—

muud rubriiki 5605 kuuluvad tooted;

| — | klaaskiud; |
| --- | --- |

—

klaaskiud;

| — | metallkiud; |
| --- | --- |

—

metallkiud;

| — | mineraalkiud. |
| --- | --- |

—

mineraalkiud.

| 6.3 | Toodete puhul, mis sisaldavad „mähitud või mähkimata lõnga, mis koosneb elastsete polüeetriosadega polüuretaanist“, on piirmäär sellise lõnga puhul 20 %. |
| --- | --- |

6.3

| 6.4 | Toodete puhul, mis sisaldavad „kahe plastkile vahele läbipaistva või värvilise liimiga liimitud kuni 5 mm laiust riba, mis koosneb alumiiniumpulbriga kaetud või katmata alumiiniumfoolium- või plastkilesüdamikust“, on piirmäär sellise riba kohta 30 %. |
| --- | --- |

6.4

Märkus 7 –   teatavate tekstiiltoodete suhtes kohaldatavad muud piirmäärad

| 7.1 | Kui loendis on viide käesolevale märkusele, võib kasutada tekstiilmaterjale (välja arvatud vooder ja vaheriie), mis ei vasta asjaomase valmistoote kohta loendi veerus (3) ettenähtud reeglile, tingimusel et need materjalid on klassifitseeritud mõnda teise rubriiki kui toode ning nende väärtus ei ületa 15 % toote tehasehinnast. |
| --- | --- |

7.1

| 7.2 | Ilma et see piiraks märkuse 7.3 kohaldamist, võib tekstiiltoodete tootmiseks vabalt kasutada materjale, mis ei ole klassifitseeritud gruppidesse 50–63, olenemata sellest, kas need sisaldavad tekstiili või mitte. |
| --- | --- |

7.2

| 7.3 | Kui kohaldatakse protsendireeglit, tuleb gruppidesse 50–63 klassifitseerimata päritolustaatuseta materjalide väärtus võtta arvesse päritolustaatuseta materjalide väärtuse arvutamisel. |
| --- | --- |

7.3

Märkus 8 –   teatavate gruppi 27 kuuluvate toodetega tehtavate eritöötluse ja lihttoimingute määratlus

| 8.1 | Rubriikides ex 2707 ja 2713 tähendab „eritöötlus“ järgmisi toiminguid:






  a) | vaakumdestilleerimine; |
| --- | --- | --- |

8.1

a)

vaakumdestilleerimine;

| b) | põhjalik fraktsioneeriv redestilleerimine; |
| --- | --- |

b)

põhjalik fraktsioneeriv redestilleerimine;

| c) | krakkimine; |
| --- | --- |

c)

krakkimine;

| d) | reformimine; |
| --- | --- |

d)

reformimine;

| e) | ekstraheerimine selektiivlahustite abil; |
| --- | --- |

e)

ekstraheerimine selektiivlahustite abil;

| f) | töötlus, mis sisaldab kõiki järgmisi toiminguid: töötlemine kontsentreeritud väävelhappega, ooleumiga või vääveltrioksiidiga; neutraliseerimine aluseliste toimeainetega; värvitustamine ja puhastamine looduslike aktiivmuldade, aktiveeritud muldade, aktiivsöe või boksiidiga; |
| --- | --- |

f)

töötlus, mis sisaldab kõiki järgmisi toiminguid: töötlemine kontsentreeritud väävelhappega, ooleumiga või vääveltrioksiidiga; neutraliseerimine aluseliste toimeainetega; värvitustamine ja puhastamine looduslike aktiivmuldade, aktiveeritud muldade, aktiivsöe või boksiidiga;

| g) | polümeerimine; |
| --- | --- |

g)

polümeerimine;

| h) | alküülimine; |
| --- | --- |

h)

alküülimine;

| i) | isomeerimine. |
| --- | --- |

i)

isomeerimine.

| 8.2 | Rubriikides 2710, 2711 ja 2712 tähendab „eritöötlus“ järgmisi toiminguid:






  a) | vaakumdestilleerimine; |
| --- | --- | --- |

8.2

a)

vaakumdestilleerimine;

| b) | põhjalik fraktsioneeriv redestilleerimine; |
| --- | --- |

b)

põhjalik fraktsioneeriv redestilleerimine;

| c) | krakkimine; |
| --- | --- |

c)

krakkimine;

| d) | reformimine; |
| --- | --- |

d)

reformimine;

| e) | ekstraheerimine selektiivlahustite abil; |
| --- | --- |

e)

ekstraheerimine selektiivlahustite abil;

| f) | töötlus, mis sisaldab kõiki järgmisi toiminguid: töötlemine kontsentreeritud väävelhappega, ooleumiga või vääveltrioksiidiga; neutraliseerimine aluseliste toimeainetega; värvitustamine ja puhastamine looduslike aktiivmuldade, aktiveeritud muldade, aktiivsöe või boksiidiga; |
| --- | --- |

f)

töötlus, mis sisaldab kõiki järgmisi toiminguid: töötlemine kontsentreeritud väävelhappega, ooleumiga või vääveltrioksiidiga; neutraliseerimine aluseliste toimeainetega; värvitustamine ja puhastamine looduslike aktiivmuldade, aktiveeritud muldade, aktiivsöe või boksiidiga;

| g) | polümeerimine; |
| --- | --- |

g)

polümeerimine;

| h) | alküülimine; |
| --- | --- |

h)

alküülimine;

| i) | isomeerimine; |
| --- | --- |

i)

isomeerimine;

| j) | üksnes rubriiki ex 2710 kuuluvate raskete õlide puhul väävlitustamine vesiniku abil, mille tulemusena väheneb töödeldavate toodete väävlisisaldus vähemalt 85 % (ASTM D 1266-59 T meetod); |
| --- | --- |

j)

üksnes rubriiki ex 2710 kuuluvate raskete õlide puhul väävlitustamine vesiniku abil, mille tulemusena väheneb töödeldavate toodete väävlisisaldus vähemalt 85 % (ASTM D 1266-59 T meetod);

| k) | üksnes rubriiki 2710 kuuluvate toodete puhul parafiinitustamine ükskõik millise protsessi abil, välja arvatud filtreerimine; |
| --- | --- |

k)

üksnes rubriiki 2710 kuuluvate toodete puhul parafiinitustamine ükskõik millise protsessi abil, välja arvatud filtreerimine;

| l) | üksnes rubriiki ex 2710 kuuluvate raskete õlide puhul vesinikuga töötlemine rõhu juures, mis on suurem kui 20 baari, ja temperatuuril, mis on vähemalt 250 °C, kasutades katalüsaatoreid (välja arvatud väävlitustavad katalüsaatorid), kusjuures vesinik on keemilise reaktsiooni aktiivne komponent. Rubriiki ex 2710 kuuluvate määrdeõlide edasine vesinikuga töötlemine (näiteks vesinikpuhastus, värvitustamine) peamiselt värvuse muutmiseks või stabiilsuse parandamiseks ei kuulu eritöötluse hulka; |
| --- | --- |

l)

üksnes rubriiki ex 2710 kuuluvate raskete õlide puhul vesinikuga töötlemine rõhu juures, mis on suurem kui 20 baari, ja temperatuuril, mis on vähemalt 250 °C, kasutades katalüsaatoreid (välja arvatud väävlitustavad katalüsaatorid), kusjuures vesinik on keemilise reaktsiooni aktiivne komponent. Rubriiki ex 2710 kuuluvate määrdeõlide edasine vesinikuga töötlemine (näiteks vesinikpuhastus, värvitustamine) peamiselt värvuse muutmiseks või stabiilsuse parandamiseks ei kuulu eritöötluse hulka;

| m) | üksnes rubriiki ex 2710 kuuluvate kütteõlide puhul atmosfäärirõhul destilleerimine, tingimusel et tootest (sealhulgas kaod) destilleerub 300 °C juures vähem kui 30 % ASTM D 86 meetodi järgi; |
| --- | --- |

m)

üksnes rubriiki ex 2710 kuuluvate kütteõlide puhul atmosfäärirõhul destilleerimine, tingimusel et tootest (sealhulgas kaod) destilleerub 300 °C juures vähem kui 30 % ASTM D 86 meetodi järgi;

| n) | üksnes rubriiki ex 2710 kuuluvate raskete õlide puhul, välja arvatud gaasi- ja kütteõlid, töötlemine kõrgsagedusliku elektrilise harilahendusega; |
| --- | --- |

n)

üksnes rubriiki ex 2710 kuuluvate raskete õlide puhul, välja arvatud gaasi- ja kütteõlid, töötlemine kõrgsagedusliku elektrilise harilahendusega;

| o) | üksnes rubriiki ex 2712 kuuluvate toorsaaduste puhul (välja arvatud vaseliin, mäevaha, ligniitvaha, turbavaha ja parafiin õlisisaldusega alla 0,75 % massist) õlitustamine fraktsioneeriva kristallisatsiooni abil. |
| --- | --- |

o)

üksnes rubriiki ex 2712 kuuluvate toorsaaduste puhul (välja arvatud vaseliin, mäevaha, ligniitvaha, turbavaha ja parafiin õlisisaldusega alla 0,75 % massist) õlitustamine fraktsioneeriva kristallisatsiooni abil.

| 8.3 | Rubriikides ex 2707 ja 2713 märgitud lihttoimingud, nagu puhastamine, villimine, soolatustamine, vee eemaldamine, filtrimine, värvimine, markeerimine, väävlisisalduse reguleerimine erineva väävlisisaldusega kaupade segamise teel, või nimetatud toimingute ühendamine või nendega sarnased toimingud ei anna päritolustaatust. |
| --- | --- |

8.3

Märkus 9 –   teatavate toodetega tehtavate eritöötluse ja toimingute määratlus

| 9.1 | Gruppi 30 kuuluvaid tooteid, mis on saadud EMPs rakukultuure kasutades, käsitatakse EMPst pärinevatena. Mõiste „rakukultuur“ tähendab inim-, looma- ja taimerakkude kasvatamist kontrollitud tingimustes (nt kindlaksmääratud temperatuur, kasvukeskkond, gaasisegu, pH) väljaspool elusorganismi. |
| --- | --- |

9.1

| 9.2 | Tooteid, mis kuuluvad gruppidesse 29 (välja arvatud: 2905.43–2905.44), 30, 32, 33 (välja arvatud: 3302.10, 3301), 34, 35 (välja arvatud: 35.01, 3502.11–3502.19, 3502.20, 35.05), 36, 37, 38 (välja arvatud: 3809.10, 38.23, 3824.60, 38.26) ja 39 (välja arvatud: 39.16–39.26) ning mis on saadud EMPs fermenteerimise teel, käsitatakse EMPst pärinevatena. „Fermenteerimine“ on biotehnoloogiline protsess, milles inim-, looma- ja taimerakke, baktereid, pärmseeni, seeni või ensüüme kasutatakse selleks, et toota gruppidesse 29–39 kuuluvaid tooteid. |
| --- | --- |

9.2

| 9.3 | Järgmisi töötlemistoiminguid peetakse artikli 4 lõike 1 kohaselt piisavaks toodete puhul, mis kuuluvad gruppidesse 28, 29 (välja arvatud: 2905.43–2905.44), 30, 32, 33 (välja arvatud: 3302.10, 3301), 34, 35 (välja arvatud: 35.01, 3502.11–3502.19, 3502.20, 35.05), 36, 37, 38 (välja arvatud: 3809.10, 38.23, 3824.60, 38.26) ja 39 (välja arvatud: 39.16-39.26):






  — | Keemiline reaktsioon: „keemiline reaktsioon“ on protsess, sealhulgas biokeemiline protsess, mille tulemusel tekib molekulisiseste sidemete katkemise ja uute molekulisiseste sidemete moodustumise või molekulis sisalduvate aatomite paigutuse muutumise teel uue struktuuriga molekul. Keemilist reaktsiooni võib väljendada CASi numbri muutusega. |
| --- | --- | --- |

9.3

—

Keemiline reaktsioon: „keemiline reaktsioon“ on protsess, sealhulgas biokeemiline protsess, mille tulemusel tekib molekulisiseste sidemete katkemise ja uute molekulisiseste sidemete moodustumise või molekulis sisalduvate aatomite paigutuse muutumise teel uue struktuuriga molekul. Keemilist reaktsiooni võib väljendada CASi numbri muutusega.

| — | Päritolu määramisel ei tohiks arvesse võtta järgmisi protsesse: a) lahustamine vees või muudes lahustites; b) lahustite, sealhulgas vee eemaldamine või c) kristallisatsioonivee lisamine või eemaldamine. Keemilist reaktsiooni, nagu see on määratletud eespool, käsitatakse päritolustaatust andvana. |
| --- | --- |

—

Päritolu määramisel ei tohiks arvesse võtta järgmisi protsesse: a) lahustamine vees või muudes lahustites; b) lahustite, sealhulgas vee eemaldamine või c) kristallisatsioonivee lisamine või eemaldamine. Keemilist reaktsiooni, nagu see on määratletud eespool, käsitatakse päritolustaatust andvana.

| — | Segamine: päritolustaatust andvana käsitatakse sellist üksnes eelnevalt kindlaksmääratud tingimustele vastavat materjalide sihilikku ja proportsionaalselt kontrollitud segamist või tihendamist, sh pihustamine (välja arvatud lahjendite lisamine), mille tulemusel saadakse kaup, mille füüsikalised ja keemilised omadused vastavad selle kauba otstarbele ja kasutusvaldkondadele ning erinevad sisendmaterjalide omadustest. |
| --- | --- |

—

Segamine: päritolustaatust andvana käsitatakse sellist üksnes eelnevalt kindlaksmääratud tingimustele vastavat materjalide sihilikku ja proportsionaalselt kontrollitud segamist või tihendamist, sh pihustamine (välja arvatud lahjendite lisamine), mille tulemusel saadakse kaup, mille füüsikalised ja keemilised omadused vastavad selle kauba otstarbele ja kasutusvaldkondadele ning erinevad sisendmaterjalide omadustest.

| — | Puhastamine: puhastamist käsitatakse päritolustaatust andvana, kui see toimub EMPs ja täidetud on mõni järgmistest kriteeriumidest:






  a) | kauba puhastamise tulemusel eemaldatakse vähemalt 80 % olemasolevatest lisanditest või |
| --- | --- | --- |

—

Puhastamine: puhastamist käsitatakse päritolustaatust andvana, kui see toimub EMPs ja täidetud on mõni järgmistest kriteeriumidest:

a)

kauba puhastamise tulemusel eemaldatakse vähemalt 80 % olemasolevatest lisanditest või

| b) | lisandite sisalduse vähendamise või nende eemaldamisega saadakse ühele või mitmele järgmisele kasutusvaldkonnale vastav kaup:






  i) | farmaatsias, meditsiinis, kosmeetikas, veterinaarias või toiduainetes kasutatavad ained; |
| --- | --- | --- |

b)

lisandite sisalduse vähendamise või nende eemaldamisega saadakse ühele või mitmele järgmisele kasutusvaldkonnale vastav kaup:

i)

farmaatsias, meditsiinis, kosmeetikas, veterinaarias või toiduainetes kasutatavad ained;

| ii) | analüüside tegemisel, diagnostikas või laboris kasutatavad kemikaalid ja reaktiivid; |
| --- | --- |

ii)

analüüside tegemisel, diagnostikas või laboris kasutatavad kemikaalid ja reaktiivid;

| iii) | mikroelektroonikas kasutatavad elemendid ja komponendid; |
| --- | --- |

iii)

mikroelektroonikas kasutatavad elemendid ja komponendid;

| iv) | optikas spetsiaalse kasutusega; |
| --- | --- |

iv)

optikas spetsiaalse kasutusega;

| v) | biotehnikas kasutamisel (nt rakukülvid, geenitehnoloogia või katalüsaator); |
| --- | --- |

v)

biotehnikas kasutamisel (nt rakukülvid, geenitehnoloogia või katalüsaator);

| vi) | eraldamisprotsessis kasutatavad kandjad või |
| --- | --- |

vi)

eraldamisprotsessis kasutatavad kandjad või

| vii) | radioaktiivsuse kasutamisega. |
| --- | --- |

vii)

radioaktiivsuse kasutamisega.

| — | Osakeste suuruse muutmine: päritolustaatust andvana käsitatakse toote osakeste suuruse tahtlikku ja kontrollitud muutmist muul viisil kui üksnes purustamise või pressimise teel, mille tulemusel saadakse toode, millel on kindlaksmääratud suurusega osakesed, osakeste kindlaksmääratud suurusjaotus või kindlaksmääratud pind, mis on saadava toote seisukohalt olulised ning mille füüsikalised ja keemilised omadused erinevad sisendmaterjalide omadest. |
| --- | --- |

—

Osakeste suuruse muutmine: päritolustaatust andvana käsitatakse toote osakeste suuruse tahtlikku ja kontrollitud muutmist muul viisil kui üksnes purustamise või pressimise teel, mille tulemusel saadakse toode, millel on kindlaksmääratud suurusega osakesed, osakeste kindlaksmääratud suurusjaotus või kindlaksmääratud pind, mis on saadava toote seisukohalt olulised ning mille füüsikalised ja keemilised omadused erinevad sisendmaterjalide omadest.

| — | Standardmaterjalide tootmine: selliste valmististe (sealhulgas standardlahuste) tootmine, mis sobivad analüüside tegemiseks, kalibreerimiseks või etalonina kasutamiseks ning millel on tootja poolt sertifitseeritud täpne puhtusaste või seguvahekord. Standardmaterjalide tootmist käsitatakse päritolustaatust andvana. |
| --- | --- |

—

Standardmaterjalide tootmine: selliste valmististe (sealhulgas standardlahuste) tootmine, mis sobivad analüüside tegemiseks, kalibreerimiseks või etalonina kasutamiseks ning millel on tootja poolt sertifitseeritud täpne puhtusaste või seguvahekord. Standardmaterjalide tootmist käsitatakse päritolustaatust andvana.

| — | Isomeeride eraldamine: isomeeride isoleerimist või eraldamist isomeeride segust käsitatakse päritolustaatust andvana. |
| --- | --- |

—

Isomeeride eraldamine: isomeeride isoleerimist või eraldamist isomeeride segust käsitatakse päritolustaatust andvana.

II LISA

SELLISTE PÄRITOLUSTAATUSETA MATERJALIDEGA TEHTAVATE TÖÖDE JA TÖÖTLUSTE LOEND, MIS ANNAVAD TOOTELE PÄRITOLUSTAATUSE

| Rubriik | Toote kirjeldus | Päritolustaatuseta materjalidega tehtavad tööd või töötlused, mis annavad päritolustaatuse |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| Grupp 1 | Elusloomad | Kõik gruppi 1 kuuluvad loomad on täielikult saadud |
| Grupp 2 | Liha ja söödav rups | Tootmine, mille puhul kogu sellesse gruppi kuuluv liha ja söödav rups on täielikult saadud |
| Grupp 3 | Kalad ja vähid, limused ja muud veeselgrootud | Tootmine, mille puhul kõik kasutatavad gruppi 3 kuuluvad materjalid on täielikult saadud |
| Grupp 4 | Piim ja piimatooted; linnumunad; naturaalne mesi; mujal nimetamata loomse päritoluga toiduained | Tootmine, mille puhul kõik kasutatavad gruppi 4 kuuluvad materjalid on täielikult saadud |
| ex grupp 5 | Mujal nimetamata loomse päritoluga tooted; välja arvatud: | Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest |
| ex 0511 91 | Mittesöödav kalamari ja niisk | Kogu kalamari ja niisk on täielikult saadud |
| Grupp 6 | Eluspuud ja muud taimed; taimesibulad, -juured jms; lõikelilled ja -roheline | Tootmine, mille puhul kõik kasutatavad gruppi 6 kuuluvad materjalid on täielikult saadud |
| Grupp 7 | Köögivili ning söödavad juured ja mugulad | Tootmine, mille puhul kõik kasutatavad gruppi 7 kuuluvad materjalid on täielikult saadud |
| Grupp 8 | Söödavad puuviljad, marjad ja pähklid; tsitrusviljade ja melonite koor | Tootmine, mille puhul kõik kasutatavad gruppi 8 kuuluvad puuviljad, marjad, pähklid ning tsitrusviljade ja melonite koor on täielikult saadud |
| Grupp 9 | Kohv, tee, mate ja vürtsid | Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest |
| Grupp 10 | Teravili | Tootmine, mille puhul kõik kasutatavad gruppi 10 kuuluvad materjalid on täielikult saadud |
| Grupp 11 | Jahud, tangained; linnased; tärklis; inuliin; nisugluteen | Tootmine, mille puhul kõik kasutatavad gruppidesse 8, 10 ja 11, rubriikidesse 0701 , 0714 , 2302 ja 2303 ning alamrubriiki 0710 10 kuuluvad materjalid on täielikult saadud |
| Grupp 12 | Õliseemned ja õliviljad; mitmesugused terad, seemned ja viljad; tööstuses kasutatavad taimed ja ravimtaimed; õled ja sööt | Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv materjal |
| ex grupp 13 | Šellak; kummivaigud, vaigud ja muud taimemahlad ja -ekstraktid; välja arvatud: | Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest |
| ex 1302 | Pektiinid, pektinaadid ja pektaadid | Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, mille puhul kasutatava suhkru mass ei ületa 40 % lõpptoote massist |
| Grupp 14 | Taimne punumismaterjal; mujal nimetamata taimsed tooted | Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest |
| ex grupp 15 | Loomsed ja taimsed rasvad ja õlid ning nende lõhustamissaadused; töödeldud toidurasvad; loomsed ja taimsed vahad; välja arvatud: | Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv materjal |
| 1504 –1506 | Kalade või veeimetajate rasvad ja õlid ning nende fraktsioonid; villarasv ja sellest saadud rasvained (.h lanoliin); muud loomsed rasvad ja õlid ning nende fraktsioonid, rafineeritud või rafineerimata, kuid keemiliselt modifitseerimata: | Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest |
| 1508 | Maapähkliõli (arahhiseõli) ja selle fraktsioonid, rafineeritud või rafineerimata, kuid keemiliselt modifitseerimata | Tootmine mis tahes alamrubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote alamrubriiki kuuluv materjal |
| 1509 ja 1510 | Oliiviõli ja selle fraktsioonid | Tootmine, mille puhul kõik kasutatavad taimsed materjalid on täielikult saadud |
| 1511 | Palmiõli ja selle fraktsioonid, rafineeritud või rafineerimata, kuid keemiliselt modifitseerimata | Tootmine mis tahes alamrubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote alamrubriiki kuuluv materjal |
| ex 1512 | Päevalilleseemneõlid ja nende fraktsioonid: | |
| — | kasutamine tehniliseks ja tööstuslikuks otstarbeks, v.a toiduainete tootmiseks |

Rubriik

Toote kirjeldus

Päritolustaatuseta materjalidega tehtavad tööd või töötlused, mis annavad päritolustaatuse

(1)

(2)

(3)

Grupp 1

Elusloomad

Kõik gruppi 1 kuuluvad loomad on täielikult saadud

Grupp 2

Liha ja söödav rups

Tootmine, mille puhul kogu sellesse gruppi kuuluv liha ja söödav rups on täielikult saadud

Grupp 3

Kalad ja vähid, limused ja muud veeselgrootud

Tootmine, mille puhul kõik kasutatavad gruppi 3 kuuluvad materjalid on täielikult saadud

Grupp 4

Piim ja piimatooted; linnumunad; naturaalne mesi; mujal nimetamata loomse päritoluga toiduained

Tootmine, mille puhul kõik kasutatavad gruppi 4 kuuluvad materjalid on täielikult saadud

ex grupp 5

Mujal nimetamata loomse päritoluga tooted; välja arvatud:

Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest

ex 0511 91

Mittesöödav kalamari ja niisk

Kogu kalamari ja niisk on täielikult saadud

Grupp 6

Eluspuud ja muud taimed; taimesibulad, -juured jms; lõikelilled ja -roheline

Tootmine, mille puhul kõik kasutatavad gruppi 6 kuuluvad materjalid on täielikult saadud

Grupp 7

Köögivili ning söödavad juured ja mugulad

Tootmine, mille puhul kõik kasutatavad gruppi 7 kuuluvad materjalid on täielikult saadud

Grupp 8

Söödavad puuviljad, marjad ja pähklid; tsitrusviljade ja melonite koor

Tootmine, mille puhul kõik kasutatavad gruppi 8 kuuluvad puuviljad, marjad, pähklid ning tsitrusviljade ja melonite koor on täielikult saadud

Grupp 9

Kohv, tee, mate ja vürtsid

Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest

Grupp 10

Teravili

Tootmine, mille puhul kõik kasutatavad gruppi 10 kuuluvad materjalid on täielikult saadud

Grupp 11

Jahud, tangained; linnased; tärklis; inuliin; nisugluteen

Tootmine, mille puhul kõik kasutatavad gruppidesse 8, 10 ja 11, rubriikidesse 0701 , 0714 , 2302 ja 2303 ning alamrubriiki 0710 10 kuuluvad materjalid on täielikult saadud

Grupp 12

Õliseemned ja õliviljad; mitmesugused terad, seemned ja viljad; tööstuses kasutatavad taimed ja ravimtaimed; õled ja sööt

Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv materjal

ex grupp 13

Šellak; kummivaigud, vaigud ja muud taimemahlad ja -ekstraktid; välja arvatud:

Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest

ex 1302

Pektiinid, pektinaadid ja pektaadid

Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, mille puhul kasutatava suhkru mass ei ületa 40 % lõpptoote massist

Grupp 14

Taimne punumismaterjal; mujal nimetamata taimsed tooted

Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest

ex grupp 15

Loomsed ja taimsed rasvad ja õlid ning nende lõhustamissaadused; töödeldud toidurasvad; loomsed ja taimsed vahad; välja arvatud:

Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv materjal

1504 –1506

Kalade või veeimetajate rasvad ja õlid ning nende fraktsioonid; villarasv ja sellest saadud rasvained (.h lanoliin); muud loomsed rasvad ja õlid ning nende fraktsioonid, rafineeritud või rafineerimata, kuid keemiliselt modifitseerimata:

Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest

1508

Maapähkliõli (arahhiseõli) ja selle fraktsioonid, rafineeritud või rafineerimata, kuid keemiliselt modifitseerimata

Tootmine mis tahes alamrubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote alamrubriiki kuuluv materjal

1509 ja 1510

Oliiviõli ja selle fraktsioonid

Tootmine, mille puhul kõik kasutatavad taimsed materjalid on täielikult saadud

1511

Palmiõli ja selle fraktsioonid, rafineeritud või rafineerimata, kuid keemiliselt modifitseerimata

Tootmine mis tahes alamrubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote alamrubriiki kuuluv materjal

ex 1512

Päevalilleseemneõlid ja nende fraktsioonid:

—

kasutamine tehniliseks ja tööstuslikuks otstarbeks, v.a toiduainete tootmiseks

Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv materjal

| — | muud |
| --- | --- |

—

muud

Tootmine, mille puhul kõik kasutatavad taimsed materjalid on täielikult saadud

1515

Muud taimerasvad ja -õlid (sh jojoobiõli) ja nende fraktsioonid, rafineeritud või rafineerimata, kuid keemiliselt modifitseerimata

Tootmine mis tahes alamrubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote alamrubriiki kuuluv materjal

ex 1516

Kalarasvad ja -õlid ning nende fraktsioonid

Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest

1520

Toorglütserool; glütserooliveed ja glütseroolleelised

Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest

Grupp 16

Tooted lihast, kalast, vähkidest, limustest või muudest veeselgrootutest

Tootmine, mille puhul kõik kasutatavad gruppidesse 2, 3 ja 16 kuuluvad materjalid on täielikult saadud

ex grupp 17

Suhkur ja suhkrukondiitritooted; välja arvatud:

Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv materjal

1702

Muud suhkrud, sh keemiliselt puhas laktoos, maltoos, glükoos ja fruktoos, tahkel kujul; maitse- ja värvainelisanditeta suhkrusiirupid; tehismesi, naturaalse meega segatud või segamata; karamell:

| — | keemiliselt puhas maltoos ja fruktoos |
| --- | --- |

—

keemiliselt puhas maltoos ja fruktoos

Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, sh muudest rubriigi 1702 materjalidest

| — | muud |
| --- | --- |

—

muud

Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv materjal, mille puhul kõikide kasutatavate rubriikidesse 1101 –1108 , 1701 ja 1703 kuuluvate materjalide mass ei ületa 30 % lõpptoote massist

1704

Suhkrukondiitritooted (sh valge šokolaad), mis ei sisalda kakaod

Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv materjal, mille puhul:

| — | kasutatava suhkru mass ei ületa 40 % lõpptoote massist
  või |
| --- | --- |

—

kasutatava suhkru mass ei ületa 40 % lõpptoote massist

või

| — | kasutatava suhkru väärtus ei ületa 30 % toote tehasehinnast |
| --- | --- |

—

kasutatava suhkru väärtus ei ületa 30 % toote tehasehinnast

ex grupp 18

Kakao ja kakaotooted; välja arvatud:

Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv materjal, mille puhul kasutatava suhkru mass ei ületa 40 % lõpptoote massist

ex 1806

Šokolaad jm kakaod sisaldavad toiduvalmistised; välja arvatud:

Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv materjal, mille puhul:

| — | kasutatava suhkru mass ei ületa 40 % lõpptoote massist
  või |
| --- | --- |

—

kasutatava suhkru mass ei ületa 40 % lõpptoote massist

või

| — | kasutatava suhkru väärtus ei ületa 30 % toote tehasehinnast |
| --- | --- |

—

kasutatava suhkru väärtus ei ületa 30 % toote tehasehinnast

1806 10

Kakaopulber, suhkruga või muu magusainelisandiga

Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv materjal, mille puhul kasutatava suhkru mass ei ületa 40 % lõpptoote massist

1901

Linnaseekstrakt; jäme- ja peenjahust, tangudest, tärklisest või linnaseekstraktist valmistatud mujal nimetamata toiduained, mis ei sisalda kakaod või sisaldavad seda alla 40 % massist arvestatuna täiesti rasvavabalt; mujal nimetamata toiduained rubriikidesse 0401 –0404 kuuluvatest kaupadest, mis ei sisalda kakaod või sisaldavad kakaod alla 5 % massist arvestatuna täiesti rasvavabalt:

| — | linnaseekstrakt |
| --- | --- |

—

linnaseekstrakt

Tootmine grupi 10 teraviljast

| — | muud |
| --- | --- |

—

muud

Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv materjal, mille puhul kasutatavate gruppi 4 kuuluvate materjalide mass ei ületa 40 % lõpptoote massist

1902

Pastatooted, kuumtöödeldud või kuumtöötlemata, täidisega (näiteks liha- või muu täidisega) või täidiseta, muul viisil toiduks valmistatud või mitte: spagetid, makaronid, nuudlid, lasanje, gnocchi, ravioolid, canneloni jms; kuskuss, valmistoiduna või mitte

Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv materjal, mille puhul:

| — | kasutatavate rubriikidesse 1006 ja 1101 –1108 kuuluvate materjalide mass ei ületa 20 % lõpptoote massist ning |
| --- | --- |

—

kasutatavate rubriikidesse 1006 ja 1101 –1108 kuuluvate materjalide mass ei ületa 20 % lõpptoote massist ning

| — | kasutatavate gruppidesse 2, 3 ja 16 kuuluvate materjalide mass ei ületa 20 % lõpptoote massist |
| --- | --- |

—

kasutatavate gruppidesse 2, 3 ja 16 kuuluvate materjalide mass ei ületa 20 % lõpptoote massist

1903

Tapiokk ja selle tärklisest valmistatud asendajad helvestena, teradena, kruupidena, sõelmetena vms kujul

Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a rubriigi 1108 kartulitärklisest

1904

Teravilja või teraviljatoodete paisutamise või röstimise teel saadud toiduained (nt maisihelbed); eelnevalt kuumtöödeldud või muul viisil toiduks valmistatud mujal nimetamata teravili (v.a mais) teradena, helvestena või muul kujul (v.a lihtjahu, püülijahu ja tangud) toiduks valmistatud teraviljad

Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv materjal, mille puhul:

| — | kasutatavate rubriikidesse 1006 ja 1101 –1108 kuuluvate materjalide mass ei ületa 20 % lõpptoote massis ning |
| --- | --- |

—

kasutatavate rubriikidesse 1006 ja 1101 –1108 kuuluvate materjalide mass ei ületa 20 % lõpptoote massis ning

| — | kasutatava suhkru mass ei ületa 40 % lõpptoote massist |
| --- | --- |

—

kasutatava suhkru mass ei ületa 40 % lõpptoote massist

1905

Leiva- ja saiatooted, valikpagaritooted, koogid, küpsised jms pagaritooted, kakaoga või kakaota; armulaualeib, kapslid farmaatsiatööstusele, oblaadid, riispaber jms

Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv materjal, mille puhul kõigi kasutatavate rubriikidesse 1006  ja 1101 –1108 kuuluvate materjalide mass ei ületa 20 % lõpptoote massist

ex grupp 20

Köögi- ja puuviljast ning pähklitest vm taimeosadest tooted; välja arvatud:

Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv materjal

2002 ja 2003

Tomatid, seened ja trühvlid, toiduks valmistatud või konserveeritud ilma äädika või äädikhappeta

Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv materjal, mille puhul gruppi 7 kuuluvad materjalid on täielikult saadud

2006

Köögiviljad, puuviljad, marjad, pähklid, puuviljakoored jm taimeosad, suhkrus säilitatud (nõrutatud ja kuivanud, glasuuritud või suhkrustatud)

Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv materjal, mille puhul kasutatava suhkru mass ei ületa 40 % lõpptoote massist

2007

Džemmid, keedised, puuvilja- või marjaželeed, marmelaadid, puuvilja-, marja- või pähklipüreed ja pastad, saadud kuumtöötlemisel, suhkru- või muu magusainelisandiga või ilma

Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv materjal, mille puhul kasutatava suhkru mass ei ületa 40 % lõpptoote massist

ex 2008

Tooted, välja arvatud:

| — | pähklid magusaine- või piirituselisandita |
| --- | --- |

—

pähklid magusaine- või piirituselisandita

| — | maapähklivõi; teraviljapõhised segud; palmipungad; mais |
| --- | --- |

—

maapähklivõi; teraviljapõhised segud; palmipungad; mais

| — | puuvili, marjad ja pähklid, mida on kuumtöödeldud muul viisil kui aurutamine või vees keetmine, suhkrulisandita, külmutatud |
| --- | --- |

—

puuvili, marjad ja pähklid, mida on kuumtöödeldud muul viisil kui aurutamine või vees keetmine, suhkrulisandita, külmutatud

Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv materjal, mille puhul kasutatava suhkru mass ei ületa 40 % lõpptoote massist

2009

Kääritamata, piirituselisandita puuvilja- ja marjamahlad (sh viinamarjavirre) ning köögiviljamahlad, suhkru- või muu magusainelisandiga või ilma

Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv materjal, mille puhul kasutatava suhkru mass ei ületa 40 % lõpptoote massist

ex grupp 21

Mitmesugused toiduained; välja arvatud:

Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv materjal

2103

| — | kastmed ning valmistised kastmete valmistamiseks; maitseainesegud |
| --- | --- |

—

kastmed ning valmistised kastmete valmistamiseks; maitseainesegud

Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv materjal. Sinepipulbrit või valmissinepit võib siiski kasutada

| — | sinepipulber ja valmissinep |
| --- | --- |

—

sinepipulber ja valmissinep

Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest

2105

Jäätis jm toidujää, kakaoga või kakaota

Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv materjal, mille puhul:

| — | suhkru ja muude kasutatavate gruppi 4 kuuluvate materjalide individuaalne mass ei ületa 40 % lõpptoote massist
  ja |
| --- | --- |

—

suhkru ja muude kasutatavate gruppi 4 kuuluvate materjalide individuaalne mass ei ületa 40 % lõpptoote massist

ja

| — | suhkru ja muude kasutatavate gruppi 4 kuuluvate materjalide mass koos ei ületa 60 % lõpptoote massist |
| --- | --- |

—

suhkru ja muude kasutatavate gruppi 4 kuuluvate materjalide mass koos ei ületa 60 % lõpptoote massist

2106

Mujal nimetamata toiduained

Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv materjal, mille puhul kasutatava suhkru mass ei ületa 40 % lõpptoote massist

ex grupp 22

Joogid, alkohol ja äädikas; välja arvatud:

Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv materjal, mille puhul kõik kasutatavad alamrubriikidesse 0806 10 , 2009 61 ja 2009 69 kuuluvad materjalid on täielikult saadud

2202

Vesi, sh mineraalvesi ja gaseeritud vesi, suhkru- vm magusaine- või maitse- või lõhnaainelisandiga, jm karastusjoogid, v.a rubriiki 2009 kuuluvad puu- ja köögiviljamahlad

Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv materjal

2207 ja 2208

Denatureerimata etüülalkohol alkoholisisaldusega üle või alla 80 % mahust; piiritusjoogid, liköörid ja muud alkohoolsed joogid

Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a rubriiki 2207 või 2208 kuuluv materjal, mille puhul kõik kasutatavad alamrubriikidesse 0806 10 , 2009 61 ja 2009 69 kuuluvad materjalid on täielikult saadud

ex grupp 23

Toiduainetööstuse jäägid ja jäätmed; tööstuslikult toodetud loomasööt; välja arvatud:

Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv materjal

2309

Loomasöödana kasutatavad valmistised

Tootmine, mille puhul:

| — | kõik kasutatavad gruppidesse 2 ja 3 kuuluvad materjalid on täielikult saadud, |
| --- | --- |

—

kõik kasutatavad gruppidesse 2 ja 3 kuuluvad materjalid on täielikult saadud,

| — | kasutatavate gruppidesse 10 ja 11 ning rubriikidesse 2302 ja 2303 kuuluvate materjalide mass ei ületa 20 % lõpptoote massist, |
| --- | --- |

—

kasutatavate gruppidesse 10 ja 11 ning rubriikidesse 2302 ja 2303 kuuluvate materjalide mass ei ületa 20 % lõpptoote massist,

| — | suhkru ja muude kasutatavate gruppi 4 kuuluvate materjalide individuaalne mass ei ületa 40 % lõpptoote massist ja |
| --- | --- |

—

suhkru ja muude kasutatavate gruppi 4 kuuluvate materjalide individuaalne mass ei ületa 40 % lõpptoote massist ja

| — | suhkru ja muude kasutatavate gruppi 4 kuuluvate materjalide mass koos ei ületa 50 % lõpptoote massist |
| --- | --- |

—

suhkru ja muude kasutatavate gruppi 4 kuuluvate materjalide mass koos ei ületa 50 % lõpptoote massist

ex grupp 24

Tubakas ja tööstuslikud tubakaasendajad; välja arvatud:

Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, mille puhul rubriiki 2401 kuuluvate materjalide mass ei ületa 30 % kasutatavate gruppi 24 kuuluvate materjalide kogumassist

2401

Töötlemata tubakas; tubakajäätmed

Tootmine, mille puhul kõik rubriiki 2401 kuuluvad materjalid on täielikult saadud

ex 2402

Sigaretid tubakast või tubakaasendajatest

Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv materjal ja alamrubriigi 2403 19 suitsetamistubakas, mille puhul kõikide kasutatavate rubriiki 2401 kuuluvate materjalide massist vähemalt 10 % on täielikult saadud

ex 2403

Ilma põletamata, kuumutatuna või muul viisil sissehingamiseks ettenähtud tooted

Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv materjal, mille puhul kõikide kasutatavate rubriiki 2401 kuuluvate materjalide massist vähemalt 10 % on täielikult saadud

ex grupp 25

Sool; väävel; mullad ja kivimid; krohvimismaterjalid, lubi ja tsement; välja arvatud:

Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv materjal

või

tootmine, mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 70 % toote tehasehinnast

ex 2519

Purustatud looduslik magneesiumkarbonaat (magnesiit) hermeetiliselt suletud mahutites ja puhas või lisanditega magneesiumoksiid, v.a sulatatud magneesiumoksiid ja ülepõletatud (paagutatud) magneesiumoksiid

Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv materjal. Looduslikku magneesiumkarbonaati (magnesiiti) võib siiski kasutada

Grupp 26

Maagid, räbu ja tuhk

Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv materjal

ex grupp 27

Mineraalkütused ja -õlid ning nende destilleerimissaadused; bituumenained; mineraalvahad; välja arvatud:

Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv materjal,

või

tootmine, mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast

ex 2707

Õlid, mis sarnanevad kõrgel temperatuuril kivisöetõrva destilleerimise teel saadud mineraalõlidega, milles aromaatsete komponentide mass ületab mittearomaatsete komponentide massi ja mille mahust üle 65 % destilleerub temperatuuril 250 °C (sh lakibensiini ja benseeni segud), mootorikütuse või kütteainena kasutamiseks

Rafineerimine ja/või üks või mitu eritöötlust (2)

või

muud toimingud, mille puhul kõik kasutatavad materjalid on klassifitseeritud muusse rubriiki kui toode. Tootega samasse rubriiki kuuluvaid materjale võib kasutada, kui nende koguväärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast

2710

Naftaõlid ja bituminoossetest mineraalidest saadud õlid (v.a toorõlid); mujal nimetamata preparaadid, mis sisaldavad põhikomponendina 70 % massist ja rohkem naftaõlisid või bituminoossetest mineraalidest saadud õlisid, mis on nende preparaatide põhikoostisosadeks; õlijäätmed

Rafineerimine ja/või üks või mitu eritöötlust (2)

või

muud toimingud, mille puhul kõik kasutatavad materjalid on klassifitseeritud muusse rubriiki kui toode. Tootega samasse rubriiki kuuluvaid materjale võib kasutada, kui nende koguväärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast

2711

Naftagaasid jm gaasilised süsivesinikud

Rafineerimine ja/või üks või mitu eritöötlust (2)

või

muud toimingud, mille puhul kõik kasutatavad materjalid on klassifitseeritud muusse rubriiki kui toode. Tootega samasse rubriiki kuuluvaid materjale võib kasutada, kui nende koguväärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast

2712

Vaseliin; parafiin, mikrokristalne naftavaha, toorparafiin, osokeriit, ligniidivaha, turbavaha, muud mineraalsed vahad jms sünteesil või muudel menetlustel saadud tooted, värvitud või värvimata

Rafineerimine ja/või üks või mitu eritöötlust (2)

või

muud toimingud, mille puhul kõik kasutatavad materjalid on klassifitseeritud muusse rubriiki kui toode. Tootega samasse rubriiki kuuluvaid materjale võib kasutada, kui nende koguväärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast

2713

Naftakoks, naftabituumen jm nafta- või bituminoossetest mineraalidest saadud õlide tootmisjäägid

Rafineerimine ja/või üks või mitu eritöötlust (2)

või

muud toimingud, mille puhul kõik kasutatavad materjalid on klassifitseeritud muusse rubriiki kui toode. Tootega samasse rubriiki kuuluvaid materjale võib kasutada, kui nende koguväärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast

Grupp 28

Anorgaanilised kemikaalid; väärismetallide, haruldaste muldmetallide, radioaktiivsete ainete või isotoopide orgaanilised ja anorgaanilised ühendid

Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv materjal. Tootega samasse rubriiki kuuluvaid materjale võib kasutada, kui nende koguväärtus ei ületa 20 % toote tehasehinnast

või

tootmine, mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast

ex grupp 29

Orgaanilised kemikaalid; välja arvatud:

Eritöötlus(ed) (5)

või

tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv materjal. Tootega samasse rubriiki kuuluvaid materjale võib kasutada, kui nende koguväärtus ei ületa 20 % toote tehasehinnast

või

tootmine, mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast

ex 2901

Atsüklilised süsivesinikud kasutamiseks kütteaine või mootorikütusena

Eritöötlus(ed) (5)

või

rafineerimine ja/või üks või mitu eritöötlust (2)

või

tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv materjal. Tootega samasse rubriiki kuuluvaid materjale võib kasutada, kui nende koguväärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast

ex 2902

Tsüklaanid ja tsükleenid (v.a asuleenid), benseen, tolueen, ksüleenid, kasutamiseks kütteaine või mootorikütusena

Eritöötlus(ed) (5)

või

rafineerimine ja/või üks või mitu eritöötlust (2)

või

tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv materjal. Tootega samasse rubriiki kuuluvaid materjale võib kasutada, kui nende koguväärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast

ex 2905

Metallalkoholaadid nii käesoleva rubriigi alkoholist kui ka etanoolist

Eritöötlus(ed) (5)

või

tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, sh muudest rubriiki 2905 kuuluvatest materjalidest. Käesolevasse rubriiki kuuluvaid metallalkoholaate võib kasutada, kui nende koguväärtus ei ületa 20 % toote tehasehinnast,

või

tootmine, mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast

Grupp 30

Farmaatsiatooted

Eritöötlus(ed) (5)

või

tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest

Grupp 31

Väetised

Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv materjal. Tootega samasse rubriiki kuuluvaid materjale võib kasutada, kui nende koguväärtus ei ületa 20 % toote tehasehinnast

või

tootmine, mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast

Grupp 32

Park- ja värvaineekstraktid; tanniinid ja nende derivaadid; värvained ja pigmendid; värvid ja lakid; kitt ja muud mastiksid; tint

Eritöötlus(ed) (5)

või

tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv materjal. Tootega samasse rubriiki kuuluvaid materjale võib kasutada, kui nende koguväärtus ei ületa 20 % toote tehasehinnast

või

tootmine, mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast

Grupp 33

Eeterlikud õlid ja resinoidid; parfümeeria-, kosmeetika- ja hügieenitooted

Eritöötlus(ed) (5)

või

tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv materjal. Tootega samasse rubriiki kuuluvaid materjale võib kasutada, kui nende koguväärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast

või

tootmine, mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast

Grupp 34

Seep, orgaanilised pindaktiivsed ained, pesemisvahendid, määrdeained, tehisvahad ja vahavalmistised, poleerimis- ja puhastusvahendid, küünlad jms tooted, voolimispastad, stomatoloogiline vaha ja hambaravis kasutatavad kipsisegud

Eritöötlus(ed) (5)

või

tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv materjal. Tootega samasse rubriiki kuuluvaid materjale võib kasutada, kui nende koguväärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast

või

tootmine, mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast

Grupp 35

Valkained; modifitseeritud tärklis; liimid; ensüümid

Eritöötlus(ed) (5)

või

tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv materjal. Tootega samasse rubriiki kuuluvaid materjale võib kasutada, kui nende koguväärtus ei ületa 20 % toote tehasehinnast

või

tootmine, mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 40 % toote tehasehinnast

Grupp 36

Lõhkeained; pürotehnilised tooted; tuletikud; pürofoorsed sulamid; teatavad kergsüttivad valmistised

Eritöötlus(ed) (5)

või

tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv materjal. Tootega samasse rubriiki kuuluvaid materjale võib kasutada, kui nende koguväärtus ei ületa 20 % toote tehasehinnast

või

tootmine, mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast

Grupp 37

Foto- ja kinokaubad

Eritöötlus(ed) (5)

või

tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv materjal. Tootega samasse rubriiki kuuluvaid materjale võib kasutada, kui nende koguväärtus ei ületa 20 % toote tehasehinnast

või

tootmine, mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast

ex grupp 38

Mitmesugused keemiatooted; välja arvatud:

Eritöötlus(ed) (5)

või

tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv materjal. Tootega samasse rubriiki kuuluvaid materjale võib kasutada, kui nende koguväärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast

või

tootmine, mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast

ex 3811

Antidetonaatorid, oksüdatsiooniinhibiitorid, vaigutekkeinhibiitorid, viskoossuse regulaatorid, korrosioonitõrjevahendid ja muud mineraalõlide (sh bensiin) ning mineraalõlidega samal eesmärgil kasutatavate vedelike valmislisandid:

Eritöötlus(ed) (5)

või

| — | määrdeõlilisandid, mis sisaldavad naftaõlisid või bituminoossetest mineraalidest saadud õlisid |
| --- | --- |

—

määrdeõlilisandid, mis sisaldavad naftaõlisid või bituminoossetest mineraalidest saadud õlisid

tootmine, mille puhul kasutatavate rubriiki 3811 kuuluvate materjalide koguväärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast

ex 3824 99 ja ex 3826 00

Biodiislikütus

Tootmine, mille puhul biodiislikütus saadakse ümberesterdamise ja/või esterdamise või vesiniktöötluse teel

Grupp 39

Plastid ja plasttooted

Eritöötlus(ed) (5)

või

tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv materjal. Tootega samasse alamrubriiki kuuluvaid materjale võib kasutada, kui nende koguväärtus ei ületa 20 % toote tehasehinnast,

või

tootmine, mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast

ex grupp 40

Kautšuk ja kummitooted; välja arvatud:

Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv materjal,

või

tootmine, mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast

ex 4012

Kummist protekteeritud õhk-, täis- või padjandrehvid

Kasutatud rehvide protekteerimine

ex grupp 41

Toornahad (v.a. karusnahad) ja nahk; välja arvatud:

Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv materjal

4104 –4106

Pargitud või enne kuivatamist järelpargitud nahad, villata või karvata, laustetud või laustmata, kuid edasi töötlemata

Pargitud naha järelparkimine

või

tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv materjal

Grupp 42

Nahktooted; sadulsepatooted ja rakmed; reisitarbed, käekotid jms tooted; tooted loomasooltest (v.a jämesiidist)

Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv materjal,

või

tootmine, mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast

ex grupp 43

Karusnahk ja tehiskarusnahk; nendest valmistatud tooted; välja arvatud:

Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv materjal

ex 4302

Pargitud või töödeldud ühendatud karusnahad:

| — | nelinurksete tükkide, ristide ja muul samalaadsel kujul |
| --- | --- |

—

nelinurksete tükkide, ristide ja muul samalaadsel kujul

Ühendamata pargitud või töödeldud karusnaha pleegitamine või värvimine lisaks lõikamisele ja ühendamisele

| — | muud |
| --- | --- |

—

muud

Tootmine ühendamata pargitud või töödeldud karusnahast

4303

Karusnahast rõivad, rõivamanused jm tooted

Tootmine rubriiki 4302 kuuluvast pargitud või töödeldud ühendamata karusnahast

ex grupp 44

Puit ja puittooted; puusüsi; välja arvatud:

Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv materjal,

või

tootmine, mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast

ex 4407

Pikikiudu saetud või lõhestatud ja spooni hööveldatud või kooritud puit paksusega üle 6 mm, hööveldatud, lihvitud või pikijätkatud

Hööveldamine, lihvimine või pikijätkamine

ex 4408

Spoon vineerimiseks (sh spoonihööveldatud kihtpuitmaterjal) ja vineeri valmistamiseks, paksusega kuni 6 mm, servjätkatud, ja muu pikikiudu saetud, spoonihööveldatud või kooritud puit, paksusega kuni 6 mm, hööveldatud, lihvitud või pikijätkatud

Servjätkamine, hööveldamine, lihvimine või pikijätkamine

ex 4410 – ex 4413

Profileeritud liistud, sh profileeritud põrandaliistud jm profileeritud lauad

Profileerimine

ex 4415

Puidust pakk-kastid, karbid, salved, trumlid jms puitpakendid

Tootmine mõõtu lõikamata laudadest

ex 4418

| — | puidust tisleri- ja puusepatooted |
| --- | --- |

—

puidust tisleri- ja puusepatooted

Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv materjal. Puidust kärgpaneele, katusesindleid ja -laaste võib siiski kasutada

| — | profileeritud liistud |
| --- | --- |

—

profileeritud liistud

Profileerimine

ex 4421

Tuletikutoorikud; puidust jalatsinaelad ja -tihvtid

Tootmine mis tahes rubriigi puidust, v.a rubriigi 4409 pidevprofiiliga puidust

Grupp 45

Kork ja korktooted;

Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv materjal,

või

tootmine, mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast

Grupp 46

Õlgedest, espartost jm punumismaterjalist tooted; korv- ja vitspunutised

Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv materjal,

või

tootmine, mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast

Grupp 47

Kiumass puidust vm kiulisest tselluloosmaterjalist; ringlusse võetud paberi- või papijäätmed ja -jäägid

Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv materjal,

või

tootmine, mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast

Grupp 48

Paber ja papp; paberimassist, paberist või papist tooted

Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv materjal,

või

tootmine, mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast

Grupp 49

Raamatud, ajalehed, pildid jm trükitooted; käsikirjad, masinakirjatekstid ning plaanid ja joonised

Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv materjal,

või

tootmine, mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast

ex grupp 50

Siid; välja arvatud:

Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv materjal

ex 5003

Kraasitud või kammitud siidijäägid (sh lahtihaspeldamiseks sobimatud kookonid, lõngajäätmed ja kohestatud jäätmed)

Siidijääkide kraasimine või kammimine

5004 – ex 5006

Siidlõng ja siidijääkidest kedratud lõng

(3)

Looduslike kiudude ketramine

või

keemiliste kiudude ekstrusioon koos ketramisega

või

keemiliste kiudude ekstrusioon koos korrutamisega

või

korrutamine koos mis tahes mehaanilise toiminguga

5007

Siidriie või siidijääkidest riie

(3)

Looduslike kiudude ja/või keemiliste staapelkiudude ketramine koos kudumisega

või

keemilise filamentlõnga ekstrusioon koos kudumisega

või

korrutamine või mis tahes mehaaniline toiming koos kudumisega

või

kudumine koos värvimisega

või

lõnga värvimine koos kudumisega

või

kudumine koos trükkimisega

või

trükkimine (eraldiseisva toiminguna)

ex grupp 51

Lambavill ja muude loomade vill ning loomakarvad; hobusejõhvist lõng ja riie; välja arvatud:

Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv materjal

5106 –5110

Lambavillast ja muude loomade villast, loomakarvadest või hobusejõhvist lõng

(3)

Looduslike kiudude ketramine

või

keemiliste kiudude ekstrusioon koos ketramisega

või

korrutamine koos mis tahes mehaanilise toiminguga

5111 –5113

Lambavillast ja muude loomade villast, loomakarvadest või hobusejõhvist riie:

(3)

Looduslike kiudude ja/või keemiliste staapelkiudude ketramine koos kudumisega

või

keemilise filamentlõnga ekstrusioon koos kudumisega

või

kudumine koos värvimisega

või

lõnga värvimine koos kudumisega

või

kudumine koos trükkimisega

või

trükkimine (eraldiseisva toiminguna)

ex grupp 52

Puuvill; välja arvatud:

Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv materjal

5204 –5207

Puuvillane lõng ja niit

(3)

Looduslike kiudude ketramine

või

keemiliste kiudude ekstrusioon koos ketramisega

või

korrutamine koos mis tahes mehaanilise toiminguga

5208 –5212

Puuvillane riie

(3)

Looduslike kiudude ja/või keemiliste staapelkiudude ketramine koos kudumisega

või

keemilise filamentlõnga ekstrusioon koos kudumisega

või

korrutamine või mis tahes mehaaniline toiming koos kudumisega

või

kudumine koos värvimise või pealistamise või lamineerimisega

või

lõnga värvimine koos kudumisega

või

kudumine koos trükkimisega

või

trükkimine (eraldiseisva toiminguna)

ex grupp 53

Muud taimsed tekstiilkiud; paberlõng ja paberlõngast riie; välja arvatud:

Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv materjal

5306 –5308

Muudest taimsetest tekstiilkiududest lõng;

paberlõng

(3)

Looduslike kiudude ketramine

või

keemiliste kiudude ekstrusioon koos ketramisega

või

korrutamine koos mis tahes mehaanilise toiminguga

5309 –5311

Muudest taimsetest tekstiilkiududest riie; paberlõngast riie

(3)

Looduslike kiudude ja/või keemiliste staapelkiudude ketramine koos kudumisega

või

keemilise filamentlõnga ekstrusioon koos kudumisega

või

kudumine koos värvimise või pealistamise või lamineerimisega

või

lõnga värvimine koos kudumisega

või

kudumine koos trükkimisega

või

trükkimine (eraldiseisva toiminguna)

5401 –5406

Lõng, monofilament ja keemilistest filamentkiududest niit

(3)

Looduslike kiudude ketramine

või

keemiliste kiudude ekstrusioon koos ketramisega

või

korrutamine koos mis tahes mehaanilise toiminguga

5407 ja 5408

Keemilisest filamentlõngast riie

(3)

Looduslike kiudude ja/või keemiliste staapelkiudude ketramine koos kudumisega

või

keemilise filamentlõnga ekstrusioon koos kudumisega

või

korrutamine või mis tahes mehaaniline toiming koos kudumisega

või

lõnga värvimine koos kudumisega

või

kudumine koos värvimise või pealistamise või lamineerimisega

või

kudumine koos trükkimisega

või

trükkimine (eraldiseisva toiminguna)

5501 –5507

Keemilised staapelkiud

Keemiliste kiudude ekstrusioon

5508 –5511

Keemilistest staapelkiududest lõng ja õmblusniit

(3)

Looduslike kiudude ketramine

või

keemiliste kiudude ekstrusioon koos ketramisega

või

korrutamine koos mis tahes mehaanilise toiminguga

5512 –5516

Keemilistest staapelkiududest riie:

(3)

Looduslike kiudude ja/või keemiliste staapelkiudude ketramine koos kudumisega

või

keemilise filamentlõnga ekstrusioon koos kudumisega

või

korrutamine või mis tahes mehaaniline toiming koos kudumisega

või

kudumine koos värvimise või pealistamise või lamineerimisega

või

lõnga värvimine koos kudumisega

või

kudumine koos trükkimisega

või

trükkimine (eraldiseisva toiminguna)

ex grupp 56

Vatt, vilt ja lausriie; erilõngad; nöörid, paelad, köied ja trossid ning tooted nendest; välja arvatud:

(3)

Looduslike kiudude ketramine

või

keemiliste kiudude ekstrusioon koos ketramisega

5601

Tekstiilvatt ja tooted sellest; kuni 5 mm pikkusega tekstiilkiud (flokk), tekstiilitolm ja -ebemed

Looduslike kiudude ketramine

või

keemiliste kiudude ekstrusioon koos ketramisega

või

flokeerimine koos värvimise või trükkimisega

või

pealistamine, flokeerimine, lamineerimine või metalliseerimine koos vähemalt kahe muu peamise ettevalmistus- või viimistlustoiminguga (nt kalandreerimine, kokkutõmbumisvastane töötlemine, termofikseerimine, püsiviimistlemine), tingimusel et kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast

5602

Vilt, impregneeritud, pealistatud, kaetud või lamineeritud või mitte:

| — | nõeltöödeldud vilt |
| --- | --- |

—

nõeltöödeldud vilt

(3)

Keemiliste kiudude ekstrusioon koos kanga moodustumisega. Kuid:

| — | rubriiki 5402 kuuluvat polüpropüleenfilamenti, |
| --- | --- |

—

rubriiki 5402 kuuluvat polüpropüleenfilamenti,

| — | rubriiki 5503 või 5506 kuuluvaid polüpropüleenkiudusid või |
| --- | --- |

—

rubriiki 5503 või 5506 kuuluvaid polüpropüleenkiudusid või

| — | rubriiki 5501 kuuluvaid polüpropüleenfilamentköisikuid, |
| --- | --- |

—

rubriiki 5501 kuuluvaid polüpropüleenfilamentköisikuid,

milles iga filamendi või kiu joontihedus on alla 9 detsiteksi, võib kasutada juhul, kui nende koguväärtus ei ületa 40 % toote tehasehinnast,

või

looduslikest kiududest vildi puhul ainult lausriide moodustumine

| — | muud |
| --- | --- |

—

muud

(3)

Keemiliste kiudude ekstrusioon koos kanga moodustumisega

või

muu looduslikest kiududest vildi puhul ainult lausriide moodustumine

5603

Lausriie, impregneeritud, pealistatud, kaetud või lamineeritud või mitte

5603 11 – 5603 14

Keemilistest filamentkiududest lausriie, impregneeritud, pealistatud, kaetud või lamineeritud või mitte

Tootmine

| — | orienteeritud või orienteerimata filamentidest
  või |
| --- | --- |

—

orienteeritud või orienteerimata filamentidest

või

| — | looduslikest või keemilistest ainetest või polümeeridest, |
| --- | --- |

—

looduslikest või keemilistest ainetest või polümeeridest,

millele mõlemal juhul järgneb sidumine lausriideks

5603 91 – 5603 94

Muudest kui keemilistest filamentkiududest lausriie, impregneeritud, pealistatud, kaetud või lamineeritud või mitte

Tootmine

| — | orienteeritud või orienteerimata staapelkiududest
  ja/või |
| --- | --- |

—

orienteeritud või orienteerimata staapelkiududest

ja/või

| — | looduslikust või keemilisest hakitud lõngast, |
| --- | --- |

—

looduslikust või keemilisest hakitud lõngast,

millele mõlemal juhul järgneb sidumine lausriideks

5604

Tekstiiliga kaetud kumminiit ja -pael; tekstiillõng ning rubriiki 5404 või 5405 kuuluvad ribad jms, impregneeritud, pealistatud, kaetud või ümbritsetud kummi või plastiga:

| — | tekstiiliga kaetud kumminiit ja -pael |
| --- | --- |

—

tekstiiliga kaetud kumminiit ja -pael

Tootmine tekstiiliga katmata kumminiidist või -paelast

| — | muud |
| --- | --- |

—

muud

(3)

Looduslike kiudude ketramine

või

keemiliste kiudude ekstrusioon koos ketramisega

või

korrutamine koos mis tahes mehaanilise toiminguga

5605

Metalliseeritud lõng, mähitud või mähkimata, mis koosneb metallniidi, -riba või -pulbriga kombineeritud või metalliga kaetud tekstiillõngast või rubriigi 5404 või 5405 ribast vms

(3)

Looduslike kiudude ja/või keemiliste staapelkiudude ketramine

või

keemiliste kiudude ekstrusioon koos ketramisega

või

korrutamine koos mis tahes mehaanilise toiminguga

5606

Mähitud lõng, rubriiki 5404 või 5405 kuuluvad mähitud ribad jms (v.a rubriigi 5605 lõng ja mähitud lõng hobusejõhvist); šenill-lõng (sh šenill-lõng flokist); bukleelõng

(3)

Keemiliste kiudude ekstrusioon koos ketramisega

või

korrutamine koos mähkimisega

või

looduslike kiudude ja/või keemiliste staapelkiudude ketramine

või

flokeerimine koos värvimisega

Grupp 57

Vaibad jm tekstiilpõrandakatted:

(3)

Looduslike kiudude ja/või keemiliste staapelkiudude ketramine koos kudumise või taftingtöötlusega

või

keemilise filamentlõnga ekstrusioon koos kudumise või taftingtöötlusega

või

tootmine kookos-, sisal- või džuutlõngast või klassikalisest ringkedratud viskooslõngast

või

taftingtöötlus koos värvimise või trükkimisega

või

flokeerimine koos värvimise või trükkimisega

või

keemiliste kiudude ekstrusioon koos lausriide valmistamistehnikatega, sealhulgas nõeltorkemeetodil

Aluskihina võib kasutada džuutriiet

ex grupp 58

Eririie; taftingriie; pits; gobeläänid; posamendid; tikandid; välja arvatud:

(3)

Looduslike kiudude ja/või keemiliste staapelkiudude ketramine koos kudumise või taftingtöötlusega

või

keemilise filamentlõnga ekstrusioon koos kudumise või taftingtöötlusega

või

kudumine koos värvimise või flokeerimise, pealistamise, lamineerimise või metalliseerimisega

või

taftingtöötlus koos värvimise või trükkimisega

või

flokeerimine koos värvimise või trükkimisega

või

lõnga värvimine koos kudumisega

või

kudumine koos trükkimisega

või

trükkimine (eraldiseisva toiminguna)

5805

Gobeläänid, Flandria, Aubussoni, Beauvais’ jms tüüpi käsitelgedel valmistatud seinavaibad ning käsitsi väljaõmmeldud (näiteks vars- või ristpistes) seinavaibad, valmistoodetena või mitte

Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv materjal

5810

Tikandid meetrikaubana, ribade või motiividena

Tikandid, mille puhul kasutatavate mis tahes rubriiki kuuluvate materjalide (v.a toote rubriiki kuuluv materjal) koguväärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast

5901

Kummi või tärklisainetega pealistatud tekstiilriie raamatute väliskaanteks jms otstarbeks; pausriie; ettevalmistatud maalimislõuend; vaheriie jms jäik kübara alusriie

Kudumine koos värvimise või flokeerimise, pealistamise, lamineerimise või metalliseerimisega

või

flokeerimine koos värvimise või trükkimisega

5902

Rehvikoortriie eriti tugevast nailonlõngast või muust eriti tugevast polüamiid-, polüester- või viskooslõngast:

| — | mis sisaldab kuni 90 % massist tekstiilmaterjale |
| --- | --- |

—

mis sisaldab kuni 90 % massist tekstiilmaterjale

Kudumine

| — | muud |
| --- | --- |

—

muud

Keemiliste kiudude ekstrusioon koos kudumisega

5903

Plastiga impregneeritud, pealistatud, kaetud või lamineeritud tekstiilriie (v.a rubriiki 5902 kuuluv)

Kudumine koos impregneerimise, pealistamise, katmise, lamineerimise või metalliseerimisega

või

kudumine koos trükkimisega

või

trükkimine (eraldiseisva toiminguna)

5904

Linoleum, mõõtu lõigatud või lõikamata; põrandakatted tekstiilalusel, mõõtu lõigatud või lõikamata

(3)

Kudumine koos värvimise või pealistamise, lamineerimise või metalliseerimisega

Aluskihina võib kasutada džuutriiet.

5905

Tekstiilseinakatted:

| — | kummi, plasti vm ainetega impregneeritud, pealistatud, kaetud või lamineeritud |
| --- | --- |

—

kummi, plasti vm ainetega impregneeritud, pealistatud, kaetud või lamineeritud

Kudumine, silmuskudumine või lausriide valmistamine koos impregneerimise, pealistamise, katmise, lamineerimise või metalliseerimisega

| — | muud |
| --- | --- |

—

muud

(3)

Looduslike kiudude ja/või keemiliste staapelkiudude ketramine koos kudumisega

või

keemilise filamentlõnga ekstrusioon koos kudumisega

või

kudumine, silmuskudumine või lausriide valmistamine koos värvimise, pealistamise või lamineerimisega

või

kudumine koos trükkimisega

või

trükkimine (eraldiseisva toiminguna)

5906

Kummeeritud tekstiilriie, v.a rubriiki 5902 kuuluv:

| — | silmkoelised ja heegeldatud kangad (trikookangad) |
| --- | --- |

—

silmkoelised ja heegeldatud kangad (trikookangad)

(3)

Looduslike kiudude ja/või keemiliste staapelkiudude ketramine koos silmuskudumise või heegeldamisega

või

keemilise filamentlõnga ekstrusioon koos silmuskudumise või heegeldamisega

või

silmuskudumine või heegeldamine koos kummeerimisega

või

kummeerimine koos vähemalt kahe muu peamise ettevalmistus- või viimistlustoiminguga (nt kalandreerimine, kokkutõmbumisvastane töötlemine, termofikseerimine, püsiviimistlemine), tingimusel et kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast

| — | muud sünteesfilamentlõngast kangad tekstiilmaterjalisisaldusega üle 90 % massist |
| --- | --- |

—

muud sünteesfilamentlõngast kangad tekstiilmaterjalisisaldusega üle 90 % massist

Keemiliste kiudude ekstrusioon koos kudumisega

| — | muud |
| --- | --- |

—

muud

Kudumine, silmuskudumine või lausriide valmistamine koos värvimise, pealistamise või kummeerimisega

või

lõnga värvimine koos kudumise, silmuskudumise või lausriide valmistamisega

või

kummeerimine koos vähemalt kahe muu peamise ettevalmistus- või viimistlustoiminguga (nt kalandreerimine, kokkutõmbumisvastane töötlemine, termofikseerimine, püsiviimistlemine), tingimusel et kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast

5907

Tekstiilriie, mujal nimetamata viisil impregneeritud, pealistatud või kaetud; maalitud lõuend teatridekoratsioonideks, stuudio fooniks jms

Kudumine, silmuskudumine või lausriide valmistamine koos värvimise, trükkimise, pealistamise, katmise või impregneerimisega

või

flokeerimine koos värvimise või trükkimisega

või

trükkimine (eraldiseisva toiminguna)

5908

Tekstiiltahid lampidele, ahjudele, välgumihklitele, küünaldele vms, telgedel kootud, punutud või silmkoelised; hõõgsukad ja ringkootud hõõgsukakangas selleks otstarbeks, impregneeritud või mitte:

| — | impregneeritud hõõgsukad |
| --- | --- |

—

impregneeritud hõõgsukad

Tootmine silmkoes ringkootud või ringis heegeldatud hõõgsukakangast

| — | muud |
| --- | --- |

—

muud

Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv materjal

5909 –5911

Tekstiiltooted tööstuslikuks otstarbeks:

(3)

Looduslike kiudude ja/või keemiliste staapelkiudude ketramine koos kudumisega

või

keemiliste kiudude ekstrusioon koos kudumisega

või

kudumine koos värvimise või pealistamise või lamineerimisega

või

pealistamine, flokeerimine, lamineerimine või metalliseerimine koos vähemalt kahe muu peamise ettevalmistus- või viimistlustoiminguga (nt kalandreerimine, kokkutõmbumisvastane töötlemine, termofikseerimine, püsiviimistlemine), tingimusel et kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast

Grupp 60

Silmkoelised ja heegeldatud kangad (trikookangad)

(3)

Looduslike kiudude ja/või keemiliste staapelkiudude ketramine koos silmuskudumise või heegeldamisega

või

keemilise filamentlõnga ekstrusioon koos silmuskudumise või heegeldamisega

või

silmuskudumine või heegeldamine koos värvimise või flokeerimise, pealistamise, lamineerimise või trükkimisega

või

flokeerimine koos värvimise või trükkimisega

või

lõnga värvimine koos silmuskudumise või heegeldamisega

või

korrutamine ja tekstureerimine koos silmuskudumise või heegeldamisega, tingimusel et kasutatava korrutamata/tekstureerimata lõnga väärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast

Grupp 61

Silmkoelised ja heegeldatud rõivad ning rõivamanused (trikootooted):

| — | saadud mitme kindlakujuliseks lõigatud või kindlakujuliseks kootud või heegeldatud silmkootud või heegeldatud detaili kokkuõmblemisel vm viisil ühendamisel |
| --- | --- |

—

saadud mitme kindlakujuliseks lõigatud või kindlakujuliseks kootud või heegeldatud silmkootud või heegeldatud detaili kokkuõmblemisel vm viisil ühendamisel

(3)
   (4)

Silmuskudumine või heegeldamine koos lõpptöötluse, sh väljalõikamisega

| — | muud |
| --- | --- |

—

muud

(3)

Looduslike kiudude ja/või keemiliste staapelkiudude ketramine koos silmuskudumise või heegeldamisega

või

keemilise filamentlõnga ekstrusioon koos silmuskudumise või heegeldamisega

või

silmuskudumine ja lõpptöötlus ühe toiminguna

ex grupp 62

Rõivad ja rõivamanused, v.a silmkoelised või heegeldatud; välja arvatud:

(3)
   (4)

Kudumine koos lõpptöötluse, sh väljalõikamisega

või

lõpptöötlus, sh väljalõikamine, millele on eelnenud trükkimine (eraldiseisva toiminguna)

ex 6202 , ex 6204 , ex 6206 , ex 6209 ja ex 6211

Tikitud naiste-, tüdrukute- ja imikurõivad ning imikute rõivamanused

(4)

Kudumine koos lõpptöötluse, sh väljalõikamisega

või

tootmine tikkimata kangast, tingimusel et kasutatava tikkimata kanga väärtus ei ületa 40 % toote tehasehinnast

ex 6210 ja ex 6216

Tulekaitsevahendid aluminiseeritud polüestrist fooliumiga kaetud kangast

(3)
   (4)

Kudumine koos lõpptöötluse, sh väljalõikamisega

või

pealistamine või lamineerimine koos lõpptöötluse, sh väljalõikamisega, tingimusel et kasutatava pealistamata või lamineerimata kanga väärtus ei ületa 40 % toote tehasehinnast

ex 6212

Rinnahoidjad, sukahoidjad, korsetid, traksid, sukapaelad jms tooted ning nende osad, silmkoelised või heegeldatud, saadud mitme kindlakujuliseks lõigatud või kindlakujuliseks kootud või heegeldatud silmkootud või heegeldatud detaili kokkuõmblemisel vm viisil ühendamisel

(3)
   (4)

Silmuskudumine koos lõpptöötluse, sh väljalõikamisega

või

lõpptöötlus, sh väljalõikamine, millele on eelnenud trükkimine (eraldiseisva toiminguna)

6213 ja 6214

Taskurätikud, suurrätikud, pea- ja kaelarätikud, sallid, mantiljad, loorid jms:

| — | tikitud |
| --- | --- |

—

tikitud

(3)
   (4)

Kudumine koos lõpptöötluse, sh väljalõikamisega

või

tootmine tikkimata kangast, tingimusel et kasutatava tikkimata kanga väärtus ei ületa 40 % toote tehasehinnast

või

lõpptöötlus, sh väljalõikamine, millele on eelnenud trükkimine (eraldiseisva toiminguna)

| — | muud |
| --- | --- |

—

muud

(3)
   (4)

Kudumine koos lõpptöötluse, sh väljalõikamisega

või

lõpptöötlus, millele on eelnenud trükkimine (eraldiseisva toiminguna)

6217

Muud valmis rõivamanused; rõivaste ja rõivamanuste osad, v.a rubriiki 6212 kuuluvate toodete osad:

| — | tikitud |
| --- | --- |

—

tikitud

(4)

Kudumine koos lõpptöötluse, sh väljalõikamisega

või

tootmine tikkimata kangast, tingimusel et kasutatava tikkimata kanga väärtus ei ületa 40 % toote tehasehinnast

või

lõpptöötlus, millele on eelnenud trükkimine (eraldiseisva toiminguna)

| — | tulekaitsevahendid aluminiseeritud polüestrist fooliumiga kaetud kangast |
| --- | --- |

—

tulekaitsevahendid aluminiseeritud polüestrist fooliumiga kaetud kangast

(4)

Kudumine koos lõpptöötluse, sh väljalõikamisega

või

pealistamine või lamineerimine koos lõpptöötluse, sh väljalõikamisega, tingimusel et kasutatava pealistamata või lamineerimata kanga väärtus ei ületa 40 % toote tehasehinnast

| — | valmis lõigatud vaheriie kraedeks ja kätisteks |
| --- | --- |

—

valmis lõigatud vaheriie kraedeks ja kätisteks

Tootmine:

| — | mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv materjal, ja |
| --- | --- |

—

mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv materjal, ja

| — | mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 40 % toote tehasehinnast |
| --- | --- |

—

mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 40 % toote tehasehinnast

| — | muud |
| --- | --- |

—

muud

(4)

Kudumine koos lõpptöötluse, sh väljalõikamisega

ex grupp 63

Muud tekstiilist valmistooted; komplektid; kantud rõivad ja kasutatud tekstiiltooted; kaltsud; välja arvatud:

Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv materjal

6301 –6304

Tekid, reisivaibad, voodipesu jms; kardinad jms; muud sisustustarbed:

| — | vildist, lausriidest |
| --- | --- |

—

vildist, lausriidest

(3)

Lausriide moodustumine koos lõpptöötluse, sh väljalõikamisega

| — | muud: |
| --- | --- |

—

muud:

| -- | tikitud |
| --- | --- |

--

tikitud

(3)
   (4)

Kudumine, silmuskudumine või heegeldamine koos lõpptöötluse, sh väljalõikamisega

või

tootmine tikkimata kangast (v.a silmkoeline ja heegeldatud kangas), tingimusel et kasutatava tikkimata kanga väärtus ei ületa 40 % toote tehasehinnast

| -- | muud |
| --- | --- |

--

muud

(3)
   (4)

Kudumine, silmuskudumine või heegeldamine koos lõpptöötluse, sh väljalõikamisega

6305

Kotid kaupade pakendamiseks

(3) Keemiliste kiudude ekstrusioon või looduslike kiudude ja/või keemiliste staapelkiudude ketramine koos kudumise või silmuskudumise ja lõpptöötluse, sh väljalõikamisega

6306

Presentkatted, markiisid ja päikesekatted; telgid; paatide, purjelaudade või maismaasõidukite purjed; matkatarbed:

| — | lausriidest |
| --- | --- |

—

lausriidest

(3)
   (4)

Lausriide moodustumine koos lõpptöötluse, sh väljalõikamisega

| — | muud |
| --- | --- |

—

muud

(3)
   (4)

Kudumine koos lõpptöötluse, sh väljalõikamisega

6307

Muud valmistooted, sh rõivalõiked (šabloonid)

Tootmine, mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 40 % toote tehasehinnast

6308

Komplektid riidest ja lõngast, lisanditega või ilma, vaipade, seinavaipade, tikitud laudlinade, salvrätikute vms tekstiiltoodete valmistamiseks, jaemüügiks pakendatud

Komplekti iga ese peab vastama reeglile, mida kohaldataks eseme suhtes juhul, kui see ei kuuluks komplekti. Komplektis võib siiski olla päritolustaatuseta esemeid, kui nende koguväärtus ei ületa 15 % komplekti tehasehinnast

ex grupp 64

Jalatsid, kedrid jms tooted; nende osad; välja arvatud:

Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a sisetalla vm tallaosa külge kinnitatud rubriigi 6406 kokkupandud pealsetest

6406

Jalatsite osad (sh pealsed, muude tallaosade kui välistalla külge kinnitatud või kinnitamata); eemaldatavad sisetallad, kannapehmendused jms; kedrid, säärised jms tooted ja nende osad

Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv materjal

Grupp 65

Peakatted ja nende osad

Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv materjal

Grupp 66

Vihma- ja päevavarjud, jalutuskepid, istmega jalutuskepid, piitsad, ratsapiitsad ja nende osad:

Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv materjal,

või

tootmine, mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast

Grupp 67

Töödeldud suled ja udusuled ning tooted nendest; tehislilled; tooted juustest

Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv materjal,

või

tootmine, mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast

Grupp 68

Kivist, kipsist, tsemendist, asbestist, vilgust jms materjalist tooted

Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv materjal,

või

tootmine, mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 70 % toote tehasehinnast

Grupp 69

Keraamikatooted

Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv materjal

ex grupp 70

Klaas ja klaastooted

Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv materjal,

või

tootmine, mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast

7010

Korvpudelid, pudelid, kolvid, purgid, kannud, rohupudelid, ampullid jm klaasanumad kaupade veoks või pakendamiseks; klaasist konservipurgid; klaaskorgid, klaaskaaned jm klaasist sulgurid

Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv materjal,

või

klaasesemete lihvimine, tingimusel et lihvimata klaasesemete koguväärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast

7013

Klaasist laua- ja kööginõud, tualett- ja kontoritarbed, sisekujunduseks vms otstarbel kasutatavad klaasesemed (v.a rubriiki 7010 või 7018 kuuluvad)

Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv materjal

ex grupp 71

Looduslikud ja kultiveeritud pärlid, vääris- ja poolvääriskivid, väärismetallid, väärismetallidega plakeeritud metallid, nendest valmistatud tooted; juveeltoodete imitatsioonid; mündid; välja arvatud:

Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv materjal,

või

tootmine, mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 70 % toote tehasehinnast

ex 7102 , ex 7103 ja ex 7104

Töödeldud vääris- või poolvääriskivid (looduslikud, tehislikud või taastatud)

Tootmine mis tahes alamrubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote alamrubriiki kuuluv materjal

7106 , 7108 ja 7110

Väärismetallid:

Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a rubriikidesse 7106 , 7108 ja 7110 kuuluvad materjalid, või

rubriiki 7106 , 7108 või 7110 kuuluvate väärismetallide elektrolüütiline, termiline või keemiline eraldamine või

rubriiki 7106 , 7108 või 7110 kuuluvate väärismetallide sulatamine ja/või legeerimine omavahel või mitteväärismetallidega

| — | survetöötlemata |
| --- | --- |

—

survetöötlemata

| — | pooltöödeldud või pulbrina |
| --- | --- |

—

pooltöödeldud või pulbrina

Tootmine survetöötlemata väärismetallidest

ex 7107 , ex 7109 ja ex 7111

Väärismetallidega plakeeritud metallid, pooltoodetena

Tootmine väärismetalliga plakeeritud survetöötlemata metallist

ex grupp 72

Raud ja teras; välja arvatud:

Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv materjal

7207

Pooltooted rauast või legeerimata terasest

Tootmine rubriiki 7201 , 7202 , 7203 , 7204 või 7205 kuuluvatest materjalidest

7208 –7212

Lehtvaltstooted rauast või legeerimata terasest

Tootmine rubriiki 7207 kuuluvatest pooltoodetest

7213 –7216

Rauast või legeerimata terasest vardad ja latid, kujuprofiilid

Tootmine rubriiki 7206 kuuluvatest valuplokkidest vm esmasvormidest

7217

Traat rauast või legeerimata terasest

Tootmine rubriiki 7207 kuuluvatest pooltoodetest

7218 91 ning 7218 99

Pooltooted

Tootmine rubriiki 7201 , 7202 , 7203 , 7204 või 7205 kuuluvatest materjalidest

7219 –7222

Roostevabast terasest lehtvaltstooted, vardad ja latid, kujuprofiilid

Tootmine rubriiki 7218 kuuluvatest valuplokkidest vm esmasvormidest

7223

Roostevabast terasest traat

Tootmine rubriiki 7218 kuuluvatest pooltoodetest

7224 90

Pooltooted

Tootmine rubriiki 7201 , 7202 , 7203 , 7204 või 7205 kuuluvatest materjalidest

7225 –7228

Lehtvaltstooted, kuumvaltsitud vardad ja latid, korrapäratult kokku keritud; muust legeerterasest kujuprofiilid; legeeritud või legeerimata terasest õõnsad puurvardad

Tootmine rubriiki 7206 , 7218 või 7224 kuuluvatest valuplokkidest vm esmasvormidest

7229

Muust legeerterasest traat

Tootmine rubriiki 7224 kuuluvatest pooltoodetest

ex grupp 73

Raud- ja terastooted; välja arvatud:

Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv materjal

ex 7301

Sulundkonstruktsioonid

Tootmine rubriiki 7207 kuuluvatest materjalidest

7302

Raudteede ja trammiteede rauast või terasest konstruktsioonielemendid: rööpad, hammas- ja kontrarööpad, pöörmed, riströöpad, pöörmekangid jm ristühendused, liiprid, lukuliiprid, aluslapid, sidelapid, kiilud, tugiplaadid, tugipadjad, tõmmitsad, kandurid, rööpapoldid jm detailid rööbaste ühendamiseks või kinnitamiseks

Tootmine rubriiki 7206 kuuluvatest materjalidest

7304 , 7305 ja 7306

Rauast või terasest torud ja õõnesprofiilid

Tootmine rubriiki 7206 , 7212 , 7218 või 7224 kuuluvatest materjalidest

ex 7307

Roostevabast terasest mitmeosalised toruliitmikud (ISO nr X5CrNiMo 1712)

Sepistatud toorikute treimine, puurimine, hõõritsemine, väliskeermestamine, kraatide eemaldamine ja liivjugameetodil puhastamine, tingimusel et kasutatavate toorikute koguväärtus ei ületa 35 % toote tehasehinnast

7308

Rauast või terasest metallkonstruktsioonid (v.a rubriigi 9406 kokkupandavad ehitised) ja nende osad (näiteks sillad, sillasektsioonid, lüüsiväravad, tornid, sõrestikmastid, katusekatted, katusefermid, uksed, aknad, nende raamid, lävepakud, aknaluugid, balustraadid, piilarid ja sambad); tahvlid, vardad, kujuprofiilid, torud jms tarindites kasutatavad raud- või terastooted

Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv materjal. Rubriiki 7301 kuuluvaid keevitatud kujuprofiile ei tohi siiski kasutada

ex 7315

Rehviketid

Tootmine, mille puhul kasutatavate rubriiki 7315 kuuluvate materjalide koguväärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast

ex grupp 74

Vask ja vasktooted; välja arvatud:

Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv materjal

7403

Rafineeritud vask ja vasesulamid, survetöötlemata

Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest

7408

Vasktraat

Tootmine:

| — | mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv materjal, ja |
| --- | --- |

—

mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv materjal, ja

| — | mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast |
| --- | --- |

—

mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast

Grupp 75

Nikkel ja nikkeltooted

Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv materjal

ex grupp 76

Alumiinium ja alumiiniumtooted; välja arvatud:

Tootmine:

| — | mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv materjal, ja |
| --- | --- |

—

mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv materjal, ja

| — | mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast |
| --- | --- |

—

mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast

7601

Survetöötlemata alumiinium

Tootmine:

| — | mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv materjal, ja |
| --- | --- |

—

mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv materjal, ja

| — | mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast |
| --- | --- |

—

mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast

või

tootmine legeerimata alumiiniumist või alumiiniumijäätmetest ja -jääkidest termilise või elektrolüütilise töötlemise teel

7602

Alumiiniumijäätmed ja -jäägid

Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv materjal

ex 7616

Alumiiniumtooted, v.a alumiiniumtraadist võrk, riie, võred, piirded, tugevduskangas jms materjalid (sh lõputu lint) ja laialivenitatud alumiiniumvõrk

Tootmine:

| — | mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv materjal. Alumiiniumtraadist võrku, riiet, võresid, piirdeid, tugevduskangast jms materjale (sh lõputu lint) ja laialivenitatud alumiiniumvõrku võib siiski kasutada, ja |
| --- | --- |

—

mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv materjal. Alumiiniumtraadist võrku, riiet, võresid, piirdeid, tugevduskangast jms materjale (sh lõputu lint) ja laialivenitatud alumiiniumvõrku võib siiski kasutada, ja

| — | mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast |
| --- | --- |

—

mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast

Grupp 78

Plii ja pliitooted

Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv materjal

Grupp 79

Tsink ja tsinktooted

Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv materjal

Grupp 80

Tina ja tinatooted

Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv materjal

Grupp 81

Muud mitteväärismetallid; metallkeraamika; tooted nendest

Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest

ex grupp 82

Mitteväärismetallist tööriistad, terariistad, lusikad ja kahvlid; nende mitteväärismetallist osad; välja arvatud:

Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv materjal,

või

tootmine, mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast

8206

Jaemüügiks pakendatud komplektid kahest või enamast rubriikidesse 8202 –8205 kuuluvast tööriistast

Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a rubriikide 8202 –8205 materjalidest. Komplektis võib siiski olla rubriikidesse 8202 –8205 kuuluvaid tööriistu, tingimusel et nende koguväärtus ei ületa 15 % komplekti tehasehinnast

Grupp 83

Mitmesugused mitteväärismetallist tooted

Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv materjal,

või

tootmine, mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast

ex grupp 84

Tuumareaktorid, katlad, masinad ja mehaanilised seadmed; nende osad; välja arvatud:

Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv materjal,

või

tootmine, mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast

8407

Sädesüütega sisepõlemis-kolbmootorid ja rootormootorid

Tootmine, mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast

8408

Survesüütega sisepõlemis-kolbmootorid (diisel- või pooldiiselmootorid)

Tootmine, mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast

8425 –8430

Talid ja tõstukid, v.a skipptõstukid; vintsid ja pelid (kepslid); tungrauad:

Laevade mastnoolkraanad; kraanad, sh kaabelkraanad; mobiilsed tõsteraamid, kärutõstukid ning kraanaga varustatud veokid

Kahvellaadurid; muud tõste- või teisaldusmehhanismiga varustatud veokid

Muud tõste-, teisaldus- ning laadimismehhanismid (nt liftid, eskalaatorid, konveierid, köisteed)

Iseliikuvad buldooserid, planeerimisbuldooserid, teehöövlid, planeerijad, skreeperid, mehaanilised kopad, ekskavaatorid, kopplaadurid, tampimismasinad ja teerullid

Muud teisaldus-, hööveldus-, planeerimis-, tasandus-, kaevamis-, tampimis-, puurimis- ning lõikemehhanismid mullatööde tegemiseks ning maakide ja mineraalide kaevandamiseks; vaiarammid ja -tõmburid; lumesahad ja -puhurid

Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki ja rubriiki 8431 kuuluvad materjalid,

või

tootmine, mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast

8444 –8447

Seadmed keemiliste tekstiilkiudude ekstrusiooniks, tõmbamiseks, tekstureerimiseks või lõikamiseks:

Seadmed tekstiilkiudude töötlemiseks; ketrus-, dubleerimis- ja korrutusmasinad ning muud seadmed tekstiillõnga valmistamiseks; haspeldamis- ja poolimis- (sh koekerimis-) masinad, rubriikidesse 8446 ja 8447 kuuluvatele masinatele tekstiillõnga valmistavad seadmed

Kangakudumismasinad (kangasteljed):

Silmkudumis-, keteldusmasinad, seadmed mähitud lõnga, tülli, pitsi, tikandi, punutud paelte, posamentide või võrgu valmistamiseks, seadmed taftingtöötluseks

Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki ja rubriiki 8448 kuuluvad materjalid,

või

tootmine, mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast

8456 –8465

Tööpingid mitmesuguste materjalide töötlemiseks osa materjali eemaldamise teel

Töötluskeskused, ühe- ja mitmepositsioonilised metallitöötlemise automaattööpingid

Metallitreipingid Tööpingid

Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki ja rubriiki 8466 kuuluvad materjalid,

või

tootmine, mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast

8470 –8472

Kalkulaatorid ja arvutusfunktsioone täitvad taskuformaadis andmehõive-, andmejäädvustus- ja andmeesitusmasinad; raamatupidamismasinad, postifrankeerimismasinad, piletiautomaadid jms arvutusseadmega masinad; kassaaparaadid

Arvutid, nende plokid; optilised ning magnetriiderid, seadmed kodeeritud andmete kirjutamiseks andmekandjatele ja seadmed nende andmete töötlemiseks

Muud kontorimasinad

Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki ja rubriiki 8473 kuuluvad materjalid,

või

tootmine, mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast

ex grupp 85

Elektrimasinad ja -seadmed, nende osad; helisalvestus- ja taasesitusseadmed, telepildi ja -heli salvestus- ja taasesitusseadmed, nende osad ja tarvikud; välja arvatud:

Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv materjal,

või

tootmine, mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast

8501 –8502

Elektrimootorid ja -generaatorid

Voolugeneraatorseadmed ja pöörlevad muundurid

Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki ja rubriiki 8503 kuuluvad materjalid,

või

tootmine, mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast

8519 , 8521

Helisalvestus- ja -taasesitusseadmed

Videosignaalide salvestus- või taasesitusaparatuur, videotuuneriga või ilma

Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki ja rubriiki 8522 kuuluvad materjalid,

või

tootmine, mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast

8525 –8528

Ringhäälingu ja televisiooni saateaparaadid, telekaamerad, digitaalkaamerad ja salvestavad videokaamerad

Radarseadmed (raadiolokatsiooniseadmed), raadionavigatsiooni abiseadmed ja raadiokaugjuhtimisseadmed

Ringhäälingu vastuvõtuaparaadid

Monitorid ja projektorid ilma televisiooni vastuvõtuseadmeta; televisiooni vastuvõtuseadmed, videosalvestus- või -taasesitusseadmed

Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki ja rubriiki 8529 kuuluvad materjalid,

või

tootmine, mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast

8535 –8537

Elektrilised lülitusseadmed vooluahelatele, elektrikatkestid ja kaitseseadmed vooluahelatele; optiliste kiudude, optiliste kiudude kimpude ja kiudoptiliste kaablite pistikühendused; puldid, paneelid, konsoolid, alused, jaotuskilbid jms, voolulülitus- ja jaotusseadme jaoks:

Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki ja rubriiki 8538 kuuluvad materjalid,

või

tootmine, mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast

8542 31 – 8542 39

Monoliitsed integraallülitused

Difusioon, mille puhul integraallülitusi toodetakse pooljuhtmaterjalist alusel vastava dopandi valikulise lisamise teel, ka juhul, kui kokkupanek ja/või testimine toimub muudes riikides kui lepinguosalisteks olevates riikides

või

tootmine, mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast

8544 –8548

Isoleeritud traat, kaablid (jm isoleeritud elektrijuhtmed, kiudoptilised kaablid)

Süsielektroodid, süsiharjad, kaarlambi- ja primaarelemendisöed jms elektrotehnikatooted grafiidist või muust süsiniku erimist

Elektriisolaatorid, kõikvõimalikest materjalidest

Elektrimasinate, -aparaatide ja -seadmete isolatsioonivahendid, mitteväärismetallist, isoleermaterjalidega vooderdatud torud juhtmete jaoks ning nende ühendusdetailid

Primaarelementide, -patareide ja akude jäätmed ja jäägid; kasutatud primaarelemendid, -patareid ja akud; mujal selles grupis nimetamata elektrilised osad ja manused seadmetele ja aparaatidele

Tootmine, mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast

Grupp 86

Raudtee- või trammivedurid, -veerem ning nende osad; raudtee- või trammiteeseadmed ja -tarvikud ning nende osad; mitmesugused mehaanilised (sh elektromehaanilised) liikluskorraldusseadmed

Tootmine, mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast

ex grupp 87

Sõidukid, v.a raudtee- ja trammiteeveerem, ning nende osad ja tarvikud; välja arvatud:

Tootmine, mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 45 % toote tehasehinnast

8708

Osad ja tarvikud rubriikide 8701 –8705 sõidukitele

Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv materjal,

või

tootmine, mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast

8711

Mootorrattad (sh mopeedid) ja abimootoriga jalgrattad, külgkorviga või ilma; külgkorvid

Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv materjal,

või

tootmine, mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast

Grupp 88

Õhusõidukid, kosmoseaparaadid ja nende osad

Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv materjal,

või

tootmine, mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast

Grupp 89

Laevad, paadid ja ujuvkonstruktsioonid

Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv materjal; rubriiki 8906 kuuluvaid laevakeresid ei tohi siiski kasutada,

või

tootmine, mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 40 % toote tehasehinnast

ex grupp 90

Optika-, foto-, kino-, mõõte-, kontroll-, täppis-, meditsiini- ja kirurgiainstrumendid ning -aparatuur; nende osad ja tarvikud; välja arvatud:

Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv materjal,

või

tootmine, mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast

9001 50

Muust materjalist kui klaasist prilliläätsed

Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv materjal,

või

tootmine, mille puhul tehakse üks järgmistest toimingutest:

| — | poolvalmis läätsede lihvimine valmis oftalmoloogiliseks läätseks, millel on optiline korrigeeriv võime ning mis on ettenähtud prilliraamidesse paigutamiseks; |
| --- | --- |

—

poolvalmis läätsede lihvimine valmis oftalmoloogiliseks läätseks, millel on optiline korrigeeriv võime ning mis on ettenähtud prilliraamidesse paigutamiseks;

| — | asjakohase töötluse teel läätsede katmine kasutaja nägemise parandamiseks ja kaitse tagamiseks |
| --- | --- |

—

asjakohase töötluse teel läätsede katmine kasutaja nägemise parandamiseks ja kaitse tagamiseks

või

tootmine, mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast

Grupp 91

Kellad ja nende osad

Tootmine, mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 40 % toote tehasehinnast

Grupp 92

Muusikariistad; nende osad ja tarvikud

Tootmine, mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast

Grupp 93

Relvad ja laskemoon; nende osad ja tarvikud

Tootmine, mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast

Grupp 94

Mööbel; madratsid, madratsialused, padjad ja muud täistopitud mööblilisandid; mujal nimetamata lambid ja valgustid; sisevalgustusega sildid, valgustablood jms; kokkupandavad ehitised

Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv materjal,

või

tootmine, mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast

Grupp 95

Mänguasjad, mängud ja spordiinventar; nende osad ja tarvikud

Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv materjal,

või

tootmine, mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast

Grupp 96

Mitmesugused tööstustooted

Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv materjal,

või

tootmine, mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast

Grupp 97

Kunstiteosed, kollektsiooniobjektid ja antiikesemed

Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv materjal

III LISA

PÄRITOLUDEKLARATSIOONI TEKST

Päritoludeklaratsioon, mille tekst on esitatud allpool, tuleb koostada kooskõlas joonealuste märkustega. Joonealuseid märkusi ei ole vaja uuesti kirjutada.

Albaaniakeelne tekst

Eksportuesi i produkteve të mbuluara nga ky dokument (autorizim doganor Nr. ...(1)) deklaron që përveç rasteve kur tregohet qartësisht ndryshe, këto produkte janë me origjine preferenciale ...(2) n në përputhje me Rregullat kalimtare të origjinës.

Araabiakeelne tekst

Image 1

Bosniakeelne tekst

Izvoznik proizvoda obuhvaćenih ovom ispravom (carinsko ovlaštenje br. ...(1)) izjavljuje da su, osim ako je to drugačije izričito navedeno, ovi proizvodi ...(2) preferencijalnog porijekla u skladu sa prijelaznim pravilima porijekla.

Bulgaariakeelne tekst

Износителят на продуктите, обхванати от този документ (митническо разрешение No ...(1)), декларира, че освен където ясно е отбелязано друго, тези продукти са с ...(2) преференциален произход съгласно преходните правила за произход.

Horvaadikeelne tekst

Izvoznik proizvoda obuhvaćenih ovom ispravom (carinsko ovlaštenje br. ...(1)) izjavljuje da su, osim ako je drukčije izričito navedeno, ovi proizvodi ...(2) preferencijalnog podrijetla prema prijelaznim pravilima o podrijetlu.

Tšehhikeelne tekst

Vývozce výrobků uvedených v tomto dokumentu (číslo povolení ...(1)) prohlašuje, že podle přechodných pravidel původu mají tyto výrobky kromě zřetelně označených preferenční původ v ...(2).

Taanikeelne tekst

Eksportøren af varer, der er omfattet af nærværende dokument (toldmyndighedernes tilladelse nr. ...(1)) erklærer, at varerne, medmindre andet tydeligt er angivet, har præferenceoprindelse i ...(2) i henhold til overgangsreglerne for oprindelse.

Hollandikeelne tekst

De exporteur van de goederen waarop dit document van toepassing is (douanevergunning nr. ...(1)), verklaart dat, behoudens uitdrukkelijke andersluidende vermelding, deze goederen van preferentiële ...(2) oorsprong zijn in overeenstemming met de overgangsregels van oorsprong.

Ingliskeelne tekst

The exporter of the products covered by this document (customs authorization No ...(1)) declares that, except where otherwise clearly indicated, these products are of ...(2) preferential origin according to the transitional rules of origin.

Eestikeelne tekst

Käesoleva dokumendiga hõlmatud toodete eksportija (tolli kinnitus nr. ...(1)) deklareerib, et need tooted on päritolureeglite üleminekueeskirjade kohaselt ...(2) sooduspäritoluga, välja arvatud juhul, kui on selgelt näidatud teisiti.

Fäärikeelne tekst

Útflytarin av vørunum, sum hetta skjal fevnir um (tollvaldsins loyvi nr. ...(1)) váttar, át um ikki nakað annað er tilskilað, eru hesar vørur upprunavørur ...(2) sambært skiftisreglunum um uppruna.

Soomekeelne tekst

Tässä asiakirjassa mainittujen tuotteiden viejä (tullin lupa n:o ...(1)) ilmoittaa, että nämä tuotteet ovat, ellei toisin ole selvästi merkitty, etuuskohteluun oikeutettuja ...(2) alkuperätuotteita siirtymäkauden alkuperäsääntöjen nojalla.

Prantsuskeelne tekst

L'exportateur des produits couverts par le présent document (autorisation douanière no ...(1)) déclare que, sauf indication claire du contraire, ces produits ont l'origine préférentielle ...(2) selon les règles d'origine transitoires.

Saksakeelne tekst

Der Ausführer (Ermächtigter Ausführer; Bewilligungs-Nr. ...(1)) der Waren, auf die sich dieses Handelspapier bezieht, erklärt, dass diese Waren, soweit nicht anders angegeben, präferenzbegünstigte ...(2) Ursprungswaren gemäß den Übergangsregeln für den Ursprung sind.

