# Europos Sąjungos L 161/2022

| | ISSN 1977-0723 |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | L 161 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Teisės aktai | 65 metai2022m. birželio 16d. |

ISSN 1977-0723

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

L 161

Leidimas lietuvių kalba

Teisės aktai

65 metai2022m. birželio 16d.

---

| Turinys | | II   Ne teisėkūros procedūra priimami aktai | Puslapis |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGLAMENTAI |
| | * | 2022 m. birželio 15 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2022/926, kuriuo, pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2016/1036 11 straipsnio 2 dalį atlikus priemonių galiojimo termino peržiūrą, importuojamiems Indijos kilmės kaliojo ketaus (dar vadinamo ketumi su rutuliniu grafitu) vamzdžiams ir vamzdeliams nustatomas galutinis antidempingo muitas | 1 |
| | * | 2022 m. birželio 15 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2022/927, kuriuo, pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2016/1037 18 straipsnį atlikus priemonių galiojimo termino peržiūrą, importuojamiems Indijos kilmės kaliojo ketaus (dar vadinamo ketumi su rutuliniu grafitu) vamzdžiams ir vamzdeliams nustatomas galutinis kompensacinis muitas | 28 |
| | * | 2022 m. birželio 15 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2022/928, kuriuo dėl Kanadai, Jungtinei Karalystei ir Jungtinėms Amerikos Valstijoms skirtų įrašų trečiųjų šalių, iš kurių į Sąjungą leidžiama įvežti naminių paukščių, naminių paukščių genetinės medžiagos produktų ir naminių paukščių bei medžiojamųjų paukščių šviežios mėsos siuntas, sąrašuose iš dalies keičiami Įgyvendinimo reglamento (ES) 2021/404 V ir XIV priedai (
  1
  ) | 67 |

Turinys

II   Ne teisėkūros procedūra priimami aktai

Puslapis

REGLAMENTAI

*

2022 m. birželio 15 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2022/926, kuriuo, pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2016/1036 11 straipsnio 2 dalį atlikus priemonių galiojimo termino peržiūrą, importuojamiems Indijos kilmės kaliojo ketaus (dar vadinamo ketumi su rutuliniu grafitu) vamzdžiams ir vamzdeliams nustatomas galutinis antidempingo muitas

1

*

2022 m. birželio 15 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2022/927, kuriuo, pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2016/1037 18 straipsnį atlikus priemonių galiojimo termino peržiūrą, importuojamiems Indijos kilmės kaliojo ketaus (dar vadinamo ketumi su rutuliniu grafitu) vamzdžiams ir vamzdeliams nustatomas galutinis kompensacinis muitas

28

*

2022 m. birželio 15 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2022/928, kuriuo dėl Kanadai, Jungtinei Karalystei ir Jungtinėms Amerikos Valstijoms skirtų įrašų trečiųjų šalių, iš kurių į Sąjungą leidžiama įvežti naminių paukščių, naminių paukščių genetinės medžiagos produktų ir naminių paukščių bei medžiojamųjų paukščių šviežios mėsos siuntas, sąrašuose iš dalies keičiami Įgyvendinimo reglamento (ES) 2021/404 V ir XIV priedai (
  1
  )

1

67

| | | III   Kiti aktai |
| --- | --- | --- |
| | | EUROPOS EKONOMINĖ ERDVĖ |
| | * | 2021 m. gruodžio 15 d. ELPA priežiūros institucijos sprendimas Nr. 292/21/COL, kuriuo iš dalies keičiamos procedūrinės ir materialinės valstybės pagalbos srities taisyklės, įtraukiant naujas Valstybės pagalbos rizikos finansų investicijoms skatinti gaires [2022/929] | 81 |

III   Kiti aktai

EUROPOS EKONOMINĖ ERDVĖ

*

2021 m. gruodžio 15 d. ELPA priežiūros institucijos sprendimas Nr. 292/21/COL, kuriuo iš dalies keičiamos procedūrinės ir materialinės valstybės pagalbos srities taisyklės, įtraukiant naujas Valstybės pagalbos rizikos finansų investicijoms skatinti gaires [2022/929]