Gruusiakeelne tekst

Image 2

Kreekakeelne tekst

Ο εξαγωγέας των προϊόντων που καλύπτονται από το παρόν έγγραφο (άδεια τελωνείου υπ' αριθ. ...(1)) δηλώνει ότι, εκτός εάν δηλώνεται σαφώς άλλως, τα προϊόντα αυτά είναι προτιμησιακής καταγωγής ...(2) σύμφωνα με τους μεταβατικούς κανόνες καταγωγής.

Heebreakeelne tekst

Image 3

Ungarikeelne tekst

A jelen okmányban szereplő termékek exportőre (vámfelhatalmazási szám: ...(1)) kijelentem, hogy eltérő egyértelmű jelzés hiányában a termékek az átmeneti származási szabályok szerint preferenciális ...(2) származásúak.

Islandikeelne tekst

Útflytjandi framleiðsluvara sem skjal þetta tekur til (leyfi tollyfirvalda nr. ...(1)), lýsir því yfir að vörurnar séu, ef annars er ekki greinilega getið, af ...(2) uppruna samkvæmt upprunareglum á umbreytingartímabili.

Itaaliakeelne tekst

L'esportatore delle merci contemplate nel presente documento (autorizzazione doganale n. ...(1)) dichiara che, salvo indicazione contraria, le merci sono di origine preferenziale ...(2) conformemente alle norme di origine transitorie.

Lätikeelne tekst

To produktu eksportētājs, kuri ietverti šajā dokumentā (muitas atļauja Nr. ...(1)), deklarē, ka, izņemot tur, kur ir citādi skaidri noteikts, šiem produktiem ir ...(2) preferenciāla izcelsme saskaņā ar pārejas noteikumiem par izcelsmi.

Leedukeelne tekst

Šiame dokumente nurodytų produktų eksportuotojas (muitinės leidimo Nr. ...(1)) deklaruoja, kad, jeigu aiškiai nenurodyta kitaip, šie produktai turi ...(2) lengvatinės kilmės statusą pagal pereinamojo laikotarpio kilmės taisykles.

Makedooniakeelne tekst

Извозникот на производите што ги покрива овоj документ (царинскo одобрение бр. ...(1)) изjавува дека, освен ако тоа не е jасно поинаку назначено, овие производи се со ...(2) преференциjaлно потекло, во согласност со преодните правила за потекло.

Maltakeelne tekst

L-esportatur tal-prodotti koperti minn dan id-dokument (awtorizzazzjoni tad-dwana nru ...(1)) jiddikjara li, ħlief fejn indikat mod ieħor b'mod ċar, dawn il-prodotti huma ta' oriġini preferenzjali ...(2) skont ir-regoli ta' oriġini tranżitorji.

Montenegrokeelne tekst

Извозник производа обухваћених овом исправом (царинско овлашћење бр. ...(1)) изјављује да су, осим ако је другачије изричито наведено, ови производи ...(2) преференцијалног пориjекла, у складу са транзиционим правилима поријекла.

Izvoznik proizvoda obuhvaćenih ovom ispravom (carinsko ovlašćenje br. ....(1)) izjavljuje da su, osim ako je drugačije izričito navedeno, ovi proizvodi ...(2) preferencijalnog porijekla u skladu sa tranzicionim pravilima porijekla.

Norrakeelne tekst

Eksportøren av produktene omfattet av dette dokument (tollmyndighetenes autorisasjonsnr ...(1)) erklærer at disse produktene, unntatt hvor annet er tydelig angitt, har ... preferanseopprinnelse i henhold til overgangsreglene for opprinnelse(2).

Poolakeelne tekst

Eksporter produktów objętych tym dokumentem (upoważnienie władz celnych nr. ...(1)) deklaruje, że z wyjątkiem gdzie jest to wyraźnie określone, produkty te mają ...(2) preferencyjne pochodzenie zgodnie z przejściowymi regułami pochodzenia.

Portugalikeelne tekst

O exportador dos produtos cobertos pelo presente documento (autorização aduaneira n.o ...(1)) declara que, salvo expressamente indicado em contrário, estes produtos são de origem preferencial ...(2) de acordo com as regras de origem transitórias.

Rumeeniakeelne tekst

Exportatorul produselor care fac obiectul prezentului document (autorizația vamală nr. ...(1)) declară că, exceptând cazul în care se indică altfel în mod clar, aceste produse sunt de origine preferențială ... (2) în conformitate cu regulile de origine tranzitorii.

Serbiakeelne tekst

Извозник производа обухваћених овом исправом (царинско овлашћење бр. ...(1)) изјављује да су, осим ако је другачије изричито наведено, ови производи ...(2) преференцијалног порекла, у складу са прелазним правилима о пореклу.

Izvoznik proizvoda obuhvaćenih ovom ispravom (carinsko ovlašćenje br. ...(1)) izjavljuje da su, osim ako je drugačije izričito nаvedeno, ovi proizvodi ...(2) preferencijalnog porekla, u skladu sa prelaznim pravilima o poreklu.

Slovakikeelne tekst

Vývozca výrobkov uvedených v tomto dokumente (číslo povolenia ...(1)) vyhlasuje, že pokiaľ nie je zreteľne uvedené inak, tieto výrobky majú v súlade s prechodnými pravidlami pôvodu preferenčný pôvod v ...(2).

Sloveenikeelne tekst

Izvoznik blaga, zajetega s tem dokumentom (pooblastilo carinskih organov št ...(1)), izjavlja, da, razen če ni drugače jasno navedeno, ima to blago preferencialno ...(2) poreklo v skladu s prehodnimi pravili o poreklu.

Hispaaniakeelne tekst

El exportador de los productos incluidos en el presente documento (autorización aduanera n.o ...(1)) declara que, excepto donde se indique claramente lo contrario, estos productos son de origen preferencial ...(2) con arreglo a las normas de origen transitorias.

Rootsikeelne tekst

Exportören av de varor som omfattas av detta dokument (tullmyndighetens tillstånd nr. ...(1)) försäkrar att dessa varor, om inte annat tydligt markerats, har förmånsberättigande ...(2) ursprung i enlighet med övergångsreglerna om ursprung.

Türgikeelne tekst

Bu belge kapsamındaki ürünlerin ihracatçısı (gümrük yetki No: ...(1)), aksi açıkça belirtilmedikçe, bu ürünlerin geçiş menşe kurallarına göre ... (2) tercihli menşeli olduğunu beyan eder.

Ukrainakeelne tekst

Експортер продукцiї, на яку поширюється цей документ (митний дозвiл No ...(1)) заявляє, що, за винятком випадкiв, де це явно зазначено, ця продукцiя має ...(2) преференцiйне походження згiдно з перехiдними правилами походження.

...

(Koht ja kuupäev)(

  3

  )

...

(Eksportija allkiri; lisaks tuleb loetavalt kirjutada deklaratsioonile alla kirjutanud isiku nimi)(

  4

  )

| 1 | Kui päritoludeklaratsiooni koostab heakskiidetud eksportija, tuleb sellesse lünka kirjutada heakskiidetud eksportija loa number. Kui päritoludeklaratsiooni ei koosta heakskiidetud eksportija, jäetakse sulgudes olevad sõnad välja või lünk tühjaks. |
| --- | --- |

1

| 2 | Märkida toodete päritolu. Kui päritoludeklaratsioon käsitleb täielikult või osaliselt tooteid, mis pärinevad Ceutast ja Melillast, peab eksportija need dokumendis, mille alusel deklaratsioon koostatakse, selgelt tähistama märkega „CM“. |
| --- | --- |

2

| 3 | Need andmed võib välja jätta, kui see teave sisaldub dokumendis endas. |
| --- | --- |

3

| 4 | Kui eksportija allkirja ei nõuta, jäetakse koos allkirjaga märkimata ka alla kirjutanud isiku nimi. |
| --- | --- |

4

IV LISA

LIIKUMISSERTIFIKAADI EUR.1 JA LIIKUMISSERTIFIKAADI EUR.1 TAOTLUSE NÄIDISED

TRÜKKIMISJUHISED

| 1. | Mõlema sertifikaadi mõõdud on 210 × 297 mm; pikkus võib varieeruda vahemikus –5 kuni 8 mm. Kasutatav paber peab olema valge kirjapaber, mis ei sisalda mehaanilist puidumassi ja kaalub vähemalt 25 g/m2. Sellele peab olema trükitud roheline giljoššmustriga taust, mis muudab silmaga nähtavaks kõik mehaaniliste või keemiliste vahenditega tehtud võltsingud. |
| --- | --- |

1.

| 2. | EMP lepingu osaliste pädevad asutused võivad jätta endale õiguse trükkida vormid ise või lasta need trükkida selleks volitatud trükikodades. Viimasel juhul peab igal vormil olema viide sellisele volitusele. Igal vormil peab olema trükikoja nimi ja aadress või tunnus, mille abil saab trükikoda identifitseerida. Vormile peab olema trükitud või muul viisil kantud seerianumber, mille järgi saab seda identifitseerida. |
| --- | --- |

2.

LIIKUMISSERTIFIKAAT

| 1. | Eksportija (nimi, täielik aadress, riik) |
| --- | --- |

1.

Eksportija (nimi, täielik aadress, riik)

EUR.1

Nr A

000.000

Enne vormi täitmist vt märkused tagaküljel.

| 2. | Järgmiste riikide vahelises sooduskaubanduses kasutatav sertifikaat
  ...

  ja

  ... |
| --- | --- |

2.

...

ja

...

(märkida asjaomased riigid, riikide rühmad või territooriumid)

| 3. | Kaubasaaja (nimi, täielik aadress, riik) (täitmine vabatahtlik) |
| --- | --- |

3.

Kaubasaaja (nimi, täielik aadress, riik) (täitmine vabatahtlik)

| 4. | Riik, riikide rühm või territoorium, kust pärinevana tooteid käsitatakse |
| --- | --- |

4.

| 5. | Sihtriik, -riikide rühm või -territoorium |
| --- | --- |

5.

| 6. | Veo üksikasjad (täitmine vabatahtlik) |
| --- | --- |

6.

Veo üksikasjad (täitmine vabatahtlik)

| 7. | Märkused |
| --- | --- |

7.

| 8. | Kaubaartikli järjekorranumber; märgistused ja numbrid; pakendite arv ja liik
   (6)
  ; kauba kirjeldus |
| --- | --- |

8.

| 9. | Brutomass (kg) või muu mõõtühik (l, m3 jne) |
| --- | --- |

9.

| 10. | Arved (täitmine vabatahtlik) |
| --- | --- |

10.

Arved (täitmine vabatahtlik)

| 11. | TOLLI KINNITUS

  Deklaratsioon kinnitatud

  Ekspordidokument (7)

  Vorm ... nr ...
  Kuup. ...
  Tolliasutus ...
  Väljaandev riik või territoorium ...
  ...
  ...
  Koht ja kuupäev ... |
| --- | --- |

11.

Deklaratsioon kinnitatud

Ekspordidokument (7)

Vorm ... nr ...

Kuup. ...

Tolliasutus ...

Väljaandev riik või territoorium ...

...

...

Koht ja kuupäev ...

...

(Allkiri)

Pitser

| 12. | EKSPORTIJA DEKLARATSIOON
  Mina, allakirjutanu, kinnitan, et eespool kirjeldatud kaubad vastavad käesoleva sertifikaadi väljaandmiseks ettenähtud tingimustele.
  Koht ja kuupäev
  ...
  ... |
| --- | --- |

12.

Mina, allakirjutanu, kinnitan, et eespool kirjeldatud kaubad vastavad käesoleva sertifikaadi väljaandmiseks ettenähtud tingimustele.

Koht ja kuupäev

...

...

(Allkiri)

| 13. | KONTROLLIMISE TAOTLUS (kellele): |
| --- | --- |

13.

| 14. | KONTROLLI TULEMUS |
| --- | --- |

14.

Tehtud kontroll näitab, et käesolev sertifikaat(

  1

  )

| ☐ | on nimetatud tolliasutuse poolt välja antud ja selles sisalduv teave on õige. |
| --- | --- |

☐

on nimetatud tolliasutuse poolt välja antud ja selles sisalduv teave on õige.

| ☐ | ei vasta ehtsuse ja õigsuse nõuetele (vt lisatud märkused). |
| --- | --- |

☐

ei vasta ehtsuse ja õigsuse nõuetele (vt lisatud märkused).

Palutakse kontrollida käesoleva sertifikaadi ehtsust ja õigsust.

...

(Koht ja kuupäev)

Pitser

...

(Allkiri)

...

(Koht ja kuupäev)

Pitser

...

(Allkiri)

| (1) | Sobivasse lahtrisse märkida X. |
| --- | --- |

(1)

Sobivasse lahtrisse märkida X.

MÄRKUSED

| 1. | Sertifikaadil ei tohi olla kustutusi ega ülekirjutusi. Paranduse korral kriipsutatakse valed andmed läbi ja lisatakse vajaduse korral uued andmed. Selliseid muudatusi tohib teha üksnes sertifikaadi täitnud isik ning need peab kinnitama väljaandjariigi või -territooriumi tolliasutus. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Sertifikaadile kantavate andmete vahele ei tohi jätta tühikuid ning igale kaubaartiklile peab eelnema järjekorranumber. Viimase kaubanimetuse järele tuleb tõmmata horisontaaljoon. Kasutamata ruum tuleb sellisel viisil läbi kriipsutada, et ei oleks võimalik teha hilisemaid lisandusi. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Kaupa tuleb kirjeldada kooskõlas kaubandustavadega ja piisavalt täpselt, et neid oleks võimalik identifitseerida. |
| --- | --- |

3.

LIIKUMISSERTIFIKAADI TAOTLUS

| 1. | Eksportija (nimi, täielik aadress, riik) |
| --- | --- |

1.

Eksportija (nimi, täielik aadress, riik)

EUR.1

Nr A

000.000

Enne vormi täitmist vt märkused tagaküljel.

| 2. | Järgmiste riikide vahelises sooduskaubanduses kasutatava sertifikaadi taotlus:
  ... |
| --- | --- |

2.

...

ja

...

(märkida asjaomased riigid, riikide rühmad või territooriumid)

| 3. | Kaubasaaja (nimi, täielik aadress, riik) (täitmine vabatahtlik) |
| --- | --- |

3.

Kaubasaaja (nimi, täielik aadress, riik) (täitmine vabatahtlik)

| 4. | Riik, riikide rühm või territoorium, kust pärinevana tooteid käsitatakse |
| --- | --- |

4.

| 5. | Sihtriik, -riikide rühm või -territoorium |
| --- | --- |

5.

| 6. | Veo üksikasjad (täitmine vabatahtlik) |
| --- | --- |

6.

Veo üksikasjad (täitmine vabatahtlik)

| 7. | Märkused |
| --- | --- |

7.

| 8. | Kaubaartikli järjekorranumber; märgistused ja numbrid; pakendite arv ja liik
   (8)
  ; kauba kirjeldus |
| --- | --- |

8.

| 9. | Brutomass (kg) või muu mõõtühik (l, m3 jne) |
| --- | --- |

9.

| 10. | Arved (täitmine vabatahtlik) |
| --- | --- |

10.

Arved (täitmine vabatahtlik)

EKSPORTIJA DEKLARATSIOON

Mina, allakirjutanu, pöördel kirjeldatud kauba eksportija,

KINNITAN, et kõnealune kaup vastab lisatud sertifikaadi väljaandmiseks nõutavatele tingimustele;

NIMETAN järgnevalt asjaolud, mis võimaldavad kõnealusel kaubal eespool nimetatud tingimustele vastata:

...

...

...

...

ESITAN järgmised täiendavad dokumendid(

  1

  ):

...

...

...

...

KOHUSTUN esitama asjaomaste asutuste taotluse korral kõik täiendavad tõendid, mida kõnealused asutused võivad nõuda selleks, et välja anda lisatud sertifikaat, ja vajaduse korral lubama, et kõnealused asutused kontrollivad minu raamatupidamist ja eespool nimetatud kauba tootmisprotsesse;

TAOTLEN nimetatud kaubale lisatud sertifikaadi väljaandmist.

...

(Koht ja kuupäev)

...

(Allkiri)

| (1) | Näiteks: impordidokumendid, liikumissertifikaadid, arved, tootja deklaratsioonid jms, mis viitavad tootmisel kasutatud toodetele või samas seisukorras reeksporditud kaubale. |
| --- | --- |

(1)

V LISA

CEUTAST JA MELILLAST PÄRIT TOODETE SUHTES KOHALDATAVAD ERITINGIMUSED

Ainus artikkel

1.   Tingimusel et need vastavad käesoleva liite artiklis 14 sätestatud mittemuutmise reeglile, loetakse

| 1) | Ceutast ja Melillast pärinevateks toodeteks:






  a) | täielikult Ceutas ja Melillas saadud tooteid; |
| --- | --- | --- |

1)

Ceutast ja Melillast pärinevateks toodeteks:

a)

täielikult Ceutas ja Melillas saadud tooteid;

| b) | Ceutas ja Melillas saadud tooteid, mille tootmisel on kasutatud muid kui täielikult Ceutas ja Melillas saadud tooteid, tingimusel et:






  i) | nimetatud tooted on läbinud piisava töö või töötluse käesoleva liite artikli 4 tähenduses või |
| --- | --- | --- |

b)

Ceutas ja Melillas saadud tooteid, mille tootmisel on kasutatud muid kui täielikult Ceutas ja Melillas saadud tooteid, tingimusel et:

i)

nimetatud tooted on läbinud piisava töö või töötluse käesoleva liite artikli 4 tähenduses või

| ii) | nimetatud tooted pärinevad EMPst, tingimusel et need on läbinud töö või töötluse, mis on käesoleva liite artiklis 6 osutatud toimingutest ulatuslikum; |
| --- | --- |

ii)

nimetatud tooted pärinevad EMPst, tingimusel et need on läbinud töö või töötluse, mis on käesoleva liite artiklis 6 osutatud toimingutest ulatuslikum;

| 2) | EMPst pärinevateks tootedeks:






  a) | täielikult EMPs saadud tooteid; |
| --- | --- | --- |

2)

EMPst pärinevateks tootedeks:

a)

täielikult EMPs saadud tooteid;

| b) | EMPs saadud tooteid, mille tootmisel on kasutatud muid kui täielikult EMPs saadud tooteid, tingimusel et:






  i) | nimetatud tooted on läbinud piisava töö või töötluse käesoleva liite artikli 4 tähenduses või |
| --- | --- | --- |

b)

EMPs saadud tooteid, mille tootmisel on kasutatud muid kui täielikult EMPs saadud tooteid, tingimusel et:

i)

nimetatud tooted on läbinud piisava töö või töötluse käesoleva liite artikli 4 tähenduses või

| ii) | nimetatud tooted pärinevad Ceutast ja Melillast või EMPst ning need on läbinud töö või töötluse, mis on käesoleva liite artiklis 6 osutatud toimingutest ulatuslikum. |
| --- | --- |

ii)

nimetatud tooted pärinevad Ceutast ja Melillast või EMPst ning need on läbinud töö või töötluse, mis on käesoleva liite artiklis 6 osutatud toimingutest ulatuslikum.

2.   Ceutat ja Melillat käsitatakse ühtse territooriumina.

3.   Eksportija või tema volitatud esindaja kirjutab eksportiva lepinguosalise nime ning „Ceuta ja Melilla“ kaupade liikumissertifikaadi EUR.1 lahtrisse 2 või päritoludeklaratsioonile. Lisaks sellele, kui tooted pärinevad Ceutast ja Melillast, märgitakse see liikumissertifikaadi EUR.1 lahtrisse 4 või päritoludeklaratsioonile.

4.   Hispaania tolliasutus vastutab käesolevate reeglite kohaldamise eest Ceutas ja Melillas.

VI LISA

TARNIJA DEKLARATSIOON

Tarnija deklaratsioon, mille tekst on toodud allpool, tuleb koostada kooskõlas joonealuste märkustega. Joonealuseid märkusi ei ole vaja uuesti kirjutada.

TARNIJA DEKLARATSIOON

kaupade kohta, mis on läbinud töö või töötluse EMPs või reegleid kohaldava konventsiooniosalise territooriumil ilma sooduspäritolustaatust saamata

Mina, allakirjutanu, lisatud dokumendiga hõlmatud kaupade tarnija, kinnitan, et:

| 1. | Järgmisi materjale, mis ei pärine EMPst või [märkida asjakohas(t)e reegleid kohaldava(te) konventsiooniosalis(t)e nimi (nimed)], on kasutatud EMPs või [märkida asjakohas(t)e reegleid kohaldava(te) konventsiooniosalis(t)e nimi (nimed)], et toota järgmisi kaupu:








  Tarnitud kaupade kirjeldus (9) | Kasutatud päritolustaatuseta materjali kirjeldus | Kasutatud päritolustaatuseta materjalide rubriik (10) | Kasutatud päritolustaatuseta materjalide väärtus (10)
   (11) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | |
| | | | |
| | | | |
| Koguväärtus | |

1.

Järgmisi materjale, mis ei pärine EMPst või [märkida asjakohas(t)e reegleid kohaldava(te) konventsiooniosalis(t)e nimi (nimed)], on kasutatud EMPs või [märkida asjakohas(t)e reegleid kohaldava(te) konventsiooniosalis(t)e nimi (nimed)], et toota järgmisi kaupu:

Tarnitud kaupade kirjeldus (9)

Kasutatud päritolustaatuseta materjali kirjeldus

Kasutatud päritolustaatuseta materjalide rubriik (10)

Kasutatud päritolustaatuseta materjalide väärtus (10)
   (11)

Koguväärtus

| 2. | Kõik muud materjalid, mida on kasutatud EMPs või [märkida asjakohas(t)e reegleid kohaldava(te) konventsiooniosalis(t)e nimi (nimed)], et toota neid kaupu, pärinevad EMPst või [märkida asjakohas(t)e reegleid kohaldava(te) konventsiooniosalis(t)e nimi (nimed)]. |
| --- | --- |

2.

Kõik muud materjalid, mida on kasutatud EMPs või [märkida asjakohas(t)e reegleid kohaldava(te) konventsiooniosalis(t)e nimi (nimed)], et toota neid kaupu, pärinevad EMPst või [märkida asjakohas(t)e reegleid kohaldava(te) konventsiooniosalis(t)e nimi (nimed)].

| 3. | Järgmised kaubad on läbinud töö või töötluse väljaspool EMPd või [märkida asjakohas(t)e reegleid kohaldava(te) konventsiooniosalis(t)e nimi(nimed)] kooskõlas käesoleva liite artikliga 13 ning seal on tekkinud järgmine kogulisandväärtus:






  Tarnitud kaupade kirjeldus | Väljaspool EMPd või [märkida asjakohas(t)e reegleid kohaldava(te) konventsiooniosalis(t)e nimi (nimed)] tekkinud kogulisandväärtus (12)

  4) |
| --- | --- | --- |
| | |
| | |
| | |
| | (Koht ja kuupäev) |
| |
| |
| |
| (Tarnija aadress ja allkiri; lisaks tuleb loetavalt kirjutada deklaratsioonile alla kirjutanud isiku nimi) |
| | |

3.

Järgmised kaubad on läbinud töö või töötluse väljaspool EMPd või [märkida asjakohas(t)e reegleid kohaldava(te) konventsiooniosalis(t)e nimi(nimed)] kooskõlas käesoleva liite artikliga 13 ning seal on tekkinud järgmine kogulisandväärtus:

Tarnitud kaupade kirjeldus

Väljaspool EMPd või [märkida asjakohas(t)e reegleid kohaldava(te) konventsiooniosalis(t)e nimi (nimed)] tekkinud kogulisandväärtus (12)

  4)

(Koht ja kuupäev)

(Tarnija aadress ja allkiri; lisaks tuleb loetavalt kirjutada deklaratsioonile alla kirjutanud isiku nimi)

VII LISA

PIKAAJALINE TARNIJA DEKLARATSIOON

Pikaajaline tarnija deklaratsioon, mille tekst on toodud allpool, tuleb koostada kooskõlas joonealuste märkustega. Joonealuseid märkusi ei ole vaja uuesti kirjutada.

PIKAAJALINE TARNIJA DEKLARATSIOON

kaupade kohta, mis on läbinud töö või töötluse EMPs või reegleid kohaldava konventsiooniosalise territooriumil ilma sooduspäritolustaatust saamata

Mina, allakirjutanu, lisatud dokumendiga hõlmatud ning regulaarselt [kellele] (13) ... tarnitavate kaupade tarnija, kinnitan, et:

| 1. | Järgmisi materjale, mis ei pärine EMPst või [märkida asjakohas(t)e reegleid kohaldava(te) konventsiooniosalis(t)e nimi (nimed)], on kasutatud EMPs või [märkida asjakohas(t)e reegleid kohaldava(te) konventsiooniosalis(t)e nimi (nimed)], et toota järgmisi kaupu:








  Tarnitud kaupade kirjeldus (14) | Kasutatud päritolustaatuseta materjali kirjeldus | Kasutatud päritolustaatuseta materjalide rubriik (15) | Kasutatud päritolustaatuseta materjalide väärtus (15)
   (16) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | |
| | | | |
| | | | |
| Koguväärtus | |

1.

Järgmisi materjale, mis ei pärine EMPst või [märkida asjakohas(t)e reegleid kohaldava(te) konventsiooniosalis(t)e nimi (nimed)], on kasutatud EMPs või [märkida asjakohas(t)e reegleid kohaldava(te) konventsiooniosalis(t)e nimi (nimed)], et toota järgmisi kaupu:

Tarnitud kaupade kirjeldus (14)

Kasutatud päritolustaatuseta materjali kirjeldus

Kasutatud päritolustaatuseta materjalide rubriik (15)

Kasutatud päritolustaatuseta materjalide väärtus (15)
   (16)

Koguväärtus

| 2. | Kõik muud materjalid, mida on kasutatud EMPs või [märkida asjakohas(t)e reegleid kohaldava(te) konventsiooniosalis(t)e nimi (nimed)], et toota neid kaupu, pärinevad EMPst või [märkida asjakohas(t)e reegleid kohaldava(te) konventsiooniosalis(t)e nimi (nimed)]. |
| --- | --- |

2.

Kõik muud materjalid, mida on kasutatud EMPs või [märkida asjakohas(t)e reegleid kohaldava(te) konventsiooniosalis(t)e nimi (nimed)], et toota neid kaupu, pärinevad EMPst või [märkida asjakohas(t)e reegleid kohaldava(te) konventsiooniosalis(t)e nimi (nimed)].

| 3. | Järgmised kaubad on läbinud töö või töötluse väljaspool EMPd või [märkida asjakohas(t)e reegleid kohaldava(te) konventsiooniosalis(t)e nimi(nimed)] kooskõlas käesoleva liite artikliga 13 ning seal on tekkinud järgmine kogulisandväärtus:






  Tarnitud kaupade kirjeldus | Väljaspool EMPd [märkida asjakohas(t)e reegleid kohaldava(te) konventsiooniosalis(t)e nimi(nimed)] tekkinud kogulisandväärtus (17) |
| --- | --- | --- |
| | |
| | |
| | |

3.

Järgmised kaubad on läbinud töö või töötluse väljaspool EMPd või [märkida asjakohas(t)e reegleid kohaldava(te) konventsiooniosalis(t)e nimi(nimed)] kooskõlas käesoleva liite artikliga 13 ning seal on tekkinud järgmine kogulisandväärtus:

Tarnitud kaupade kirjeldus

Väljaspool EMPd [märkida asjakohas(t)e reegleid kohaldava(te) konventsiooniosalis(t)e nimi(nimed)] tekkinud kogulisandväärtus (17)

Käesolev deklaratsioon kehtib nimetatud kaupade kõikide edaspidiste saadetiste kohta alates ...

kuni ... (18)

Kohustun ... (13) deklaratsiooni kehtivuse lõppemisest viivitamata teavitama.

| |
| --- |
| (Koht ja kuupäev) |
| |
| |
| |
| (Tarnija aadress ja allkiri; lisaks tuleb loetavalt kirjutada deklaratsioonile alla kirjutanud isiku nimi) |

(Koht ja kuupäev)

(Tarnija aadress ja allkiri; lisaks tuleb loetavalt kirjutada deklaratsioonile alla kirjutanud isiku nimi)

---

(1)  EMP lepingu osalised lepivad kokku, et nad loobuvad kohustusest lisada päritolutõendile artikli 8 lõikes 3 osutatud märge.

1

(2)  Eritöötlus(t)e eritingimused on esitatud sissejuhatavates märkustes 8.1–8.3.

2

(3)  Tekstiilmaterjalide segust valmistatud toodete eritingimused on esitatud sissejuhatavas märkuses 6.

3

(4)  Vt sissejuhatav märkus 7.

4

(5)  Vt sissejuhatav märkus 9.

5

(6)  Pakkimata kauba puhul märkida kas esemete arv või sõna „lahtine“.

6

(7)  Täidetakse üksnes juhul, kui eksportiva riigi või territooriumi õigusnormid seda nõuavad.

7

(8)  Pakkimata kauba puhul märkida kas esemete arv või sõna „lahtine“.

8

(9)  Kui arve, saateleht või muu äridokument, millele käesolev deklaratsioon on lisatud, käsitleb mitut liiki kaupa või kaupu, mis ei sisalda päritolustaatuseta materjale samas mahus, peab tarnija neid selgelt eristama.

9

Näide:

Dokument hõlmab erinevaid rubriiki 8501 kuuluvaid elektrimootoreid, mida kasutatakse rubriiki 8450 kuuluvate pesumasinate tootmisel. Mootorite tootmisel kasutatud, ilma päritolustaatuseta materjalide liik ja väärtus võivad mudeliti erineda. Seetõttu tuleb mudelid loetleda eraldi esimeses veerus ja teistes veergudes esitada andmed iga mudeli kohta, et pesumasinate tootja saaks sõltuvalt kasutatud mootori mudelist õigesti hinnata iga oma toote päritolustaatust.

(10)  Nendes veergudes nõutud andmed tuleb esitada üksnes vajaduse korral.

10

Näited:

Ex grupi 62 rõivaid käsitlevas reeglis on öeldud, et kasutada võib märget „Kudumine koos lõpptöötluse, sh väljalõikamisega“. Seega kui reegleid kohaldava konventsiooniosalise rõivatootja kasutab Euroopa Liidust imporditud kangast, mis oli seal kootud päritolustaatuseta lõngast, piisab sellest, kui Euroopa Liidu tarnija esitab oma deklaratsioonis lõngana kasutatud päritolustaatuseta materjali kirjelduse ning selle lõnga rubriiki ja väärtust pole vaja märkida.

Tootja, kes valmistab rubriiki 7217 kuuluvat raudtraati päritolustaatuseta raudlattidest, peab teise veergu märkima „raudlatid“. Kui seda traati kasutatakse masinate tootmiseks, mille suhtes on päritolureegliga kindlaks määratud kasutatavate päritolustaatuseta materjalide koguväärtuse piirmäär, tuleb kolmandasse veergu märkida päritolustaatuseta lattide väärtus.

(11)  
  „Materjalide väärtus“ – kasutatavate päritolustaatuseta materjalide tolliväärtus importimise ajal või, kui see ei ole teada ja seda ei ole võimalik kindlaks teha, siis esimene tuvastatav hind, mida nende materjalide eest makstakse EMPs või [märkida asjakohas(t)e reegleid kohaldava(te) konventsiooniosalis(t)e nimi (nimed)].

11

Iga kasutatava, päritolustaatuseta materjali puhul tuleb märkida täpne väärtus esimeses veerus näidatud kauba ühiku kohta.

(12)  
  „Kogulisandväärtus“ – kõik väljaspool EMPd ja [märkida asjakohas(t)e reegleid kohaldava(te) konventsiooniosalis(t)e nimi (nimed)] akumuleerunud kulud, sealhulgas kõigi seal lisatud materjalide väärtus. Esimeses veerus näidatud kauba ühiku kohta tuleb märkida täpne kogulisandväärtus, mis on saadud väljaspool EMPd ja [märkida asjakohas(t)e reegleid kohaldava(te) konventsiooniosalis(t)e nimi(nimed)].

12

(13)  Kliendi nimi ja aadress.

13

(14)  Kui arve, saateleht või muu äridokument, millele käesolev deklaratsioon on lisatud, käsitleb mitut liiki kaupa või kaupu, mis ei sisalda päritolustaatuseta materjale samas mahus, peab tarnija neid selgelt eristama.

14

Näide:

Dokument hõlmab erinevaid rubriiki 8501 kuuluvaid elektrimootoreid, mida kasutatakse rubriiki 8450 kuuluvate pesumasinate tootmisel. Mootorite tootmisel kasutatud, ilma päritolustaatuseta materjalide liik ja väärtus võivad mudeliti erineda. Seetõttu tuleb mudelid loetleda eraldi esimeses veerus ja teistes veergudes esitada andmed iga mudeli kohta, et pesumasinate tootja saaks sõltuvalt kasutatud mootori mudelist õigesti hinnata iga oma toote päritolustaatust.

(15)  Nendes veergudes nõutud andmed tuleb esitada üksnes vajaduse korral.

15

Näited:

Ex grupi 62 rõivaid käsitlevas reeglis on öeldud, et kasutada võib märget „Kudumine koos lõpptöötluse, sh väljalõikamisega“. Seega kui reegleid kohaldava konventsiooniosalise rõivatootja kasutab Euroopa Liidust imporditud kangast, mis oli seal kootud päritolustaatuseta lõngast, piisab sellest, kui Euroopa Liidu tarnija esitab oma deklaratsioonis lõngana kasutatud päritolustaatuseta materjali kirjelduse ning selle lõnga rubriiki ja väärtust pole vaja märkida.

Tootja, kes valmistab rubriiki 7217 kuuluvat raudtraati päritolustaatuseta raudlattidest, peab teise veergu märkima „raudlatid“. Kui seda traati kasutatakse masinate tootmiseks, mille suhtes on päritolureegliga kindlaks määratud kõigi kasutatavate päritolustaatuseta materjalide väärtuse piirmäär, tuleb kolmandasse veergu märkida päritolustaatuseta lattide väärtus.

(16)  
  „Materjalide väärtus“ – kasutatavate päritolustaatuseta materjalide tolliväärtus importimise ajal või, kui see ei ole teada ja seda ei ole võimalik kindlaks teha, siis esimene tuvastatav hind, mida nende materjalide eest makstakse EMPs või [märkida asjakohas(t)e reegleid kohaldava(te) konventsiooniosalis(t)e nimi (nimed)].

16

Iga kasutatava, päritolustaatuseta materjali puhul tuleb märkida täpne väärtus esimeses veerus näidatud kauba ühiku kohta.

(17)  
  „Kogulisandväärtus“ – kõik väljaspool EMPd ja [märkida asjakohas(t)e reegleid kohaldava(te) konventsiooniosalis(t)e nimi (nimed)] akumuleerunud kulud, sealhulgas kõigi seal lisatud materjalide väärtus. Esimeses veerus näidatud kauba ühiku kohta tuleb märkida täpne kogulisandväärtus, mis on saadud väljaspool EMPd ja [märkida asjakohas(t)e reegleid kohaldava(te) konventsiooniosalis(t)e nimi (nimed)].

17

(18)  Märkida kuupäevad. Pikaajalise tarnija deklaratsiooni kehtivusaeg ei tohiks üldjuhul olla pikem kui 24 kuud vastavalt selle reegleid kohaldava konventsiooniosalise tolliasutuse kehtestatud tingimustele, kus pikaajaline tarnija deklaratsioon koostatakse.

18

---

| 12.4.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 114/173 |
| --- | --- | --- | --- |

12.4.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 114/173

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS (EL) 2022/599,

8. aprill 2022,

vabatahtliku kava „Biomass Biofuels Sustainability voluntary scheme (2BSvs)“ tunnustamise kohta Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis (EL) 2018/2001 biokütuste, vedelate biokütuste, biomasskütuste, muust kui bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest valmistatud vedelate ja gaasiliste kütuste ning ringlussevõetud süsinikupõhiste kütuste jaoks sätestatud nõuete täitmise tõendamisel

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2018. aasta direktiivi (EL) 2018/2001 taastuvatest energiaallikatest toodetud energia kasutamise edendamise kohta, (1) eriti selle artikli 30 lõiget 4,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Direktiiviga (EL) 2018/2001 on kehtestatud nõuded teatavatele kütustele, nimelt biokütustele, vedelatele biokütustele, biomasskütustele, muust kui bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest valmistatud vedelatele ja gaasilistele kütustele ning ringlussevõetud süsinikupõhistele kütustele, tagamaks, et neid saab direktiivis sätestatud eesmärkide saavutamisel arvesse võtta üksnes juhul, kui need on toodetud säästvalt ja tänu neile jääb fossiilkütustega võrreldes märkimisväärne kasvuhoonegaaside heide tekkimata. Esiteks on direktiivi artiklis 29 sätestatud biokütuste, vedelate biokütuste ja biomasskütuste säästlikkuse ja kasvuhoonegaaside heite vähendamise kriteeriumid ning direktiivi artikliga 26 ja komisjoni delegeeritud määrusega (EL) 2019/807 (2) on kehtestatud kriteeriumid, mille alusel määratakse ühelt poolt kindlaks, milliste biokütuste, vedelate biokütuste või biomasskütuste lähteainete maakasutuse kaudse muutuse risk on suur, ning teiselt poolt määratakse kindlaks, milliseid maakasutuse kaudse muutuse suure riskiga biokütuseid, vedelaid biokütuseid või biomasskütuseid, mis vastavad teatavatele tingimustele, võib sertifitseerida maakasutuse kaudse muutuse väikese riskiga kütustena. Teiseks on direktiivi artikli 25 lõikes 2 sätestatud kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamise kriteeriumid transpordis kasutatavatele muust kui bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest valmistatud vedelatele ja gaasilistele kütustele ning ringlussevõetud süsinikupõhistele kütustele. Kolmandaks nõutakse direktiivi artikli 28 lõikes 2, et ettevõtjad sisestaksid liidu andmebaasi teabe transpordis kasutatavate taastuvkütuste (biokütused, biogaas ning muust kui bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest valmistatud vedelad ja gaasilised kütused) ja ringlussevõetud süsinikupõhiste kütustega tehtud tehingute säästlikkuse näitajate kohta. |
| --- | --- |

(1)

Direktiiviga (EL) 2018/2001 on kehtestatud nõuded teatavatele kütustele, nimelt biokütustele, vedelatele biokütustele, biomasskütustele, muust kui bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest valmistatud vedelatele ja gaasilistele kütustele ning ringlussevõetud süsinikupõhistele kütustele, tagamaks, et neid saab direktiivis sätestatud eesmärkide saavutamisel arvesse võtta üksnes juhul, kui need on toodetud säästvalt ja tänu neile jääb fossiilkütustega võrreldes märkimisväärne kasvuhoonegaaside heide tekkimata. Esiteks on direktiivi artiklis 29 sätestatud biokütuste, vedelate biokütuste ja biomasskütuste säästlikkuse ja kasvuhoonegaaside heite vähendamise kriteeriumid ning direktiivi artikliga 26 ja komisjoni delegeeritud määrusega (EL) 2019/807 (2) on kehtestatud kriteeriumid, mille alusel määratakse ühelt poolt kindlaks, milliste biokütuste, vedelate biokütuste või biomasskütuste lähteainete maakasutuse kaudse muutuse risk on suur, ning teiselt poolt määratakse kindlaks, milliseid maakasutuse kaudse muutuse suure riskiga biokütuseid, vedelaid biokütuseid või biomasskütuseid, mis vastavad teatavatele tingimustele, võib sertifitseerida maakasutuse kaudse muutuse väikese riskiga kütustena. Teiseks on direktiivi artikli 25 lõikes 2 sätestatud kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamise kriteeriumid transpordis kasutatavatele muust kui bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest valmistatud vedelatele ja gaasilistele kütustele ning ringlussevõetud süsinikupõhistele kütustele. Kolmandaks nõutakse direktiivi artikli 28 lõikes 2, et ettevõtjad sisestaksid liidu andmebaasi teabe transpordis kasutatavate taastuvkütuste (biokütused, biogaas ning muust kui bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest valmistatud vedelad ja gaasilised kütused) ja ringlussevõetud süsinikupõhiste kütustega tehtud tehingute säästlikkuse näitajate kohta.

| (2) | Direktiivis on sätestatud ka reeglid, kuidas arvutada seda, milline on taastuvelektri osakaal transpordisektori eesmärkide saavutamisel. Eelkõige on direktiivi artikli 27 lõikes 3 sätestatud reeglid sellise arvutuse tegemiseks nii juhul, kui elektrienergiat kasutatakse otse elektrisõidukite käitamiseks, kui ka siis, kui seda kasutatakse muust kui bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest valmistatud vedelate ja gaasiliste transpordikütuste tootmiseks. |
| --- | --- |

(2)

Direktiivis on sätestatud ka reeglid, kuidas arvutada seda, milline on taastuvelektri osakaal transpordisektori eesmärkide saavutamisel. Eelkõige on direktiivi artikli 27 lõikes 3 sätestatud reeglid sellise arvutuse tegemiseks nii juhul, kui elektrienergiat kasutatakse otse elektrisõidukite käitamiseks, kui ka siis, kui seda kasutatakse muust kui bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest valmistatud vedelate ja gaasiliste transpordikütuste tootmiseks.

| (3) | Biokütustele, vedelatele biokütustele, biomasskütustele, muust kui bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest valmistatud vedelatele ja gaasilistele kütustele ning ringlussevõetud süsinikupõhistele kütustele kehtestatud reeglite täitmise kontrollimiseks võivad liikmesriigid kasutada vabatahtlikke kavasid. Vabatahtlikel kavadel on olnud oluline roll tõendite esitamisel selle kohta, et Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2009/28/EÜ (3) sätestatud biokütuste ja vedelate biokütuste säästlikkuse ja kasvuhoonegaaside heite vähendamise kriteeriumid on täidetud. Direktiiviga (EL) 2018/2001 laiendati vabatahtlike kavade rolli. Esiteks võib nendega nüüd tõendada kõigi biomassist toodetud kütuste, sealhulgas gaasiliste ja tahkete kütuste vastavust direktiivis (EL) 2018/2001 sätestatud säästlikkuse kriteeriumidele ning anda täpseid andmeid kasvuhoonegaaside heite vähendamise kohta. Teiseks võib nendega tõendada muust kui bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest valmistatud vedelate ja gaasiliste transpordikütuste ja ringlusevõetud süsinikupõhiste kütuste vastavust kasvuhoonegaaside heite vähendamise kriteeriumidele. Kolmandaks võib nendega tõendada, et järgitakse direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 27 lõikes 3 sätestatud reegleid, mis on kehtestatud taastuvelektri osakaalu arvutamiseks transpordisektoris. Neljandaks võib nendega tõendada, et ettevõtjad sisestavad kooskõlas direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 28 lõikega 4 liidu või riiklikku andmebaasi täpset teavet teatavate transpordis kasutatavate taastuvkütuste ja ringlussevõetud süsinikupõhiste kütuste kohta. Viiendaks võib neid kasutada maakasutuse kaudse muutuse väikese riskiga biokütuste, vedelate biokütuste ja biomasskütuste sertifitseerimiseks. Komisjon võib otsustada, et vabatahtlikud riiklikud või rahvusvahelised kavad võivad teenida kõiki või osa neist eesmärkidest. |
| --- | --- |

(3)

Biokütustele, vedelatele biokütustele, biomasskütustele, muust kui bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest valmistatud vedelatele ja gaasilistele kütustele ning ringlussevõetud süsinikupõhistele kütustele kehtestatud reeglite täitmise kontrollimiseks võivad liikmesriigid kasutada vabatahtlikke kavasid. Vabatahtlikel kavadel on olnud oluline roll tõendite esitamisel selle kohta, et Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2009/28/EÜ (3) sätestatud biokütuste ja vedelate biokütuste säästlikkuse ja kasvuhoonegaaside heite vähendamise kriteeriumid on täidetud. Direktiiviga (EL) 2018/2001 laiendati vabatahtlike kavade rolli. Esiteks võib nendega nüüd tõendada kõigi biomassist toodetud kütuste, sealhulgas gaasiliste ja tahkete kütuste vastavust direktiivis (EL) 2018/2001 sätestatud säästlikkuse kriteeriumidele ning anda täpseid andmeid kasvuhoonegaaside heite vähendamise kohta. Teiseks võib nendega tõendada muust kui bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest valmistatud vedelate ja gaasiliste transpordikütuste ja ringlusevõetud süsinikupõhiste kütuste vastavust kasvuhoonegaaside heite vähendamise kriteeriumidele. Kolmandaks võib nendega tõendada, et järgitakse direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 27 lõikes 3 sätestatud reegleid, mis on kehtestatud taastuvelektri osakaalu arvutamiseks transpordisektoris. Neljandaks võib nendega tõendada, et ettevõtjad sisestavad kooskõlas direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 28 lõikega 4 liidu või riiklikku andmebaasi täpset teavet teatavate transpordis kasutatavate taastuvkütuste ja ringlussevõetud süsinikupõhiste kütuste kohta. Viiendaks võib neid kasutada maakasutuse kaudse muutuse väikese riskiga biokütuste, vedelate biokütuste ja biomasskütuste sertifitseerimiseks. Komisjon võib otsustada, et vabatahtlikud riiklikud või rahvusvahelised kavad võivad teenida kõiki või osa neist eesmärkidest.

| (4) | Kui ettevõtja esitab tunnustamisotsusega hõlmatud ulatuses tõendid või andmed, mis näitavad säästlikkuse ja kasvuhoonegaaside heite vähendamise kriteeriumide täitmist ja mis on saadud vastavalt komisjoni tunnustatud vabatahtlikule kavale, ei tohiks liikmesriik tarnijalt täiendavaid tõendeid nõuda. |
| --- | --- |

(4)

Kui ettevõtja esitab tunnustamisotsusega hõlmatud ulatuses tõendid või andmed, mis näitavad säästlikkuse ja kasvuhoonegaaside heite vähendamise kriteeriumide täitmist ja mis on saadud vastavalt komisjoni tunnustatud vabatahtlikule kavale, ei tohiks liikmesriik tarnijalt täiendavaid tõendeid nõuda.

| (5) | 16. novembril 2020 esitati komisjonile taotlus tunnustada direktiivi artikli 30 lõike 4 alusel vabatahtlikku kava „Biomass Biofuels Sustainability voluntary scheme (2BSvs)“. Selle taotluse alusel andis komisjon kavale hinnangu, milles tehti kindlaks mõned muutmist vajavad küsimused. 22. juunil 2021. aastal uuesti esitatud kavas käsitleti neid küsimusi õigesti. See kava hõlmab kõiki lähteaineid, sh jäätmeid ja jääke ning kogu järelevalveahelat (biometaani puhul kuni tootmisüksuseni). |
| --- | --- |

(5)

16. novembril 2020 esitati komisjonile taotlus tunnustada direktiivi artikli 30 lõike 4 alusel vabatahtlikku kava „Biomass Biofuels Sustainability voluntary scheme (2BSvs)“. Selle taotluse alusel andis komisjon kavale hinnangu, milles tehti kindlaks mõned muutmist vajavad küsimused. 22. juunil 2021. aastal uuesti esitatud kavas käsitleti neid küsimusi õigesti. See kava hõlmab kõiki lähteaineid, sh jäätmeid ja jääke ning kogu järelevalveahelat (biometaani puhul kuni tootmisüksuseni).

| (6) | Vabatahtliku kava „Biomass Biofuels Sustainability voluntary scheme (2BSvs)“ hindamisel leidis komisjon, et see hõlmab direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 29 lõigetes 2–5 sätestatud säästlikkuskriteeriume nõuetekohaselt ja sisaldab samas ka täpseid andmeid direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 29 lõike 10 kohase kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamise kohta ning sellega rakendatakse massibilansi meetodit kooskõlas direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 30 lõigetes 1 ja 2 sätestatud nõuetega. Hindamisel ei võetud arvesse direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 30 lõike 8 kohaselt vastu võetavat tulevast rakendusakti säästlikkuse ja kasvuhoonegaaside heite vähendamise kriteeriumide ning maakasutuse kaudse muutuse väikese riski kriteeriumide kontrollimise eeskirjade kohta ega delegeeritud õigusakte, mis võetakse vastu kooskõlas direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 28 lõikega 5. Seetõttu hinnatakse vabatahtlikku kava „2BSvs“ uuesti, kui sellised rakendusaktid ja delegeeritud õigusaktid vastu võetakse. |
| --- | --- |

(6)

Vabatahtliku kava „Biomass Biofuels Sustainability voluntary scheme (2BSvs)“ hindamisel leidis komisjon, et see hõlmab direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 29 lõigetes 2–5 sätestatud säästlikkuskriteeriume nõuetekohaselt ja sisaldab samas ka täpseid andmeid direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 29 lõike 10 kohase kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamise kohta ning sellega rakendatakse massibilansi meetodit kooskõlas direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 30 lõigetes 1 ja 2 sätestatud nõuetega. Hindamisel ei võetud arvesse direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 30 lõike 8 kohaselt vastu võetavat tulevast rakendusakti säästlikkuse ja kasvuhoonegaaside heite vähendamise kriteeriumide ning maakasutuse kaudse muutuse väikese riski kriteeriumide kontrollimise eeskirjade kohta ega delegeeritud õigusakte, mis võetakse vastu kooskõlas direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 28 lõikega 5. Seetõttu hinnatakse vabatahtlikku kava „2BSvs“ uuesti, kui sellised rakendusaktid ja delegeeritud õigusaktid vastu võetakse.

| (7) | Vabatahtliku kava „Biomass Biofuels Sustainability voluntary scheme (2BSvs)“ hindamise käigus leiti, et see vastab nõuetekohastele usaldusväärsuse, läbipaistvuse ja sõltumatu auditi standarditele ning selles järgitakse direktiivi (EL) 2018/2001 V ja VI lisas esitatud metodoloogilisi nõudeid. |
| --- | --- |

(7)

Vabatahtliku kava „Biomass Biofuels Sustainability voluntary scheme (2BSvs)“ hindamise käigus leiti, et see vastab nõuetekohastele usaldusväärsuse, läbipaistvuse ja sõltumatu auditi standarditele ning selles järgitakse direktiivi (EL) 2018/2001 V ja VI lisas esitatud metodoloogilisi nõudeid.

| (8) | Tunnustatud kava tuleks teha kättesaadavaks komisjoni EUROPA veebisaidil vabatahtlike kavade jaotises. |
| --- | --- |

(8)

Tunnustatud kava tuleks teha kättesaadavaks komisjoni EUROPA veebisaidil vabatahtlike kavade jaotises.

| (9) | Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas biokütuste, vedelate biokütuste ja biomasskütuste säästlikkuse komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(9)

Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas biokütuste, vedelate biokütuste ja biomasskütuste säästlikkuse komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Vabatahtliku kavaga „Biomass Biofuels Sustainability voluntary scheme (2BSvs)“ (edaspidi „kava“), mis esitati komisjonile tunnustamiseks 22. juunil 2021, tõendatakse kava alusel auditeeritud kütuste puhul järgmist:

| a) | biokütuste, vedelate biokütuste ja biomasskütuste saadetised vastavad direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 29 lõigetes 2–5 ja 10 sätestatud säästlikkuse kriteeriumidele; |
| --- | --- |

a)

biokütuste, vedelate biokütuste ja biomasskütuste saadetised vastavad direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 29 lõigetes 2–5 ja 10 sätestatud säästlikkuse kriteeriumidele;

| b) | ettevõtjad järgivad nõuet sisestada kooskõlas direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 28 lõikega 4 liidu või riiklikku andmebaasi täpset teavet transpordis kasutatavate taastuvkütuste ja ringlussevõetud süsinikupõhiste kütuste kohta. |
| --- | --- |

b)

ettevõtjad järgivad nõuet sisestada kooskõlas direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 28 lõikega 4 liidu või riiklikku andmebaasi täpset teavet transpordis kasutatavate taastuvkütuste ja ringlussevõetud süsinikupõhiste kütuste kohta.