81

| | | Klaidų ištaisymas |
| --- | --- | --- |
| | * | 2019 m. birželio 5 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo nustatomos ES tręšiamųjų produktų tiekimo rinkai taisyklės ir iš dalies keičiami reglamentai (EB) Nr. 1069/2009 ir (EB) Nr. 1107/2009 bei panaikinamas Reglamentas (EB) Nr. 2003/2003, klaidų ištaisymas ( OL L 170, 2019 6 25 ) | 121 |
| | * | 2022 m. balandžio 21 d. Tarybos įgyvendinimo reglamento (ES) 2022/658, kuriuo įgyvendinamas Reglamentas (ES) Nr. 269/2014 dėl ribojamųjų priemonių, taikytinų atsižvelgiant į veiksmus, kuriais kenkiama Ukrainos teritoriniam vientisumui, suverenitetui ir nepriklausomybei arba į juos kėsinamasi, klaidų ištaisymas ( OL L 120, 2022 4 21 ) | 122 |
| | * | 2022 m. balandžio 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2022/641, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 536/2014, kiek tai susiję su nukrypti nuo tam tikrų įpareigojimų, susijusių su tiriamaisiais vaistais, tiekiamais Jungtinėje Karalystėje, kiek tai susiję su Šiaurės Airija, ir Kipre, Airijoje bei Maltoje, leidžiančiomis nuostatomis, klaidų ištaisymas ( OL L 118, 2022 4 20 ) | 123 |
| | * | 2022 m. balandžio 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos (ES) 2022/642, kuria iš dalies keičiamos direktyvų 2001/20/EB ir 2001/83/EB nuostatos, leidžiančios nukrypti nuo tam tikrų įpareigojimų, susijusių su tam tikrais žmonėms skirtais vaistais, tiekiamais Jungtinėje Karalystėje, kiek tai susiję su Šiaurės Airija, ir Kipre, Airijoje bei Maltoje, klaidų ištaisymas ( OL L 118, 2022 4 20 ) | 124 |

Klaidų ištaisymas

*

2019 m. birželio 5 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo nustatomos ES tręšiamųjų produktų tiekimo rinkai taisyklės ir iš dalies keičiami reglamentai (EB) Nr. 1069/2009 ir (EB) Nr. 1107/2009 bei panaikinamas Reglamentas (EB) Nr. 2003/2003, klaidų ištaisymas ( OL L 170, 2019 6 25 )

( OL L 170, 2019 6 25 )

121

*

2022 m. balandžio 21 d. Tarybos įgyvendinimo reglamento (ES) 2022/658, kuriuo įgyvendinamas Reglamentas (ES) Nr. 269/2014 dėl ribojamųjų priemonių, taikytinų atsižvelgiant į veiksmus, kuriais kenkiama Ukrainos teritoriniam vientisumui, suverenitetui ir nepriklausomybei arba į juos kėsinamasi, klaidų ištaisymas ( OL L 120, 2022 4 21 )

( OL L 120, 2022 4 21 )

122

*

2022 m. balandžio 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2022/641, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 536/2014, kiek tai susiję su nukrypti nuo tam tikrų įpareigojimų, susijusių su tiriamaisiais vaistais, tiekiamais Jungtinėje Karalystėje, kiek tai susiję su Šiaurės Airija, ir Kipre, Airijoje bei Maltoje, leidžiančiomis nuostatomis, klaidų ištaisymas ( OL L 118, 2022 4 20 )

( OL L 118, 2022 4 20 )

123

*

2022 m. balandžio 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos (ES) 2022/642, kuria iš dalies keičiamos direktyvų 2001/20/EB ir 2001/83/EB nuostatos, leidžiančios nukrypti nuo tam tikrų įpareigojimų, susijusių su tam tikrais žmonėms skirtais vaistais, tiekiamais Jungtinėje Karalystėje, kiek tai susiję su Šiaurės Airija, ir Kipre, Airijoje bei Maltoje, klaidų ištaisymas ( OL L 118, 2022 4 20 )

( OL L 118, 2022 4 20 )

124

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekstas svarbus EEE. |

---

(1)   Tekstas svarbus EEE.