Samuti sisaldab kava täpseid andmeid direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 29 lõike 10 kohase kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamise kohta niivõrd, kuivõrd sellega tagatakse, et järelevalveahela alguses asuvatelt ettevõtjatelt pärinev kogu asjakohane teave edastatakse järelevalveahela lõpuosas olevatele ettevõtjatele.

Artikkel 2

Otsus kehtib viis aastat alates selle jõustumisest. Juhul kui komisjonile 22. juunil 2021 tunnustamiseks esitatud kava sisu muudetakse selliselt, et see võib mõjutada käesoleva otsuse alust, tuleb sellistest muudatustest komisjonile viivitamata teatada. Komisjon hindab teatatud muudatusi, et teha kindlaks, kas kava hõlmab endiselt piisaval määral neid säästlikkuse kriteeriume, mille alusel seda tunnustatakse.

Artikkel 3

Komisjon võib käesoleva otsuse kehtetuks tunnistada muu hulgas siis, kui:

| a) | on selgelt tõendatud, et kavaga ei ole rakendatud käesoleva otsuse seisukohast olulisi aspekte, või kui kõnealuste aspektide osas on toimunud raskeid ja struktuurseid rikkumisi; |
| --- | --- |

a)

on selgelt tõendatud, et kavaga ei ole rakendatud käesoleva otsuse seisukohast olulisi aspekte, või kui kõnealuste aspektide osas on toimunud raskeid ja struktuurseid rikkumisi;

| b) | kava raames ei esitata komisjonile direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 30 lõike 5 kohaseid iga-aastaseid aruandeid; |
| --- | --- |

b)

kava raames ei esitata komisjonile direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 30 lõike 5 kohaseid iga-aastaseid aruandeid;

| c) | kui kavaga ei rakendata sõltumatu auditi standardeid ja muid nõudeid, mis on sätestatud direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 30 lõikes 8 osutatud rakendusaktides, või kava muude elementide parandusi, mida peetakse jätkuva tunnustamise seisukohast oluliseks. |
| --- | --- |

c)

kui kavaga ei rakendata sõltumatu auditi standardeid ja muid nõudeid, mis on sätestatud direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 30 lõikes 8 osutatud rakendusaktides, või kava muude elementide parandusi, mida peetakse jätkuva tunnustamise seisukohast oluliseks.

Artikkel 4

Käesolev otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Brüssel, 8. aprill 2022

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 328, 21.12.2018, lk 82.

1

(2)  Komisjoni 13. märtsi 2019. aasta delegeeritud määrus (EL) 2019/807, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2018/2001 selliste maakasutuse kaudse muutuse suure riskiga lähteainete kindlaksmääramise osas, mille tootmise ala on märkimisväärselt laienenud suure süsinikuvaruga maale, ning maakasutuse kaudse muutuse väikese riskiga biokütuste, vedelate biokütuste ja biomasskütuste sertifitseerimise osas (ELT L 133, 21.5.2019, lk 1).

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2009. aasta direktiiv 2009/28/EÜ taastuvatest energiaallikatest toodetud energia kasutamise edendamise kohta ning direktiivide 2001/77/EÜ ja 2003/30/EÜ muutmise ja hilisema kehtetuks tunnistamise kohta (ELT L 140, 5.6.2009, lk 16).

3

---

| 12.4.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 114/176 |
| --- | --- | --- | --- |

12.4.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 114/176

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS (EL) 2022/600,

8. aprill 2022,

vabatahtliku kava „Bonsucro EU“ tunnustamise kohta Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis (EL) 2018/2001 biokütuste, vedelate biokütuste, biomasskütuste, muust kui bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest valmistatud vedelate ja gaasiliste kütuste ning ringlusse võetud süsinikupõhiste kütuste jaoks sätestatud nõuete täitmise tõendamisel

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2018. aasta direktiivi (EL) 2018/2001 taastuvatest energiaallikatest toodetud energia kasutamise edendamise kohta, (1) eriti selle artikli 30 lõiget 4,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Direktiiviga (EL) 2018/2001 on kehtestatud nõuded teatavatele kütustele, nimelt biokütustele, vedelatele biokütustele, biomasskütustele, muust kui bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest valmistatud vedelatele ja gaasilistele kütustele ning ringlusse võetud süsinikupõhistele kütustele, tagamaks, et neid saab direktiivis sätestatud eesmärkide saavutamisel arvesse võtta üksnes juhul, kui need on toodetud säästvalt ja tänu neile jääb fossiilkütustega võrreldes märkimisväärne kasvuhoonegaaside heide tekkimata. Esiteks on direktiivi artiklis 29 sätestatud biokütuste, vedelate biokütuste ja biomasskütuste säästlikkuse ja kasvuhoonegaaside heite vähendamise kriteeriumid ning direktiivi artikliga 26 ja komisjoni delegeeritud määrusega (EL) 2019/807 (2) on kehtestatud kriteeriumid, mille alusel määratakse ühelt poolt kindlaks, milliste biokütuste, vedelate biokütuste või biomasskütuste lähteainete maakasutuse kaudse muutuse risk on suur, ning teiselt poolt määratakse kindlaks, milliseid maakasutuse kaudse muutuse suure riskiga biokütuseid, vedelaid biokütuseid või biomasskütuseid, mis vastavad teatavatele tingimustele, võib sertifitseerida maakasutuse kaudse muutuse väikese riskiga kütustena. Teiseks on direktiivi artikli 25 lõikes 2 sätestatud kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamise kriteeriumid transpordis kasutatavatele muust kui bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest valmistatud vedelatele ja gaasilistele kütustele ning ringlusse võetud süsinikupõhistele kütustele. Kolmandaks nõutakse direktiivi artikli 28 lõikes 2, et ettevõtjad sisestaksid liidu andmebaasi teabe teatavate transpordis kasutatavate taastuvkütuste (biokütused, biogaas ning muust kui bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest valmistatud vedelad ja gaasilised kütused) ja ringlusse võetud süsinikupõhiste kütustega tehtud tehingute säästlikkuse näitajate kohta. |
| --- | --- |

(1)

Direktiiviga (EL) 2018/2001 on kehtestatud nõuded teatavatele kütustele, nimelt biokütustele, vedelatele biokütustele, biomasskütustele, muust kui bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest valmistatud vedelatele ja gaasilistele kütustele ning ringlusse võetud süsinikupõhistele kütustele, tagamaks, et neid saab direktiivis sätestatud eesmärkide saavutamisel arvesse võtta üksnes juhul, kui need on toodetud säästvalt ja tänu neile jääb fossiilkütustega võrreldes märkimisväärne kasvuhoonegaaside heide tekkimata. Esiteks on direktiivi artiklis 29 sätestatud biokütuste, vedelate biokütuste ja biomasskütuste säästlikkuse ja kasvuhoonegaaside heite vähendamise kriteeriumid ning direktiivi artikliga 26 ja komisjoni delegeeritud määrusega (EL) 2019/807 (2) on kehtestatud kriteeriumid, mille alusel määratakse ühelt poolt kindlaks, milliste biokütuste, vedelate biokütuste või biomasskütuste lähteainete maakasutuse kaudse muutuse risk on suur, ning teiselt poolt määratakse kindlaks, milliseid maakasutuse kaudse muutuse suure riskiga biokütuseid, vedelaid biokütuseid või biomasskütuseid, mis vastavad teatavatele tingimustele, võib sertifitseerida maakasutuse kaudse muutuse väikese riskiga kütustena. Teiseks on direktiivi artikli 25 lõikes 2 sätestatud kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamise kriteeriumid transpordis kasutatavatele muust kui bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest valmistatud vedelatele ja gaasilistele kütustele ning ringlusse võetud süsinikupõhistele kütustele. Kolmandaks nõutakse direktiivi artikli 28 lõikes 2, et ettevõtjad sisestaksid liidu andmebaasi teabe teatavate transpordis kasutatavate taastuvkütuste (biokütused, biogaas ning muust kui bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest valmistatud vedelad ja gaasilised kütused) ja ringlusse võetud süsinikupõhiste kütustega tehtud tehingute säästlikkuse näitajate kohta.

| (2) | Direktiivis on sätestatud ka reeglid, kuidas arvutada seda, milline on taastuvelektri osakaal transpordisektori eesmärkide saavutamisel. Eelkõige on direktiivi artikli 27 lõikes 3 sätestatud reeglid sellise arvutuse tegemiseks nii juhul, kui elektrienergiat kasutatakse otse elektrisõidukite käitamiseks, kui ka siis, kui seda kasutatakse muust kui bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest valmistatud vedelate ja gaasiliste transpordikütuste tootmiseks. |
| --- | --- |

(2)

Direktiivis on sätestatud ka reeglid, kuidas arvutada seda, milline on taastuvelektri osakaal transpordisektori eesmärkide saavutamisel. Eelkõige on direktiivi artikli 27 lõikes 3 sätestatud reeglid sellise arvutuse tegemiseks nii juhul, kui elektrienergiat kasutatakse otse elektrisõidukite käitamiseks, kui ka siis, kui seda kasutatakse muust kui bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest valmistatud vedelate ja gaasiliste transpordikütuste tootmiseks.

| (3) | Biokütustele, vedelatele biokütustele, biomasskütustele, muust kui bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest valmistatud vedelatele ja gaasilistele kütustele ning ringlusse võetud süsinikupõhistele kütustele kehtestatud reeglite täitmise kontrollimiseks võivad liikmesriigid kasutada vabatahtlikke kavasid. Vabatahtlikel kavadel on olnud oluline roll tõendite esitamisel selle kohta, et Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2009/28/EÜ (3) sätestatud biokütuste ja vedelate biokütuste säästlikkuse ja kasvuhoonegaaside heite vähendamise kriteeriumid on täidetud. Direktiiviga (EL) 2018/2001 laiendati vabatahtlike kavade rolli. Esiteks võib nendega nüüd tõendada kõigi biomassist toodetud kütuste, sealhulgas gaasiliste ja tahkete kütuste vastavust direktiivis (EL) 2018/2001 sätestatud säästlikkuse kriteeriumidele ning anda täpseid andmeid kasvuhoonegaaside heite vähendamise kohta. Teiseks võib nendega tõendada muust kui bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest valmistatud vedelate ja gaasiliste transpordikütuste ja ringlusevõetud süsinikupõhiste kütuste vastavust kasvuhoonegaaside heite vähendamise kriteeriumidele. Kolmandaks võib nendega tõendada, et järgitakse direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 27 lõikes 3 sätestatud reegleid, mis on kehtestatud taastuvelektri osakaalu arvutamiseks transpordisektoris. Neljandaks võib nendega tõendada, et ettevõtjad sisestavad kooskõlas direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 28 lõikega 4 liidu või riiklikku andmebaasi täpset teavet teatavate transpordis kasutatavate taastuvkütuste ja ringlusse võetud süsinikupõhiste kütuste kohta. Viiendaks võib neid kasutada maakasutuse kaudse muutuse väikese riskiga biokütuste, vedelate biokütuste ja biomasskütuste sertifitseerimiseks. Komisjon võib otsustada, et vabatahtlikud riiklikud või rahvusvahelised kavad võivad teenida kõiki või osa neist eesmärkidest. |
| --- | --- |

(3)

Biokütustele, vedelatele biokütustele, biomasskütustele, muust kui bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest valmistatud vedelatele ja gaasilistele kütustele ning ringlusse võetud süsinikupõhistele kütustele kehtestatud reeglite täitmise kontrollimiseks võivad liikmesriigid kasutada vabatahtlikke kavasid. Vabatahtlikel kavadel on olnud oluline roll tõendite esitamisel selle kohta, et Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2009/28/EÜ (3) sätestatud biokütuste ja vedelate biokütuste säästlikkuse ja kasvuhoonegaaside heite vähendamise kriteeriumid on täidetud. Direktiiviga (EL) 2018/2001 laiendati vabatahtlike kavade rolli. Esiteks võib nendega nüüd tõendada kõigi biomassist toodetud kütuste, sealhulgas gaasiliste ja tahkete kütuste vastavust direktiivis (EL) 2018/2001 sätestatud säästlikkuse kriteeriumidele ning anda täpseid andmeid kasvuhoonegaaside heite vähendamise kohta. Teiseks võib nendega tõendada muust kui bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest valmistatud vedelate ja gaasiliste transpordikütuste ja ringlusevõetud süsinikupõhiste kütuste vastavust kasvuhoonegaaside heite vähendamise kriteeriumidele. Kolmandaks võib nendega tõendada, et järgitakse direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 27 lõikes 3 sätestatud reegleid, mis on kehtestatud taastuvelektri osakaalu arvutamiseks transpordisektoris. Neljandaks võib nendega tõendada, et ettevõtjad sisestavad kooskõlas direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 28 lõikega 4 liidu või riiklikku andmebaasi täpset teavet teatavate transpordis kasutatavate taastuvkütuste ja ringlusse võetud süsinikupõhiste kütuste kohta. Viiendaks võib neid kasutada maakasutuse kaudse muutuse väikese riskiga biokütuste, vedelate biokütuste ja biomasskütuste sertifitseerimiseks. Komisjon võib otsustada, et vabatahtlikud riiklikud või rahvusvahelised kavad võivad teenida kõiki või osa neist eesmärkidest.

| (4) | Kui ettevõtja esitab tunnustamisotsusega hõlmatud ulatuses tõendid või andmed, mis näitavad säästlikkuse ja kasvuhoonegaaside heite vähendamise kriteeriumide täitmist ja mis on saadud vastavalt komisjoni tunnustatud vabatahtlikule kavale, ei tohiks liikmesriik tarnijalt täiendavaid tõendeid nõuda. |
| --- | --- |

(4)

Kui ettevõtja esitab tunnustamisotsusega hõlmatud ulatuses tõendid või andmed, mis näitavad säästlikkuse ja kasvuhoonegaaside heite vähendamise kriteeriumide täitmist ja mis on saadud vastavalt komisjoni tunnustatud vabatahtlikule kavale, ei tohiks liikmesriik tarnijalt täiendavaid tõendeid nõuda.

| (5) | 18. veebruaril 2021 esitati komisjonile taotlus tunnustada direktiivi artikli 30 lõike 4 alusel vabatahtlikku kava „Bonsucro EU“. Selle taotluse alusel andis komisjon kavale hinnangu, milles tehti kindlaks mõned muutmist vajavad küsimused. 23. juunil 2021. aastal uuesti esitatud kavas käsitleti neid küsimusi õigesti. Kava hõlmab suhkruroost saadava biomassi lähteaineid ning esimese põlvkonna bioetanooli ja tselluloosietanooli, mida toodetakse suhkrurooroost ja selle jääkidest, ning suhkruroo pressimisjäätmetest toodetud biomasskütuseid. |
| --- | --- |

(5)

18. veebruaril 2021 esitati komisjonile taotlus tunnustada direktiivi artikli 30 lõike 4 alusel vabatahtlikku kava „Bonsucro EU“. Selle taotluse alusel andis komisjon kavale hinnangu, milles tehti kindlaks mõned muutmist vajavad küsimused. 23. juunil 2021. aastal uuesti esitatud kavas käsitleti neid küsimusi õigesti. Kava hõlmab suhkruroost saadava biomassi lähteaineid ning esimese põlvkonna bioetanooli ja tselluloosietanooli, mida toodetakse suhkrurooroost ja selle jääkidest, ning suhkruroo pressimisjäätmetest toodetud biomasskütuseid.

| (6) | Vabatahtliku kava „Bonsucro EU“ hindamisel leidis komisjon, et see hõlmab direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 29 lõigetes 2–5 sätestatud säästlikkuskriteeriume nõuetekohaselt ja sisaldab samas ka täpseid andmeid direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 29 lõike 10 kohase kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamise kohta ning sellega rakendatakse massibilansi meetodit kooskõlas direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 30 lõigetes 1 ja 2 sätestatud nõuetega. Hindamisel ei võetud arvesse direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 30 lõike 8 kohaselt vastu võetavat tulevast rakendusakti säästlikkuse ja kasvuhoonegaaside heite vähendamise kriteeriumide ning maakasutuse kaudse muutuse väikese riski kriteeriumide kontrollimise eeskirjade kohta. Seetõttu hinnatakse vabatahtlikku kava „Bonsucro EU“ uuesti, kui selline rakendusakt vastu võetakse. |
| --- | --- |

(6)

Vabatahtliku kava „Bonsucro EU“ hindamisel leidis komisjon, et see hõlmab direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 29 lõigetes 2–5 sätestatud säästlikkuskriteeriume nõuetekohaselt ja sisaldab samas ka täpseid andmeid direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 29 lõike 10 kohase kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamise kohta ning sellega rakendatakse massibilansi meetodit kooskõlas direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 30 lõigetes 1 ja 2 sätestatud nõuetega. Hindamisel ei võetud arvesse direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 30 lõike 8 kohaselt vastu võetavat tulevast rakendusakti säästlikkuse ja kasvuhoonegaaside heite vähendamise kriteeriumide ning maakasutuse kaudse muutuse väikese riski kriteeriumide kontrollimise eeskirjade kohta. Seetõttu hinnatakse vabatahtlikku kava „Bonsucro EU“ uuesti, kui selline rakendusakt vastu võetakse.

| (7) | Vabatahtliku kava „Bonsucro EU“ hindamise käigus leiti, et see vastab nõuetekohastele usaldusväärsuse, läbipaistvuse ja sõltumatu auditi standarditele ning selles järgitakse direktiivi (EL) 2018/2001 V ja VI lisas esitatud metodoloogilisi nõudeid. |
| --- | --- |

(7)

Vabatahtliku kava „Bonsucro EU“ hindamise käigus leiti, et see vastab nõuetekohastele usaldusväärsuse, läbipaistvuse ja sõltumatu auditi standarditele ning selles järgitakse direktiivi (EL) 2018/2001 V ja VI lisas esitatud metodoloogilisi nõudeid.

| (8) | Tunnustatud kava tuleks teha kättesaadavaks komisjoni EUROPA veebisaidil vabatahtlike kavade jaotises. |
| --- | --- |

(8)

Tunnustatud kava tuleks teha kättesaadavaks komisjoni EUROPA veebisaidil vabatahtlike kavade jaotises.

| (9) | Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas biokütuste, vedelate biokütuste ja biomasskütuste säästlikkuse komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(9)

Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas biokütuste, vedelate biokütuste ja biomasskütuste säästlikkuse komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Vabatahtliku kavaga „Bonsucro EU“ (edaspidi „kava“), mis esitati komisjonile tunnustamiseks 23. juunil 2021, tõendatakse kava alusel auditeeritud kütuste puhul järgmist:

| a) | biokütuste, vedelate biokütuste ja biomasskütuste saadetised vastavad direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 29 lõigetes 2–5 ja 10 sätestatud säästlikkuse kriteeriumidele; |
| --- | --- |

a)

biokütuste, vedelate biokütuste ja biomasskütuste saadetised vastavad direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 29 lõigetes 2–5 ja 10 sätestatud säästlikkuse kriteeriumidele;

| b) | ettevõtjad järgivad nõuet sisestada kooskõlas direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 28 lõikega 4 liidu või riiklikku andmebaasi täpset teavet transpordis kasutatavate taastuvkütuste ja ringlusse võetud süsinikupõhiste kütuste kohta; |
| --- | --- |

b)

ettevõtjad järgivad nõuet sisestada kooskõlas direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 28 lõikega 4 liidu või riiklikku andmebaasi täpset teavet transpordis kasutatavate taastuvkütuste ja ringlusse võetud süsinikupõhiste kütuste kohta;

| c) | biokütuste, vedelate biokütuste ja biomasskütuste saadetised vastavad maakasutuse kaudse muutuse väikese riski kriteeriumidele, mis on sätestatud delegeeritud määruses (EL) 2019/807. |
| --- | --- |

c)

biokütuste, vedelate biokütuste ja biomasskütuste saadetised vastavad maakasutuse kaudse muutuse väikese riski kriteeriumidele, mis on sätestatud delegeeritud määruses (EL) 2019/807.

Samuti sisaldab kava täpseid andmeid direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 29 lõike 10 kohase kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamise kohta niivõrd, kuivõrd sellega tagatakse, et järelevalveahela alguses asuvatelt ettevõtjatelt pärinev kogu asjakohane teave edastatakse järelevalveahela lõpuosas olevatele ettevõtjatele.

Artikkel 2

Otsus kehtib viis aastat alates selle jõustumisest. Juhul kui komisjonile 23. juunil 2021 tunnustamiseks esitatud kava sisu muudetakse selliselt, et see võib mõjutada käesoleva otsuse alust, tuleb sellistest muudatustest komisjonile viivitamata teatada. Komisjon hindab teatatud muudatusi, et teha kindlaks, kas kava hõlmab endiselt piisaval määral neid säästlikkuse kriteeriume, mille alusel seda tunnustatakse.

Artikkel 3

Komisjon võib käesoleva otsuse kehtetuks tunnistada muu hulgas siis, kui:

| a) | on selgelt tõendatud, et kavaga ei ole rakendatud käesoleva otsuse seisukohast olulisi aspekte, või kui kõnealuste aspektide osas on toimunud raskeid ja struktuurseid rikkumisi; |
| --- | --- |

a)

on selgelt tõendatud, et kavaga ei ole rakendatud käesoleva otsuse seisukohast olulisi aspekte, või kui kõnealuste aspektide osas on toimunud raskeid ja struktuurseid rikkumisi;

| b) | kava raames ei esitata komisjonile direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 30 lõike 5 kohaseid iga-aastaseid aruandeid; |
| --- | --- |

b)

kava raames ei esitata komisjonile direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 30 lõike 5 kohaseid iga-aastaseid aruandeid;

| c) | kui kavaga ei rakendata sõltumatu auditi standardeid ja muid nõudeid, mis on sätestatud direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 30 lõikes 8 osutatud rakendusaktides, või kava muude elementide parandusi, mida peetakse jätkuva tunnustamise seisukohast oluliseks. |
| --- | --- |

c)

kui kavaga ei rakendata sõltumatu auditi standardeid ja muid nõudeid, mis on sätestatud direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 30 lõikes 8 osutatud rakendusaktides, või kava muude elementide parandusi, mida peetakse jätkuva tunnustamise seisukohast oluliseks.

Artikkel 4

Käesolev otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Brüssel, 8. aprill 2022

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 328, 21.12.2018, lk 82.

1

(2)  Komisjoni 13. märtsi 2019. aasta delegeeritud määrus (EL) 2019/807, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2018/2001 selliste maakasutuse kaudse muutuse suure riskiga lähteainete kindlaksmääramise osas, mille tootmise ala on märkimisväärselt laienenud suure süsinikuvaruga maale, ning maakasutuse kaudse muutuse väikese riskiga biokütuste, vedelate biokütuste ja biomasskütuste sertifitseerimise osas (ELT L 133, 21.5.2019, lk 1).

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2009. aasta direktiiv 2009/28/EÜ taastuvatest energiaallikatest toodetud energia kasutamise edendamise kohta ning direktiivide 2001/77/EÜ ja 2003/30/EÜ muutmise ja hilisema kehtetuks tunnistamise kohta (ELT L 140, 5.6.2009, lk 16).

3

---

| 12.4.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 114/179 |
| --- | --- | --- | --- |

12.4.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 114/179

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS (EL) 2022/601,

8. aprill 2022,

vabatahtliku kava „Better Biomass“ tunnustamise kohta Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis (EL) 2018/2001 biokütuste, vedelate biokütuste, biomasskütuste, muust kui bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest valmistatud vedelate ja gaasiliste kütuste ning ringlusse võetud süsinikupõhiste kütuste jaoks sätestatud nõuete täitmise tõendamisel

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2018. aasta direktiivi (EL) 2018/2001 taastuvatest energiaallikatest toodetud energia kasutamise edendamise kohta, (1) eriti selle artikli 30 lõiget 4,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Direktiiviga (EL) 2018/2001 on kehtestatud nõuded teatavatele kütustele, nimelt biokütustele, vedelatele biokütustele, biomasskütustele, muust kui bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest valmistatud vedelatele ja gaasilistele kütustele ning ringlusse võetud süsinikupõhistele kütustele, tagamaks, et neid saab direktiivis sätestatud eesmärkide saavutamisel arvesse võtta üksnes juhul, kui need on toodetud säästvalt ja tänu neile jääb fossiilkütustega võrreldes märkimisväärne kasvuhoonegaaside heide tekkimata. Esiteks on direktiivi artiklis 29 sätestatud biokütuste, vedelate biokütuste ja biomasskütuste säästlikkuse ja kasvuhoonegaaside heite vähendamise kriteeriumid ning direktiivi artikliga 26 ja komisjoni delegeeritud määrusega (EL) 2019/807 (2) on kehtestatud kriteeriumid, mille alusel määratakse ühelt poolt kindlaks, milliste biokütuste, vedelate biokütuste või biomasskütuste lähteainete maakasutuse kaudse muutuse risk on suur, ning teiselt poolt määratakse kindlaks, milliseid maakasutuse kaudse muutuse suure riskiga biokütuseid, vedelaid biokütuseid või biomasskütuseid, mis vastavad teatavatele tingimustele, võib sertifitseerida maakasutuse kaudse muutuse väikese riskiga kütustena. Teiseks on direktiivi artikli 25 lõikes 2 sätestatud kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamise kriteeriumid transpordis kasutatavatele muust kui bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest valmistatud vedelatele ja gaasilistele kütustele ning ringlusse võetud süsinikupõhistele kütustele. Kolmandaks nõutakse direktiivi artikli 28 lõikes 2, et ettevõtjad sisestaksid liidu andmebaasi teabe transpordis kasutatavate taastuvkütuste (biokütused, biogaas ning muust kui bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest valmistatud vedelad ja gaasilised kütused) ja ringlusse võetud süsinikupõhiste kütustega tehtud tehingute säästlikkuse näitajate kohta. |
| --- | --- |

(1)

Direktiiviga (EL) 2018/2001 on kehtestatud nõuded teatavatele kütustele, nimelt biokütustele, vedelatele biokütustele, biomasskütustele, muust kui bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest valmistatud vedelatele ja gaasilistele kütustele ning ringlusse võetud süsinikupõhistele kütustele, tagamaks, et neid saab direktiivis sätestatud eesmärkide saavutamisel arvesse võtta üksnes juhul, kui need on toodetud säästvalt ja tänu neile jääb fossiilkütustega võrreldes märkimisväärne kasvuhoonegaaside heide tekkimata. Esiteks on direktiivi artiklis 29 sätestatud biokütuste, vedelate biokütuste ja biomasskütuste säästlikkuse ja kasvuhoonegaaside heite vähendamise kriteeriumid ning direktiivi artikliga 26 ja komisjoni delegeeritud määrusega (EL) 2019/807 (2) on kehtestatud kriteeriumid, mille alusel määratakse ühelt poolt kindlaks, milliste biokütuste, vedelate biokütuste või biomasskütuste lähteainete maakasutuse kaudse muutuse risk on suur, ning teiselt poolt määratakse kindlaks, milliseid maakasutuse kaudse muutuse suure riskiga biokütuseid, vedelaid biokütuseid või biomasskütuseid, mis vastavad teatavatele tingimustele, võib sertifitseerida maakasutuse kaudse muutuse väikese riskiga kütustena. Teiseks on direktiivi artikli 25 lõikes 2 sätestatud kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamise kriteeriumid transpordis kasutatavatele muust kui bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest valmistatud vedelatele ja gaasilistele kütustele ning ringlusse võetud süsinikupõhistele kütustele. Kolmandaks nõutakse direktiivi artikli 28 lõikes 2, et ettevõtjad sisestaksid liidu andmebaasi teabe transpordis kasutatavate taastuvkütuste (biokütused, biogaas ning muust kui bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest valmistatud vedelad ja gaasilised kütused) ja ringlusse võetud süsinikupõhiste kütustega tehtud tehingute säästlikkuse näitajate kohta.

| (2) | Direktiivis on sätestatud ka reeglid, kuidas arvutada seda, milline on taastuvelektri osakaal transpordisektori eesmärkide saavutamisel. Eelkõige on direktiivi artikli 27 lõikes 3 sätestatud reeglid sellise arvutuse tegemiseks nii juhul, kui elektrienergiat kasutatakse otse elektrisõidukite käitamiseks, kui ka siis, kui seda kasutatakse muust kui bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest valmistatud vedelate ja gaasiliste transpordikütuste tootmiseks. |
| --- | --- |

(2)

Direktiivis on sätestatud ka reeglid, kuidas arvutada seda, milline on taastuvelektri osakaal transpordisektori eesmärkide saavutamisel. Eelkõige on direktiivi artikli 27 lõikes 3 sätestatud reeglid sellise arvutuse tegemiseks nii juhul, kui elektrienergiat kasutatakse otse elektrisõidukite käitamiseks, kui ka siis, kui seda kasutatakse muust kui bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest valmistatud vedelate ja gaasiliste transpordikütuste tootmiseks.

| (3) | Biokütustele, vedelatele biokütustele, biomasskütustele, muust kui bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest valmistatud vedelatele ja gaasilistele kütustele ning ringlusse võetud süsinikupõhistele kütustele kehtestatud reeglite täitmise kontrollimiseks võivad liikmesriigid kasutada vabatahtlikke kavasid. Vabatahtlikel kavadel on olnud oluline roll tõendite esitamisel selle kohta, et Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2009/28/EÜ (3) sätestatud biokütuste ja vedelate biokütuste säästlikkuse ja kasvuhoonegaaside heite vähendamise kriteeriumid on täidetud. Direktiiviga (EL) 2018/2001 laiendati vabatahtlike kavade rolli. Esiteks võib nendega nüüd tõendada kõigi biomassist toodetud kütuste, sealhulgas gaasiliste ja tahkete kütuste vastavust direktiivis (EL) 2018/2001 sätestatud säästlikkuse kriteeriumidele ning anda täpseid andmeid kasvuhoonegaaside heite vähendamise kohta. Teiseks võib nendega tõendada muust kui bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest valmistatud vedelate ja gaasiliste transpordikütuste ja ringlusevõetud süsinikupõhiste kütuste vastavust kasvuhoonegaaside heite vähendamise kriteeriumidele. Kolmandaks võib nendega tõendada, et järgitakse direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 27 lõikes 3 sätestatud reegleid, mis on kehtestatud taastuvelektri osakaalu arvutamiseks transpordisektoris. Neljandaks võib nendega tõendada, et ettevõtjad sisestavad kooskõlas direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 28 lõikega 4 liidu või riiklikku andmebaasi täpset teavet transpordis kasutatavate taastuvkütuste ja ringlusse võetud süsinikupõhiste kütuste kohta. Viiendaks võib neid kasutada maakasutuse kaudse muutuse väikese riskiga biokütuste, vedelate biokütuste ja biomasskütuste sertifitseerimiseks. Komisjon võib otsustada, et vabatahtlikud riiklikud või rahvusvahelised kavad võivad teenida kõiki või osa neist eesmärkidest. |
| --- | --- |

(3)

Biokütustele, vedelatele biokütustele, biomasskütustele, muust kui bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest valmistatud vedelatele ja gaasilistele kütustele ning ringlusse võetud süsinikupõhistele kütustele kehtestatud reeglite täitmise kontrollimiseks võivad liikmesriigid kasutada vabatahtlikke kavasid. Vabatahtlikel kavadel on olnud oluline roll tõendite esitamisel selle kohta, et Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2009/28/EÜ (3) sätestatud biokütuste ja vedelate biokütuste säästlikkuse ja kasvuhoonegaaside heite vähendamise kriteeriumid on täidetud. Direktiiviga (EL) 2018/2001 laiendati vabatahtlike kavade rolli. Esiteks võib nendega nüüd tõendada kõigi biomassist toodetud kütuste, sealhulgas gaasiliste ja tahkete kütuste vastavust direktiivis (EL) 2018/2001 sätestatud säästlikkuse kriteeriumidele ning anda täpseid andmeid kasvuhoonegaaside heite vähendamise kohta. Teiseks võib nendega tõendada muust kui bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest valmistatud vedelate ja gaasiliste transpordikütuste ja ringlusevõetud süsinikupõhiste kütuste vastavust kasvuhoonegaaside heite vähendamise kriteeriumidele. Kolmandaks võib nendega tõendada, et järgitakse direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 27 lõikes 3 sätestatud reegleid, mis on kehtestatud taastuvelektri osakaalu arvutamiseks transpordisektoris. Neljandaks võib nendega tõendada, et ettevõtjad sisestavad kooskõlas direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 28 lõikega 4 liidu või riiklikku andmebaasi täpset teavet transpordis kasutatavate taastuvkütuste ja ringlusse võetud süsinikupõhiste kütuste kohta. Viiendaks võib neid kasutada maakasutuse kaudse muutuse väikese riskiga biokütuste, vedelate biokütuste ja biomasskütuste sertifitseerimiseks. Komisjon võib otsustada, et vabatahtlikud riiklikud või rahvusvahelised kavad võivad teenida kõiki või osa neist eesmärkidest.

| (4) | Kui ettevõtja esitab tunnustamisotsusega hõlmatud ulatuses tõendid või andmed, mis näitavad säästlikkuse ja kasvuhoonegaaside heite vähendamise kriteeriumide täitmist ja mis on saadud vastavalt komisjoni tunnustatud vabatahtlikule kavale, ei tohiks liikmesriik tarnijalt täiendavaid tõendeid nõuda. |
| --- | --- |

(4)

Kui ettevõtja esitab tunnustamisotsusega hõlmatud ulatuses tõendid või andmed, mis näitavad säästlikkuse ja kasvuhoonegaaside heite vähendamise kriteeriumide täitmist ja mis on saadud vastavalt komisjoni tunnustatud vabatahtlikule kavale, ei tohiks liikmesriik tarnijalt täiendavaid tõendeid nõuda.

| (5) | 19. detsembril 2020 esitati komisjonile taotlus tunnustada direktiivi artikli 30 lõike 4 alusel vabatahtlikku kava „Better Biomass“. Selle taotluse alusel andis komisjon kavale hinnangu, milles tehti kindlaks mõned muutmist vajavad küsimused. 2. juulil 2021. aastal uuesti esitatud kavas käsitleti neid küsimusi õigesti. See kava hõlmab kõiki lähteaineid, sh jäätmeid ja jääke ning kogu järelevalveahelat. |
| --- | --- |

(5)

19. detsembril 2020 esitati komisjonile taotlus tunnustada direktiivi artikli 30 lõike 4 alusel vabatahtlikku kava „Better Biomass“. Selle taotluse alusel andis komisjon kavale hinnangu, milles tehti kindlaks mõned muutmist vajavad küsimused. 2. juulil 2021. aastal uuesti esitatud kavas käsitleti neid küsimusi õigesti. See kava hõlmab kõiki lähteaineid, sh jäätmeid ja jääke ning kogu järelevalveahelat.

| (6) | Vabatahtliku kava „Better Biomass“ hindamisel leidis komisjon, et see hõlmab direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 29 lõigetes 2–5 sätestatud säästlikkuskriteeriume nõuetekohaselt ja sisaldab samas ka täpseid andmeid direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 29 lõike 10 kohase kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamise kohta ning sellega rakendatakse massibilansi meetodit kooskõlas direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 30 lõigetes 1 ja 2 sätestatud nõuetega. Hindamisel ei võetud arvesse direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 30 lõike 8 kohaselt vastu võetavat tulevast rakendusakti säästlikkuse ja kasvuhoonegaaside heite vähendamise kriteeriumide ning maakasutuse kaudse muutuse väikese riski kriteeriumide kontrollimise eeskirjade kohta ega delegeeritud õigusakte, mis võetakse vastu kooskõlas direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 28 lõikega 5. Seetõttu hinnatakse vabatahtlikku kava „Better Biomass“ uuesti, kui sellised rakendusaktid ja delegeeritud õigusaktid vastu võetakse. |
| --- | --- |

(6)

Vabatahtliku kava „Better Biomass“ hindamisel leidis komisjon, et see hõlmab direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 29 lõigetes 2–5 sätestatud säästlikkuskriteeriume nõuetekohaselt ja sisaldab samas ka täpseid andmeid direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 29 lõike 10 kohase kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamise kohta ning sellega rakendatakse massibilansi meetodit kooskõlas direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 30 lõigetes 1 ja 2 sätestatud nõuetega. Hindamisel ei võetud arvesse direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 30 lõike 8 kohaselt vastu võetavat tulevast rakendusakti säästlikkuse ja kasvuhoonegaaside heite vähendamise kriteeriumide ning maakasutuse kaudse muutuse väikese riski kriteeriumide kontrollimise eeskirjade kohta ega delegeeritud õigusakte, mis võetakse vastu kooskõlas direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 28 lõikega 5. Seetõttu hinnatakse vabatahtlikku kava „Better Biomass“ uuesti, kui sellised rakendusaktid ja delegeeritud õigusaktid vastu võetakse.

| (7) | Vabatahtliku kava „Better Biomass“ hindamise käigus leiti, et see vastab nõuetekohastele usaldusväärsuse, läbipaistvuse ja sõltumatu auditi standarditele ning selles järgitakse ka direktiivi (EL) 2018/2001 V ja VI lisas esitatud metodoloogilisi nõudeid. |
| --- | --- |

(7)

Vabatahtliku kava „Better Biomass“ hindamise käigus leiti, et see vastab nõuetekohastele usaldusväärsuse, läbipaistvuse ja sõltumatu auditi standarditele ning selles järgitakse ka direktiivi (EL) 2018/2001 V ja VI lisas esitatud metodoloogilisi nõudeid.

| (8) | Tunnustatud kava tuleks teha kättesaadavaks komisjoni EUROPA veebisaidil vabatahtlike kavade jaotises. |
| --- | --- |

(8)

Tunnustatud kava tuleks teha kättesaadavaks komisjoni EUROPA veebisaidil vabatahtlike kavade jaotises.

| (9) | Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas biokütuste, vedelate biokütuste ja biomasskütuste säästlikkuse komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(9)

Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas biokütuste, vedelate biokütuste ja biomasskütuste säästlikkuse komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Vabatahtliku kavaga „Better Biomass“ (edaspidi „kava“), mis esitati komisjonile tunnustamiseks 2. juulil 2021, tõendatakse kava alusel auditeeritud kütuste puhul järgmist:

| a) | biokütuste, vedelate biokütuste ja biomasskütuste saadetised vastavad direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 29 lõigetes 2–5 ja 10 sätestatud säästlikkuse kriteeriumidele; |
| --- | --- |

a)

biokütuste, vedelate biokütuste ja biomasskütuste saadetised vastavad direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 29 lõigetes 2–5 ja 10 sätestatud säästlikkuse kriteeriumidele;

| b) | ettevõtjad järgivad nõuet sisestada kooskõlas direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 28 lõikega 4 liidu või riiklikku andmebaasi täpset teavet transpordis kasutatavate taastuvkütuste ja ringlusse võetud süsinikupõhiste kütuste kohta. |
| --- | --- |

b)

ettevõtjad järgivad nõuet sisestada kooskõlas direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 28 lõikega 4 liidu või riiklikku andmebaasi täpset teavet transpordis kasutatavate taastuvkütuste ja ringlusse võetud süsinikupõhiste kütuste kohta.

Samuti sisaldab kava täpseid andmeid direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 29 lõike 10 kohase kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamise kohta niivõrd, kuivõrd sellega tagatakse, et järelevalveahela alguses asuvatelt ettevõtjatelt pärinev kogu asjakohane teave edastatakse järelevalveahela lõpuosas olevatele ettevõtjatele.

Artikkel 2

Otsus kehtib viis aastat alates selle jõustumisest. Juhul kui komisjonile 2. juulil 2021 tunnustamiseks esitatud kava sisu muudetakse selliselt, et see võib mõjutada käesoleva otsuse alust, tuleb sellistest muudatustest komisjonile viivitamata teatada. Komisjon hindab teatatud muudatusi, et teha kindlaks, kas kava hõlmab endiselt piisaval määral neid säästlikkuse kriteeriume, mille alusel seda tunnustatakse.

Artikkel 3

Komisjon võib käesoleva otsuse kehtetuks tunnistada muu hulgas siis, kui:

| a) | on selgelt tõendatud, et kavaga ei ole rakendatud käesoleva otsuse seisukohast olulisi aspekte, või kui kõnealuste aspektide osas on toimunud raskeid ja struktuurseid rikkumisi; |
| --- | --- |

a)

on selgelt tõendatud, et kavaga ei ole rakendatud käesoleva otsuse seisukohast olulisi aspekte, või kui kõnealuste aspektide osas on toimunud raskeid ja struktuurseid rikkumisi;

| b) | kava raames ei esitata komisjonile direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 30 lõike 5 kohaseid iga-aastaseid aruandeid; |
| --- | --- |

b)

kava raames ei esitata komisjonile direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 30 lõike 5 kohaseid iga-aastaseid aruandeid;

| c) | kui kavaga ei rakendata sõltumatu auditi standardeid ja muid nõudeid, mis on sätestatud direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 30 lõikes 8 osutatud rakendusaktides, või kava muude elementide parandusi, mida peetakse jätkuva tunnustamise seisukohast oluliseks. |
| --- | --- |

c)

kui kavaga ei rakendata sõltumatu auditi standardeid ja muid nõudeid, mis on sätestatud direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 30 lõikes 8 osutatud rakendusaktides, või kava muude elementide parandusi, mida peetakse jätkuva tunnustamise seisukohast oluliseks.

Artikkel 4

Käesolev otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Brüssel, 8. aprill 2022

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 328, 21.12.2018, lk 82.

1

(2)  Komisjoni 13. märtsi 2019. aasta delegeeritud määrus (EL) 2019/807, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2018/2001 selliste maakasutuse kaudse muutuse suure riskiga lähteainete kindlaksmääramise osas, mille tootmise ala on märkimisväärselt laienenud suure süsinikuvaruga maale, ning maakasutuse kaudse muutuse väikese riskiga biokütuste, vedelate biokütuste ja biomasskütuste sertifitseerimise osas (ELT L 133, 21.5.2019, lk 1).

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2009. aasta direktiiv 2009/28/EÜ taastuvatest energiaallikatest toodetud energia kasutamise edendamise kohta taastuvatest energiaallikatest toodetud energia kasutamise edendamise kohta ning direktiivide 2001/77/EÜ ja 2003/30/EÜ muutmise ja hilisema kehtetuks tunnistamise kohta (ELT L 140, 5.6.2009, lk 16).

3

---

| 12.4.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 114/182 |
| --- | --- | --- | --- |

12.4.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 114/182

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS (EL) 2022/602,

8. aprill 2022,

vabatahtliku kava „International Sustainability & Carbon Certification- ISCC EU“ tunnustamise kohta Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis (EL) 2018/2001 biokütuste, vedelate biokütuste, biomasskütuste, muust kui bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest valmistatud vedelate ja gaasiliste kütuste ning ringlussevõetud süsinikupõhiste kütuste jaoks sätestatud nõuete täitmise tõendamisel

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2018. aasta direktiivi (EL) 2018/2001 taastuvatest energiaallikatest toodetud energia kasutamise edendamise kohta, (1) eriti selle artikli 30 lõiget 4,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Direktiiviga (EL) 2018/2001 on kehtestatud nõuded teatavatele kütustele, nimelt biokütustele, vedelatele biokütustele, biomasskütustele, muust kui bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest valmistatud vedelatele ja gaasilistele kütustele ning ringlussevõetud süsinikupõhistele kütustele, tagamaks, et neid saab direktiivis sätestatud eesmärkide saavutamisel arvesse võtta üksnes juhul, kui need on toodetud säästvalt ja tänu neile jääb fossiilkütustega võrreldes märkimisväärne kasvuhoonegaaside heide tekkimata. Esiteks on direktiivi artiklis 29 sätestatud biokütuste, vedelate biokütuste ja biomasskütuste säästlikkuse ja kasvuhoonegaaside heite vähendamise kriteeriumid ning direktiivi artikliga 26 ja komisjoni delegeeritud määrusega (EL) 2019/807 (2) on kehtestatud kriteeriumid, mille alusel määratakse ühelt poolt kindlaks, milliste biokütuste, vedelate biokütuste või biomasskütuste lähteainete maakasutuse kaudse muutuse risk on suur, ning teiselt poolt määratakse kindlaks, milliseid maakasutuse kaudse muutuse suure riskiga biokütuseid, vedelaid biokütuseid või biomasskütuseid, mis vastavad teatavatele tingimustele, võib sertifitseerida maakasutuse kaudse muutuse väikese riskiga kütustena. Teiseks on direktiivi artikli 25 lõikes 2 sätestatud kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamise kriteeriumid transpordis kasutatavatele muust kui bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest valmistatud vedelatele ja gaasilistele kütustele ning ringlussevõetud süsinikupõhistele kütustele. Kolmandaks nõutakse direktiivi artikli 28 lõikes 2, et ettevõtjad sisestaksid liidu andmebaasi teabe teatavate transpordis kasutatavate taastuvkütuste (biokütused, biogaas ning muust kui bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest valmistatud vedelad ja gaasilised kütused) ja ringlussevõetud süsinikupõhiste kütustega tehtud tehingute säästlikkuse näitajate kohta. |
| --- | --- |

(1)

Direktiiviga (EL) 2018/2001 on kehtestatud nõuded teatavatele kütustele, nimelt biokütustele, vedelatele biokütustele, biomasskütustele, muust kui bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest valmistatud vedelatele ja gaasilistele kütustele ning ringlussevõetud süsinikupõhistele kütustele, tagamaks, et neid saab direktiivis sätestatud eesmärkide saavutamisel arvesse võtta üksnes juhul, kui need on toodetud säästvalt ja tänu neile jääb fossiilkütustega võrreldes märkimisväärne kasvuhoonegaaside heide tekkimata. Esiteks on direktiivi artiklis 29 sätestatud biokütuste, vedelate biokütuste ja biomasskütuste säästlikkuse ja kasvuhoonegaaside heite vähendamise kriteeriumid ning direktiivi artikliga 26 ja komisjoni delegeeritud määrusega (EL) 2019/807 (2) on kehtestatud kriteeriumid, mille alusel määratakse ühelt poolt kindlaks, milliste biokütuste, vedelate biokütuste või biomasskütuste lähteainete maakasutuse kaudse muutuse risk on suur, ning teiselt poolt määratakse kindlaks, milliseid maakasutuse kaudse muutuse suure riskiga biokütuseid, vedelaid biokütuseid või biomasskütuseid, mis vastavad teatavatele tingimustele, võib sertifitseerida maakasutuse kaudse muutuse väikese riskiga kütustena. Teiseks on direktiivi artikli 25 lõikes 2 sätestatud kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamise kriteeriumid transpordis kasutatavatele muust kui bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest valmistatud vedelatele ja gaasilistele kütustele ning ringlussevõetud süsinikupõhistele kütustele. Kolmandaks nõutakse direktiivi artikli 28 lõikes 2, et ettevõtjad sisestaksid liidu andmebaasi teabe teatavate transpordis kasutatavate taastuvkütuste (biokütused, biogaas ning muust kui bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest valmistatud vedelad ja gaasilised kütused) ja ringlussevõetud süsinikupõhiste kütustega tehtud tehingute säästlikkuse näitajate kohta.

| (2) | Direktiivis on sätestatud ka reeglid, kuidas arvutada seda, milline on taastuvelektri osakaal transpordisektori eesmärkide saavutamisel. Eelkõige on direktiivi artikli 27 lõikes 3 sätestatud reeglid sellise arvutuse tegemiseks nii juhul, kui elektrienergiat kasutatakse otse elektrisõidukite käitamiseks, kui ka siis, kui seda kasutatakse muust kui bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest valmistatud vedelate ja gaasiliste transpordikütuste tootmiseks. |
| --- | --- |

(2)

Direktiivis on sätestatud ka reeglid, kuidas arvutada seda, milline on taastuvelektri osakaal transpordisektori eesmärkide saavutamisel. Eelkõige on direktiivi artikli 27 lõikes 3 sätestatud reeglid sellise arvutuse tegemiseks nii juhul, kui elektrienergiat kasutatakse otse elektrisõidukite käitamiseks, kui ka siis, kui seda kasutatakse muust kui bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest valmistatud vedelate ja gaasiliste transpordikütuste tootmiseks.

| (3) | Biokütustele, vedelatele biokütustele, biomasskütustele, muust kui bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest valmistatud vedelatele ja gaasilistele kütustele ning ringlussevõetud süsinikupõhistele kütustele kehtestatud reeglite täitmise kontrollimiseks võivad liikmesriigid kasutada vabatahtlikke kavasid. Vabatahtlikel kavadel on olnud oluline roll tõendite esitamisel selle kohta, et Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2009/28/EÜ (3) sätestatud biokütuste ja vedelate biokütuste säästlikkuse ja kasvuhoonegaaside heite vähendamise kriteeriumid on täidetud. Direktiiviga (EL) 2018/2001 laiendati vabatahtlike kavade rolli. Esiteks võib nendega nüüd tõendada kõigi biomassist toodetud kütuste, sealhulgas gaasiliste ja tahkete kütuste vastavust direktiivis (EL) 2018/2001 sätestatud säästlikkuse kriteeriumidele ning anda täpseid andmeid kasvuhoonegaaside heite vähendamise kohta. Teiseks võib nendega tõendada muust kui bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest valmistatud vedelate ja gaasiliste transpordikütuste ja ringlusevõetud süsinikupõhiste kütuste vastavust kasvuhoonegaaside heite vähendamise kriteeriumidele. Kolmandaks võib nendega tõendada, et järgitakse direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 27 lõikes 3 sätestatud reegleid, mis on kehtestatud taastuvelektri osakaalu arvutamiseks transpordisektoris. Neljandaks võib nendega tõendada, et ettevõtjad sisestavad kooskõlas direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 28 lõikega 4 liidu või riiklikku andmebaasi täpset teavet transpordis kasutatavate taastuvkütuste ja ringlussevõetud süsinikupõhiste kütuste kohta. Viiendaks võib neid kasutada maakasutuse kaudse muutuse väikese riskiga biokütuste, vedelate biokütuste ja biomasskütuste sertifitseerimiseks. Komisjon võib otsustada, et vabatahtlikud riiklikud või rahvusvahelised kavad võivad teenida kõiki või osa neist eesmärkidest. |
| --- | --- |

(3)

Biokütustele, vedelatele biokütustele, biomasskütustele, muust kui bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest valmistatud vedelatele ja gaasilistele kütustele ning ringlussevõetud süsinikupõhistele kütustele kehtestatud reeglite täitmise kontrollimiseks võivad liikmesriigid kasutada vabatahtlikke kavasid. Vabatahtlikel kavadel on olnud oluline roll tõendite esitamisel selle kohta, et Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2009/28/EÜ (3) sätestatud biokütuste ja vedelate biokütuste säästlikkuse ja kasvuhoonegaaside heite vähendamise kriteeriumid on täidetud. Direktiiviga (EL) 2018/2001 laiendati vabatahtlike kavade rolli. Esiteks võib nendega nüüd tõendada kõigi biomassist toodetud kütuste, sealhulgas gaasiliste ja tahkete kütuste vastavust direktiivis (EL) 2018/2001 sätestatud säästlikkuse kriteeriumidele ning anda täpseid andmeid kasvuhoonegaaside heite vähendamise kohta. Teiseks võib nendega tõendada muust kui bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest valmistatud vedelate ja gaasiliste transpordikütuste ja ringlusevõetud süsinikupõhiste kütuste vastavust kasvuhoonegaaside heite vähendamise kriteeriumidele. Kolmandaks võib nendega tõendada, et järgitakse direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 27 lõikes 3 sätestatud reegleid, mis on kehtestatud taastuvelektri osakaalu arvutamiseks transpordisektoris. Neljandaks võib nendega tõendada, et ettevõtjad sisestavad kooskõlas direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 28 lõikega 4 liidu või riiklikku andmebaasi täpset teavet transpordis kasutatavate taastuvkütuste ja ringlussevõetud süsinikupõhiste kütuste kohta. Viiendaks võib neid kasutada maakasutuse kaudse muutuse väikese riskiga biokütuste, vedelate biokütuste ja biomasskütuste sertifitseerimiseks. Komisjon võib otsustada, et vabatahtlikud riiklikud või rahvusvahelised kavad võivad teenida kõiki või osa neist eesmärkidest.

| (4) | Kui ettevõtja esitab tunnustamisotsusega hõlmatud ulatuses tõendid või andmed, mis näitavad säästlikkuse ja kasvuhoonegaaside heite vähendamise kriteeriumide täitmist ja mis on saadud vastavalt komisjoni tunnustatud vabatahtlikule kavale, ei tohiks liikmesriik tarnijalt täiendavaid tõendeid nõuda. |
| --- | --- |

(4)

Kui ettevõtja esitab tunnustamisotsusega hõlmatud ulatuses tõendid või andmed, mis näitavad säästlikkuse ja kasvuhoonegaaside heite vähendamise kriteeriumide täitmist ja mis on saadud vastavalt komisjoni tunnustatud vabatahtlikule kavale, ei tohiks liikmesriik tarnijalt täiendavaid tõendeid nõuda.

| (5) | 17. detsembril 2020 esitati komisjonile taotlus tunnustada direktiivi artikli 30 lõike 4 alusel vabatahtlikku kava „International Sustainability & Carbon Certification“. Selle taotluse alusel andis komisjon kavale hinnangu, milles tehti kindlaks mõned muutmist vajavad küsimused. 23. juunil 2021. aastal uuesti esitatud kavas käsitleti neid küsimusi õigesti. See kava hõlmab kõiki lähteaineid, sh jäätmeid ja jääke ning kogu järelevalveahelat. |
| --- | --- |

(5)

17. detsembril 2020 esitati komisjonile taotlus tunnustada direktiivi artikli 30 lõike 4 alusel vabatahtlikku kava „International Sustainability & Carbon Certification“. Selle taotluse alusel andis komisjon kavale hinnangu, milles tehti kindlaks mõned muutmist vajavad küsimused. 23. juunil 2021. aastal uuesti esitatud kavas käsitleti neid küsimusi õigesti. See kava hõlmab kõiki lähteaineid, sh jäätmeid ja jääke ning kogu järelevalveahelat.

| (6) | Vabatahtliku kava „International Sustainability & Carbon Certification- ISCC EU“ hindamisel leidis komisjon, et see hõlmab direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 29 lõigetes 2–5 sätestatud säästlikkuskriteeriume nõuetekohaselt ja sisaldab samas ka täpseid andmeid direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 29 lõike 10 kohase kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamise kohta ning sellega rakendatakse massibilansi meetodit kooskõlas direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 30 lõigetes 1 ja 2 sätestatud nõuetega. Hindamisel ei võetud arvesse direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 30 lõike 8 kohaselt vastu võetavat tulevast rakendusakti säästlikkuse ja kasvuhoonegaaside heite vähendamise kriteeriumide ning maakasutuse kaudse muutuse väikese riski kriteeriumide kontrollimise eeskirjade kohta ega delegeeritud õigusakte, mis võetakse vastu kooskõlas direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 28 lõikega 5. Seetõttu hinnatakse vabatahtlikku kava „ISCC“ uuesti, kui sellised rakendusaktid ja delegeeritud õigusaktid vastu võetakse. |
| --- | --- |

(6)

Vabatahtliku kava „International Sustainability & Carbon Certification- ISCC EU“ hindamisel leidis komisjon, et see hõlmab direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 29 lõigetes 2–5 sätestatud säästlikkuskriteeriume nõuetekohaselt ja sisaldab samas ka täpseid andmeid direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 29 lõike 10 kohase kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamise kohta ning sellega rakendatakse massibilansi meetodit kooskõlas direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 30 lõigetes 1 ja 2 sätestatud nõuetega. Hindamisel ei võetud arvesse direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 30 lõike 8 kohaselt vastu võetavat tulevast rakendusakti säästlikkuse ja kasvuhoonegaaside heite vähendamise kriteeriumide ning maakasutuse kaudse muutuse väikese riski kriteeriumide kontrollimise eeskirjade kohta ega delegeeritud õigusakte, mis võetakse vastu kooskõlas direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 28 lõikega 5. Seetõttu hinnatakse vabatahtlikku kava „ISCC“ uuesti, kui sellised rakendusaktid ja delegeeritud õigusaktid vastu võetakse.

| (7) | Vabatahtliku kava „International Sustainability & Carbon Certification“ hindamise käigus leiti, et see vastab nõuetekohastele usaldusväärsuse standarditele ning samuti järgitakse selles direktiivi (EL) 2018/2001 V ja VI lisas esitatud metodoloogilisi nõudeid. |
| --- | --- |

(7)

Vabatahtliku kava „International Sustainability & Carbon Certification“ hindamise käigus leiti, et see vastab nõuetekohastele usaldusväärsuse standarditele ning samuti järgitakse selles direktiivi (EL) 2018/2001 V ja VI lisas esitatud metodoloogilisi nõudeid.

| (8) | Tunnustatud kava tuleks teha kättesaadavaks komisjoni EUROPA veebisaidil vabatahtlike kavade jaotises. |
| --- | --- |

(8)

Tunnustatud kava tuleks teha kättesaadavaks komisjoni EUROPA veebisaidil vabatahtlike kavade jaotises.

| (9) | Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas biokütuste, vedelate biokütuste ja biomasskütuste säästlikkuse komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(9)

Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas biokütuste, vedelate biokütuste ja biomasskütuste säästlikkuse komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Vabatahtliku kavaga „International Sustainability & Carbon Certification“ (edaspidi „kava“), mis esitati komisjonile tunnustamiseks 14. juunil 2021, tõendatakse kava alusel auditeeritud kütuste puhul järgmist:

| a) | biokütuste, vedelate biokütuste ja biomasskütuste saadetised vastavad direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 29 lõigetes 2–5 ja 10 sätestatud säästlikkuse kriteeriumidele; |
| --- | --- |

a)

biokütuste, vedelate biokütuste ja biomasskütuste saadetised vastavad direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 29 lõigetes 2–5 ja 10 sätestatud säästlikkuse kriteeriumidele;

| b) | ettevõtjad järgivad nõuet sisestada kooskõlas direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 28 lõikega 4 liidu või riiklikku andmebaasi täpset teavet transpordis kasutatavate taastuvkütuste ja ringlussevõetud süsinikupõhiste kütuste kohta; |
| --- | --- |

b)

ettevõtjad järgivad nõuet sisestada kooskõlas direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 28 lõikega 4 liidu või riiklikku andmebaasi täpset teavet transpordis kasutatavate taastuvkütuste ja ringlussevõetud süsinikupõhiste kütuste kohta;

| c) | biokütuste, vedelate biokütuste ja biomasskütuste saadetised vastavad maakasutuse kaudse muutuse väikese riski kriteeriumidele, mis on sätestatud delegeeritud määruses (EL) 2019/807. |
| --- | --- |

c)

biokütuste, vedelate biokütuste ja biomasskütuste saadetised vastavad maakasutuse kaudse muutuse väikese riski kriteeriumidele, mis on sätestatud delegeeritud määruses (EL) 2019/807.

Samuti sisaldab kava täpseid andmeid direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 29 lõike 10 kohase kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamise kohta niivõrd, kuivõrd sellega tagatakse, et järelevalveahela alguses asuvatelt ettevõtjatelt pärinev kogu asjakohane teave edastatakse järelevalveahela lõpuosas olevatele ettevõtjatele.

Artikkel 2

Otsus kehtib viis aastat alates selle jõustumisest. Juhul kui komisjonile 14. juunil 2021 tunnustamiseks esitatud kava sisu muudetakse selliselt, et see võib mõjutada käesoleva otsuse alust, tuleb sellistest muudatustest komisjonile viivitamata teatada. Komisjon hindab teatatud muudatusi, et teha kindlaks, kas kava hõlmab endiselt piisaval määral neid säästlikkuse kriteeriume, mille alusel seda tunnustatakse.

Artikkel 3

Komisjon võib käesoleva otsuse kehtetuks tunnistada muu hulgas siis, kui:

| a) | on selgelt tõendatud, et kavaga ei ole rakendatud käesoleva otsuse seisukohast olulisi aspekte, või kui kõnealuste aspektide osas on toimunud raskeid ja struktuurseid rikkumisi; |
| --- | --- |

a)

on selgelt tõendatud, et kavaga ei ole rakendatud käesoleva otsuse seisukohast olulisi aspekte, või kui kõnealuste aspektide osas on toimunud raskeid ja struktuurseid rikkumisi;

| b) | kava raames ei esitata komisjonile direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 30 lõike 5 kohaseid iga-aastaseid aruandeid; |
| --- | --- |

b)

kava raames ei esitata komisjonile direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 30 lõike 5 kohaseid iga-aastaseid aruandeid;

| c) | kui kavaga ei rakendata sõltumatu auditi standardeid ja muid nõudeid, mis on sätestatud direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 30 lõikes 8 osutatud rakendusaktides, või kava muude elementide parandusi, mida peetakse jätkuva tunnustamise seisukohast oluliseks. |
| --- | --- |

c)

kui kavaga ei rakendata sõltumatu auditi standardeid ja muid nõudeid, mis on sätestatud direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 30 lõikes 8 osutatud rakendusaktides, või kava muude elementide parandusi, mida peetakse jätkuva tunnustamise seisukohast oluliseks.

Artikkel 4

Käesolev otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Brüssel, 8. aprill 2022

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 328, 21.12.2018, lk 82.

1

(2)  Komisjoni 13. märtsi 2019. aasta delegeeritud määrus (EL) 2019/807, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2018/2001 selliste maakasutuse kaudse muutuse suure riskiga lähteainete kindlaksmääramise osas, mille tootmise ala on märkimisväärselt laienenud suure süsinikuvaruga maale, ning maakasutuse kaudse muutuse väikese riskiga biokütuste, vedelate biokütuste ja biomasskütuste sertifitseerimise osas (ELT L 133, 21.5.2019, lk 1).

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2009. aasta direktiiv 2009/28/EÜ taastuvatest energiaallikatest toodetud energia kasutamise edendamise kohta ning direktiivide 2001/77/EÜ ja 2003/30/EÜ muutmise ja hilisema kehtetuks tunnistamise kohta (ELT L 140, 5.6.2009, lk 16).

3

---

| 12.4.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 114/185 |
| --- | --- | --- | --- |

12.4.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 114/185

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS (EL) 2022/603,

8. aprill 2022,

kava „KZR INiG“ tunnustamise kohta Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis (EL) 2018/2001 biokütuste, vedelate biokütuste, biomasskütuste, muust kui bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest valmistatud vedelate ja gaasiliste kütuste ning ringlussevõetud süsinikupõhiste kütuste jaoks sätestatud nõuete täitmise tõendamisel

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2018. aasta direktiivi (EL) 2018/2001 taastuvatest energiaallikatest toodetud energia kasutamise edendamise kohta, (1) eriti selle artikli 30 lõiget 4,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Direktiiviga (EL) 2018/2001 on kehtestatud nõuded teatavatele kütustele, nimelt biokütustele, vedelatele biokütustele, biomasskütustele, muust kui bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest valmistatud vedelatele ja gaasilistele kütustele ning ringlussevõetud süsinikupõhistele kütustele, tagamaks, et neid saab direktiivis sätestatud eesmärkide saavutamisel arvesse võtta üksnes juhul, kui need on toodetud säästvalt ja tänu neile jääb fossiilkütustega võrreldes märkimisväärne kasvuhoonegaaside heide tekkimata. Esiteks on direktiivi artiklis 29 sätestatud biokütuste, vedelate biokütuste ja biomasskütuste säästlikkuse ja kasvuhoonegaaside heite vähendamise kriteeriumid ning direktiivi artikliga 26 ja komisjoni delegeeritud määrusega (EL) 2019/807 (2) on kehtestatud kriteeriumid, mille alusel määratakse ühelt poolt kindlaks, milliste biokütuste, vedelate biokütuste või biomasskütuste lähteainete maakasutuse kaudse muutuse risk on suur, ning teiselt poolt määratakse kindlaks, milliseid maakasutuse kaudse muutuse suure riskiga biokütuseid, vedelaid biokütuseid või biomasskütuseid, mis vastavad teatavatele tingimustele, võib sertifitseerida maakasutuse kaudse muutuse väikese riskiga kütustena. Teiseks on direktiivi artikli 25 lõikes 2 sätestatud kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamise kriteeriumid transpordis kasutatavatele muust kui bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest valmistatud vedelatele ja gaasilistele kütustele ning ringlussevõetud süsinikupõhistele kütustele. Kolmandaks nõutakse direktiivi artikli 28 lõikes 2, et ettevõtjad sisestaksid liidu andmebaasi teabe teatavate transpordis kasutatavate taastuvkütuste (biokütused, biogaas ning muust kui bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest valmistatud vedelad ja gaasilised kütused) ja ringlussevõetud süsinikupõhiste kütustega tehtud tehingute säästlikkuse näitajate kohta. |
| --- | --- |

(1)

Direktiiviga (EL) 2018/2001 on kehtestatud nõuded teatavatele kütustele, nimelt biokütustele, vedelatele biokütustele, biomasskütustele, muust kui bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest valmistatud vedelatele ja gaasilistele kütustele ning ringlussevõetud süsinikupõhistele kütustele, tagamaks, et neid saab direktiivis sätestatud eesmärkide saavutamisel arvesse võtta üksnes juhul, kui need on toodetud säästvalt ja tänu neile jääb fossiilkütustega võrreldes märkimisväärne kasvuhoonegaaside heide tekkimata. Esiteks on direktiivi artiklis 29 sätestatud biokütuste, vedelate biokütuste ja biomasskütuste säästlikkuse ja kasvuhoonegaaside heite vähendamise kriteeriumid ning direktiivi artikliga 26 ja komisjoni delegeeritud määrusega (EL) 2019/807 (2) on kehtestatud kriteeriumid, mille alusel määratakse ühelt poolt kindlaks, milliste biokütuste, vedelate biokütuste või biomasskütuste lähteainete maakasutuse kaudse muutuse risk on suur, ning teiselt poolt määratakse kindlaks, milliseid maakasutuse kaudse muutuse suure riskiga biokütuseid, vedelaid biokütuseid või biomasskütuseid, mis vastavad teatavatele tingimustele, võib sertifitseerida maakasutuse kaudse muutuse väikese riskiga kütustena. Teiseks on direktiivi artikli 25 lõikes 2 sätestatud kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamise kriteeriumid transpordis kasutatavatele muust kui bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest valmistatud vedelatele ja gaasilistele kütustele ning ringlussevõetud süsinikupõhistele kütustele. Kolmandaks nõutakse direktiivi artikli 28 lõikes 2, et ettevõtjad sisestaksid liidu andmebaasi teabe teatavate transpordis kasutatavate taastuvkütuste (biokütused, biogaas ning muust kui bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest valmistatud vedelad ja gaasilised kütused) ja ringlussevõetud süsinikupõhiste kütustega tehtud tehingute säästlikkuse näitajate kohta.

| (2) | Direktiivis on sätestatud ka reeglid, kuidas arvutada seda, milline on taastuvelektri osakaal transpordisektori eesmärkide saavutamisel. Eelkõige on direktiivi artikli 27 lõikes 3 sätestatud reeglid sellise arvutuse tegemiseks nii juhul, kui elektrienergiat kasutatakse otse elektrisõidukite käitamiseks, kui ka siis, kui seda kasutatakse muust kui bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest valmistatud vedelate ja gaasiliste transpordikütuste tootmiseks. |
| --- | --- |

(2)

Direktiivis on sätestatud ka reeglid, kuidas arvutada seda, milline on taastuvelektri osakaal transpordisektori eesmärkide saavutamisel. Eelkõige on direktiivi artikli 27 lõikes 3 sätestatud reeglid sellise arvutuse tegemiseks nii juhul, kui elektrienergiat kasutatakse otse elektrisõidukite käitamiseks, kui ka siis, kui seda kasutatakse muust kui bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest valmistatud vedelate ja gaasiliste transpordikütuste tootmiseks.

| (3) | Biokütustele, vedelatele biokütustele, biomasskütustele, muust kui bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest valmistatud vedelatele ja gaasilistele kütustele ning ringlussevõetud süsinikupõhistele kütustele kehtestatud reeglite täitmise kontrollimiseks võivad liikmesriigid kasutada vabatahtlikke kavasid. Vabatahtlikel kavadel on olnud oluline roll tõendite esitamisel selle kohta, et Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2009/28/EÜ (taastuvatest energiaallikatest toodetud energia kasutamise edendamise kohta) (3) sätestatud biokütuste ja vedelate biokütuste säästlikkuse ja kasvuhoonegaaside heite vähendamise kriteeriumid on täidetud. Direktiiviga (EL) 2018/2001 laiendati vabatahtlike kavade rolli. Esiteks võib nendega nüüd tõendada kõigi biomassist toodetud kütuste, sealhulgas gaasiliste ja tahkete kütuste vastavust direktiivis (EL) 2018/2001 sätestatud säästlikkuse kriteeriumidele ning anda täpseid andmeid kasvuhoonegaaside heite vähendamise kohta. Teiseks võib nendega tõendada muust kui bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest valmistatud vedelate ja gaasiliste transpordikütuste ja ringlusevõetud süsinikupõhiste kütuste vastavust kasvuhoonegaaside heite vähendamise kriteeriumidele. Kolmandaks võib nendega tõendada, et järgitakse direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 27 lõikes 3 sätestatud reegleid, mis on kehtestatud taastuvelektri osakaalu arvutamiseks transpordisektoris. Neljandaks võib nendega tõendada, et ettevõtjad sisestavad kooskõlas direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 28 lõikega 4 liidu või riiklikku andmebaasi täpset teavet transpordis kasutatavate taastuvkütuste ja ringlussevõetud süsinikupõhiste kütuste kohta. Viiendaks võib neid kasutada maakasutuse kaudse muutuse väikese riskiga biokütuste, vedelate biokütuste ja biomasskütuste sertifitseerimiseks. Komisjon võib otsustada, et vabatahtlikud riiklikud või rahvusvahelised kavad võivad teenida kõiki või osa neist eesmärkidest. |
| --- | --- |

(3)

Biokütustele, vedelatele biokütustele, biomasskütustele, muust kui bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest valmistatud vedelatele ja gaasilistele kütustele ning ringlussevõetud süsinikupõhistele kütustele kehtestatud reeglite täitmise kontrollimiseks võivad liikmesriigid kasutada vabatahtlikke kavasid. Vabatahtlikel kavadel on olnud oluline roll tõendite esitamisel selle kohta, et Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2009/28/EÜ (taastuvatest energiaallikatest toodetud energia kasutamise edendamise kohta) (3) sätestatud biokütuste ja vedelate biokütuste säästlikkuse ja kasvuhoonegaaside heite vähendamise kriteeriumid on täidetud. Direktiiviga (EL) 2018/2001 laiendati vabatahtlike kavade rolli. Esiteks võib nendega nüüd tõendada kõigi biomassist toodetud kütuste, sealhulgas gaasiliste ja tahkete kütuste vastavust direktiivis (EL) 2018/2001 sätestatud säästlikkuse kriteeriumidele ning anda täpseid andmeid kasvuhoonegaaside heite vähendamise kohta. Teiseks võib nendega tõendada muust kui bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest valmistatud vedelate ja gaasiliste transpordikütuste ja ringlusevõetud süsinikupõhiste kütuste vastavust kasvuhoonegaaside heite vähendamise kriteeriumidele. Kolmandaks võib nendega tõendada, et järgitakse direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 27 lõikes 3 sätestatud reegleid, mis on kehtestatud taastuvelektri osakaalu arvutamiseks transpordisektoris. Neljandaks võib nendega tõendada, et ettevõtjad sisestavad kooskõlas direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 28 lõikega 4 liidu või riiklikku andmebaasi täpset teavet transpordis kasutatavate taastuvkütuste ja ringlussevõetud süsinikupõhiste kütuste kohta. Viiendaks võib neid kasutada maakasutuse kaudse muutuse väikese riskiga biokütuste, vedelate biokütuste ja biomasskütuste sertifitseerimiseks. Komisjon võib otsustada, et vabatahtlikud riiklikud või rahvusvahelised kavad võivad teenida kõiki või osa neist eesmärkidest.

| (4) | Kui ettevõtja esitab tunnustamisotsusega hõlmatud ulatuses tõendid või andmed, mis näitavad säästlikkuse ja kasvuhoonegaaside heite vähendamise kriteeriumide täitmist ja mis on saadud vastavalt komisjoni tunnustatud vabatahtlikule kavale, ei tohiks liikmesriik tarnijalt täiendavaid tõendeid nõuda. |
| --- | --- |

(4)

Kui ettevõtja esitab tunnustamisotsusega hõlmatud ulatuses tõendid või andmed, mis näitavad säästlikkuse ja kasvuhoonegaaside heite vähendamise kriteeriumide täitmist ja mis on saadud vastavalt komisjoni tunnustatud vabatahtlikule kavale, ei tohiks liikmesriik tarnijalt täiendavaid tõendeid nõuda.

| (5) | 28. augustil 2020 esitati komisjonile taotlus tunnustada direktiivi artikli 30 lõike 4 alusel vabatahtlikku kava „KZR INiG“. Selle taotluse alusel andis komisjon kavale hinnangu, milles tehti kindlaks mõned muutmist vajavad küsimused. 25. juunil 2021. aastal uuesti esitatud kavas käsitleti neid küsimusi õigesti. See kava hõlmab kõiki lähteaineid, sh jäätmeid ja jääke ning kogu järelevalveahelat (biometaani puhul kuni tootmisüksuseni). |
| --- | --- |

(5)

28. augustil 2020 esitati komisjonile taotlus tunnustada direktiivi artikli 30 lõike 4 alusel vabatahtlikku kava „KZR INiG“. Selle taotluse alusel andis komisjon kavale hinnangu, milles tehti kindlaks mõned muutmist vajavad küsimused. 25. juunil 2021. aastal uuesti esitatud kavas käsitleti neid küsimusi õigesti. See kava hõlmab kõiki lähteaineid, sh jäätmeid ja jääke ning kogu järelevalveahelat (biometaani puhul kuni tootmisüksuseni).

| (6) | See hõlmab direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 29 lõigetes 2–5 sätestatud säästlikkuskriteeriume nõuetekohaselt ja sisaldab samas ka täpseid andmeid direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 29 lõike 10 kohase kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamise kohta ning sellega rakendatakse massibilansi meetodit kooskõlas direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 30 lõigetes 1 ja 2 sätestatud nõuetega. Hindamisel ei võetud arvesse direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 30 lõike 8 kohaselt vastu võetavat tulevast rakendusakti säästlikkuse ja kasvuhoonegaaside heite vähendamise kriteeriumide ning maakasutuse kaudse muutuse väikese riski kriteeriumide kontrollimise eeskirjade kohta ega delegeeritud õigusakte, mis võetakse vastu kooskõlas direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 28 lõikega 5. Seetõttu hinnatakse vabatahtlikku kava „KZR INiG“ uuesti, kui sellised rakendusaktid ja delegeeritud õigusaktid vastu võetakse. |
| --- | --- |

(6)

See hõlmab direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 29 lõigetes 2–5 sätestatud säästlikkuskriteeriume nõuetekohaselt ja sisaldab samas ka täpseid andmeid direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 29 lõike 10 kohase kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamise kohta ning sellega rakendatakse massibilansi meetodit kooskõlas direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 30 lõigetes 1 ja 2 sätestatud nõuetega. Hindamisel ei võetud arvesse direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 30 lõike 8 kohaselt vastu võetavat tulevast rakendusakti säästlikkuse ja kasvuhoonegaaside heite vähendamise kriteeriumide ning maakasutuse kaudse muutuse väikese riski kriteeriumide kontrollimise eeskirjade kohta ega delegeeritud õigusakte, mis võetakse vastu kooskõlas direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 28 lõikega 5. Seetõttu hinnatakse vabatahtlikku kava „KZR INiG“ uuesti, kui sellised rakendusaktid ja delegeeritud õigusaktid vastu võetakse.

| (7) | Vabatahtliku kava „KZR INiG“ hindamise käigus leiti, et see vastab nõuetekohastele usaldusväärsuse, läbipaistvuse ja sõltumatu auditi standarditele ning selles järgitakse direktiivi (EL) 2018/2001 V ja VI lisas esitatud metodoloogilisi nõudeid. |
| --- | --- |

(7)

Vabatahtliku kava „KZR INiG“ hindamise käigus leiti, et see vastab nõuetekohastele usaldusväärsuse, läbipaistvuse ja sõltumatu auditi standarditele ning selles järgitakse direktiivi (EL) 2018/2001 V ja VI lisas esitatud metodoloogilisi nõudeid.

| (8) | Tunnustatud kava tuleks teha kättesaadavaks komisjoni EUROPA veebisaidil vabatahtlike kavade jaotises. |
| --- | --- |

(8)

Tunnustatud kava tuleks teha kättesaadavaks komisjoni EUROPA veebisaidil vabatahtlike kavade jaotises.

| (9) | Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas biokütuste, vedelate biokütuste ja biomasskütuste säästlikkuse komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(9)

Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas biokütuste, vedelate biokütuste ja biomasskütuste säästlikkuse komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Vabatahtliku kavaga „KZR INiG“ (edaspidi „kava“), mis esitati komisjonile tunnustamiseks 25. juunil 2021, tõendatakse kava alusel auditeeritud kütuste puhul järgmist:

| a) | biokütuste, vedelate biokütuste ja biomasskütuste saadetised vastavad direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 29 lõigetes 2–5 ja 10 sätestatud säästlikkuse kriteeriumidele; |
| --- | --- |

a)

biokütuste, vedelate biokütuste ja biomasskütuste saadetised vastavad direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 29 lõigetes 2–5 ja 10 sätestatud säästlikkuse kriteeriumidele;

| b) | ettevõtjad järgivad nõuet sisestada kooskõlas direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 28 lõikega 4 liidu või riiklikku andmebaasi täpset teavet transpordis kasutatavate taastuvkütuste ja ringlussevõetud süsinikupõhiste kütuste kohta. |
| --- | --- |

b)

ettevõtjad järgivad nõuet sisestada kooskõlas direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 28 lõikega 4 liidu või riiklikku andmebaasi täpset teavet transpordis kasutatavate taastuvkütuste ja ringlussevõetud süsinikupõhiste kütuste kohta.

Samuti sisaldab kava täpseid andmeid direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 29 lõike 10 kohase kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamise kohta niivõrd, kuivõrd sellega tagatakse, et järelevalveahela alguses asuvatelt ettevõtjatelt pärinev kogu asjakohane teave edastatakse järelevalveahela lõpuosas olevatele ettevõtjatele.

Artikkel 2

Otsus kehtib viis aastat alates selle jõustumisest. Juhul kui komisjonile 25. juunil 2021 tunnustamiseks esitatud kava sisu muudetakse selliselt, et see võib mõjutada käesoleva otsuse alust, tuleb sellistest muudatustest komisjonile viivitamata teatada. Komisjon hindab teatatud muudatusi, et teha kindlaks, kas kava hõlmab endiselt piisaval määral neid säästlikkuse kriteeriume, mille alusel seda tunnustatakse.

Artikkel 3

Komisjon võib käesoleva otsuse kehtetuks tunnistada muu hulgas siis, kui:

| a) | on selgelt tõendatud, et kavaga ei ole rakendatud käesoleva otsuse seisukohast olulisi aspekte, või kui kõnealuste aspektide osas on toimunud raskeid ja struktuurseid rikkumisi; |
| --- | --- |

a)

on selgelt tõendatud, et kavaga ei ole rakendatud käesoleva otsuse seisukohast olulisi aspekte, või kui kõnealuste aspektide osas on toimunud raskeid ja struktuurseid rikkumisi;

| b) | kava raames ei esitata komisjonile direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 30 lõike 5 kohaseid iga-aastaseid aruandeid; |
| --- | --- |

b)

kava raames ei esitata komisjonile direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 30 lõike 5 kohaseid iga-aastaseid aruandeid;

| c) | kui kavaga ei rakendata sõltumatu auditi standardeid ja muid nõudeid, mis on sätestatud direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 30 lõikes 8 osutatud rakendusaktides, või kava muude elementide parandusi, mida peetakse jätkuva tunnustamise seisukohast oluliseks. |
| --- | --- |

c)

kui kavaga ei rakendata sõltumatu auditi standardeid ja muid nõudeid, mis on sätestatud direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 30 lõikes 8 osutatud rakendusaktides, või kava muude elementide parandusi, mida peetakse jätkuva tunnustamise seisukohast oluliseks.

Artikkel 4

Käesolev otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Brüssel, 8. aprill 2022

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 328, 21.12.2018, lk 82.

1

(2)  Komisjoni 13. märtsi 2019. aasta delegeeritud määrus (EL) 2019/807, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2018/2001 selliste maakasutuse kaudse muutuse suure riskiga lähteainete kindlaksmääramise osas, mille tootmise ala on märkimisväärselt laienenud suure süsinikuvaruga maale, ning maakasutuse kaudse muutuse väikese riskiga biokütuste, vedelate biokütuste ja biomasskütuste sertifitseerimise osas (ELT L 133, 21.5.2019, lk 1).

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2009. aasta direktiiv 2009/28/EÜ taastuvatest energiaallikatest toodetud energia kasutamise edendamise kohta ning direktiivide 2001/77/EÜ ja 2003/30/EÜ muutmise ja hilisema kehtetuks tunnistamise kohta (ELT L 140, 5.6.2009, lk 16).

3

---

| 12.4.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 114/188 |
| --- | --- | --- | --- |

12.4.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 114/188

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS (EL) 2022/604,

8. aprill 2022,

vabatahtliku kava „Red Tractor Farm Assurance Crops and Sugar Beet Scheme“ tunnustamise kohta Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis (EL) 2018/2001 biokütuste, vedelate biokütuste, biomasskütuste, muust kui bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest valmistatud vedelate ja gaasiliste kütuste ning ringlussevõetud süsinikupõhiste kütuste jaoks sätestatud nõuete täitmise tõendamisel

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2018. aasta direktiivi (EL) 2018/2001 taastuvatest energiaallikatest toodetud energia kasutamise edendamise kohta, (1) eriti selle artikli 30 lõiget 4,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Direktiiviga (EL) 2018/2001 on kehtestatud nõuded teatavatele kütustele, nimelt biokütustele, vedelatele biokütustele, biomasskütustele, muust kui bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest valmistatud vedelatele ja gaasilistele kütustele ning ringlussevõetud süsinikupõhistele kütustele, tagamaks, et neid saab direktiivis sätestatud eesmärkide saavutamisel arvesse võtta üksnes juhul, kui need on toodetud säästvalt ja tänu neile jääb fossiilkütustega võrreldes märkimisväärne kasvuhoonegaaside heide tekkimata. Esiteks on direktiivi artiklis 29 sätestatud biokütuste, vedelate biokütuste ja biomasskütuste säästlikkuse ja kasvuhoonegaaside heite vähendamise kriteeriumid ning direktiivi artikliga 26 ja komisjoni delegeeritud määrusega (EL) 2019/807 (2) on kehtestatud kriteeriumid, mille alusel määratakse ühelt poolt kindlaks, milliste biokütuste, vedelate biokütuste või biomasskütuste lähteainete maakasutuse kaudse muutuse risk on suur, ning teiselt poolt määratakse kindlaks, milliseid maakasutuse kaudse muutuse suure riskiga biokütuseid, vedelaid biokütuseid või biomasskütuseid, mis vastavad teatavatele tingimustele, võib sertifitseerida maakasutuse kaudse muutuse väikese riskiga kütustena. Teiseks on direktiivi artikli 25 lõikes 2 sätestatud kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamise kriteeriumid transpordis kasutatavatele muust kui bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest valmistatud vedelatele ja gaasilistele kütustele ning ringlussevõetud süsinikupõhistele kütustele. Kolmandaks nõutakse direktiivi artikli 28 lõikes 2, et ettevõtjad sisestaksid liidu andmebaasi teabe transpordis kasutatavate taastuvkütuste (biokütused, biogaas ning muust kui bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest valmistatud vedelad ja gaasilised kütused) ja ringlussevõetud süsinikupõhiste kütustega tehtud tehingute säästlikkuse näitajate kohta. |
| --- | --- |

(1)

Direktiiviga (EL) 2018/2001 on kehtestatud nõuded teatavatele kütustele, nimelt biokütustele, vedelatele biokütustele, biomasskütustele, muust kui bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest valmistatud vedelatele ja gaasilistele kütustele ning ringlussevõetud süsinikupõhistele kütustele, tagamaks, et neid saab direktiivis sätestatud eesmärkide saavutamisel arvesse võtta üksnes juhul, kui need on toodetud säästvalt ja tänu neile jääb fossiilkütustega võrreldes märkimisväärne kasvuhoonegaaside heide tekkimata. Esiteks on direktiivi artiklis 29 sätestatud biokütuste, vedelate biokütuste ja biomasskütuste säästlikkuse ja kasvuhoonegaaside heite vähendamise kriteeriumid ning direktiivi artikliga 26 ja komisjoni delegeeritud määrusega (EL) 2019/807 (2) on kehtestatud kriteeriumid, mille alusel määratakse ühelt poolt kindlaks, milliste biokütuste, vedelate biokütuste või biomasskütuste lähteainete maakasutuse kaudse muutuse risk on suur, ning teiselt poolt määratakse kindlaks, milliseid maakasutuse kaudse muutuse suure riskiga biokütuseid, vedelaid biokütuseid või biomasskütuseid, mis vastavad teatavatele tingimustele, võib sertifitseerida maakasutuse kaudse muutuse väikese riskiga kütustena. Teiseks on direktiivi artikli 25 lõikes 2 sätestatud kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamise kriteeriumid transpordis kasutatavatele muust kui bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest valmistatud vedelatele ja gaasilistele kütustele ning ringlussevõetud süsinikupõhistele kütustele. Kolmandaks nõutakse direktiivi artikli 28 lõikes 2, et ettevõtjad sisestaksid liidu andmebaasi teabe transpordis kasutatavate taastuvkütuste (biokütused, biogaas ning muust kui bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest valmistatud vedelad ja gaasilised kütused) ja ringlussevõetud süsinikupõhiste kütustega tehtud tehingute säästlikkuse näitajate kohta.

| (2) | Direktiivis on sätestatud ka reeglid, kuidas arvutada seda, milline on taastuvelektri osakaal transpordisektori eesmärkide saavutamisel. Eelkõige on direktiivi artikli 27 lõikes 3 sätestatud reeglid sellise arvutuse tegemiseks nii juhul, kui elektrienergiat kasutatakse otse elektrisõidukite käitamiseks, kui ka siis, kui seda kasutatakse muust kui bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest valmistatud vedelate ja gaasiliste transpordikütuste tootmiseks. |
| --- | --- |

(2)

Direktiivis on sätestatud ka reeglid, kuidas arvutada seda, milline on taastuvelektri osakaal transpordisektori eesmärkide saavutamisel. Eelkõige on direktiivi artikli 27 lõikes 3 sätestatud reeglid sellise arvutuse tegemiseks nii juhul, kui elektrienergiat kasutatakse otse elektrisõidukite käitamiseks, kui ka siis, kui seda kasutatakse muust kui bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest valmistatud vedelate ja gaasiliste transpordikütuste tootmiseks.

| (3) | Biokütustele, vedelatele biokütustele, biomasskütustele, muust kui bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest valmistatud vedelatele ja gaasilistele kütustele ning ringlussevõetud süsinikupõhistele kütustele kehtestatud reeglite täitmise kontrollimiseks võivad liikmesriigid kasutada vabatahtlikke kavasid. Vabatahtlikel kavadel on olnud oluline roll tõendite esitamisel selle kohta, et Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2009/28/EÜ (3) sätestatud biokütuste ja vedelate biokütuste säästlikkuse ja kasvuhoonegaaside heite vähendamise kriteeriumid on täidetud. Direktiiviga (EL) 2018/2001 laiendati vabatahtlike kavade rolli. Esiteks võib nendega nüüd tõendada kõigi biomassist toodetud kütuste, sealhulgas gaasiliste ja tahkete kütuste vastavust direktiivis (EL) 2018/2001 sätestatud säästlikkuse kriteeriumidele ning anda täpseid andmeid kasvuhoonegaaside heite vähendamise kohta. Teiseks võib nendega tõendada muust kui bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest valmistatud vedelate ja gaasiliste transpordikütuste ja ringlusevõetud süsinikupõhiste kütuste vastavust kasvuhoonegaaside heite vähendamise kriteeriumidele. Kolmandaks võib nendega tõendada, et järgitakse direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 27 lõikes 3 sätestatud reegleid, mis on kehtestatud taastuvelektri osakaalu arvutamiseks transpordisektoris. Neljandaks võib nendega tõendada, et ettevõtjad sisestavad kooskõlas direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 28 lõikega 4 liidu või riiklikku andmebaasi täpset teavet teatavate transpordis kasutatavate taastuvkütuste ja ringlussevõetud süsinikupõhiste kütuste kohta. Viiendaks võib neid kasutada maakasutuse kaudse muutuse väikese riskiga biokütuste, vedelate biokütuste ja biomasskütuste sertifitseerimiseks. Komisjon võib otsustada, et vabatahtlikud riiklikud või rahvusvahelised kavad võivad teenida kõiki või osa neist eesmärkidest. |
| --- | --- |

(3)

Biokütustele, vedelatele biokütustele, biomasskütustele, muust kui bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest valmistatud vedelatele ja gaasilistele kütustele ning ringlussevõetud süsinikupõhistele kütustele kehtestatud reeglite täitmise kontrollimiseks võivad liikmesriigid kasutada vabatahtlikke kavasid. Vabatahtlikel kavadel on olnud oluline roll tõendite esitamisel selle kohta, et Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2009/28/EÜ (3) sätestatud biokütuste ja vedelate biokütuste säästlikkuse ja kasvuhoonegaaside heite vähendamise kriteeriumid on täidetud. Direktiiviga (EL) 2018/2001 laiendati vabatahtlike kavade rolli. Esiteks võib nendega nüüd tõendada kõigi biomassist toodetud kütuste, sealhulgas gaasiliste ja tahkete kütuste vastavust direktiivis (EL) 2018/2001 sätestatud säästlikkuse kriteeriumidele ning anda täpseid andmeid kasvuhoonegaaside heite vähendamise kohta. Teiseks võib nendega tõendada muust kui bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest valmistatud vedelate ja gaasiliste transpordikütuste ja ringlusevõetud süsinikupõhiste kütuste vastavust kasvuhoonegaaside heite vähendamise kriteeriumidele. Kolmandaks võib nendega tõendada, et järgitakse direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 27 lõikes 3 sätestatud reegleid, mis on kehtestatud taastuvelektri osakaalu arvutamiseks transpordisektoris. Neljandaks võib nendega tõendada, et ettevõtjad sisestavad kooskõlas direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 28 lõikega 4 liidu või riiklikku andmebaasi täpset teavet teatavate transpordis kasutatavate taastuvkütuste ja ringlussevõetud süsinikupõhiste kütuste kohta. Viiendaks võib neid kasutada maakasutuse kaudse muutuse väikese riskiga biokütuste, vedelate biokütuste ja biomasskütuste sertifitseerimiseks. Komisjon võib otsustada, et vabatahtlikud riiklikud või rahvusvahelised kavad võivad teenida kõiki või osa neist eesmärkidest.

| (4) | Kui ettevõtja esitab tunnustamisotsusega hõlmatud ulatuses tõendid või andmed, mis näitavad säästlikkuse ja kasvuhoonegaaside heite vähendamise kriteeriumide täitmist ja mis on saadud vastavalt komisjoni tunnustatud vabatahtlikule kavale, ei tohiks liikmesriik tarnijalt täiendavaid tõendeid nõuda. |
| --- | --- |

(4)

Kui ettevõtja esitab tunnustamisotsusega hõlmatud ulatuses tõendid või andmed, mis näitavad säästlikkuse ja kasvuhoonegaaside heite vähendamise kriteeriumide täitmist ja mis on saadud vastavalt komisjoni tunnustatud vabatahtlikule kavale, ei tohiks liikmesriik tarnijalt täiendavaid tõendeid nõuda.

| (5) | 24. veebruaril 2021 esitati komisjonile taotlus tunnustada direktiivi artikli 30 lõike 4 alusel vabatahtlikku kava „Red Tractor Farm Assurance Crops and Sugar Beet Scheme“. Selle taotluse alusel andis komisjon kavale hinnangu, milles tehti kindlaks mõned muutmist vajavad küsimused. 23. juunil 2021. aastal uuesti esitatud kavas käsitleti neid küsimusi õigesti. Kavas käsitletakse Ühendkuningriigis toodetavaid biokütuseid, mida saadakse seguna kasvatamiseks sobivatest põllumajanduskultuuridest ja suhkrupeedist (välja arvatud jäätmed ja jäägid), alates põllumajandusettevõtte väravast kuni põllumajandusliku biomassi esimese tarnekohani. |
| --- | --- |

(5)

24. veebruaril 2021 esitati komisjonile taotlus tunnustada direktiivi artikli 30 lõike 4 alusel vabatahtlikku kava „Red Tractor Farm Assurance Crops and Sugar Beet Scheme“. Selle taotluse alusel andis komisjon kavale hinnangu, milles tehti kindlaks mõned muutmist vajavad küsimused. 23. juunil 2021. aastal uuesti esitatud kavas käsitleti neid küsimusi õigesti. Kavas käsitletakse Ühendkuningriigis toodetavaid biokütuseid, mida saadakse seguna kasvatamiseks sobivatest põllumajanduskultuuridest ja suhkrupeedist (välja arvatud jäätmed ja jäägid), alates põllumajandusettevõtte väravast kuni põllumajandusliku biomassi esimese tarnekohani.

| (6) | Vabatahtliku kava „Red Tractor Farm Assurance Crops and Sugar Beet Scheme“ hindamisel leidis komisjon, et see hõlmab direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 29 lõigetes 3–5 sätestatud säästlikkuskriteeriume nõuetekohaselt ning sellega rakendatakse massibilansi meetodit kooskõlas direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 30 lõigetes 1 ja 2 sätestatud nõuetega. Direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 29 lõike 10 kohaldamisel ettevõtjate kasvuhoonegaaside heite vähendamise kriteeriumidele vastavuse kontrollimine ei kuulu „Red Tractor Farm Assurance Crops and Sugar Beet Scheme“ sertifitseerimise kohaldamisalasse. Hindamisel ei võetud arvesse direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 30 lõike 8 kohaselt vastu võetavat tulevast rakendusakti säästlikkuse ja kasvuhoonegaaside heite vähendamise kriteeriumide ning maakasutuse kaudse muutuse väikese riski kriteeriumide kontrollimise eeskirjade kohta. Seepärast hinnatakse sellise rakendusakti vastuvõtmisel „Red Tractor Farm Assurance Crops and Sugar Beet Scheme“ kava uuesti. |
| --- | --- |

(6)

Vabatahtliku kava „Red Tractor Farm Assurance Crops and Sugar Beet Scheme“ hindamisel leidis komisjon, et see hõlmab direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 29 lõigetes 3–5 sätestatud säästlikkuskriteeriume nõuetekohaselt ning sellega rakendatakse massibilansi meetodit kooskõlas direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 30 lõigetes 1 ja 2 sätestatud nõuetega. Direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 29 lõike 10 kohaldamisel ettevõtjate kasvuhoonegaaside heite vähendamise kriteeriumidele vastavuse kontrollimine ei kuulu „Red Tractor Farm Assurance Crops and Sugar Beet Scheme“ sertifitseerimise kohaldamisalasse. Hindamisel ei võetud arvesse direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 30 lõike 8 kohaselt vastu võetavat tulevast rakendusakti säästlikkuse ja kasvuhoonegaaside heite vähendamise kriteeriumide ning maakasutuse kaudse muutuse väikese riski kriteeriumide kontrollimise eeskirjade kohta. Seepärast hinnatakse sellise rakendusakti vastuvõtmisel „Red Tractor Farm Assurance Crops and Sugar Beet Scheme“ kava uuesti.

| (7) | Vabatahtliku kava „Red Tractor Farm Assurance Crops and Sugar Beet Scheme“ hindamisel leiti, et see vastab asjakohastele usaldusväärsuse, läbipaistvuse ja sõltumatu auditi standarditele kooskõlas direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 30 lõikega 8. |
| --- | --- |

(7)

Vabatahtliku kava „Red Tractor Farm Assurance Crops and Sugar Beet Scheme“ hindamisel leiti, et see vastab asjakohastele usaldusväärsuse, läbipaistvuse ja sõltumatu auditi standarditele kooskõlas direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 30 lõikega 8.

| (8) | Tunnustatud kava tuleks teha kättesaadavaks komisjoni EUROPA veebisaidil vabatahtlike kavade jaotises. |
| --- | --- |

(8)

Tunnustatud kava tuleks teha kättesaadavaks komisjoni EUROPA veebisaidil vabatahtlike kavade jaotises.

| (9) | Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas biokütuste, vedelate biokütuste ja biomasskütuste säästlikkuse komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(9)

Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas biokütuste, vedelate biokütuste ja biomasskütuste säästlikkuse komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Vabatahtliku kavaga „Red Tractor“ (edaspidi „kava“), mis esitati komisjonile tunnustamiseks 23. juunil 2021, tõendatakse kava alusel auditeeritud kütuste puhul järgmist:

| a) | biokütuste saadetised vastavad direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 29 lõigetes 3–5 sätestatud säästlikkuse kriteeriumidele; |
| --- | --- |

a)

biokütuste saadetised vastavad direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 29 lõigetes 3–5 sätestatud säästlikkuse kriteeriumidele;

| b) | ettevõtjad järgivad nõuet sisestada kooskõlas direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 28 lõikega 4 liidu või riiklikku andmebaasi täpset teavet transpordis kasutatavate taastuvkütuste ja ringlussevõetud süsinikupõhiste kütuste kohta. |
| --- | --- |

b)

ettevõtjad järgivad nõuet sisestada kooskõlas direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 28 lõikega 4 liidu või riiklikku andmebaasi täpset teavet transpordis kasutatavate taastuvkütuste ja ringlussevõetud süsinikupõhiste kütuste kohta.