1

| LT | Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.
  Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė. |
| --- | --- |

LT

Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.

Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė.

---

II Ne teisėkūros procedūra priimami aktai

REGLAMENTAI

| 2022 6 16 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 161/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 6 16

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 161/1

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) 2022/926

2022 m. birželio 15 d.

kuriuo, pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2016/1036 11 straipsnio 2 dalį atlikus priemonių galiojimo termino peržiūrą, importuojamiems Indijos kilmės kaliojo ketaus (dar vadinamo ketumi su rutuliniu grafitu) vamzdžiams ir vamzdeliams nustatomas galutinis antidempingo muitas

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2016 m. birželio 8 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2016/1036 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos Sąjungos narėmis nesančių valstybių (1) (toliau – pagrindinis reglamentas), ypač į jo 11 straipsnio 2 dalį,

kadangi:

1.   PROCEDŪRA

PROCEDŪRA

1.1.   Ankstesni tyrimai ir galiojančios priemonės

Ankstesni tyrimai ir galiojančios priemonės

| (1) | Įgyvendinimo reglamentu (ES) 2016/388 (2) (toliau – pradinis reglamentas) Europos Komisija (toliau – Komisija) importuojamiems Indijos kilmės kaliojo ketaus (dar vadinamo ketumi su rutuliniu grafitu) vamzdžiams ir vamzdeliams nustatė galutinį antidempingo muitą (toliau – pradinės priemonės). Tyrimas, po kurio buvo nustatytos pradinės priemonės, toliau vadinamas pradiniu tyrimu. |
| --- | --- |

(1)

Įgyvendinimo reglamentu (ES) 2016/388 (2) (toliau – pradinis reglamentas) Europos Komisija (toliau – Komisija) importuojamiems Indijos kilmės kaliojo ketaus (dar vadinamo ketumi su rutuliniu grafitu) vamzdžiams ir vamzdeliams nustatė galutinį antidempingo muitą (toliau – pradinės priemonės). Tyrimas, po kurio buvo nustatytos pradinės priemonės, toliau vadinamas pradiniu tyrimu.

2

| (2) | Bendrovei „Electrosteel Castings Ltd“ nustatytas 0 %, o bendrovei „Jindal Saw Limited“ ir visoms kitoms bendrovėms – 14,1 % antidempingo muitas. |
| --- | --- |

(2)

Bendrovei „Electrosteel Castings Ltd“ nustatytas 0 %, o bendrovei „Jindal Saw Limited“ ir visoms kitoms bendrovėms – 14,1 % antidempingo muitas.

| (3) | Įgyvendinimo reglamentu (ES) 2016/387 (3) Komisija tam pačiam produktui taip pat nustatė galutinį kompensacinį muitą. Bendrovei „Jindal Saw Limited“ nustatytas 8,7 %, o bendrovei „Electrosteel Castings Ltd“ ir visoms kitoms bendrovėms – 9 % kompensacinis muitas. |
| --- | --- |

(3)

Įgyvendinimo reglamentu (ES) 2016/387 (3) Komisija tam pačiam produktui taip pat nustatė galutinį kompensacinį muitą. Bendrovei „Jindal Saw Limited“ nustatytas 8,7 %, o bendrovei „Electrosteel Castings Ltd“ ir visoms kitoms bendrovėms – 9 % kompensacinis muitas.

3

| (4) | Atsižvelgdama į Bendrojo Teismo sprendimus T-300/16 ir T-301/16 (4) Komisija ištaisė klaidas, kurias nustatė Bendrasis Teismas, padarytas apskaičiuojant „Jindal Saw Limited“ antidempingo ir kompensacinį muitus. Įgyvendinimo reglamentais (ES) 2020/526 (5) ir (ES) 2020/527 (6) Komisija „Jindal Saw Limited“ vėl nustatė naują galutinį 3 % antidempingo muitą ir naują galutinį 6 % kompensacinį muitą. |
| --- | --- |

(4)

Atsižvelgdama į Bendrojo Teismo sprendimus T-300/16 ir T-301/16 (4) Komisija ištaisė klaidas, kurias nustatė Bendrasis Teismas, padarytas apskaičiuojant „Jindal Saw Limited“ antidempingo ir kompensacinį muitus. Įgyvendinimo reglamentais (ES) 2020/526 (5) ir (ES) 2020/527 (6) Komisija „Jindal Saw Limited“ vėl nustatė naują galutinį 3 % antidempingo muitą ir naują galutinį 6 % kompensacinį muitą.