Artikkel 2

Otsus kehtib viis aastat alates selle jõustumisest. Juhul kui komisjonile 23. juunil 2021 tunnustamiseks esitatud kava sisu muudetakse selliselt, et see võib mõjutada käesoleva otsuse alust, tuleb sellistest muudatustest komisjonile viivitamata teatada. Komisjon hindab teatatud muudatusi, et teha kindlaks, kas kava hõlmab endiselt piisaval määral neid säästlikkuse kriteeriume, mille alusel seda tunnustatakse.

Artikkel 3

Komisjon võib käesoleva otsuse kehtetuks tunnistada muu hulgas siis, kui:

| a) | on selgelt tõendatud, et kavaga ei ole rakendatud käesoleva otsuse seisukohast olulisi aspekte, või kui kõnealuste aspektide osas on toimunud raskeid ja struktuurseid rikkumisi; |
| --- | --- |

a)

on selgelt tõendatud, et kavaga ei ole rakendatud käesoleva otsuse seisukohast olulisi aspekte, või kui kõnealuste aspektide osas on toimunud raskeid ja struktuurseid rikkumisi;

| b) | kava raames ei esitata komisjonile direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 30 lõike 5 kohaseid iga-aastaseid aruandeid; |
| --- | --- |

b)

kava raames ei esitata komisjonile direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 30 lõike 5 kohaseid iga-aastaseid aruandeid;

| c) | kui kavaga ei rakendata sõltumatu auditi standardeid ja muid nõudeid, mis on sätestatud direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 30 lõikes 8 osutatud rakendusaktides, või kava muude elementide parandusi, mida peetakse jätkuva tunnustamise seisukohast oluliseks. |
| --- | --- |

c)

kui kavaga ei rakendata sõltumatu auditi standardeid ja muid nõudeid, mis on sätestatud direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 30 lõikes 8 osutatud rakendusaktides, või kava muude elementide parandusi, mida peetakse jätkuva tunnustamise seisukohast oluliseks.

Artikkel 4

Käesolev otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Brüssel, 8. aprill 2022

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 328, 21.12.2018, lk 82.

1

(2)  Komisjoni 13. märtsi 2019. aasta delegeeritud määrus (EL) 2019/807, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2018/2001 selliste maakasutuse kaudse muutuse suure riskiga lähteainete kindlaksmääramise osas, mille tootmise ala on märkimisväärselt laienenud suure süsinikuvaruga maale, ning maakasutuse kaudse muutuse väikese riskiga biokütuste, vedelate biokütuste ja biomasskütuste sertifitseerimise osas (ELT L 133, 21.5.2019, lk 1).

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2009. aasta direktiiv 2009/28/EÜ taastuvatest energiaallikatest toodetud energia kasutamise edendamise kohta ning direktiivide 2001/77/EÜ ja 2003/30/EÜ muutmise ja hilisema kehtetuks tunnistamise kohta (ELT L 140, 5.6.2009, lk 16).

3

---

| 12.4.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 114/191 |
| --- | --- | --- | --- |

12.4.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 114/191

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS (EL) 2022/605,

8. aprill 2022,

vabatahtliku kava „REDcert-EU“ tunnustamise kohta Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis (EL) 2018/2001 biokütuste, vedelate biokütuste, biomasskütuste, muust kui bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest valmistatud vedelate ja gaasiliste kütuste ning ringlussevõetud süsinikupõhiste kütuste jaoks sätestatud nõuete täitmise tõendamisel

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2018. aasta direktiivi (EL) 2018/2001 taastuvatest energiaallikatest toodetud energia kasutamise edendamise kohta, (1) eriti selle artikli 30 lõiget 4,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Direktiiviga (EL) 2018/2001 on kehtestatud nõuded teatavatele kütustele, nimelt biokütustele, vedelatele biokütustele, biomasskütustele, muust kui bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest valmistatud vedelatele ja gaasilistele kütustele ning ringlussevõetud süsinikupõhistele kütustele, tagamaks, et neid saab direktiivis sätestatud eesmärkide saavutamisel arvesse võtta üksnes juhul, kui need on toodetud säästvalt ja tänu neile jääb fossiilkütustega võrreldes märkimisväärne kasvuhoonegaaside heide tekkimata. Esiteks on direktiivi artiklis 29 sätestatud biokütuste, vedelate biokütuste ja biomasskütuste säästlikkuse ja kasvuhoonegaaside heite vähendamise kriteeriumid ning direktiivi artikliga 26 ja komisjoni delegeeritud määrusega (EL) 2019/807 (2) on kehtestatud kriteeriumid, mille alusel määratakse ühelt poolt kindlaks, milliste biokütuste, vedelate biokütuste või biomasskütuste lähteainete maakasutuse kaudse muutuse risk on suur, ning teiselt poolt määratakse kindlaks, milliseid maakasutuse kaudse muutuse suure riskiga biokütuseid, vedelaid biokütuseid või biomasskütuseid, mis vastavad teatavatele tingimustele, võib sertifitseerida maakasutuse kaudse muutuse väikese riskiga kütustena. Teiseks on direktiivi artikli 25 lõikes 2 sätestatud kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamise kriteeriumid transpordis kasutatavatele muust kui bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest valmistatud vedelatele ja gaasilistele kütustele ning ringlussevõetud süsinikupõhistele kütustele. Kolmandaks nõutakse direktiivi artikli 28 lõikes 2, et ettevõtjad sisestaksid liidu andmebaasi teabe transpordis kasutatavate taastuvkütuste (biokütused, biogaas ning muust kui bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest valmistatud vedelad ja gaasilised kütused) ja ringlussevõetud süsinikupõhiste kütustega tehtud tehingute säästlikkuse näitajate kohta. |
| --- | --- |

(1)

Direktiiviga (EL) 2018/2001 on kehtestatud nõuded teatavatele kütustele, nimelt biokütustele, vedelatele biokütustele, biomasskütustele, muust kui bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest valmistatud vedelatele ja gaasilistele kütustele ning ringlussevõetud süsinikupõhistele kütustele, tagamaks, et neid saab direktiivis sätestatud eesmärkide saavutamisel arvesse võtta üksnes juhul, kui need on toodetud säästvalt ja tänu neile jääb fossiilkütustega võrreldes märkimisväärne kasvuhoonegaaside heide tekkimata. Esiteks on direktiivi artiklis 29 sätestatud biokütuste, vedelate biokütuste ja biomasskütuste säästlikkuse ja kasvuhoonegaaside heite vähendamise kriteeriumid ning direktiivi artikliga 26 ja komisjoni delegeeritud määrusega (EL) 2019/807 (2) on kehtestatud kriteeriumid, mille alusel määratakse ühelt poolt kindlaks, milliste biokütuste, vedelate biokütuste või biomasskütuste lähteainete maakasutuse kaudse muutuse risk on suur, ning teiselt poolt määratakse kindlaks, milliseid maakasutuse kaudse muutuse suure riskiga biokütuseid, vedelaid biokütuseid või biomasskütuseid, mis vastavad teatavatele tingimustele, võib sertifitseerida maakasutuse kaudse muutuse väikese riskiga kütustena. Teiseks on direktiivi artikli 25 lõikes 2 sätestatud kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamise kriteeriumid transpordis kasutatavatele muust kui bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest valmistatud vedelatele ja gaasilistele kütustele ning ringlussevõetud süsinikupõhistele kütustele. Kolmandaks nõutakse direktiivi artikli 28 lõikes 2, et ettevõtjad sisestaksid liidu andmebaasi teabe transpordis kasutatavate taastuvkütuste (biokütused, biogaas ning muust kui bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest valmistatud vedelad ja gaasilised kütused) ja ringlussevõetud süsinikupõhiste kütustega tehtud tehingute säästlikkuse näitajate kohta.

| (2) | Direktiivis on sätestatud ka reeglid, kuidas arvutada seda, milline on taastuvelektri osakaal transpordisektori eesmärkide saavutamisel. Eelkõige on direktiivi artikli 27 lõikes 3 sätestatud reeglid sellise arvutuse tegemiseks nii juhul, kui elektrienergiat kasutatakse otse elektrisõidukite käitamiseks, kui ka siis, kui seda kasutatakse muust kui bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest valmistatud vedelate ja gaasiliste transpordikütuste tootmiseks. |
| --- | --- |

(2)

Direktiivis on sätestatud ka reeglid, kuidas arvutada seda, milline on taastuvelektri osakaal transpordisektori eesmärkide saavutamisel. Eelkõige on direktiivi artikli 27 lõikes 3 sätestatud reeglid sellise arvutuse tegemiseks nii juhul, kui elektrienergiat kasutatakse otse elektrisõidukite käitamiseks, kui ka siis, kui seda kasutatakse muust kui bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest valmistatud vedelate ja gaasiliste transpordikütuste tootmiseks.

| (3) | Biokütustele, vedelatele biokütustele, biomasskütustele, muust kui bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest valmistatud vedelatele ja gaasilistele kütustele ning ringlussevõetud süsinikupõhistele kütustele kehtestatud reeglite täitmise kontrollimiseks võivad liikmesriigid kasutada vabatahtlikke kavasid. Vabatahtlikel kavadel on olnud oluline roll tõendite esitamisel selle kohta, et Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2009/28/EÜ (3) sätestatud biokütuste ja vedelate biokütuste säästlikkuse ja kasvuhoonegaaside heite vähendamise kriteeriumid on täidetud. Direktiiviga (EL) 2018/2001 laiendati vabatahtlike kavade rolli. Esiteks võib nendega nüüd tõendada kõigi biomassist toodetud kütuste, sealhulgas gaasiliste ja tahkete kütuste vastavust direktiivis (EL) 2018/2001 sätestatud säästlikkuse kriteeriumidele ning anda täpseid andmeid kasvuhoonegaaside heite vähendamise kohta. Teiseks võib nendega tõendada muust kui bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest valmistatud vedelate ja gaasiliste transpordikütuste ja ringlusevõetud süsinikupõhiste kütuste vastavust kasvuhoonegaaside heite vähendamise kriteeriumidele. Kolmandaks võib nendega tõendada, et järgitakse direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 27 lõikes 3 sätestatud reegleid, mis on kehtestatud taastuvelektri osakaalu arvutamiseks transpordisektoris. Neljandaks võib nendega tõendada, et ettevõtjad sisestavad kooskõlas direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 28 lõikega 4 liidu või riiklikku andmebaasi täpset teavet teatavate transpordis kasutatavate taastuvkütuste ja ringlussevõetud süsinikupõhiste kütuste kohta. Viiendaks võib neid kasutada maakasutuse kaudse muutuse väikese riskiga biokütuste, vedelate biokütuste ja biomasskütuste sertifitseerimiseks. Komisjon võib otsustada, et vabatahtlikud riiklikud või rahvusvahelised kavad võivad teenida kõiki või osa neist eesmärkidest. |
| --- | --- |

(3)

Biokütustele, vedelatele biokütustele, biomasskütustele, muust kui bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest valmistatud vedelatele ja gaasilistele kütustele ning ringlussevõetud süsinikupõhistele kütustele kehtestatud reeglite täitmise kontrollimiseks võivad liikmesriigid kasutada vabatahtlikke kavasid. Vabatahtlikel kavadel on olnud oluline roll tõendite esitamisel selle kohta, et Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2009/28/EÜ (3) sätestatud biokütuste ja vedelate biokütuste säästlikkuse ja kasvuhoonegaaside heite vähendamise kriteeriumid on täidetud. Direktiiviga (EL) 2018/2001 laiendati vabatahtlike kavade rolli. Esiteks võib nendega nüüd tõendada kõigi biomassist toodetud kütuste, sealhulgas gaasiliste ja tahkete kütuste vastavust direktiivis (EL) 2018/2001 sätestatud säästlikkuse kriteeriumidele ning anda täpseid andmeid kasvuhoonegaaside heite vähendamise kohta. Teiseks võib nendega tõendada muust kui bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest valmistatud vedelate ja gaasiliste transpordikütuste ja ringlusevõetud süsinikupõhiste kütuste vastavust kasvuhoonegaaside heite vähendamise kriteeriumidele. Kolmandaks võib nendega tõendada, et järgitakse direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 27 lõikes 3 sätestatud reegleid, mis on kehtestatud taastuvelektri osakaalu arvutamiseks transpordisektoris. Neljandaks võib nendega tõendada, et ettevõtjad sisestavad kooskõlas direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 28 lõikega 4 liidu või riiklikku andmebaasi täpset teavet teatavate transpordis kasutatavate taastuvkütuste ja ringlussevõetud süsinikupõhiste kütuste kohta. Viiendaks võib neid kasutada maakasutuse kaudse muutuse väikese riskiga biokütuste, vedelate biokütuste ja biomasskütuste sertifitseerimiseks. Komisjon võib otsustada, et vabatahtlikud riiklikud või rahvusvahelised kavad võivad teenida kõiki või osa neist eesmärkidest.

| (4) | Kui ettevõtja esitab tunnustamisotsusega hõlmatud ulatuses tõendid või andmed, mis näitavad säästlikkuse ja kasvuhoonegaaside heite vähendamise kriteeriumide täitmist ja mis on saadud vastavalt komisjoni tunnustatud vabatahtlikule kavale, ei tohiks liikmesriik tarnijalt täiendavaid tõendeid nõuda. |
| --- | --- |

(4)

Kui ettevõtja esitab tunnustamisotsusega hõlmatud ulatuses tõendid või andmed, mis näitavad säästlikkuse ja kasvuhoonegaaside heite vähendamise kriteeriumide täitmist ja mis on saadud vastavalt komisjoni tunnustatud vabatahtlikule kavale, ei tohiks liikmesriik tarnijalt täiendavaid tõendeid nõuda.

| (5) | 15. detsembril 2020 esitati komisjonile taotlus tunnustada direktiivi artikli 30 lõike 4 alusel vabatahtlikku kava „REDcert-EU“. Selle taotluse alusel andis komisjon kavale hinnangu, milles tehti kindlaks mõned muutmist vajavad küsimused. 18. juunil 2021. aastal uuesti esitatud kavas käsitleti neid küsimusi õigesti. Kava hõlmab kõiki lähteaineid, sealhulgas jäätmeid ja jääke, ning kogu järelevalveahelat (biometaani puhul alates tootmisüksusest kuni tarbimiskohani). |
| --- | --- |

(5)

15. detsembril 2020 esitati komisjonile taotlus tunnustada direktiivi artikli 30 lõike 4 alusel vabatahtlikku kava „REDcert-EU“. Selle taotluse alusel andis komisjon kavale hinnangu, milles tehti kindlaks mõned muutmist vajavad küsimused. 18. juunil 2021. aastal uuesti esitatud kavas käsitleti neid küsimusi õigesti. Kava hõlmab kõiki lähteaineid, sealhulgas jäätmeid ja jääke, ning kogu järelevalveahelat (biometaani puhul alates tootmisüksusest kuni tarbimiskohani).

| (6) | Vabatahtliku kava „REDcert-EU“ hindamisel leidis komisjon, et see hõlmab direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 29 lõigetes 2–5 sätestatud säästlikkuskriteeriume nõuetekohaselt ja sisaldab samas ka täpseid andmeid direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 29 lõike 10 kohase kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamise kohta ning sellega rakendatakse massibilansi meetodit kooskõlas direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 30 lõigetes 1 ja 2 sätestatud nõuetega. Hindamisel ei võetud arvesse direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 30 lõike 8 kohaselt vastu võetavat tulevast rakendusakti säästlikkuse ja kasvuhoonegaaside heite vähendamise kriteeriumide ning maakasutuse kaudse muutuse väikese riski kriteeriumide kontrollimise eeskirjade kohta ega delegeeritud õigusakte, mis võetakse vastu kooskõlas direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 28 lõikega 5. Seetõttu hinnatakse vabatahtlikku kava „REDcert-EU“ uuesti, kui sellised rakendusaktid ja delegeeritud õigusaktid vastu võetakse. |
| --- | --- |

(6)

Vabatahtliku kava „REDcert-EU“ hindamisel leidis komisjon, et see hõlmab direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 29 lõigetes 2–5 sätestatud säästlikkuskriteeriume nõuetekohaselt ja sisaldab samas ka täpseid andmeid direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 29 lõike 10 kohase kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamise kohta ning sellega rakendatakse massibilansi meetodit kooskõlas direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 30 lõigetes 1 ja 2 sätestatud nõuetega. Hindamisel ei võetud arvesse direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 30 lõike 8 kohaselt vastu võetavat tulevast rakendusakti säästlikkuse ja kasvuhoonegaaside heite vähendamise kriteeriumide ning maakasutuse kaudse muutuse väikese riski kriteeriumide kontrollimise eeskirjade kohta ega delegeeritud õigusakte, mis võetakse vastu kooskõlas direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 28 lõikega 5. Seetõttu hinnatakse vabatahtlikku kava „REDcert-EU“ uuesti, kui sellised rakendusaktid ja delegeeritud õigusaktid vastu võetakse.

| (7) | Vabatahtliku kava „REDcert-EUD“ hindamise käigus leiti, et see vastab nõuetekohastele usaldusväärsuse, läbipaistvuse ja sõltumatu auditi standarditele ning selles järgitakse ka direktiivi (EL) 2018/2001 V ja VI lisas esitatud metodoloogilisi nõudeid. |
| --- | --- |

(7)

Vabatahtliku kava „REDcert-EUD“ hindamise käigus leiti, et see vastab nõuetekohastele usaldusväärsuse, läbipaistvuse ja sõltumatu auditi standarditele ning selles järgitakse ka direktiivi (EL) 2018/2001 V ja VI lisas esitatud metodoloogilisi nõudeid.

| (8) | Tunnustatud kava tuleks teha kättesaadavaks komisjoni EUROPA veebisaidil vabatahtlike kavade jaotises. |
| --- | --- |

(8)

Tunnustatud kava tuleks teha kättesaadavaks komisjoni EUROPA veebisaidil vabatahtlike kavade jaotises.

| (9) | Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas biokütuste, vedelate biokütuste ja biomasskütuste säästlikkuse komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(9)

Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas biokütuste, vedelate biokütuste ja biomasskütuste säästlikkuse komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Vabatahtliku kavaga „REDcert-EU“ (edaspidi „kava“), mis esitati komisjonile tunnustamiseks 18. juunil 2021, tõendatakse kava alusel auditeeritud kütuste puhul järgmist:

| a) | biokütuste, vedelate biokütuste ja biomasskütuste saadetised vastavad direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 29 lõigetes 2–5 ja 10 sätestatud säästlikkuskriteeriumidele; |
| --- | --- |

a)

biokütuste, vedelate biokütuste ja biomasskütuste saadetised vastavad direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 29 lõigetes 2–5 ja 10 sätestatud säästlikkuskriteeriumidele;

| b) | ettevõtjad järgivad nõuet sisestada kooskõlas direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 28 lõikega 4 liidu või riiklikku andmebaasi täpset teavet transpordis kasutatavate taastuvkütuste ja ringlussevõetud süsinikupõhiste kütuste kohta. |
| --- | --- |

b)

ettevõtjad järgivad nõuet sisestada kooskõlas direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 28 lõikega 4 liidu või riiklikku andmebaasi täpset teavet transpordis kasutatavate taastuvkütuste ja ringlussevõetud süsinikupõhiste kütuste kohta.

Samuti sisaldab kava täpseid andmeid direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 29 lõike 10 kohase kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamise kohta niivõrd, kuivõrd sellega tagatakse, et järelevalveahela alguses asuvatelt ettevõtjatelt pärinev kogu asjakohane teave edastatakse järelevalveahela lõpuosas olevatele ettevõtjatele.

Artikkel 2

Otsus kehtib viis aastat alates selle jõustumisest. Juhul kui komisjonile 18. juunil 2021 tunnustamiseks esitatud kava sisu muudetakse selliselt, et see võib mõjutada käesoleva otsuse alust, tuleb sellistest muudatustest komisjonile viivitamata teatada. Komisjon hindab teatatud muudatusi, et teha kindlaks, kas kava hõlmab endiselt piisaval määral neid säästlikkuse kriteeriume, mille alusel seda tunnustatakse.

Artikkel 3

Komisjon võib käesoleva otsuse kehtetuks tunnistada muu hulgas siis, kui:

| a) | on selgelt tõendatud, et kavaga ei ole rakendatud käesoleva otsuse seisukohast olulisi aspekte, või kui kõnealuste aspektide osas on toimunud raskeid ja struktuurseid rikkumisi; |
| --- | --- |

a)

on selgelt tõendatud, et kavaga ei ole rakendatud käesoleva otsuse seisukohast olulisi aspekte, või kui kõnealuste aspektide osas on toimunud raskeid ja struktuurseid rikkumisi;

| b) | kava raames ei esitata komisjonile direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 30 lõike 5 kohaseid iga-aastaseid aruandeid; |
| --- | --- |

b)

kava raames ei esitata komisjonile direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 30 lõike 5 kohaseid iga-aastaseid aruandeid;

| c) | kui kavaga ei rakendata sõltumatu auditi standardeid ja muid nõudeid, mis on sätestatud direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 30 lõikes 8 osutatud rakendusaktides, või kava muude elementide parandusi, mida peetakse jätkuva tunnustamise seisukohast oluliseks. |
| --- | --- |

c)

kui kavaga ei rakendata sõltumatu auditi standardeid ja muid nõudeid, mis on sätestatud direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 30 lõikes 8 osutatud rakendusaktides, või kava muude elementide parandusi, mida peetakse jätkuva tunnustamise seisukohast oluliseks.

Artikkel 4

Käesolev otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Brüssel, 8. aprill 2022

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 328, 21.12.2018, lk 82.

1

(2)  Komisjoni 13. märtsi 2019. aasta delegeeritud määrus (EL) 2019/807, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2018/2001 selliste maakasutuse kaudse muutuse suure riskiga lähteainete kindlaksmääramise osas, mille tootmise ala on märkimisväärselt laienenud suure süsinikuvaruga maale, ning maakasutuse kaudse muutuse väikese riskiga biokütuste, vedelate biokütuste ja biomasskütuste sertifitseerimise osas (ELT L 133, 21.5.2019, lk 1).

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2009. aasta direktiiv 2009/28/EÜ taastuvatest energiaallikatest toodetud energia kasutamise edendamise kohta ning direktiivide 2001/77/EÜ ja 2003/30/EÜ muutmise ja hilisema kehtetuks tunnistamise kohta (ELT L 140, 5.6.2009, lk 16).

3

---

| 12.4.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 114/194 |
| --- | --- | --- | --- |

12.4.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 114/194

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS (EL) 2022/606,

8. aprill 2022,

vabatahtliku kava „Round Table on Responsible Soy with EU RED Requirements (RTRS EU RED)“ tunnustamise kohta Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis (EL) 2018/2001 biokütuste, vedelate biokütuste, biomasskütuste, muust kui bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest valmistatud vedelate ja gaasiliste kütuste ning ringlussevõetud süsinikupõhiste kütuste jaoks sätestatud nõuete täitmise tõendamisel

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2018. aasta direktiivi (EL) 2018/2001 taastuvatest energiaallikatest toodetud energia kasutamise edendamise kohta, (1) eriti selle artikli 30 lõiget 4,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Direktiiviga (EL) 2018/2001 on kehtestatud nõuded teatavatele kütustele, nimelt biokütustele, vedelatele biokütustele, biomasskütustele, muust kui bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest valmistatud vedelatele ja gaasilistele kütustele ning ringlussevõetud süsinikupõhistele kütustele, tagamaks, et neid saab direktiivis sätestatud eesmärkide saavutamisel arvesse võtta üksnes juhul, kui need on toodetud säästvalt ja tänu neile jääb fossiilkütustega võrreldes märkimisväärne kasvuhoonegaaside heide tekkimata. Esiteks on direktiivi artiklis 29 sätestatud biokütuste, vedelate biokütuste ja biomasskütuste säästlikkuse ja kasvuhoonegaaside heite vähendamise kriteeriumid ning direktiivi artikliga 26 ja komisjoni delegeeritud määrusega (EL) 2019/807 (2) on kehtestatud kriteeriumid, mille alusel määratakse ühelt poolt kindlaks, milliste biokütuste, vedelate biokütuste või biomasskütuste lähteainete maakasutuse kaudse muutuse risk on suur, ning teiselt poolt määratakse kindlaks, milliseid maakasutuse kaudse muutuse suure riskiga biokütuseid, vedelaid biokütuseid või biomasskütuseid, mis vastavad teatavatele tingimustele, võib sertifitseerida maakasutuse kaudse muutuse väikese riskiga kütustena. Teiseks on direktiivi artikli 25 lõikes 2 sätestatud kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamise kriteeriumid transpordis kasutatavatele muust kui bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest valmistatud vedelatele ja gaasilistele kütustele ning ringlussevõetud süsinikupõhistele kütustele. Kolmandaks nõutakse direktiivi artikli 28 lõikes 2, et ettevõtjad sisestaksid liidu andmebaasi teabe transpordis kasutatavate taastuvkütuste (biokütused, biogaas ning muust kui bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest valmistatud vedelad ja gaasilised kütused) ja ringlussevõetud süsinikupõhiste kütustega tehtud tehingute säästlikkuse näitajate kohta. |
| --- | --- |

(1)

Direktiiviga (EL) 2018/2001 on kehtestatud nõuded teatavatele kütustele, nimelt biokütustele, vedelatele biokütustele, biomasskütustele, muust kui bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest valmistatud vedelatele ja gaasilistele kütustele ning ringlussevõetud süsinikupõhistele kütustele, tagamaks, et neid saab direktiivis sätestatud eesmärkide saavutamisel arvesse võtta üksnes juhul, kui need on toodetud säästvalt ja tänu neile jääb fossiilkütustega võrreldes märkimisväärne kasvuhoonegaaside heide tekkimata. Esiteks on direktiivi artiklis 29 sätestatud biokütuste, vedelate biokütuste ja biomasskütuste säästlikkuse ja kasvuhoonegaaside heite vähendamise kriteeriumid ning direktiivi artikliga 26 ja komisjoni delegeeritud määrusega (EL) 2019/807 (2) on kehtestatud kriteeriumid, mille alusel määratakse ühelt poolt kindlaks, milliste biokütuste, vedelate biokütuste või biomasskütuste lähteainete maakasutuse kaudse muutuse risk on suur, ning teiselt poolt määratakse kindlaks, milliseid maakasutuse kaudse muutuse suure riskiga biokütuseid, vedelaid biokütuseid või biomasskütuseid, mis vastavad teatavatele tingimustele, võib sertifitseerida maakasutuse kaudse muutuse väikese riskiga kütustena. Teiseks on direktiivi artikli 25 lõikes 2 sätestatud kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamise kriteeriumid transpordis kasutatavatele muust kui bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest valmistatud vedelatele ja gaasilistele kütustele ning ringlussevõetud süsinikupõhistele kütustele. Kolmandaks nõutakse direktiivi artikli 28 lõikes 2, et ettevõtjad sisestaksid liidu andmebaasi teabe transpordis kasutatavate taastuvkütuste (biokütused, biogaas ning muust kui bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest valmistatud vedelad ja gaasilised kütused) ja ringlussevõetud süsinikupõhiste kütustega tehtud tehingute säästlikkuse näitajate kohta.

| (2) | Direktiivis (EL) 2018/2001 on sätestatud ka reeglid, kuidas arvutada seda, milline on taastuvelektri osakaal transpordisektori eesmärkide saavutamisel. Eelkõige on direktiivi artikli 27 lõikes 3 sätestatud reeglid sellise arvutuse tegemiseks nii juhul, kui elektrienergiat kasutatakse otse elektrisõidukite käitamiseks, kui ka siis, kui seda kasutatakse muust kui bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest valmistatud vedelate ja gaasiliste transpordikütuste tootmiseks. |
| --- | --- |

(2)

Direktiivis (EL) 2018/2001 on sätestatud ka reeglid, kuidas arvutada seda, milline on taastuvelektri osakaal transpordisektori eesmärkide saavutamisel. Eelkõige on direktiivi artikli 27 lõikes 3 sätestatud reeglid sellise arvutuse tegemiseks nii juhul, kui elektrienergiat kasutatakse otse elektrisõidukite käitamiseks, kui ka siis, kui seda kasutatakse muust kui bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest valmistatud vedelate ja gaasiliste transpordikütuste tootmiseks.

| (3) | Biokütustele, vedelatele biokütustele, biomasskütustele, muust kui bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest valmistatud vedelatele ja gaasilistele kütustele ning ringlussevõetud süsinikupõhistele kütustele kehtestatud reeglite täitmise kontrollimiseks võivad liikmesriigid kasutada vabatahtlikke kavasid. Vabatahtlikel kavadel on olnud oluline roll tõendite esitamisel selle kohta, et Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2009/28/EÜ (3) sätestatud biokütuste ja vedelate biokütuste säästlikkuse ja kasvuhoonegaaside heite vähendamise kriteeriumid on täidetud. Direktiiviga (EL) 2018/2001 laiendati vabatahtlike kavade rolli. Esiteks võib nendega nüüd tõendada kõigi biomassist toodetud kütuste, sealhulgas gaasiliste ja tahkete kütuste vastavust direktiivis (EL) 2018/2001 sätestatud säästlikkuse kriteeriumidele ning anda täpseid andmeid kasvuhoonegaaside heite vähendamise kohta. Teiseks võib nendega tõendada muust kui bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest valmistatud vedelate ja gaasiliste transpordikütuste ja ringlusevõetud süsinikupõhiste kütuste vastavust kasvuhoonegaaside heite vähendamise kriteeriumidele. Kolmandaks võib nendega tõendada, et järgitakse direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 27 lõikes 3 sätestatud reegleid, mis on kehtestatud taastuvelektri osakaalu arvutamiseks transpordisektoris. Neljandaks võib nendega tõendada, et ettevõtjad sisestavad kooskõlas direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 28 lõikega 4 liidu või riiklikku andmebaasi täpset teavet transpordis kasutatavate taastuvkütuste ja ringlussevõetud süsinikupõhiste kütuste kohta. Viiendaks võib neid kasutada maakasutuse kaudse muutuse väikese riskiga biokütuste, vedelate biokütuste ja biomasskütuste sertifitseerimiseks. Komisjon võib otsustada, et vabatahtlikud riiklikud või rahvusvahelised kavad võivad teenida kõiki või osa neist eesmärkidest. |
| --- | --- |

(3)

Biokütustele, vedelatele biokütustele, biomasskütustele, muust kui bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest valmistatud vedelatele ja gaasilistele kütustele ning ringlussevõetud süsinikupõhistele kütustele kehtestatud reeglite täitmise kontrollimiseks võivad liikmesriigid kasutada vabatahtlikke kavasid. Vabatahtlikel kavadel on olnud oluline roll tõendite esitamisel selle kohta, et Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2009/28/EÜ (3) sätestatud biokütuste ja vedelate biokütuste säästlikkuse ja kasvuhoonegaaside heite vähendamise kriteeriumid on täidetud. Direktiiviga (EL) 2018/2001 laiendati vabatahtlike kavade rolli. Esiteks võib nendega nüüd tõendada kõigi biomassist toodetud kütuste, sealhulgas gaasiliste ja tahkete kütuste vastavust direktiivis (EL) 2018/2001 sätestatud säästlikkuse kriteeriumidele ning anda täpseid andmeid kasvuhoonegaaside heite vähendamise kohta. Teiseks võib nendega tõendada muust kui bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest valmistatud vedelate ja gaasiliste transpordikütuste ja ringlusevõetud süsinikupõhiste kütuste vastavust kasvuhoonegaaside heite vähendamise kriteeriumidele. Kolmandaks võib nendega tõendada, et järgitakse direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 27 lõikes 3 sätestatud reegleid, mis on kehtestatud taastuvelektri osakaalu arvutamiseks transpordisektoris. Neljandaks võib nendega tõendada, et ettevõtjad sisestavad kooskõlas direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 28 lõikega 4 liidu või riiklikku andmebaasi täpset teavet transpordis kasutatavate taastuvkütuste ja ringlussevõetud süsinikupõhiste kütuste kohta. Viiendaks võib neid kasutada maakasutuse kaudse muutuse väikese riskiga biokütuste, vedelate biokütuste ja biomasskütuste sertifitseerimiseks. Komisjon võib otsustada, et vabatahtlikud riiklikud või rahvusvahelised kavad võivad teenida kõiki või osa neist eesmärkidest.

| (4) | Kui ettevõtja esitab tunnustamisotsusega hõlmatud ulatuses tõendid või andmed, mis näitavad säästlikkuse ja kasvuhoonegaaside heite vähendamise kriteeriumide täitmist ja mis on saadud vastavalt komisjoni tunnustatud vabatahtlikule kavale, ei tohiks liikmesriik tarnijalt täiendavaid tõendeid nõuda. |
| --- | --- |

(4)

Kui ettevõtja esitab tunnustamisotsusega hõlmatud ulatuses tõendid või andmed, mis näitavad säästlikkuse ja kasvuhoonegaaside heite vähendamise kriteeriumide täitmist ja mis on saadud vastavalt komisjoni tunnustatud vabatahtlikule kavale, ei tohiks liikmesriik tarnijalt täiendavaid tõendeid nõuda.

| (5) | 22. novembril 2020 esitati komisjonile taotlus tunnustada direktiivi artikli 30 lõike 4 alusel vabatahtlikku kava „RTRS EU RED“. Selle taotluse alusel andis komisjon kavale hinnangu, milles tehti kindlaks mõned muutmist vajavad küsimused. 24. juunil 2021. aastal uuesti esitatud kavas käsitleti neid küsimusi õigesti. See kava hõlmab sojast saadava biomassi lähteaineid, v.a jäätmed ja jäägid, ning kogu järelevalveahelat. |
| --- | --- |

(5)

22. novembril 2020 esitati komisjonile taotlus tunnustada direktiivi artikli 30 lõike 4 alusel vabatahtlikku kava „RTRS EU RED“. Selle taotluse alusel andis komisjon kavale hinnangu, milles tehti kindlaks mõned muutmist vajavad küsimused. 24. juunil 2021. aastal uuesti esitatud kavas käsitleti neid küsimusi õigesti. See kava hõlmab sojast saadava biomassi lähteaineid, v.a jäätmed ja jäägid, ning kogu järelevalveahelat.

| (6) | Vabatahtliku kava „RTRS EU RED“ hindamisel leidis komisjon, et see hõlmab direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 29 lõigetes 3–5 sätestatud säästlikkuskriteeriume nõuetekohaselt ja sisaldab samas ka täpseid andmeid direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 29 lõike 10 kohase kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamise kohta ning sellega rakendatakse massibilansi meetodit kooskõlas direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 30 lõigetes 1 ja 2 sätestatud nõuetega. Hindamisel ei võetud arvesse direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 30 lõike 8 kohaselt vastu võetavat tulevast rakendusakti säästlikkuse ja kasvuhoonegaaside heite vähendamise kriteeriumide ning maakasutuse kaudse muutuse väikese riski kriteeriumide kontrollimise eeskirjade kohta ega delegeeritud õigusakte, mis võetakse vastu kooskõlas direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 28 lõikega 5. Seetõttu hinnatakse vabatahtlikku kava „RTRS EU RED“ uuesti, kui sellised rakendusaktid ja delegeeritud õigusaktid vastu võetakse. |
| --- | --- |

(6)

Vabatahtliku kava „RTRS EU RED“ hindamisel leidis komisjon, et see hõlmab direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 29 lõigetes 3–5 sätestatud säästlikkuskriteeriume nõuetekohaselt ja sisaldab samas ka täpseid andmeid direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 29 lõike 10 kohase kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamise kohta ning sellega rakendatakse massibilansi meetodit kooskõlas direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 30 lõigetes 1 ja 2 sätestatud nõuetega. Hindamisel ei võetud arvesse direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 30 lõike 8 kohaselt vastu võetavat tulevast rakendusakti säästlikkuse ja kasvuhoonegaaside heite vähendamise kriteeriumide ning maakasutuse kaudse muutuse väikese riski kriteeriumide kontrollimise eeskirjade kohta ega delegeeritud õigusakte, mis võetakse vastu kooskõlas direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 28 lõikega 5. Seetõttu hinnatakse vabatahtlikku kava „RTRS EU RED“ uuesti, kui sellised rakendusaktid ja delegeeritud õigusaktid vastu võetakse.

| (7) | Kava „RTRS EU RED“ hindamise käigus leiti, et see vastab nõuetekohastele usaldusväärsuse, läbipaistvuse ja sõltumatu auditi standarditele ning selles järgitakse direktiivi (EL) 2018/2001 V lisas esitatud metodoloogilisi nõudeid. |
| --- | --- |

(7)

Kava „RTRS EU RED“ hindamise käigus leiti, et see vastab nõuetekohastele usaldusväärsuse, läbipaistvuse ja sõltumatu auditi standarditele ning selles järgitakse direktiivi (EL) 2018/2001 V lisas esitatud metodoloogilisi nõudeid.

| (8) | Tunnustatud kava tuleks teha kättesaadavaks komisjoni EUROPA veebisaidil vabatahtlike kavade jaotises. |
| --- | --- |

(8)

Tunnustatud kava tuleks teha kättesaadavaks komisjoni EUROPA veebisaidil vabatahtlike kavade jaotises.

| (9) | Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas biokütuste, vedelate biokütuste ja biomasskütuste säästlikkuse komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(9)

Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas biokütuste, vedelate biokütuste ja biomasskütuste säästlikkuse komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Kavaga „RTRS EU RED“ (edaspidi „kava“), mis esitati komisjonile tunnustamiseks 24. juunil 2021, tõendatakse kava alusel auditeeritud kütuste puhul järgmist:

| a) | biokütusesaadetised vastavad direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 29 lõigetes 3–5 ja 10 sätestatud säästlikkuskriteeriumidele; |
| --- | --- |

a)

biokütusesaadetised vastavad direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 29 lõigetes 3–5 ja 10 sätestatud säästlikkuskriteeriumidele;

| b) | ettevõtjad järgivad nõuet sisestada kooskõlas direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 28 lõikega 4 liidu või riiklikku andmebaasi täpset teavettranspordis kasutatavate taastuvkütuste ja ringlussevõetud süsinikupõhiste kütuste kohta. |
| --- | --- |

b)

ettevõtjad järgivad nõuet sisestada kooskõlas direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 28 lõikega 4 liidu või riiklikku andmebaasi täpset teavettranspordis kasutatavate taastuvkütuste ja ringlussevõetud süsinikupõhiste kütuste kohta.

Samuti sisaldab kava täpseid andmeid direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 29 lõike 10 kohase kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamise kohta niivõrd, kuivõrd sellega tagatakse, et järelevalveahela alguses asuvatelt ettevõtjatelt pärinev kogu asjakohane teave edastatakse järelevalveahela lõpuosas olevatele ettevõtjatele.

Artikkel 2

Otsus kehtib viis aastat alates selle jõustumisest. Juhul kui komisjonile 24. juunil 2021 tunnustamiseks esitatud kava sisu muudetakse selliselt, et see võib mõjutada käesoleva otsuse alust, tuleb sellistest muudatustest komisjonile viivitamata teatada. Komisjon hindab teatatud muudatusi, et teha kindlaks, kas kava hõlmab endiselt piisaval määral neid säästlikkuse kriteeriume, mille alusel seda tunnustatakse.

Artikkel 3

Komisjon võib käesoleva otsuse kehtetuks tunnistada muu hulgas siis, kui:

| a) | on selgelt tõendatud, et kavaga ei ole rakendatud käesoleva otsuse seisukohast olulisi aspekte, või kui kõnealuste aspektide osas on toimunud raskeid ja struktuurseid rikkumisi; |
| --- | --- |

a)

on selgelt tõendatud, et kavaga ei ole rakendatud käesoleva otsuse seisukohast olulisi aspekte, või kui kõnealuste aspektide osas on toimunud raskeid ja struktuurseid rikkumisi;

| b) | kava raames ei esitata komisjonile direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 30 lõike 5 kohaseid iga-aastaseid aruandeid; |
| --- | --- |

b)

kava raames ei esitata komisjonile direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 30 lõike 5 kohaseid iga-aastaseid aruandeid;

| c) | kui kavaga ei rakendata sõltumatu auditi standardeid ja muid nõudeid, mis on sätestatud direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 30 lõikes 8 osutatud rakendusaktides, või kava muude elementide parandusi, mida peetakse jätkuva tunnustamise seisukohast oluliseks. |
| --- | --- |

c)

kui kavaga ei rakendata sõltumatu auditi standardeid ja muid nõudeid, mis on sätestatud direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 30 lõikes 8 osutatud rakendusaktides, või kava muude elementide parandusi, mida peetakse jätkuva tunnustamise seisukohast oluliseks.

Artikkel 4

Käesolev otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Brüssel, 8. aprill 2022

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 328, 21.12.2018, lk 82.

1

(2)  Komisjoni 13. märtsi 2019. aasta delegeeritud määrus (EL) 2019/807, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2018/2001 selliste maakasutuse kaudse muutuse suure riskiga lähteainete kindlaksmääramise osas, mille tootmise ala on märkimisväärselt laienenud suure süsinikuvaruga maale, ning maakasutuse kaudse muutuse väikese riskiga biokütuste, vedelate biokütuste ja biomasskütuste sertifitseerimise osas (ELT L 133, 21.5.2019, lk 1).

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2009. aasta direktiiv 2009/28/EÜ taastuvatest energiaallikatest toodetud energia kasutamise edendamise kohta ning direktiivide 2001/77/EÜ ja 2003/30/EÜ muutmise ja hilisema kehtetuks tunnistamise kohta (ELT L 140, 5.6.2009, lk 16).

3

---

| 12.4.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 114/197 |
| --- | --- | --- | --- |

12.4.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 114/197

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS (EL) 2022/607,

8. aprill 2022,

vabatahtliku kava „Roundtable on Sustainable Biomaterials (RSB) EU RED“ tunnustamise kohta Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis (EL) 2018/2001 biokütuste, vedelate biokütuste, biomasskütuste, muust kui bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest valmistatud vedelate ja gaasiliste kütuste ning ringlusse võetud süsinikupõhiste kütuste jaoks sätestatud nõuete täitmise tõendamisel

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2018. aasta direktiivi (EL) 2018/2001 taastuvatest energiaallikatest toodetud energia kasutamise edendamise kohta, (1) eriti selle artikli 30 lõiget 4,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Direktiiviga (EL) 2018/2001 on kehtestatud nõuded teatavatele kütustele, nimelt biokütustele, vedelatele biokütustele, biomasskütustele, muust kui bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest valmistatud vedelatele ja gaasilistele kütustele ning ringlusse võetud süsinikupõhistele kütustele, tagamaks, et neid saab direktiivis sätestatud eesmärkide saavutamisel arvesse võtta üksnes juhul, kui need on toodetud säästvalt ja tänu neile jääb fossiilkütustega võrreldes märkimisväärne kasvuhoonegaaside heide tekkimata. Esiteks on direktiivi artiklis 29 sätestatud biokütuste, vedelate biokütuste ja biomasskütuste säästlikkuse ja kasvuhoonegaaside heite vähendamise kriteeriumid ning direktiivi artikliga 26 ja komisjoni delegeeritud määrusega (EL) 2019/807 (2) on kehtestatud kriteeriumid, mille alusel määratakse ühelt poolt kindlaks, milliste biokütuste, vedelate biokütuste või biomasskütuste lähteainete maakasutuse kaudse muutuse risk on suur, ning teiselt poolt määratakse kindlaks, milliseid maakasutuse kaudse muutuse suure riskiga biokütuseid, vedelaid biokütuseid või biomasskütuseid, mis vastavad teatavatele tingimustele, võib sertifitseerida maakasutuse kaudse muutuse väikese riskiga kütustena. Teiseks on direktiivi artikli 25 lõikes 2 sätestatud kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamise kriteeriumid transpordis kasutatavatele muust kui bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest valmistatud vedelatele ja gaasilistele kütustele ning ringlusse võetud süsinikupõhistele kütustele. Kolmandaks nõutakse direktiivi artikli 28 lõikes 2, et ettevõtjad sisestaksid liidu andmebaasi teabe transpordis kasutatavate taastuvkütuste (biokütused, biogaas ning muust kui bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest valmistatud vedelad ja gaasilised kütused) ja ringlusse võetud süsinikupõhiste kütustega tehtud tehingute säästlikkuse näitajate kohta. |
| --- | --- |

(1)

Direktiiviga (EL) 2018/2001 on kehtestatud nõuded teatavatele kütustele, nimelt biokütustele, vedelatele biokütustele, biomasskütustele, muust kui bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest valmistatud vedelatele ja gaasilistele kütustele ning ringlusse võetud süsinikupõhistele kütustele, tagamaks, et neid saab direktiivis sätestatud eesmärkide saavutamisel arvesse võtta üksnes juhul, kui need on toodetud säästvalt ja tänu neile jääb fossiilkütustega võrreldes märkimisväärne kasvuhoonegaaside heide tekkimata. Esiteks on direktiivi artiklis 29 sätestatud biokütuste, vedelate biokütuste ja biomasskütuste säästlikkuse ja kasvuhoonegaaside heite vähendamise kriteeriumid ning direktiivi artikliga 26 ja komisjoni delegeeritud määrusega (EL) 2019/807 (2) on kehtestatud kriteeriumid, mille alusel määratakse ühelt poolt kindlaks, milliste biokütuste, vedelate biokütuste või biomasskütuste lähteainete maakasutuse kaudse muutuse risk on suur, ning teiselt poolt määratakse kindlaks, milliseid maakasutuse kaudse muutuse suure riskiga biokütuseid, vedelaid biokütuseid või biomasskütuseid, mis vastavad teatavatele tingimustele, võib sertifitseerida maakasutuse kaudse muutuse väikese riskiga kütustena. Teiseks on direktiivi artikli 25 lõikes 2 sätestatud kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamise kriteeriumid transpordis kasutatavatele muust kui bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest valmistatud vedelatele ja gaasilistele kütustele ning ringlusse võetud süsinikupõhistele kütustele. Kolmandaks nõutakse direktiivi artikli 28 lõikes 2, et ettevõtjad sisestaksid liidu andmebaasi teabe transpordis kasutatavate taastuvkütuste (biokütused, biogaas ning muust kui bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest valmistatud vedelad ja gaasilised kütused) ja ringlusse võetud süsinikupõhiste kütustega tehtud tehingute säästlikkuse näitajate kohta.

| (2) | Direktiivis on sätestatud ka reeglid, kuidas arvutada seda, milline on taastuvelektri osakaal transpordisektori eesmärkide saavutamisel. Eelkõige on direktiivi artikli 27 lõikes 3 sätestatud reeglid sellise arvutuse tegemiseks nii juhul, kui elektrienergiat kasutatakse otse elektrisõidukite käitamiseks, kui ka siis, kui seda kasutatakse muust kui bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest valmistatud vedelate ja gaasiliste transpordikütuste tootmiseks. |
| --- | --- |

(2)

Direktiivis on sätestatud ka reeglid, kuidas arvutada seda, milline on taastuvelektri osakaal transpordisektori eesmärkide saavutamisel. Eelkõige on direktiivi artikli 27 lõikes 3 sätestatud reeglid sellise arvutuse tegemiseks nii juhul, kui elektrienergiat kasutatakse otse elektrisõidukite käitamiseks, kui ka siis, kui seda kasutatakse muust kui bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest valmistatud vedelate ja gaasiliste transpordikütuste tootmiseks.

| (3) | Biokütustele, vedelatele biokütustele, biomasskütustele, muust kui bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest valmistatud vedelatele ja gaasilistele kütustele ning ringlusse võetud süsinikupõhistele kütustele kehtestatud reeglite täitmise kontrollimiseks võivad liikmesriigid kasutada vabatahtlikke kavasid. Vabatahtlikel kavadel on olnud oluline roll tõendite esitamisel selle kohta, et Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2009/28/EÜ (3) sätestatud biokütuste ja vedelate biokütuste säästlikkuse ja kasvuhoonegaaside heite vähendamise kriteeriumid on täidetud. Direktiiviga (EL) 2018/2001 laiendati vabatahtlike kavade rolli. Esiteks võib nendega nüüd tõendada kõigi biomassist toodetud kütuste, sealhulgas gaasiliste ja tahkete kütuste vastavust direktiivis (EL) 2018/2001 sätestatud säästlikkuse kriteeriumidele ning anda täpseid andmeid kasvuhoonegaaside heite vähendamise kohta. Teiseks võib nendega tõendada muust kui bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest valmistatud vedelate ja gaasiliste transpordikütuste ja ringlusevõetud süsinikupõhiste kütuste vastavust kasvuhoonegaaside heite vähendamise kriteeriumidele. Kolmandaks võib nendega tõendada, et järgitakse direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 27 lõikes 3 sätestatud reegleid, mis on kehtestatud taastuvelektri osakaalu arvutamiseks transpordisektoris. Neljandaks võib nendega tõendada, et ettevõtjad sisestavad kooskõlas direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 28 lõikega 4 liidu või riiklikku andmebaasi täpset teavet teatavate transpordis kasutatavate taastuvkütuste ja ringlusse võetud süsinikupõhiste kütuste kohta. Viiendaks võib neid kasutada maakasutuse kaudse muutuse väikese riskiga biokütuste, vedelate biokütuste ja biomasskütuste sertifitseerimiseks. Komisjon võib otsustada, et vabatahtlikud riiklikud või rahvusvahelised kavad võivad teenida kõiki või osa neist eesmärkidest. |
| --- | --- |

(3)

Biokütustele, vedelatele biokütustele, biomasskütustele, muust kui bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest valmistatud vedelatele ja gaasilistele kütustele ning ringlusse võetud süsinikupõhistele kütustele kehtestatud reeglite täitmise kontrollimiseks võivad liikmesriigid kasutada vabatahtlikke kavasid. Vabatahtlikel kavadel on olnud oluline roll tõendite esitamisel selle kohta, et Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2009/28/EÜ (3) sätestatud biokütuste ja vedelate biokütuste säästlikkuse ja kasvuhoonegaaside heite vähendamise kriteeriumid on täidetud. Direktiiviga (EL) 2018/2001 laiendati vabatahtlike kavade rolli. Esiteks võib nendega nüüd tõendada kõigi biomassist toodetud kütuste, sealhulgas gaasiliste ja tahkete kütuste vastavust direktiivis (EL) 2018/2001 sätestatud säästlikkuse kriteeriumidele ning anda täpseid andmeid kasvuhoonegaaside heite vähendamise kohta. Teiseks võib nendega tõendada muust kui bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest valmistatud vedelate ja gaasiliste transpordikütuste ja ringlusevõetud süsinikupõhiste kütuste vastavust kasvuhoonegaaside heite vähendamise kriteeriumidele. Kolmandaks võib nendega tõendada, et järgitakse direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 27 lõikes 3 sätestatud reegleid, mis on kehtestatud taastuvelektri osakaalu arvutamiseks transpordisektoris. Neljandaks võib nendega tõendada, et ettevõtjad sisestavad kooskõlas direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 28 lõikega 4 liidu või riiklikku andmebaasi täpset teavet teatavate transpordis kasutatavate taastuvkütuste ja ringlusse võetud süsinikupõhiste kütuste kohta. Viiendaks võib neid kasutada maakasutuse kaudse muutuse väikese riskiga biokütuste, vedelate biokütuste ja biomasskütuste sertifitseerimiseks. Komisjon võib otsustada, et vabatahtlikud riiklikud või rahvusvahelised kavad võivad teenida kõiki või osa neist eesmärkidest.

| (4) | Kui ettevõtja esitab tunnustamisotsusega hõlmatud ulatuses tõendid või andmed, mis näitavad säästlikkuse ja kasvuhoonegaaside heite vähendamise kriteeriumide täitmist ja mis on saadud vastavalt komisjoni tunnustatud vabatahtlikule kavale, ei tohiks liikmesriik tarnijalt täiendavaid tõendeid nõuda. |
| --- | --- |

(4)

Kui ettevõtja esitab tunnustamisotsusega hõlmatud ulatuses tõendid või andmed, mis näitavad säästlikkuse ja kasvuhoonegaaside heite vähendamise kriteeriumide täitmist ja mis on saadud vastavalt komisjoni tunnustatud vabatahtlikule kavale, ei tohiks liikmesriik tarnijalt täiendavaid tõendeid nõuda.

| (5) | 27. augustil 2020 esitati komisjonile taotlus tunnustada direktiivi artikli 30 lõike 4 alusel vabatahtlikku kava „Roundtable on Sustainable Biomaterials (RSB) EU RED“. Selle taotluse alusel andis komisjon kavale hinnangu, milles tehti kindlaks mõned muutmist vajavad küsimused. 24. juuni 2021. aastal uuesti esitatud kavas käsitleti neid küsimusi õigesti. See kava hõlmab kõiki lähteaineid, sh jäätmeid ja jääke ning kogu järelevalveahelat. |
| --- | --- |

(5)

27. augustil 2020 esitati komisjonile taotlus tunnustada direktiivi artikli 30 lõike 4 alusel vabatahtlikku kava „Roundtable on Sustainable Biomaterials (RSB) EU RED“. Selle taotluse alusel andis komisjon kavale hinnangu, milles tehti kindlaks mõned muutmist vajavad küsimused. 24. juuni 2021. aastal uuesti esitatud kavas käsitleti neid küsimusi õigesti. See kava hõlmab kõiki lähteaineid, sh jäätmeid ja jääke ning kogu järelevalveahelat.

| (6) | Vabatahtliku kava „Roundtable on Sustainable Biomaterials (RSB) EU RED“ hindamisel leidis komisjon, et see hõlmab direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 29 lõigetes 2–5 sätestatud säästlikkuskriteeriume nõuetekohaselt ja sisaldab samas ka täpseid andmeid direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 29 lõike 10 kohase kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamise kohta ning sellega rakendatakse massibilansi meetodit kooskõlas direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 30 lõigetes 1 ja 2 sätestatud nõuetega. Hindamisel ei võetud arvesse direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 30 lõike 8 kohaselt vastu võetavat tulevast rakendusakti säästlikkuse ja kasvuhoonegaaside heite vähendamise kriteeriumide ning maakasutuse kaudse muutuse väikese riski kriteeriumide kontrollimise eeskirjade kohta ega delegeeritud õigusakte, mis võetakse vastu kooskõlas direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 28 lõikega 5. Seetõttu hinnatakse vabatahtlikku kava „RSB EU RED“ uuesti, kui sellised rakendusaktid ja delegeeritud õigusaktid vastu võetakse. |
| --- | --- |

(6)

Vabatahtliku kava „Roundtable on Sustainable Biomaterials (RSB) EU RED“ hindamisel leidis komisjon, et see hõlmab direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 29 lõigetes 2–5 sätestatud säästlikkuskriteeriume nõuetekohaselt ja sisaldab samas ka täpseid andmeid direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 29 lõike 10 kohase kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamise kohta ning sellega rakendatakse massibilansi meetodit kooskõlas direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 30 lõigetes 1 ja 2 sätestatud nõuetega. Hindamisel ei võetud arvesse direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 30 lõike 8 kohaselt vastu võetavat tulevast rakendusakti säästlikkuse ja kasvuhoonegaaside heite vähendamise kriteeriumide ning maakasutuse kaudse muutuse väikese riski kriteeriumide kontrollimise eeskirjade kohta ega delegeeritud õigusakte, mis võetakse vastu kooskõlas direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 28 lõikega 5. Seetõttu hinnatakse vabatahtlikku kava „RSB EU RED“ uuesti, kui sellised rakendusaktid ja delegeeritud õigusaktid vastu võetakse.

| (7) | Vabatahtliku kava „Roundtable on Sustainable Biomaterials (RSB) EU RED“ hindamise käigus leiti, et see vastab nõuetekohastele usaldusväärsuse, läbipaistvuse ja sõltumatu auditi standarditele ning selles järgitakse ka direktiivi (EL) 2018/2001 V ja VI lisas esitatud metodoloogilisi nõudeid. |
| --- | --- |

(7)

Vabatahtliku kava „Roundtable on Sustainable Biomaterials (RSB) EU RED“ hindamise käigus leiti, et see vastab nõuetekohastele usaldusväärsuse, läbipaistvuse ja sõltumatu auditi standarditele ning selles järgitakse ka direktiivi (EL) 2018/2001 V ja VI lisas esitatud metodoloogilisi nõudeid.

| (8) | Tunnustatud kava tuleks teha kättesaadavaks komisjoni EUROPA veebisaidil vabatahtlike kavade jaotises. |
| --- | --- |

(8)

Tunnustatud kava tuleks teha kättesaadavaks komisjoni EUROPA veebisaidil vabatahtlike kavade jaotises.

| (9) | Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas biokütuste, vedelate biokütuste ja biomasskütuste säästlikkuse komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(9)

Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas biokütuste, vedelate biokütuste ja biomasskütuste säästlikkuse komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Kavaga „Roundtable on Sustainable Biomaterials (RSB) EU RED“ (edaspidi „kava“), mis esitati komisjonile tunnustamiseks 24. juunil 2021, tõendatakse kava alusel auditeeritud kütuste puhul järgmist:

| a) | biokütuste, vedelate biokütuste ja biomasskütuste saadetised vastavad direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 29 lõigetes 2–5 ja 10 sätestatud säästlikkuse kriteeriumidele; |
| --- | --- |

a)

biokütuste, vedelate biokütuste ja biomasskütuste saadetised vastavad direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 29 lõigetes 2–5 ja 10 sätestatud säästlikkuse kriteeriumidele;

| b) | ettevõtjad järgivad nõuet sisestada kooskõlas direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 28 lõikega 4 liidu või riiklikku andmebaasi täpset teavet transpordis kasutatavate taastuvkütuste ja ringlusse võetud süsinikupõhiste kütuste kohta; |
| --- | --- |

b)

ettevõtjad järgivad nõuet sisestada kooskõlas direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 28 lõikega 4 liidu või riiklikku andmebaasi täpset teavet transpordis kasutatavate taastuvkütuste ja ringlusse võetud süsinikupõhiste kütuste kohta;

| c) | biokütuste, vedelate biokütuste ja biomasskütuste saadetised vastavad maakasutuse kaudse muutuse väikese riski kriteeriumidele, mis on sätestatud delegeeritud määruses (EL) 2019/807. |
| --- | --- |

c)

biokütuste, vedelate biokütuste ja biomasskütuste saadetised vastavad maakasutuse kaudse muutuse väikese riski kriteeriumidele, mis on sätestatud delegeeritud määruses (EL) 2019/807.

Samuti sisaldab kava täpseid andmeid direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 29 lõike 10 kohase kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamise kohta niivõrd, kuivõrd sellega tagatakse, et järelevalveahela alguses asuvatelt ettevõtjatelt pärinev kogu asjakohane teave edastatakse järelevalveahela lõpuosas olevatele ettevõtjatele.

Artikkel 2

Otsus kehtib viis aastat alates selle jõustumisest. Juhul kui komisjonile 24. juunil 2021 tunnustamiseks esitatud kava sisu muudetakse selliselt, et see võib mõjutada käesoleva otsuse alust, tuleb sellistest muudatustest komisjonile viivitamata teatada. Komisjon hindab teatatud muudatusi, et teha kindlaks, kas kava hõlmab endiselt piisaval määral neid säästlikkuse kriteeriume, mille alusel seda tunnustatakse.

Artikkel 3

Komisjon võib käesoleva otsuse kehtetuks tunnistada muu hulgas siis, kui:

| a) | on selgelt tõendatud, et kavaga ei ole rakendatud käesoleva otsuse seisukohast olulisi aspekte, või kui kõnealuste aspektide osas on toimunud raskeid ja struktuurseid rikkumisi; |
| --- | --- |

a)

on selgelt tõendatud, et kavaga ei ole rakendatud käesoleva otsuse seisukohast olulisi aspekte, või kui kõnealuste aspektide osas on toimunud raskeid ja struktuurseid rikkumisi;

| b) | kava raames ei esitata komisjonile direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 30 lõike 5 kohaseid iga-aastaseid aruandeid; |
| --- | --- |

b)

kava raames ei esitata komisjonile direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 30 lõike 5 kohaseid iga-aastaseid aruandeid;

| c) | kui kavaga ei rakendata sõltumatu auditi standardeid ja muid nõudeid, mis on sätestatud direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 30 lõikes 8 osutatud rakendusaktides, või kava muude elementide parandusi, mida peetakse jätkuva tunnustamise seisukohast oluliseks. |
| --- | --- |

c)

kui kavaga ei rakendata sõltumatu auditi standardeid ja muid nõudeid, mis on sätestatud direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 30 lõikes 8 osutatud rakendusaktides, või kava muude elementide parandusi, mida peetakse jätkuva tunnustamise seisukohast oluliseks.

Artikkel 4

Käesolev otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Brüssel, 8. aprill 2022

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 328, 21.12.2018, lk 82.

1

(2)  Komisjoni 13. märtsi 2019. aasta delegeeritud määrus (EL) 2019/807, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2018/2001 selliste maakasutuse kaudse muutuse suure riskiga lähteainete kindlaksmääramise osas, mille tootmise ala on märkimisväärselt laienenud suure süsinikuvaruga maale, ning maakasutuse kaudse muutuse väikese riskiga biokütuste, vedelate biokütuste ja biomasskütuste sertifitseerimise osas (ELT L 133, 21.5.2019, lk 1).

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2009. aasta direktiiv 2009/28/EÜ taastuvatest energiaallikatest toodetud energia kasutamise edendamise kohta ning direktiivide 2001/77/EÜ ja 2003/30/EÜ muutmise ja hilisema kehtetuks tunnistamise kohta (ELT L 140, 5.6.2009, lk 16).

3

---

| 12.4.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 114/200 |
| --- | --- | --- | --- |

12.4.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 114/200

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS (EL) 2022/608,

8. aprill 2022,

kava „Scottish Quality Crops Farm Assurance Scheme (SQC)“ tunnustamise kohta Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis (EL) 2018/2001 biokütuste, vedelate biokütuste, biomasskütuste, muust kui bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest valmistatud vedelate ja gaasiliste kütuste ning ringlusse võetud süsinikupõhiste kütuste jaoks sätestatud nõuete täitmise tõendamisel

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2018. aasta direktiivi (EL) 2018/2001 taastuvatest energiaallikatest toodetud energia kasutamise edendamise kohta, (1) eriti selle artikli 30 lõiget 4,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Direktiiviga (EL) 2018/2001 on kehtestatud nõuded teatavatele kütustele, nimelt biokütustele, vedelatele biokütustele, biomasskütustele, muust kui bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest valmistatud vedelatele ja gaasilistele kütustele ning ringlusse võetud süsinikupõhistele kütustele, tagamaks, et neid saab direktiivis sätestatud eesmärkide saavutamisel arvesse võtta üksnes juhul, kui need on toodetud säästvalt ja tänu neile jääb fossiilkütustega võrreldes märkimisväärne kasvuhoonegaaside heide tekkimata. Esiteks on direktiivi artiklis 29 sätestatud biokütuste, vedelate biokütuste ja biomasskütuste säästlikkuse ja kasvuhoonegaaside heite vähendamise kriteeriumid ning direktiivi artikliga 26 ja komisjoni delegeeritud määrusega (EL) 2019/807 (2) on kehtestatud kriteeriumid, mille alusel määratakse ühelt poolt kindlaks, milliste biokütuste, vedelate biokütuste või biomasskütuste lähteainete maakasutuse kaudse muutuse risk on suur, ning teiselt poolt määratakse kindlaks, milliseid maakasutuse kaudse muutuse suure riskiga biokütuseid, vedelaid biokütuseid või biomasskütuseid, mis vastavad teatavatele tingimustele, võib sertifitseerida maakasutuse kaudse muutuse väikese riskiga kütustena. Teiseks on direktiivi artikli 25 lõikes 2 sätestatud kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamise kriteeriumid transpordis kasutatavatele muust kui bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest valmistatud vedelatele ja gaasilistele kütustele ning ringlusse võetud süsinikupõhistele kütustele. Kolmandaks nõutakse direktiivi artikli 28 lõikes 2, et ettevõtjad sisestaksid liidu andmebaasi teabe transpordis kasutatavate taastuvkütuste (biokütused, biogaas ning muust kui bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest valmistatud vedelad ja gaasilised kütused) ja ringlusse võetud süsinikupõhiste kütustega tehtud tehingute säästlikkuse näitajate kohta. |
| --- | --- |

(1)

Direktiiviga (EL) 2018/2001 on kehtestatud nõuded teatavatele kütustele, nimelt biokütustele, vedelatele biokütustele, biomasskütustele, muust kui bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest valmistatud vedelatele ja gaasilistele kütustele ning ringlusse võetud süsinikupõhistele kütustele, tagamaks, et neid saab direktiivis sätestatud eesmärkide saavutamisel arvesse võtta üksnes juhul, kui need on toodetud säästvalt ja tänu neile jääb fossiilkütustega võrreldes märkimisväärne kasvuhoonegaaside heide tekkimata. Esiteks on direktiivi artiklis 29 sätestatud biokütuste, vedelate biokütuste ja biomasskütuste säästlikkuse ja kasvuhoonegaaside heite vähendamise kriteeriumid ning direktiivi artikliga 26 ja komisjoni delegeeritud määrusega (EL) 2019/807 (2) on kehtestatud kriteeriumid, mille alusel määratakse ühelt poolt kindlaks, milliste biokütuste, vedelate biokütuste või biomasskütuste lähteainete maakasutuse kaudse muutuse risk on suur, ning teiselt poolt määratakse kindlaks, milliseid maakasutuse kaudse muutuse suure riskiga biokütuseid, vedelaid biokütuseid või biomasskütuseid, mis vastavad teatavatele tingimustele, võib sertifitseerida maakasutuse kaudse muutuse väikese riskiga kütustena. Teiseks on direktiivi artikli 25 lõikes 2 sätestatud kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamise kriteeriumid transpordis kasutatavatele muust kui bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest valmistatud vedelatele ja gaasilistele kütustele ning ringlusse võetud süsinikupõhistele kütustele. Kolmandaks nõutakse direktiivi artikli 28 lõikes 2, et ettevõtjad sisestaksid liidu andmebaasi teabe transpordis kasutatavate taastuvkütuste (biokütused, biogaas ning muust kui bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest valmistatud vedelad ja gaasilised kütused) ja ringlusse võetud süsinikupõhiste kütustega tehtud tehingute säästlikkuse näitajate kohta.

| (2) | Direktiivis on sätestatud ka reeglid, kuidas arvutada seda, milline on taastuvelektri osakaal transpordisektori eesmärkide saavutamisel. Eelkõige on direktiivi artikli 27 lõikes 3 sätestatud reeglid sellise arvutuse tegemiseks nii juhul, kui elektrienergiat kasutatakse otse elektrisõidukite käitamiseks, kui ka siis, kui seda kasutatakse muust kui bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest valmistatud vedelate ja gaasiliste transpordikütuste tootmiseks. |
| --- | --- |

(2)

Direktiivis on sätestatud ka reeglid, kuidas arvutada seda, milline on taastuvelektri osakaal transpordisektori eesmärkide saavutamisel. Eelkõige on direktiivi artikli 27 lõikes 3 sätestatud reeglid sellise arvutuse tegemiseks nii juhul, kui elektrienergiat kasutatakse otse elektrisõidukite käitamiseks, kui ka siis, kui seda kasutatakse muust kui bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest valmistatud vedelate ja gaasiliste transpordikütuste tootmiseks.

| (3) | Biokütustele, vedelatele biokütustele, biomasskütustele, muust kui bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest valmistatud vedelatele ja gaasilistele kütustele ning ringlusse võetud süsinikupõhistele kütustele kehtestatud reeglite täitmise kontrollimiseks võivad liikmesriigid kasutada vabatahtlikke kavasid. Vabatahtlikel kavadel on olnud oluline roll tõendite esitamisel selle kohta, et Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2009/28/EÜ (3) sätestatud biokütuste ja vedelate biokütuste säästlikkuse ja kasvuhoonegaaside heite vähendamise kriteeriumid on täidetud. Direktiiviga (EL) 2018/2001 laiendati vabatahtlike kavade rolli. Esiteks võib nendega nüüd tõendada kõigi biomassist toodetud kütuste, sealhulgas gaasiliste ja tahkete kütuste vastavust direktiivis (EL) 2018/2001 sätestatud säästlikkuse kriteeriumidele ning anda täpseid andmeid kasvuhoonegaaside heite vähendamise kohta. Teiseks võib nendega tõendada muust kui bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest valmistatud vedelate ja gaasiliste transpordikütuste ja ringlusevõetud süsinikupõhiste kütuste vastavust kasvuhoonegaaside heite vähendamise kriteeriumidele. Kolmandaks võib nendega tõendada, et järgitakse direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 27 lõikes 3 sätestatud reegleid, mis on kehtestatud taastuvelektri osakaalu arvutamiseks transpordisektoris. Neljandaks võib nendega tõendada, et ettevõtjad sisestavad kooskõlas direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 28 lõikega 4 liidu või riiklikku andmebaasi täpset teavet teatavate transpordis kasutatavate taastuvkütuste ja ringlusse võetud süsinikupõhiste kütuste kohta. Viiendaks võib neid kasutada maakasutuse kaudse muutuse väikese riskiga biokütuste, vedelate biokütuste ja biomasskütuste sertifitseerimiseks. Komisjon võib otsustada, et vabatahtlikud riiklikud või rahvusvahelised kavad võivad teenida kõiki või osa neist eesmärkidest. |
| --- | --- |

(3)

Biokütustele, vedelatele biokütustele, biomasskütustele, muust kui bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest valmistatud vedelatele ja gaasilistele kütustele ning ringlusse võetud süsinikupõhistele kütustele kehtestatud reeglite täitmise kontrollimiseks võivad liikmesriigid kasutada vabatahtlikke kavasid. Vabatahtlikel kavadel on olnud oluline roll tõendite esitamisel selle kohta, et Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2009/28/EÜ (3) sätestatud biokütuste ja vedelate biokütuste säästlikkuse ja kasvuhoonegaaside heite vähendamise kriteeriumid on täidetud. Direktiiviga (EL) 2018/2001 laiendati vabatahtlike kavade rolli. Esiteks võib nendega nüüd tõendada kõigi biomassist toodetud kütuste, sealhulgas gaasiliste ja tahkete kütuste vastavust direktiivis (EL) 2018/2001 sätestatud säästlikkuse kriteeriumidele ning anda täpseid andmeid kasvuhoonegaaside heite vähendamise kohta. Teiseks võib nendega tõendada muust kui bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest valmistatud vedelate ja gaasiliste transpordikütuste ja ringlusevõetud süsinikupõhiste kütuste vastavust kasvuhoonegaaside heite vähendamise kriteeriumidele. Kolmandaks võib nendega tõendada, et järgitakse direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 27 lõikes 3 sätestatud reegleid, mis on kehtestatud taastuvelektri osakaalu arvutamiseks transpordisektoris. Neljandaks võib nendega tõendada, et ettevõtjad sisestavad kooskõlas direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 28 lõikega 4 liidu või riiklikku andmebaasi täpset teavet teatavate transpordis kasutatavate taastuvkütuste ja ringlusse võetud süsinikupõhiste kütuste kohta. Viiendaks võib neid kasutada maakasutuse kaudse muutuse väikese riskiga biokütuste, vedelate biokütuste ja biomasskütuste sertifitseerimiseks. Komisjon võib otsustada, et vabatahtlikud riiklikud või rahvusvahelised kavad võivad teenida kõiki või osa neist eesmärkidest.

| (4) | Kui ettevõtja esitab tunnustamisotsusega hõlmatud ulatuses tõendid või andmed, mis näitavad säästlikkuse ja kasvuhoonegaaside heite vähendamise kriteeriumide täitmist ja mis on saadud vastavalt komisjoni tunnustatud vabatahtlikule kavale, ei tohiks liikmesriik tarnijalt täiendavaid tõendeid nõuda. |
| --- | --- |

(4)

Kui ettevõtja esitab tunnustamisotsusega hõlmatud ulatuses tõendid või andmed, mis näitavad säästlikkuse ja kasvuhoonegaaside heite vähendamise kriteeriumide täitmist ja mis on saadud vastavalt komisjoni tunnustatud vabatahtlikule kavale, ei tohiks liikmesriik tarnijalt täiendavaid tõendeid nõuda.

| (5) | 30. aprillil 2021 esitati komisjonile taotlus tunnustada direktiivi artikli 30 lõike 4 alusel kava „Scottish Quality Crops Farm Assurance Scheme (SQC)“. Selle taotluse alusel andis komisjon kavale hinnangu, milles tehti kindlaks mõned muutmist vajavad küsimused. 7. juunil 2021. aastal uuesti esitatud kavas käsitleti neid küsimusi õigesti. Kava hõlmab biokütuseid, mis saadakse Ühendkuningriigi põllumajandustootjate toodetavatest seguna kasvatamiseks sobivatest põllumajanduskultuuridest (v.a jäätmed ja jäägid), kuni nende põllukultuuride esimese üleandmiskohani. |
| --- | --- |

(5)

30. aprillil 2021 esitati komisjonile taotlus tunnustada direktiivi artikli 30 lõike 4 alusel kava „Scottish Quality Crops Farm Assurance Scheme (SQC)“. Selle taotluse alusel andis komisjon kavale hinnangu, milles tehti kindlaks mõned muutmist vajavad küsimused. 7. juunil 2021. aastal uuesti esitatud kavas käsitleti neid küsimusi õigesti. Kava hõlmab biokütuseid, mis saadakse Ühendkuningriigi põllumajandustootjate toodetavatest seguna kasvatamiseks sobivatest põllumajanduskultuuridest (v.a jäätmed ja jäägid), kuni nende põllukultuuride esimese üleandmiskohani.

| (6) | Kava „Scottish Quality Crops Farm Assurance Scheme“ hindamisel leidis komisjon, et see hõlmab direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 29 lõigetes 3–5 sätestatud säästlikkuskriteeriume nõuetekohaselt ja sellega rakendatakse massibilansi meetodit kooskõlas direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 30 lõigetes 1 ja 2 sätestatud nõuetega. Kava „SQC“ alusel sertifitseerimise käigus ei kontrollita, kas ettevõtjad järgivad kasvuhoonegaaside heite vähendamise kriteeriume, mis on sätestatud direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 29 lõikes 10. Hindamisel ei võetud arvesse direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 30 lõike 8 kohaselt vastu võetavat tulevast rakendusakti säästlikkuse ja kasvuhoonegaaside heite vähendamise kriteeriumide ning maakasutuse kaudse muutuse väikese riski kriteeriumide kontrollimise eeskirjade kohta. Seetõttu hinnatakse vabatahtlikku kava „SQC“ uuesti, kui sellised rakendusaktid ja delegeeritud õigusaktid vastu võetakse. |
| --- | --- |

(6)

Kava „Scottish Quality Crops Farm Assurance Scheme“ hindamisel leidis komisjon, et see hõlmab direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 29 lõigetes 3–5 sätestatud säästlikkuskriteeriume nõuetekohaselt ja sellega rakendatakse massibilansi meetodit kooskõlas direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 30 lõigetes 1 ja 2 sätestatud nõuetega. Kava „SQC“ alusel sertifitseerimise käigus ei kontrollita, kas ettevõtjad järgivad kasvuhoonegaaside heite vähendamise kriteeriume, mis on sätestatud direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 29 lõikes 10. Hindamisel ei võetud arvesse direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 30 lõike 8 kohaselt vastu võetavat tulevast rakendusakti säästlikkuse ja kasvuhoonegaaside heite vähendamise kriteeriumide ning maakasutuse kaudse muutuse väikese riski kriteeriumide kontrollimise eeskirjade kohta. Seetõttu hinnatakse vabatahtlikku kava „SQC“ uuesti, kui sellised rakendusaktid ja delegeeritud õigusaktid vastu võetakse.

| (7) | Kava „Scottish Quality Crops Farm Assurance Scheme“ hindamise käigus leiti, et see vastab nõuetekohastele usaldusväärsuse, läbipaistvuse ja sõltumatu auditi standarditele kooskõlas direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 30 lõikega 8. |
| --- | --- |

(7)

Kava „Scottish Quality Crops Farm Assurance Scheme“ hindamise käigus leiti, et see vastab nõuetekohastele usaldusväärsuse, läbipaistvuse ja sõltumatu auditi standarditele kooskõlas direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 30 lõikega 8.

| (8) | Tunnustatud kava tuleks teha kättesaadavaks komisjoni EUROPA veebisaidil vabatahtlike kavade jaotises. |
| --- | --- |

(8)

Tunnustatud kava tuleks teha kättesaadavaks komisjoni EUROPA veebisaidil vabatahtlike kavade jaotises.

| (9) | Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas biokütuste, vedelate biokütuste ja biomasskütuste säästlikkuse komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(9)

Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas biokütuste, vedelate biokütuste ja biomasskütuste säästlikkuse komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Kavaga „Scottish Quality Crops Farm Assurance Scheme“ (edaspidi „kava“), mis esitati komisjonile tunnustamiseks 30. aprillil 2021, tõendatakse kava alusel auditeeritud kütuste puhul järgmist:

| a) | biokütuste saadetised vastavad direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 29 lõigetes 3–5 sätestatud säästlikkuskriteeriumidele; |
| --- | --- |

a)

biokütuste saadetised vastavad direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 29 lõigetes 3–5 sätestatud säästlikkuskriteeriumidele;

| b) | ettevõtjad järgivad nõuet sisestada kooskõlas direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 28 lõikega 4 liidu või riiklikku andmebaasi täpset teavet transpordis kasutatavate taastuvkütuste ja ringlusse võetud süsinikupõhiste kütuste kohta. |
| --- | --- |

b)

ettevõtjad järgivad nõuet sisestada kooskõlas direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 28 lõikega 4 liidu või riiklikku andmebaasi täpset teavet transpordis kasutatavate taastuvkütuste ja ringlusse võetud süsinikupõhiste kütuste kohta.

Artikkel 2

Otsus kehtib viis aastat alates selle jõustumisest. Juhul kui komisjonile 7. juunil 2021 tunnustamiseks esitatud kava sisu muudetakse selliselt, et see võib mõjutada käesoleva otsuse alust, tuleb sellistest muudatustest komisjonile viivitamata teatada. Komisjon hindab teatatud muudatusi, et teha kindlaks, kas kava hõlmab endiselt piisaval määral neid säästlikkuse kriteeriume, mille alusel seda tunnustatakse.

Artikkel 3

Komisjon võib käesoleva otsuse kehtetuks tunnistada muu hulgas siis, kui:

| a) | on selgelt tõendatud, et kavaga ei ole rakendatud käesoleva otsuse seisukohast olulisi aspekte, või kui kõnealuste aspektide osas on toimunud raskeid ja struktuurseid rikkumisi; |
| --- | --- |

a)

on selgelt tõendatud, et kavaga ei ole rakendatud käesoleva otsuse seisukohast olulisi aspekte, või kui kõnealuste aspektide osas on toimunud raskeid ja struktuurseid rikkumisi;

| b) | kava raames ei esitata komisjonile direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 30 lõike 5 kohaseid iga-aastaseid aruandeid; |
| --- | --- |

b)

kava raames ei esitata komisjonile direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 30 lõike 5 kohaseid iga-aastaseid aruandeid;

| c) | kui kavaga ei rakendata sõltumatu auditi standardeid ja muid nõudeid, mis on sätestatud direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 30 lõikes 8 osutatud rakendusaktides, või kava muude elementide parandusi, mida peetakse jätkuva tunnustamise seisukohast oluliseks. |
| --- | --- |

c)

kui kavaga ei rakendata sõltumatu auditi standardeid ja muid nõudeid, mis on sätestatud direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 30 lõikes 8 osutatud rakendusaktides, või kava muude elementide parandusi, mida peetakse jätkuva tunnustamise seisukohast oluliseks.

Artikkel 4

Käesolev otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Brüssel, 8. aprill 2022

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 328, 21.12.2018, lk 82.

1

(2)  Komisjoni 13. märtsi 2019. aasta delegeeritud määrus (EL) 2019/807, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2018/2001 selliste maakasutuse kaudse muutuse suure riskiga lähteainete kindlaksmääramise osas, mille tootmise ala on märkimisväärselt laienenud suure süsinikuvaruga maale, ning maakasutuse kaudse muutuse väikese riskiga biokütuste, vedelate biokütuste ja biomasskütuste sertifitseerimise osas (ELT L 133, 21.5.2019, lk 1).

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2009. aasta direktiiv 2009/28/EÜ taastuvatest energiaallikatest toodetud energia kasutamise edendamise kohta ning direktiivide 2001/77/EÜ ja 2003/30/EÜ muutmise ja hilisema kehtetuks tunnistamise kohta (ELT L 140, 5.6.2009, lk 16).

3

---

| 12.4.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 114/203 |
| --- | --- | --- | --- |

12.4.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 114/203

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS (EL) 2022/609,

8. aprill 2022,

vabatahtliku kava „SuRe“ (Sustainable Resources) tunnustamise kohta Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis (EL) 2018/2001 biokütuste, vedelate biokütuste, biomasskütuste, muust kui bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest valmistatud vedelate ja gaasiliste kütuste ning ringlussevõetud süsinikupõhiste kütuste jaoks sätestatud nõuete täitmise tõendamisel

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2018. aasta direktiivi (EL) 2018/2001 taastuvatest energiaallikatest toodetud energia kasutamise edendamise kohta, (1) eriti selle artikli 30 lõiget 4,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Direktiiviga (EL) 2018/2001 on kehtestatud nõuded teatavatele kütustele, nimelt biokütustele, vedelatele biokütustele, biomasskütustele, muust kui bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest valmistatud vedelatele ja gaasilistele kütustele ning ringlussevõetud süsinikupõhistele kütustele, tagamaks, et neid saab direktiivis sätestatud eesmärkide saavutamisel arvesse võtta üksnes juhul, kui need on toodetud säästvalt ja tänu neile jääb fossiilkütustega võrreldes märkimisväärne kasvuhoonegaaside heide tekkimata. Esiteks on direktiivi artiklis 29 sätestatud biokütuste, vedelate biokütuste ja biomasskütuste säästlikkuse ja kasvuhoonegaaside heite vähendamise kriteeriumid ning direktiivi artikliga 26 ja komisjoni delegeeritud määrusega (EL) 2019/807 (2) on kehtestatud kriteeriumid, mille alusel määratakse ühelt poolt kindlaks, milliste biokütuste, vedelate biokütuste või biomasskütuste lähteainete maakasutuse kaudse muutuse risk on suur, ning teiselt poolt määratakse kindlaks, milliseid maakasutuse kaudse muutuse suure riskiga biokütuseid, vedelaid biokütuseid või biomasskütuseid, mis vastavad teatavatele tingimustele, võib sertifitseerida maakasutuse kaudse muutuse väikese riskiga kütustena. Teiseks on direktiivi artikli 25 lõikes 2 sätestatud kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamise kriteeriumid transpordis kasutatavatele muust kui bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest valmistatud vedelatele ja gaasilistele kütustele ning ringlussevõetud süsinikupõhistele kütustele. Kolmandaks nõutakse direktiivi artikli 28 lõikes 2, et ettevõtjad sisestaksid liidu andmebaasi teabe mõnede transpordis kasutatavate taastuvkütustega (biokütused, biogaas ning muust kui bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest valmistatud vedelad ja gaasilised kütused) ja ringlussevõetud süsinikupõhiste kütustega tehtud tehingute säästlikkuse näitajate kohta. |
| --- | --- |

(1)

Direktiiviga (EL) 2018/2001 on kehtestatud nõuded teatavatele kütustele, nimelt biokütustele, vedelatele biokütustele, biomasskütustele, muust kui bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest valmistatud vedelatele ja gaasilistele kütustele ning ringlussevõetud süsinikupõhistele kütustele, tagamaks, et neid saab direktiivis sätestatud eesmärkide saavutamisel arvesse võtta üksnes juhul, kui need on toodetud säästvalt ja tänu neile jääb fossiilkütustega võrreldes märkimisväärne kasvuhoonegaaside heide tekkimata. Esiteks on direktiivi artiklis 29 sätestatud biokütuste, vedelate biokütuste ja biomasskütuste säästlikkuse ja kasvuhoonegaaside heite vähendamise kriteeriumid ning direktiivi artikliga 26 ja komisjoni delegeeritud määrusega (EL) 2019/807 (2) on kehtestatud kriteeriumid, mille alusel määratakse ühelt poolt kindlaks, milliste biokütuste, vedelate biokütuste või biomasskütuste lähteainete maakasutuse kaudse muutuse risk on suur, ning teiselt poolt määratakse kindlaks, milliseid maakasutuse kaudse muutuse suure riskiga biokütuseid, vedelaid biokütuseid või biomasskütuseid, mis vastavad teatavatele tingimustele, võib sertifitseerida maakasutuse kaudse muutuse väikese riskiga kütustena. Teiseks on direktiivi artikli 25 lõikes 2 sätestatud kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamise kriteeriumid transpordis kasutatavatele muust kui bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest valmistatud vedelatele ja gaasilistele kütustele ning ringlussevõetud süsinikupõhistele kütustele. Kolmandaks nõutakse direktiivi artikli 28 lõikes 2, et ettevõtjad sisestaksid liidu andmebaasi teabe mõnede transpordis kasutatavate taastuvkütustega (biokütused, biogaas ning muust kui bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest valmistatud vedelad ja gaasilised kütused) ja ringlussevõetud süsinikupõhiste kütustega tehtud tehingute säästlikkuse näitajate kohta.

| (2) | Direktiivis on sätestatud ka reeglid, kuidas arvutada seda, milline on taastuvelektri osakaal transpordisektori eesmärkide saavutamisel. Eelkõige on direktiivi artikli 27 lõikes 3 sätestatud reeglid sellise arvutuse tegemiseks nii juhul, kui elektrienergiat kasutatakse otse elektrisõidukite käitamiseks, kui ka siis, kui seda kasutatakse muust kui bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest valmistatud vedelate ja gaasiliste transpordikütuste tootmiseks. |
| --- | --- |

(2)

Direktiivis on sätestatud ka reeglid, kuidas arvutada seda, milline on taastuvelektri osakaal transpordisektori eesmärkide saavutamisel. Eelkõige on direktiivi artikli 27 lõikes 3 sätestatud reeglid sellise arvutuse tegemiseks nii juhul, kui elektrienergiat kasutatakse otse elektrisõidukite käitamiseks, kui ka siis, kui seda kasutatakse muust kui bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest valmistatud vedelate ja gaasiliste transpordikütuste tootmiseks.

| (3) | Biokütustele, vedelatele biokütustele, biomasskütustele, muust kui bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest valmistatud vedelatele ja gaasilistele kütustele ning ringlussevõetud süsinikupõhistele kütustele kehtestatud reeglite täitmise kontrollimiseks võivad liikmesriigid kasutada vabatahtlikke kavasid. Vabatahtlikel kavadel on olnud oluline roll tõendite esitamisel selle kohta, et Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2009/28/EÜ (3) sätestatud biokütuste ja vedelate biokütuste säästlikkuse ja kasvuhoonegaaside heite vähendamise kriteeriumid on täidetud. Direktiiviga (EL) 2018/2001 laiendati vabatahtlike kavade rolli. Esiteks võib nendega nüüd tõendada kõigi biomassist toodetud kütuste, sealhulgas gaasiliste ja tahkete kütuste vastavust direktiivis (EL) 2018/2001 sätestatud säästlikkuse kriteeriumidele ning anda täpseid andmeid kasvuhoonegaaside heite vähendamise kohta. Teiseks võib nendega tõendada muust kui bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest valmistatud vedelate ja gaasiliste transpordikütuste ja ringlusevõetud süsinikupõhiste kütuste vastavust kasvuhoonegaaside heite vähendamise kriteeriumidele. Kolmandaks võib nendega tõendada, et järgitakse direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 27 lõikes 3 sätestatud reegleid, mis on kehtestatud taastuvelektri osakaalu arvutamiseks transpordisektoris. Neljandaks võib nendega tõendada, et ettevõtjad sisestavad kooskõlas direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 28 lõikega 4 liidu või riiklikku andmebaasi täpset teavet teatavate transpordis kasutatavate taastuvkütuste ja ringlussevõetud süsinikupõhiste kütuste kohta. Viiendaks võib neid kasutada maakasutuse kaudse muutuse väikese riskiga biokütuste, vedelate biokütuste ja biomasskütuste sertifitseerimiseks. Komisjon võib otsustada, et vabatahtlikud riiklikud või rahvusvahelised kavad võivad teenida kõiki või osa neist eesmärkidest. |
| --- | --- |

(3)

Biokütustele, vedelatele biokütustele, biomasskütustele, muust kui bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest valmistatud vedelatele ja gaasilistele kütustele ning ringlussevõetud süsinikupõhistele kütustele kehtestatud reeglite täitmise kontrollimiseks võivad liikmesriigid kasutada vabatahtlikke kavasid. Vabatahtlikel kavadel on olnud oluline roll tõendite esitamisel selle kohta, et Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2009/28/EÜ (3) sätestatud biokütuste ja vedelate biokütuste säästlikkuse ja kasvuhoonegaaside heite vähendamise kriteeriumid on täidetud. Direktiiviga (EL) 2018/2001 laiendati vabatahtlike kavade rolli. Esiteks võib nendega nüüd tõendada kõigi biomassist toodetud kütuste, sealhulgas gaasiliste ja tahkete kütuste vastavust direktiivis (EL) 2018/2001 sätestatud säästlikkuse kriteeriumidele ning anda täpseid andmeid kasvuhoonegaaside heite vähendamise kohta. Teiseks võib nendega tõendada muust kui bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest valmistatud vedelate ja gaasiliste transpordikütuste ja ringlusevõetud süsinikupõhiste kütuste vastavust kasvuhoonegaaside heite vähendamise kriteeriumidele. Kolmandaks võib nendega tõendada, et järgitakse direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 27 lõikes 3 sätestatud reegleid, mis on kehtestatud taastuvelektri osakaalu arvutamiseks transpordisektoris. Neljandaks võib nendega tõendada, et ettevõtjad sisestavad kooskõlas direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 28 lõikega 4 liidu või riiklikku andmebaasi täpset teavet teatavate transpordis kasutatavate taastuvkütuste ja ringlussevõetud süsinikupõhiste kütuste kohta. Viiendaks võib neid kasutada maakasutuse kaudse muutuse väikese riskiga biokütuste, vedelate biokütuste ja biomasskütuste sertifitseerimiseks. Komisjon võib otsustada, et vabatahtlikud riiklikud või rahvusvahelised kavad võivad teenida kõiki või osa neist eesmärkidest.

| (4) | Kui ettevõtja esitab tunnustamisotsusega hõlmatud ulatuses tõendid või andmed, mis näitavad säästlikkuse ja kasvuhoonegaaside heite vähendamise kriteeriumide täitmist ja mis on saadud vastavalt komisjoni tunnustatud vabatahtlikule kavale, ei tohiks liikmesriik tarnijalt täiendavaid tõendeid nõuda. |
| --- | --- |

(4)

Kui ettevõtja esitab tunnustamisotsusega hõlmatud ulatuses tõendid või andmed, mis näitavad säästlikkuse ja kasvuhoonegaaside heite vähendamise kriteeriumide täitmist ja mis on saadud vastavalt komisjoni tunnustatud vabatahtlikule kavale, ei tohiks liikmesriik tarnijalt täiendavaid tõendeid nõuda.

| (5) | 15. oktoobril 2020 esitati komisjonile taotlus tunnustada direktiivi artikli 30 lõike 4 alusel kava „SuRe“. Selle taotluse alusel andis komisjon kavale hinnangu, milles tehti kindlaks mõned muutmist vajavad küsimused. 29. juunil 2021. aastal uuesti esitatud kavas käsitleti neid küsimusi õigesti. See kava hõlmab kõiki lähteaineid, sh jäätmeid ja jääke, biomasskütuseid ning kogu järelevalveahelat. |
| --- | --- |

(5)

15. oktoobril 2020 esitati komisjonile taotlus tunnustada direktiivi artikli 30 lõike 4 alusel kava „SuRe“. Selle taotluse alusel andis komisjon kavale hinnangu, milles tehti kindlaks mõned muutmist vajavad küsimused. 29. juunil 2021. aastal uuesti esitatud kavas käsitleti neid küsimusi õigesti. See kava hõlmab kõiki lähteaineid, sh jäätmeid ja jääke, biomasskütuseid ning kogu järelevalveahelat.

| (6) | Kava „SuRe“ hindamisel leidis komisjon, et see hõlmab direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 29 lõigetes 2–7 sätestatud säästlikkuskriteeriume nõuetekohaselt ja sisaldab samas ka täpseid andmeid direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 29 lõike 10 kohase kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamise kohta ning sellega rakendatakse massibilansi meetodit kooskõlas direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 30 lõigetes 1 ja 2 sätestatud nõuetega. Hindamisel ei võeta arvesse rakendusakte, mis edaspidi võetakse vastu kooskõlas direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 29 lõikega 8 ja artikli 30 lõikega 8 ning milles käsitletakse suuniseid direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 29 lõigetes 6 ja 7 sätestatud säästlikkuskriteeriumidele vastavuse tõendamiseks ning säästlikkuskriteeriumide ja kasvuhoonegaaside heite vähendamise kriteeriumide ning maakasutuse kaudse muutuse väikese riski kriteeriumide kontrollimise eeskirju. Seetõttu hinnatakse kava „SuRe“ uuesti, kui sellised rakendusaktid vastu võetakse. |
| --- | --- |

(6)

Kava „SuRe“ hindamisel leidis komisjon, et see hõlmab direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 29 lõigetes 2–7 sätestatud säästlikkuskriteeriume nõuetekohaselt ja sisaldab samas ka täpseid andmeid direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 29 lõike 10 kohase kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamise kohta ning sellega rakendatakse massibilansi meetodit kooskõlas direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 30 lõigetes 1 ja 2 sätestatud nõuetega. Hindamisel ei võeta arvesse rakendusakte, mis edaspidi võetakse vastu kooskõlas direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 29 lõikega 8 ja artikli 30 lõikega 8 ning milles käsitletakse suuniseid direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 29 lõigetes 6 ja 7 sätestatud säästlikkuskriteeriumidele vastavuse tõendamiseks ning säästlikkuskriteeriumide ja kasvuhoonegaaside heite vähendamise kriteeriumide ning maakasutuse kaudse muutuse väikese riski kriteeriumide kontrollimise eeskirju. Seetõttu hinnatakse kava „SuRe“ uuesti, kui sellised rakendusaktid vastu võetakse.

| (7) | Kava „SuRe“ hindamise käigus leiti, et see vastab nõuetekohastele usaldusväärsuse, läbipaistvuse ja sõltumatu auditi standarditele ning selles järgitakse direktiivi (EL) 2018/2001 VI lisas esitatud metodoloogilisi nõudeid. |
| --- | --- |

(7)

Kava „SuRe“ hindamise käigus leiti, et see vastab nõuetekohastele usaldusväärsuse, läbipaistvuse ja sõltumatu auditi standarditele ning selles järgitakse direktiivi (EL) 2018/2001 VI lisas esitatud metodoloogilisi nõudeid.

| (8) | Tunnustatud kava tuleks teha kättesaadavaks komisjoni EUROPA veebisaidil vabatahtlike kavade jaotises. |
| --- | --- |

(8)

Tunnustatud kava tuleks teha kättesaadavaks komisjoni EUROPA veebisaidil vabatahtlike kavade jaotises.

| (9) | Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas biokütuste, vedelate biokütuste ja biomasskütuste säästlikkuse komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(9)

Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas biokütuste, vedelate biokütuste ja biomasskütuste säästlikkuse komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Kavaga „SuRe“ (edaspidi „kava“), mis esitati komisjonile tunnustamiseks 29. juunil 2021, tõendatakse kava alusel auditeeritud kütuste puhul järgmist:

| a) | biomasskütuste saadetised vastavad direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 29 lõigetes 2–7 ja lõikes 10 sätestatud säästlikkuskriteeriumidele; |
| --- | --- |

a)

biomasskütuste saadetised vastavad direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 29 lõigetes 2–7 ja lõikes 10 sätestatud säästlikkuskriteeriumidele;

| b) | ettevõtjad järgivad nõuet sisestada kooskõlas direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 28 lõikega 4 liidu või riiklikku andmebaasi täpset teavet transpordis kasutatavate taastuvkütuste ja ringlussevõetud süsinikupõhiste kütuste kohta. |
| --- | --- |

b)

ettevõtjad järgivad nõuet sisestada kooskõlas direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 28 lõikega 4 liidu või riiklikku andmebaasi täpset teavet transpordis kasutatavate taastuvkütuste ja ringlussevõetud süsinikupõhiste kütuste kohta.

Samuti sisaldab kava täpseid andmeid direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 29 lõike 10 kohase kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamise kohta niivõrd, kuivõrd sellega tagatakse, et järelevalveahela alguses asuvatelt ettevõtjatelt pärinev kogu asjakohane teave edastatakse järelevalveahela lõpuosas olevatele ettevõtjatele.

Artikkel 2

Otsus kehtib viis aastat alates selle jõustumisest. Juhul kui komisjonile 29. juunil 2021 tunnustamiseks esitatud kava sisu muudetakse selliselt, et see võib mõjutada käesoleva otsuse alust, tuleb sellistest muudatustest komisjonile viivitamata teatada. Komisjon hindab teatatud muudatusi, et teha kindlaks, kas kava hõlmab endiselt piisaval määral neid säästlikkuse kriteeriume, mille alusel seda tunnustatakse.

Artikkel 3

Komisjon võib käesoleva otsuse kehtetuks tunnistada muu hulgas siis, kui:

| a) | on selgelt tõendatud, et kavaga ei ole rakendatud käesoleva otsuse seisukohast olulisi aspekte, või kui kõnealuste aspektide osas on toimunud raskeid ja struktuurseid rikkumisi; |
| --- | --- |

a)

on selgelt tõendatud, et kavaga ei ole rakendatud käesoleva otsuse seisukohast olulisi aspekte, või kui kõnealuste aspektide osas on toimunud raskeid ja struktuurseid rikkumisi;

| b) | kava raames ei esitata komisjonile direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 30 lõike 5 kohaseid iga-aastaseid aruandeid; |
| --- | --- |

b)

kava raames ei esitata komisjonile direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 30 lõike 5 kohaseid iga-aastaseid aruandeid;

| c) | kavaga ei rakendata sõltumatu auditi standardeid ega muid nõudeid, mis on sätestatud direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 29 lõikes 8 või artikli 30 lõikes 8 osutatud rakendusaktides, või kava muude elementide parandusi, mida peetakse jätkuva tunnustamise seisukohast oluliseks. |
| --- | --- |

c)

kavaga ei rakendata sõltumatu auditi standardeid ega muid nõudeid, mis on sätestatud direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 29 lõikes 8 või artikli 30 lõikes 8 osutatud rakendusaktides, või kava muude elementide parandusi, mida peetakse jätkuva tunnustamise seisukohast oluliseks.

Artikkel 4

Käesolev otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Brüssel, 8. aprill 2022

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 328, 21.12.2018, lk 82.

1

(2)  Komisjoni 13. märtsi 2019. aasta delegeeritud määrus (EL) 2019/807, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2018/2001 selliste maakasutuse kaudse muutuse suure riskiga lähteainete kindlaksmääramise osas, mille tootmise ala on märkimisväärselt laienenud suure süsinikuvaruga maale, ning maakasutuse kaudse muutuse väikese riskiga biokütuste, vedelate biokütuste ja biomasskütuste sertifitseerimise osas (ELT L 133, 21.5.2019, lk 1).

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2009. aasta direktiiv 2009/28/EÜ, taastuvatest energiaallikatest toodetud energia kasutamise edendamise kohta ning direktiivide 2001/77/EÜ ja 2003/30/EÜ muutmise ja hilisema kehtetuks tunnistamise kohta (ELT L 140, 5.6.2009, lk 16).

3

---

| 12.4.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 114/206 |
| --- | --- | --- | --- |

12.4.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 114/206

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS (EL) 2022/610,

8. aprill 2022,

vabatahtliku kava „Trade Assurance Scheme for Combinable Crops (TASCC)“ tunnustamise kohta Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis (EL) 2018/2001 biokütuste, vedelate biokütuste, biomasskütuste, muust kui bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest valmistatud vedelate ja gaasiliste kütuste ning ringlussevõetud süsinikupõhiste kütuste jaoks sätestatud nõuete täitmise tõendamisel

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2018. aasta direktiivi (EL) 2018/2001 taastuvatest energiaallikatest toodetud energia kasutamise edendamise kohta, (1) eriti selle artikli 30 lõiget 4,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Direktiiviga (EL) 2018/2001 on kehtestatud nõuded teatavatele kütustele, nimelt biokütustele, vedelatele biokütustele, biomasskütustele, muust kui bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest valmistatud vedelatele ja gaasilistele kütustele ning ringlussevõetud süsinikupõhistele kütustele, tagamaks, et neid saab direktiivis sätestatud eesmärkide saavutamisel arvesse võtta üksnes juhul, kui need on toodetud säästvalt ja tänu neile jääb fossiilkütustega võrreldes märkimisväärne kasvuhoonegaaside heide tekkimata. Esiteks on direktiivi artiklis 29 sätestatud biokütuste, vedelate biokütuste ja biomasskütuste säästlikkuse ja kasvuhoonegaaside heite vähendamise kriteeriumid ning direktiivi artikliga 26 ja komisjoni delegeeritud määrusega (EL) 2019/807 (2) on kehtestatud kriteeriumid, mille alusel määratakse ühelt poolt kindlaks, milliste biokütuste, vedelate biokütuste või biomasskütuste lähteainete maakasutuse kaudse muutuse risk on suur, ning teiselt poolt määratakse kindlaks, milliseid maakasutuse kaudse muutuse suure riskiga biokütuseid, vedelaid biokütuseid või biomasskütuseid, mis vastavad teatavatele tingimustele, võib sertifitseerida maakasutuse kaudse muutuse väikese riskiga kütustena. Teiseks on direktiivi artikli 25 lõikes 2 sätestatud kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamise kriteeriumid transpordis kasutatavatele muust kui bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest valmistatud vedelatele ja gaasilistele kütustele ning ringlussevõetud süsinikupõhistele kütustele. Kolmandaks nõutakse direktiivi artikli 28 lõikes 2, et ettevõtjad sisestaksid liidu andmebaasi teabe mõnede transpordis kasutatavate taastuvkütustega (biokütused, biogaas ning muust kui bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest valmistatud vedelad ja gaasilised kütused) ja ringlussevõetud süsinikupõhiste kütustega tehtud tehingute säästlikkuse näitajate kohta. |
| --- | --- |

(1)

Direktiiviga (EL) 2018/2001 on kehtestatud nõuded teatavatele kütustele, nimelt biokütustele, vedelatele biokütustele, biomasskütustele, muust kui bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest valmistatud vedelatele ja gaasilistele kütustele ning ringlussevõetud süsinikupõhistele kütustele, tagamaks, et neid saab direktiivis sätestatud eesmärkide saavutamisel arvesse võtta üksnes juhul, kui need on toodetud säästvalt ja tänu neile jääb fossiilkütustega võrreldes märkimisväärne kasvuhoonegaaside heide tekkimata. Esiteks on direktiivi artiklis 29 sätestatud biokütuste, vedelate biokütuste ja biomasskütuste säästlikkuse ja kasvuhoonegaaside heite vähendamise kriteeriumid ning direktiivi artikliga 26 ja komisjoni delegeeritud määrusega (EL) 2019/807 (2) on kehtestatud kriteeriumid, mille alusel määratakse ühelt poolt kindlaks, milliste biokütuste, vedelate biokütuste või biomasskütuste lähteainete maakasutuse kaudse muutuse risk on suur, ning teiselt poolt määratakse kindlaks, milliseid maakasutuse kaudse muutuse suure riskiga biokütuseid, vedelaid biokütuseid või biomasskütuseid, mis vastavad teatavatele tingimustele, võib sertifitseerida maakasutuse kaudse muutuse väikese riskiga kütustena. Teiseks on direktiivi artikli 25 lõikes 2 sätestatud kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamise kriteeriumid transpordis kasutatavatele muust kui bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest valmistatud vedelatele ja gaasilistele kütustele ning ringlussevõetud süsinikupõhistele kütustele. Kolmandaks nõutakse direktiivi artikli 28 lõikes 2, et ettevõtjad sisestaksid liidu andmebaasi teabe mõnede transpordis kasutatavate taastuvkütustega (biokütused, biogaas ning muust kui bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest valmistatud vedelad ja gaasilised kütused) ja ringlussevõetud süsinikupõhiste kütustega tehtud tehingute säästlikkuse näitajate kohta.

| (2) | Direktiivis on sätestatud ka reeglid, kuidas arvutada seda, milline on taastuvelektri osakaal transpordisektori eesmärkide saavutamisel. Eelkõige on direktiivi artikli 27 lõikes 3 sätestatud reeglid sellise arvutuse tegemiseks nii juhul, kui elektrienergiat kasutatakse otse elektrisõidukite käitamiseks, kui ka siis, kui seda kasutatakse muust kui bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest valmistatud vedelate ja gaasiliste transpordikütuste tootmiseks. |
| --- | --- |

(2)

Direktiivis on sätestatud ka reeglid, kuidas arvutada seda, milline on taastuvelektri osakaal transpordisektori eesmärkide saavutamisel. Eelkõige on direktiivi artikli 27 lõikes 3 sätestatud reeglid sellise arvutuse tegemiseks nii juhul, kui elektrienergiat kasutatakse otse elektrisõidukite käitamiseks, kui ka siis, kui seda kasutatakse muust kui bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest valmistatud vedelate ja gaasiliste transpordikütuste tootmiseks.

| (3) | Biokütustele, vedelatele biokütustele, biomasskütustele, muust kui bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest valmistatud vedelatele ja gaasilistele kütustele ning ringlussevõetud süsinikupõhistele kütustele kehtestatud reeglite täitmise kontrollimiseks võivad liikmesriigid kasutada vabatahtlikke kavasid. Vabatahtlikel kavadel on olnud oluline roll tõendite esitamisel selle kohta, et Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2009/28/EÜ (3) sätestatud biokütuste ja vedelate biokütuste säästlikkuse ja kasvuhoonegaaside heite vähendamise kriteeriumid on täidetud. Direktiiviga (EL) 2018/2001 laiendati vabatahtlike kavade rolli. Esiteks võib nendega nüüd tõendada kõigi biomassist toodetud kütuste, sealhulgas gaasiliste ja tahkete kütuste vastavust direktiivis (EL) 2018/2001 sätestatud säästlikkuse kriteeriumidele ning anda täpseid andmeid kasvuhoonegaaside heite vähendamise kohta. Teiseks võib nendega tõendada muust kui bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest valmistatud vedelate ja gaasiliste transpordikütuste ja ringlusevõetud süsinikupõhiste kütuste vastavust kasvuhoonegaaside heite vähendamise kriteeriumidele. Kolmandaks võib nendega tõendada, et järgitakse direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 27 lõikes 3 sätestatud reegleid, mis on kehtestatud taastuvelektri osakaalu arvutamiseks transpordisektoris. Neljandaks võib nendega tõendada, et ettevõtjad sisestavad kooskõlas direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 28 lõikega 4 liidu või riiklikku andmebaasi täpset teavet transpordis kasutatavate taastuvkütuste ja ringlussevõetud süsinikupõhiste kütuste kohta. Viiendaks võib neid kasutada maakasutuse kaudse muutuse väikese riskiga biokütuste, vedelate biokütuste ja biomasskütuste sertifitseerimiseks. Komisjon võib otsustada, et vabatahtlikud riiklikud või rahvusvahelised kavad võivad teenida kõiki või osa neist eesmärkidest. |
| --- | --- |

(3)

Biokütustele, vedelatele biokütustele, biomasskütustele, muust kui bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest valmistatud vedelatele ja gaasilistele kütustele ning ringlussevõetud süsinikupõhistele kütustele kehtestatud reeglite täitmise kontrollimiseks võivad liikmesriigid kasutada vabatahtlikke kavasid. Vabatahtlikel kavadel on olnud oluline roll tõendite esitamisel selle kohta, et Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2009/28/EÜ (3) sätestatud biokütuste ja vedelate biokütuste säästlikkuse ja kasvuhoonegaaside heite vähendamise kriteeriumid on täidetud. Direktiiviga (EL) 2018/2001 laiendati vabatahtlike kavade rolli. Esiteks võib nendega nüüd tõendada kõigi biomassist toodetud kütuste, sealhulgas gaasiliste ja tahkete kütuste vastavust direktiivis (EL) 2018/2001 sätestatud säästlikkuse kriteeriumidele ning anda täpseid andmeid kasvuhoonegaaside heite vähendamise kohta. Teiseks võib nendega tõendada muust kui bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest valmistatud vedelate ja gaasiliste transpordikütuste ja ringlusevõetud süsinikupõhiste kütuste vastavust kasvuhoonegaaside heite vähendamise kriteeriumidele. Kolmandaks võib nendega tõendada, et järgitakse direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 27 lõikes 3 sätestatud reegleid, mis on kehtestatud taastuvelektri osakaalu arvutamiseks transpordisektoris. Neljandaks võib nendega tõendada, et ettevõtjad sisestavad kooskõlas direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 28 lõikega 4 liidu või riiklikku andmebaasi täpset teavet transpordis kasutatavate taastuvkütuste ja ringlussevõetud süsinikupõhiste kütuste kohta. Viiendaks võib neid kasutada maakasutuse kaudse muutuse väikese riskiga biokütuste, vedelate biokütuste ja biomasskütuste sertifitseerimiseks. Komisjon võib otsustada, et vabatahtlikud riiklikud või rahvusvahelised kavad võivad teenida kõiki või osa neist eesmärkidest.

| (4) | Kui ettevõtja esitab tunnustamisotsusega hõlmatud ulatuses tõendid või andmed, mis näitavad säästlikkuse ja kasvuhoonegaaside heite vähendamise kriteeriumide täitmist ja mis on saadud vastavalt komisjoni tunnustatud vabatahtlikule kavale, ei tohiks liikmesriik tarnijalt täiendavaid tõendeid nõuda. |
| --- | --- |

(4)

Kui ettevõtja esitab tunnustamisotsusega hõlmatud ulatuses tõendid või andmed, mis näitavad säästlikkuse ja kasvuhoonegaaside heite vähendamise kriteeriumide täitmist ja mis on saadud vastavalt komisjoni tunnustatud vabatahtlikule kavale, ei tohiks liikmesriik tarnijalt täiendavaid tõendeid nõuda.

| (5) | 7. jaanuaril 2021 esitati komisjonile taotlus tunnustada direktiivi artikli 30 lõike 4 alusel kava „Trade Assurance Scheme for Combinable Crops (TASCC)“. Selle taotluse alusel andis komisjon kavale hinnangu, milles tehti kindlaks mõned muutmist vajavad küsimused. 25. juunil 2021. aastal uuesti esitatud kavas käsitleti neid küsimusi õigesti. Kavas käsitletakse Ühendkuningriigis toodetavaid biokütuseid, mida saadakse seguna kasvatamiseks sobivatest põllumajanduskultuuridest ja suhkrupeedist (välja arvatud jäätmed, jäägid, lignotselluloosmaterjal ja toiduks mittekasutatavad tselluloosmaterjalid). See hõlmab kauplemis-, transpordi- ja ladustamisetappi alates põllumajandusettevõtte väravast kuni esimese töötlejani, ning konkreetseid kaupade vahetamist, vedu, ladustamist ja testimist käsitlevaid mooduleid. |
| --- | --- |

(5)

7. jaanuaril 2021 esitati komisjonile taotlus tunnustada direktiivi artikli 30 lõike 4 alusel kava „Trade Assurance Scheme for Combinable Crops (TASCC)“. Selle taotluse alusel andis komisjon kavale hinnangu, milles tehti kindlaks mõned muutmist vajavad küsimused. 25. juunil 2021. aastal uuesti esitatud kavas käsitleti neid küsimusi õigesti. Kavas käsitletakse Ühendkuningriigis toodetavaid biokütuseid, mida saadakse seguna kasvatamiseks sobivatest põllumajanduskultuuridest ja suhkrupeedist (välja arvatud jäätmed, jäägid, lignotselluloosmaterjal ja toiduks mittekasutatavad tselluloosmaterjalid). See hõlmab kauplemis-, transpordi- ja ladustamisetappi alates põllumajandusettevõtte väravast kuni esimese töötlejani, ning konkreetseid kaupade vahetamist, vedu, ladustamist ja testimist käsitlevaid mooduleid.

| (6) | Kava ei hõlma otseselt põllumajandustootjate auditeerimist ja sertifitseerimist kooskõlas direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 29 lõigetes 3–5 sätestatud säästlikkuskriteeriumidega. Nende aspektide puhul järgitakse kõnealuse kava kohaldamisel muid komisjoni tunnustatud vabatahtlikke kavasid. Seega on kava „Trade Assurance Scheme for Combinable Crops (TASCC)“ ülesanne tagada, et tunnustus, mille komisjon on andnud selle kavaga koos kohaldatavatele kavadele, kehtiks kogu koostööperioodi jooksul. Hindamisel ei võetud arvesse direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 30 lõike 8 kohaselt vastu võetavat tulevast rakendusakti säästlikkuse ja kasvuhoonegaaside heite vähendamise kriteeriumide ning maakasutuse kaudse muutuse väikese riski kriteeriumide kontrollimise eeskirjade kohta. Seetõttu hinnatakse kava „TASCC“ uuesti, kui sellised rakendusaktid vastu võetakse. |
| --- | --- |

(6)

Kava ei hõlma otseselt põllumajandustootjate auditeerimist ja sertifitseerimist kooskõlas direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 29 lõigetes 3–5 sätestatud säästlikkuskriteeriumidega. Nende aspektide puhul järgitakse kõnealuse kava kohaldamisel muid komisjoni tunnustatud vabatahtlikke kavasid. Seega on kava „Trade Assurance Scheme for Combinable Crops (TASCC)“ ülesanne tagada, et tunnustus, mille komisjon on andnud selle kavaga koos kohaldatavatele kavadele, kehtiks kogu koostööperioodi jooksul. Hindamisel ei võetud arvesse direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 30 lõike 8 kohaselt vastu võetavat tulevast rakendusakti säästlikkuse ja kasvuhoonegaaside heite vähendamise kriteeriumide ning maakasutuse kaudse muutuse väikese riski kriteeriumide kontrollimise eeskirjade kohta. Seetõttu hinnatakse kava „TASCC“ uuesti, kui sellised rakendusaktid vastu võetakse.

| (7) | Vabatahtliku kava „Trade Assurance Scheme for Combinable Crops (TASCC)“ hindamisel leidis komisjon, et see hõlmab direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 29 lõigetes 3–5 sätestatud säästlikkuskriteeriume nõuetekohaselt ja sellega rakendatakse massibilansi meetodit kooskõlas direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 30 lõigetes 1 ja 2 sätestatud nõuetega. |
| --- | --- |

(7)

Vabatahtliku kava „Trade Assurance Scheme for Combinable Crops (TASCC)“ hindamisel leidis komisjon, et see hõlmab direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 29 lõigetes 3–5 sätestatud säästlikkuskriteeriume nõuetekohaselt ja sellega rakendatakse massibilansi meetodit kooskõlas direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 30 lõigetes 1 ja 2 sätestatud nõuetega.

| (8) | Kava „Trade Assurance Scheme for Combinable Crops (TASCC)“ hindamisel leiti, et see vastab nõuetekohastele usaldusväärsuse, läbipaistvuse ja sõltumatu auditi standarditele kooskõlas direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 30 lõikega 8. |
| --- | --- |

(8)

Kava „Trade Assurance Scheme for Combinable Crops (TASCC)“ hindamisel leiti, et see vastab nõuetekohastele usaldusväärsuse, läbipaistvuse ja sõltumatu auditi standarditele kooskõlas direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 30 lõikega 8.

| (9) | Tunnustatud kava tuleks teha kättesaadavaks komisjoni EUROPA veebisaidil vabatahtlike kavade jaotises. |
| --- | --- |

(9)

Tunnustatud kava tuleks teha kättesaadavaks komisjoni EUROPA veebisaidil vabatahtlike kavade jaotises.

| (10) | Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas biokütuste, vedelate biokütuste ja biomasskütuste säästlikkuse komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(10)

Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas biokütuste, vedelate biokütuste ja biomasskütuste säästlikkuse komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Kavaga „Trade Assurance Scheme for Combinable Crops (TASCC)“ (edaspidi „kava“), mis esitati komisjonile tunnustamiseks 25. juunil 2021, tõendatakse kava alusel auditeeritud kütuste puhul järgmist:

| a) | biokütuste, vedelate biokütuste ja biomasskütuste saadetised vastavad direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 29 lõigetes 3–5 sätestatud säästlikkuskriteeriumidele; |
| --- | --- |

a)

biokütuste, vedelate biokütuste ja biomasskütuste saadetised vastavad direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 29 lõigetes 3–5 sätestatud säästlikkuskriteeriumidele;

| b) | ettevõtjad järgivad nõuet sisestada kooskõlas direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 28 lõikega 4 liidu või riiklikku andmebaasi täpset teavet transpordis kasutatavate taastuvkütuste ja ringlussevõetud süsinikupõhiste kütuste kohta. |
| --- | --- |

b)

ettevõtjad järgivad nõuet sisestada kooskõlas direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 28 lõikega 4 liidu või riiklikku andmebaasi täpset teavet transpordis kasutatavate taastuvkütuste ja ringlussevõetud süsinikupõhiste kütuste kohta.

Artikkel 2

Otsus kehtib viis aastat alates selle jõustumisest. Juhul kui komisjonile 25. juunil 2021 tunnustamiseks esitatud kava sisu muudetakse selliselt, et see võib mõjutada käesoleva otsuse alust, tuleb sellistest muudatustest komisjonile viivitamata teatada. Komisjon hindab teatatud muudatusi, et teha kindlaks, kas kava hõlmab endiselt piisaval määral neid säästlikkuse kriteeriume, mille alusel seda tunnustatakse.

Artikkel 3

Komisjon võib käesoleva otsuse kehtetuks tunnistada muu hulgas siis, kui:

| a) | on selgelt tõendatud, et kavaga ei ole rakendatud käesoleva otsuse seisukohast olulisi aspekte, või kui kõnealuste aspektide osas on toimunud raskeid ja struktuurseid rikkumisi; |
| --- | --- |

a)

on selgelt tõendatud, et kavaga ei ole rakendatud käesoleva otsuse seisukohast olulisi aspekte, või kui kõnealuste aspektide osas on toimunud raskeid ja struktuurseid rikkumisi;

| b) | kava raames ei esitata komisjonile direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 30 lõike 5 kohaseid iga-aastaseid aruandeid; |
| --- | --- |

b)

kava raames ei esitata komisjonile direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 30 lõike 5 kohaseid iga-aastaseid aruandeid;

| c) | kui kavaga ei rakendata sõltumatu auditi standardeid ja muid nõudeid, mis on sätestatud direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 30 lõikes 8 osutatud rakendusaktides, või kava muude elementide parandusi, mida peetakse jätkuva tunnustamise seisukohast oluliseks. |
| --- | --- |

c)

kui kavaga ei rakendata sõltumatu auditi standardeid ja muid nõudeid, mis on sätestatud direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 30 lõikes 8 osutatud rakendusaktides, või kava muude elementide parandusi, mida peetakse jätkuva tunnustamise seisukohast oluliseks.

Artikkel 4

Käesolev otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Brüssel, 8. aprill 2022

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 328, 21.12.2018, lk 82.

1

(2)  Komisjoni 13. märtsi 2019. aasta delegeeritud määrus (EL) 2019/807, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2018/2001 selliste maakasutuse kaudse muutuse suure riskiga lähteainete kindlaksmääramise osas, mille tootmise ala on märkimisväärselt laienenud suure süsinikuvaruga maale, ning maakasutuse kaudse muutuse väikese riskiga biokütuste, vedelate biokütuste ja biomasskütuste sertifitseerimise osas (ELT L 133, 21.5.2019, lk 1).

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2009. aasta direktiiv 2009/28/EÜ taastuvatest energiaallikatest toodetud energia kasutamise edendamise kohta ning direktiivide 2001/77/EÜ ja 2003/30/EÜ muutmise ja hilisema kehtetuks tunnistamise kohta (ELT L 140, 5.6.2009, lk 16).

3

---

| 12.4.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 114/209 |
| --- | --- | --- | --- |

12.4.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 114/209

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS (EL) 2022/611,

8. aprill 2022,

kava „Universal Feed Assurance Scheme (UFAS)“ tunnustamise kohta Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis (EL) 2018/2001 biokütuste, vedelate biokütuste, biomasskütuste, muust kui bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest valmistatud vedelate ja gaasiliste kütuste ning ringlusse võetud süsinikupõhiste kütuste jaoks sätestatud nõuete täitmise tõendamisel

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2018. aasta direktiivi (EL) 2018/2001 taastuvatest energiaallikatest toodetud energia kasutamise edendamise kohta, (1) eriti selle artikli 30 lõiget 4,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Direktiiviga (EL) 2018/2001 on kehtestatud nõuded teatavatele kütustele, nimelt biokütustele, vedelatele biokütustele, biomasskütustele, muust kui bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest valmistatud vedelatele ja gaasilistele kütustele ning ringlusse võetud süsinikupõhistele kütustele, tagamaks, et neid saab direktiivis sätestatud eesmärkide saavutamisel arvesse võtta üksnes juhul, kui need on toodetud säästvalt ja tänu neile jääb fossiilkütustega võrreldes märkimisväärne kasvuhoonegaaside heide tekkimata. Esiteks on direktiivi artiklis 29 sätestatud biokütuste, vedelate biokütuste ja biomasskütuste säästlikkuse ja kasvuhoonegaaside heite vähendamise kriteeriumid ning direktiivi artikliga 26 ja komisjoni delegeeritud määrusega (EL) 2019/807 (2) on kehtestatud kriteeriumid, mille alusel määratakse ühelt poolt kindlaks, milliste biokütuste, vedelate biokütuste või biomasskütuste lähteainete maakasutuse kaudse muutuse risk on suur, ning teiselt poolt määratakse kindlaks, milliseid maakasutuse kaudse muutuse suure riskiga biokütuseid, vedelaid biokütuseid või biomasskütuseid, mis vastavad teatavatele tingimustele, võib sertifitseerida maakasutuse kaudse muutuse väikese riskiga kütustena. Teiseks on direktiivi artikli 25 lõikes 2 sätestatud kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamise kriteeriumid transpordis kasutatavatele muust kui bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest valmistatud vedelatele ja gaasilistele kütustele ning ringlusse võetud süsinikupõhistele kütustele. Kolmandaks nõutakse direktiivi artikli 28 lõikes 2, et ettevõtjad sisestaksid liidu andmebaasi teabe mõnede transpordis kasutatavate taastuvkütustega (biokütused, biogaas ning muust kui bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest valmistatud vedelad ja gaasilised kütused) ja ringlusse võetud süsinikupõhiste kütustega tehtud tehingute säästlikkuse näitajate kohta. |
| --- | --- |

(1)

Direktiiviga (EL) 2018/2001 on kehtestatud nõuded teatavatele kütustele, nimelt biokütustele, vedelatele biokütustele, biomasskütustele, muust kui bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest valmistatud vedelatele ja gaasilistele kütustele ning ringlusse võetud süsinikupõhistele kütustele, tagamaks, et neid saab direktiivis sätestatud eesmärkide saavutamisel arvesse võtta üksnes juhul, kui need on toodetud säästvalt ja tänu neile jääb fossiilkütustega võrreldes märkimisväärne kasvuhoonegaaside heide tekkimata. Esiteks on direktiivi artiklis 29 sätestatud biokütuste, vedelate biokütuste ja biomasskütuste säästlikkuse ja kasvuhoonegaaside heite vähendamise kriteeriumid ning direktiivi artikliga 26 ja komisjoni delegeeritud määrusega (EL) 2019/807 (2) on kehtestatud kriteeriumid, mille alusel määratakse ühelt poolt kindlaks, milliste biokütuste, vedelate biokütuste või biomasskütuste lähteainete maakasutuse kaudse muutuse risk on suur, ning teiselt poolt määratakse kindlaks, milliseid maakasutuse kaudse muutuse suure riskiga biokütuseid, vedelaid biokütuseid või biomasskütuseid, mis vastavad teatavatele tingimustele, võib sertifitseerida maakasutuse kaudse muutuse väikese riskiga kütustena. Teiseks on direktiivi artikli 25 lõikes 2 sätestatud kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamise kriteeriumid transpordis kasutatavatele muust kui bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest valmistatud vedelatele ja gaasilistele kütustele ning ringlusse võetud süsinikupõhistele kütustele. Kolmandaks nõutakse direktiivi artikli 28 lõikes 2, et ettevõtjad sisestaksid liidu andmebaasi teabe mõnede transpordis kasutatavate taastuvkütustega (biokütused, biogaas ning muust kui bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest valmistatud vedelad ja gaasilised kütused) ja ringlusse võetud süsinikupõhiste kütustega tehtud tehingute säästlikkuse näitajate kohta.

| (2) | Direktiivis on sätestatud ka reeglid, kuidas arvutada seda, milline on taastuvelektri osakaal transpordisektori eesmärkide saavutamisel. Eelkõige on direktiivi artikli 27 lõikes 3 sätestatud reeglid sellise arvutuse tegemiseks nii juhul, kui elektrienergiat kasutatakse otse elektrisõidukite käitamiseks, kui ka siis, kui seda kasutatakse muust kui bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest valmistatud vedelate ja gaasiliste transpordikütuste tootmiseks. |
| --- | --- |

(2)

Direktiivis on sätestatud ka reeglid, kuidas arvutada seda, milline on taastuvelektri osakaal transpordisektori eesmärkide saavutamisel. Eelkõige on direktiivi artikli 27 lõikes 3 sätestatud reeglid sellise arvutuse tegemiseks nii juhul, kui elektrienergiat kasutatakse otse elektrisõidukite käitamiseks, kui ka siis, kui seda kasutatakse muust kui bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest valmistatud vedelate ja gaasiliste transpordikütuste tootmiseks.

| (3) | Biokütustele, vedelatele biokütustele, biomasskütustele, muust kui bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest valmistatud vedelatele ja gaasilistele kütustele ning ringlusse võetud süsinikupõhistele kütustele kehtestatud reeglite täitmise kontrollimiseks võivad liikmesriigid kasutada vabatahtlikke kavasid. Vabatahtlikel kavadel on olnud oluline roll tõendite esitamisel selle kohta, et Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2009/28/EÜ (3) sätestatud biokütuste ja vedelate biokütuste säästlikkuse ja kasvuhoonegaaside heite vähendamise kriteeriumid on täidetud. Direktiiviga (EL) 2018/2001 laiendati vabatahtlike kavade rolli. Esiteks võib nendega nüüd tõendada kõigi biomassist toodetud kütuste, sealhulgas gaasiliste ja tahkete kütuste vastavust direktiivis (EL) 2018/2001 sätestatud säästlikkuse kriteeriumidele ning anda täpseid andmeid kasvuhoonegaaside heite vähendamise kohta. Teiseks võib nendega tõendada muust kui bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest valmistatud vedelate ja gaasiliste transpordikütuste ja ringlusevõetud süsinikupõhiste kütuste vastavust kasvuhoonegaaside heite vähendamise kriteeriumidele. Kolmandaks võib nendega tõendada, et järgitakse direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 27 lõikes 3 sätestatud reegleid, mis on kehtestatud taastuvelektri osakaalu arvutamiseks transpordisektoris. Neljandaks võib nendega tõendada, et ettevõtjad sisestavad kooskõlas direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 28 lõikega 4 liidu või riiklikku andmebaasi täpset teavet transpordis kasutatavate taastuvkütuste ja ringlusse võetud süsinikupõhiste kütuste kohta. Viiendaks võib neid kasutada maakasutuse kaudse muutuse väikese riskiga biokütuste, vedelate biokütuste ja biomasskütuste sertifitseerimiseks. Komisjon võib otsustada, et vabatahtlikud riiklikud või rahvusvahelised kavad võivad teenida kõiki või osa neist eesmärkidest. |
| --- | --- |

(3)

Biokütustele, vedelatele biokütustele, biomasskütustele, muust kui bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest valmistatud vedelatele ja gaasilistele kütustele ning ringlusse võetud süsinikupõhistele kütustele kehtestatud reeglite täitmise kontrollimiseks võivad liikmesriigid kasutada vabatahtlikke kavasid. Vabatahtlikel kavadel on olnud oluline roll tõendite esitamisel selle kohta, et Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2009/28/EÜ (3) sätestatud biokütuste ja vedelate biokütuste säästlikkuse ja kasvuhoonegaaside heite vähendamise kriteeriumid on täidetud. Direktiiviga (EL) 2018/2001 laiendati vabatahtlike kavade rolli. Esiteks võib nendega nüüd tõendada kõigi biomassist toodetud kütuste, sealhulgas gaasiliste ja tahkete kütuste vastavust direktiivis (EL) 2018/2001 sätestatud säästlikkuse kriteeriumidele ning anda täpseid andmeid kasvuhoonegaaside heite vähendamise kohta. Teiseks võib nendega tõendada muust kui bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest valmistatud vedelate ja gaasiliste transpordikütuste ja ringlusevõetud süsinikupõhiste kütuste vastavust kasvuhoonegaaside heite vähendamise kriteeriumidele. Kolmandaks võib nendega tõendada, et järgitakse direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 27 lõikes 3 sätestatud reegleid, mis on kehtestatud taastuvelektri osakaalu arvutamiseks transpordisektoris. Neljandaks võib nendega tõendada, et ettevõtjad sisestavad kooskõlas direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 28 lõikega 4 liidu või riiklikku andmebaasi täpset teavet transpordis kasutatavate taastuvkütuste ja ringlusse võetud süsinikupõhiste kütuste kohta. Viiendaks võib neid kasutada maakasutuse kaudse muutuse väikese riskiga biokütuste, vedelate biokütuste ja biomasskütuste sertifitseerimiseks. Komisjon võib otsustada, et vabatahtlikud riiklikud või rahvusvahelised kavad võivad teenida kõiki või osa neist eesmärkidest.

| (4) | Kui ettevõtja esitab tunnustamisotsusega hõlmatud ulatuses tõendid või andmed, mis näitavad säästlikkuse ja kasvuhoonegaaside heite vähendamise kriteeriumide täitmist ja mis on saadud vastavalt komisjoni tunnustatud vabatahtlikule kavale, ei tohiks liikmesriik tarnijalt täiendavaid tõendeid nõuda. |
| --- | --- |

(4)

Kui ettevõtja esitab tunnustamisotsusega hõlmatud ulatuses tõendid või andmed, mis näitavad säästlikkuse ja kasvuhoonegaaside heite vähendamise kriteeriumide täitmist ja mis on saadud vastavalt komisjoni tunnustatud vabatahtlikule kavale, ei tohiks liikmesriik tarnijalt täiendavaid tõendeid nõuda.

| (5) | 20. jaanuaril 2021 esitati komisjonile esimest korda taotlus tunnustada direktiivi artikli 30 lõike 4 alusel kava „Universal Feed Assurance Scheme“. Selle taotluse alusel andis komisjon kavale hinnangu, milles tehti kindlaks mõned muutmist vajavad küsimused. 25. juunil 2021. aastal uuesti esitatud kavas käsitleti neid küsimusi õigesti. |
| --- | --- |

(5)

20. jaanuaril 2021 esitati komisjonile esimest korda taotlus tunnustada direktiivi artikli 30 lõike 4 alusel kava „Universal Feed Assurance Scheme“. Selle taotluse alusel andis komisjon kavale hinnangu, milles tehti kindlaks mõned muutmist vajavad küsimused. 25. juunil 2021. aastal uuesti esitatud kavas käsitleti neid küsimusi õigesti.

| (6) | Kavas käsitletakse Ühendkuningriigis ja Iirimaal toodetavaid biokütuseid, mida saadakse seguna kasvatamiseks sobivatest põllumajanduskultuuridest ja suhkrupeedist (välja arvatud jäätmed, jäägid, lignotselluloosmaterjal ja toiduks mittekasutatavad tselluloosmaterjalid). See hõlmab kauplemis-, transpordi- ja ladustamisetappi alates põllumajandusettevõtte väravast kuni esimese töötlejani ning konkreetseid kaupade vahetamist ja segasööda tootjaid käsitlevaid mooduleid. Hindamisel ei võetud arvesse direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 30 lõike 8 kohaselt vastu võetavat tulevast rakendusakti säästlikkuse ja kasvuhoonegaaside heite vähendamise kriteeriumide ning maakasutuse kaudse muutuse väikese riski kriteeriumide kontrollimise eeskirjade kohta. Seetõttu hinnatakse kava „Universal Feed Assurance Scheme“ uuesti, kui sellised rakendusaktid vastu võetakse. |
| --- | --- |

(6)

Kavas käsitletakse Ühendkuningriigis ja Iirimaal toodetavaid biokütuseid, mida saadakse seguna kasvatamiseks sobivatest põllumajanduskultuuridest ja suhkrupeedist (välja arvatud jäätmed, jäägid, lignotselluloosmaterjal ja toiduks mittekasutatavad tselluloosmaterjalid). See hõlmab kauplemis-, transpordi- ja ladustamisetappi alates põllumajandusettevõtte väravast kuni esimese töötlejani ning konkreetseid kaupade vahetamist ja segasööda tootjaid käsitlevaid mooduleid. Hindamisel ei võetud arvesse direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 30 lõike 8 kohaselt vastu võetavat tulevast rakendusakti säästlikkuse ja kasvuhoonegaaside heite vähendamise kriteeriumide ning maakasutuse kaudse muutuse väikese riski kriteeriumide kontrollimise eeskirjade kohta. Seetõttu hinnatakse kava „Universal Feed Assurance Scheme“ uuesti, kui sellised rakendusaktid vastu võetakse.

| (7) | Kava ei hõlma otseselt põllumajandustootjate auditeerimist ja sertifitseerimist kooskõlas direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 29 lõigetes 3–5 sätestatud säästlikkuskriteeriumidega. Nende aspektide puhul järgitakse kõnealuse kava kohaldamisel muid komisjoni tunnustatud vabatahtlikke kavasid. Seega on kava „Universal Feed Assurance Scheme“ ülesanne tagada, et tunnustus, mille komisjon on andnud selle kavaga koos kohaldatavatele kavadele, kehtiks kogu koostööperioodi jooksul. |
| --- | --- |

(7)

Kava ei hõlma otseselt põllumajandustootjate auditeerimist ja sertifitseerimist kooskõlas direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 29 lõigetes 3–5 sätestatud säästlikkuskriteeriumidega. Nende aspektide puhul järgitakse kõnealuse kava kohaldamisel muid komisjoni tunnustatud vabatahtlikke kavasid. Seega on kava „Universal Feed Assurance Scheme“ ülesanne tagada, et tunnustus, mille komisjon on andnud selle kavaga koos kohaldatavatele kavadele, kehtiks kogu koostööperioodi jooksul.

| (8) | Kava „Universal Feed Assurance Scheme“ hindamisel leidis komisjon, et see hõlmab direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 29 lõigetes 3–5 sätestatud säästlikkuskriteeriume nõuetekohaselt ja sellega rakendatakse massibilansi meetodit kooskõlas direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 30 lõigetes 1 ja 2 sätestatud nõuetega. |
| --- | --- |

(8)

Kava „Universal Feed Assurance Scheme“ hindamisel leidis komisjon, et see hõlmab direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 29 lõigetes 3–5 sätestatud säästlikkuskriteeriume nõuetekohaselt ja sellega rakendatakse massibilansi meetodit kooskõlas direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 30 lõigetes 1 ja 2 sätestatud nõuetega.

| (9) | Kava „Universal Feed Assurance Scheme“ hindamisel leiti, et see vastab nõuetekohastele usaldusväärsuse, läbipaistvuse ja sõltumatu auditi standarditele kooskõlas direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 30 lõikega 8. |
| --- | --- |

(9)

Kava „Universal Feed Assurance Scheme“ hindamisel leiti, et see vastab nõuetekohastele usaldusväärsuse, läbipaistvuse ja sõltumatu auditi standarditele kooskõlas direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 30 lõikega 8.

| (10) | Tunnustatud kava tuleks teha kättesaadavaks komisjoni EUROPA veebisaidil vabatahtlike kavade jaotises. |
| --- | --- |

(10)

Tunnustatud kava tuleks teha kättesaadavaks komisjoni EUROPA veebisaidil vabatahtlike kavade jaotises.

| (11) | Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas biokütuste, vedelate biokütuste ja biomasskütuste säästlikkuse komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(11)

Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas biokütuste, vedelate biokütuste ja biomasskütuste säästlikkuse komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Kavaga „Universal Feed Assurance Scheme“ (edaspidi „kava“), mis esimest korda esitati komisjonile tunnustamiseks 25. juunil 2021, tõendatakse kava alusel auditeeritud kütuste puhul järgmist:

| a) | biokütuste, vedelate biokütuste ja biomasskütuste saadetised vastavad direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 29 lõigetes 3–5 sätestatud säästlikkuskriteeriumidele; |
| --- | --- |

a)

biokütuste, vedelate biokütuste ja biomasskütuste saadetised vastavad direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 29 lõigetes 3–5 sätestatud säästlikkuskriteeriumidele;

| b) | ettevõtjad järgivad nõuet sisestada kooskõlas direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 28 lõikega 4 liidu või riiklikku andmebaasi täpset teavet transpordis kasutatavate biokütuste, vedelate biokütuste, biomasskütuste, muust kui bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest valmistatud vedelate ja gaasiliste kütuste ning ringlusse võetud süsinikupõhiste kütuste kohta. |
| --- | --- |

b)

ettevõtjad järgivad nõuet sisestada kooskõlas direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 28 lõikega 4 liidu või riiklikku andmebaasi täpset teavet transpordis kasutatavate biokütuste, vedelate biokütuste, biomasskütuste, muust kui bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest valmistatud vedelate ja gaasiliste kütuste ning ringlusse võetud süsinikupõhiste kütuste kohta.

Artikkel 2

Otsus kehtib viis aastat alates selle jõustumisest. Juhul kui komisjonile 25. juunil 2021 tunnustamiseks esitatud kava sisu muudetakse selliselt, et see võib mõjutada käesoleva otsuse alust, tuleb sellistest muudatustest komisjonile viivitamata teatada. Komisjon hindab teatatud muudatusi, et teha kindlaks, kas kava hõlmab endiselt piisaval määral neid säästlikkuse kriteeriume, mille alusel seda tunnustatakse.

Artikkel 3

Komisjon võib käesoleva otsuse kehtetuks tunnistada muu hulgas siis, kui:

| a) | on selgelt tõendatud, et kavaga ei ole rakendatud käesoleva otsuse seisukohast olulisi aspekte, või kui kõnealuste aspektide osas on toimunud raskeid ja struktuurseid rikkumisi; |
| --- | --- |

a)

on selgelt tõendatud, et kavaga ei ole rakendatud käesoleva otsuse seisukohast olulisi aspekte, või kui kõnealuste aspektide osas on toimunud raskeid ja struktuurseid rikkumisi;

| b) | kava raames ei esitata komisjonile direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 30 lõike 5 kohaseid iga-aastaseid aruandeid; |
| --- | --- |

b)

kava raames ei esitata komisjonile direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 30 lõike 5 kohaseid iga-aastaseid aruandeid;

| c) | kui kavaga ei rakendata sõltumatu auditi standardeid ja muid nõudeid, mis on sätestatud direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 30 lõikes 8 osutatud rakendusaktides, või kava muude elementide parandusi, mida peetakse jätkuva tunnustamise seisukohast oluliseks. |
| --- | --- |

c)

kui kavaga ei rakendata sõltumatu auditi standardeid ja muid nõudeid, mis on sätestatud direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 30 lõikes 8 osutatud rakendusaktides, või kava muude elementide parandusi, mida peetakse jätkuva tunnustamise seisukohast oluliseks.

Artikkel 4

Käesolev otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Brüssel, 8. aprill 2022

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 328, 21.12.2018, lk 82.

1

(2)  Komisjoni 13. märtsi 2019. aasta delegeeritud määrus (EL) 2019/807, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2018/2001 selliste maakasutuse kaudse muutuse suure riskiga lähteainete kindlaksmääramise osas, mille tootmise ala on märkimisväärselt laienenud suure süsinikuvaruga maale, ning maakasutuse kaudse muutuse väikese riskiga biokütuste, vedelate biokütuste ja biomasskütuste sertifitseerimise osas (ELT L 133, 21.5.2019, lk 1).

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2009. aasta direktiiv 2009/28/EÜ taastuvatest energiaallikatest toodetud energia kasutamise edendamise kohta ning direktiivide 2001/77/EÜ ja 2003/30/EÜ muutmise ja hilisema kehtetuks tunnistamise kohta (ELT L 140, 5.6.2009, lk 16).

3

---

Parandused

| 12.4.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 114/212 |
| --- | --- | --- | --- |

12.4.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 114/212

---

Nõukogu 25. veebruari 2022. aasta määruse (EL) 2022/328 (millega muudetakse määrust (EL) nr 833/2014, mis käsitleb piiravaid meetmeid seoses Venemaa tegevusega, mis destabiliseerib olukorda Ukrainas) parandus

(
  Euroopa Liidu Teataja L 49, 25. veebruar 2022
  )

Leheküljel 47 I lisas

Asendatakse

„ITAALIA

https://www.esteri.it/mae/it/politica_estera/politica_europea/misure_deroghe“

järgmisega:

„ITAALIA

https://www.esteri.it/it/politica-estera-e-cooperazione-allo-sviluppo/politica_europea/misure_deroghe/“.

---

| 12.4.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 114/213 |
| --- | --- | --- | --- |

12.4.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 114/213

---

Komisjoni 6. aprilli 2022. aasta rakendusmääruse (EL) 2022/558 (millega kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks teatavate Hiina Rahvavabariigist pärit grafiitelektroodisüsteemide impordi suhtes ja nõutakse lõplikult sisse sellise impordi suhtes kehtestatud ajutine tollimaks) parandus

(
  Euroopa Liidu Teataja L 108, 7. aprill 2022
  )

Pärast president Ursula VON DER LEYENi allkirja leheküljel 50 lisatakse järgmine tekst:

„LISA

Koostööd teinud eksportivad tootjad, keda valimisse ei kaasatud

| Riik | Nimi | TARICi lisakood |
| --- | --- | --- |
| Hiina Rahvavabariik | ANSHAN CARBON CO., LTD. | C735 |
| Hiina Rahvavabariik | ASAHI FINE CARBON DALIAN CO., LTD. | C736 |
| Hiina Rahvavabariik | DALIAN JINGYI CARBON CO., LTD | C738 |
| Hiina Rahvavabariik | DATONG YU LIN DE GRAPHITE NEW MATERIAL CO., LTD. | C739 |
| Hiina Rahvavabariik | DECHANG SHIDA CARBON CO., LTD. | C740 |
| Hiina Rahvavabariik | Fushun Jinly Petrochemical Carbon Co., Ltd. | C741 |
| Hiina Rahvavabariik | FUSHUN ORIENTAL CARBON CO., LTD. | C742 |
| Hiina Rahvavabariik | Fushun Xinxinda Furnace Charge Factory | C743 |
| Hiina Rahvavabariik | Henan Sangraf Carbon Technologies Co., Limited | C744 |
| Hiina Rahvavabariik | Jiangsu Jianglong New Energy Technology Co., Ltd | C746 |
| Hiina Rahvavabariik | JILIN CARBON CO., LTD | C747 |
| Hiina Rahvavabariik | Jilin City Chengxin Carbon Co., Ltd. | C748 |
| Hiina Rahvavabariik | JILIN CITY ZHAOCHEN CARBON CO., LTD. | C749 |
| Hiina Rahvavabariik | Kaifeng Pingmei New Carbon Materials Technology Co., Ltd | C750 |
| Hiina Rahvavabariik | LIAONING SINCERE CARBON NEW MATERIAL CO., LTD | C751 |
| Hiina Rahvavabariik | LIAOYANG CARBON CO., LTD. | C752 |
| Hiina Rahvavabariik | LIAOYANG SHOUSHAN CARBON FACTORY | C753 |
| Hiina Rahvavabariik | LINGHAI HONGFENG CARBON PRODUCTS CO., LTD | C754 |
| Hiina Rahvavabariik | MEISHAN SHIDA NEW MATERIAL CO., LTD. | C755 |
| Hiina Rahvavabariik | SHANDONG ASAHI GRAPHITE NEW MATERIAL TECHNOLOGY CO., LTD. | C756 |
| Hiina Rahvavabariik | SHANDONG BASAN GRAPHITE NEW MATERIAL PLANT | C757 |
| Hiina Rahvavabariik | SHANXI JUXIAN GRAPHITE NEW MATERIALS CO., LTD. | C758 |
| Hiina Rahvavabariik | SHANXI SINSAGE CARBON MATERIAL TECHNOLOGY CO., LTD. | C759 |
| Hiina Rahvavabariik | TIANJIN KIMWAN CARBON TECHNOLOGY AND DEVELOPMENT CO., LTD | C760 |
| Hiina Rahvavabariik | XINGHE COUNTY MUZI CARBON CO., LTD | C762 |

Riik

Nimi

TARICi lisakood

Hiina Rahvavabariik

ANSHAN CARBON CO., LTD.

C735

Hiina Rahvavabariik

ASAHI FINE CARBON DALIAN CO., LTD.

C736

Hiina Rahvavabariik

DALIAN JINGYI CARBON CO., LTD

C738

Hiina Rahvavabariik

DATONG YU LIN DE GRAPHITE NEW MATERIAL CO., LTD.

C739

Hiina Rahvavabariik

DECHANG SHIDA CARBON CO., LTD.

C740

Hiina Rahvavabariik

Fushun Jinly Petrochemical Carbon Co., Ltd.

C741

Hiina Rahvavabariik

FUSHUN ORIENTAL CARBON CO., LTD.

C742

Hiina Rahvavabariik

Fushun Xinxinda Furnace Charge Factory

C743

Hiina Rahvavabariik

Henan Sangraf Carbon Technologies Co., Limited

C744

Hiina Rahvavabariik

Jiangsu Jianglong New Energy Technology Co., Ltd

C746

Hiina Rahvavabariik

JILIN CARBON CO., LTD

C747

Hiina Rahvavabariik

Jilin City Chengxin Carbon Co., Ltd.

C748

Hiina Rahvavabariik

JILIN CITY ZHAOCHEN CARBON CO., LTD.

C749

Hiina Rahvavabariik

Kaifeng Pingmei New Carbon Materials Technology Co., Ltd

C750

Hiina Rahvavabariik

LIAONING SINCERE CARBON NEW MATERIAL CO., LTD

C751

Hiina Rahvavabariik

LIAOYANG CARBON CO., LTD.

C752

Hiina Rahvavabariik

LIAOYANG SHOUSHAN CARBON FACTORY

C753

Hiina Rahvavabariik

LINGHAI HONGFENG CARBON PRODUCTS CO., LTD

C754

Hiina Rahvavabariik

MEISHAN SHIDA NEW MATERIAL CO., LTD.

C755

Hiina Rahvavabariik

SHANDONG ASAHI GRAPHITE NEW MATERIAL TECHNOLOGY CO., LTD.

C756

Hiina Rahvavabariik

SHANDONG BASAN GRAPHITE NEW MATERIAL PLANT

C757

Hiina Rahvavabariik

SHANXI JUXIAN GRAPHITE NEW MATERIALS CO., LTD.

C758

Hiina Rahvavabariik

SHANXI SINSAGE CARBON MATERIAL TECHNOLOGY CO., LTD.

C759

Hiina Rahvavabariik

TIANJIN KIMWAN CARBON TECHNOLOGY AND DEVELOPMENT CO., LTD

C760

Hiina Rahvavabariik

XINGHE COUNTY MUZI CARBON CO., LTD

C762

---

| 12.4.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 114/214 |
| --- | --- | --- | --- |

12.4.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 114/214

---

Nõukogu 31. juuli 2014. aasta määruse (EL) nr 833/2014 (mis käsitleb piiravaid meetmeid seoses Venemaa tegevusega, mis destabiliseerib olukorda Ukrainas) parandus

(
  Euroopa Liidu Teataja L 229, 31. juuli 2014
  )

Leheküljel 7 I lisa punktis 1

Asendatakse

„ITAALIA

http://www.esteri.it/MAE/IT/Politica_Europea/Deroghe.htm“

järgmisega:

„ITAALIA

https://www.esteri.it/it/politica-estera-e-cooperazione-allo-sviluppo/politica_europea/misure_deroghe/“.

---

| 12.4.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 114/215 |
| --- | --- | --- | --- |

12.4.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 114/215

---

Nõukogu 23. juuni 2014. aasta määruse (EL) nr 692/2014 (mis käsitleb Krimmist või Sevastopolist pärit kaupade liitu importimisele kohaldatavaid piiranguid vastusena Krimmi ja Sevastopoli ebaseaduslikule annekteerimisele) parandus

(
  Euroopa Liidu Teataja L 183, 24. juuni 2014
  )

Leheküljel 13 lisas

asendatakse

„ITAALIA

http://www.esteri.it/MAE/IT/Politica_Europea/Deroghe.htm“

järgmisega:

„ITAALIA

https://www.esteri.it/it/politica-estera-e-cooperazione-allo-sviluppo/politica_europea/misure_deroghe/“.

---