4

5

6

| (5) | Šiuo metu bendrovei „Electrosteel Castings Ltd“ galioja 0 %, bendrovei „Jindal Saw Limited“ 3 %, o visoms kitoms bendrovėms – 14,1 % antidempingo muitas. Šiuo metu bendrovei „Jindal Saw Limited“ galioja 6 %, o bendrovei „Electrosteel Castings Ltd“ ir visoms kitoms bendrovėms – 9 % kompensacinis muitas. |
| --- | --- |

(5)

Šiuo metu bendrovei „Electrosteel Castings Ltd“ galioja 0 %, bendrovei „Jindal Saw Limited“ 3 %, o visoms kitoms bendrovėms – 14,1 % antidempingo muitas. Šiuo metu bendrovei „Jindal Saw Limited“ galioja 6 %, o bendrovei „Electrosteel Castings Ltd“ ir visoms kitoms bendrovėms – 9 % kompensacinis muitas.

1.2.   Prašymas atlikti priemonių galiojimo termino peržiūrą

Prašymas atlikti priemonių galiojimo termino peržiūrą

| (6) | Paskelbus pranešimą apie artėjančią priemonių galiojimo pabaigą (7), Europos Komisija gavo prašymą atlikti peržiūrą pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalį. |
| --- | --- |

(6)

Paskelbus pranešimą apie artėjančią priemonių galiojimo pabaigą (7), Europos Komisija gavo prašymą atlikti peržiūrą pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalį.

7

| (7) | Prašymą atlikti priemonių galiojimo termino peržiūrą Sąjungos gamintojų, kurie pagamina daugiau nei 50 % visų kaliojo ketaus vamzdžių ir vamzdelių, vardu 2020 m. gruodžio 21 d. pateikė „Saint-Gobain PAM“, „Saint-Gobain PAM Deutschland GmbH“ ir „Saint-Gobain PAM España S.A.“ (toliau – pareiškėjai). Prašymas atlikti peržiūrą grindžiamas tuo, kad pasibaigus priemonių galiojimui dempingas ir Sąjungos pramonei daroma žala veikiausiai tęstųsi ar pasikartotų. |
| --- | --- |

(7)

Prašymą atlikti priemonių galiojimo termino peržiūrą Sąjungos gamintojų, kurie pagamina daugiau nei 50 % visų kaliojo ketaus vamzdžių ir vamzdelių, vardu 2020 m. gruodžio 21 d. pateikė „Saint-Gobain PAM“, „Saint-Gobain PAM Deutschland GmbH“ ir „Saint-Gobain PAM España S.A.“ (toliau – pareiškėjai). Prašymas atlikti peržiūrą grindžiamas tuo, kad pasibaigus priemonių galiojimui dempingas ir Sąjungos pramonei daroma žala veikiausiai tęstųsi ar pasikartotų.

1.3.   Priemonių galiojimo termino peržiūros inicijavimas

Priemonių galiojimo termino peržiūros inicijavimas

| (8) | Nustačiusi, kad yra pakankamai įrodymų priemonių galiojimo termino peržiūrai inicijuoti, Komisija, remdamasi pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalimi, 2021 m. kovo 17 d. inicijavo priemonių galiojimo termino peržiūrą dėl į Sąjungą importuojamų Indijos (toliau – nagrinėjamoji šalis) kilmės kaliojo ketaus vamzdžių ir vamzdelių. Komisija Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje (8) paskelbė pranešimą apie inicijavimą (toliau – pranešimas apie inicijavimą). |
| --- | --- |

(8)

Nustačiusi, kad yra pakankamai įrodymų priemonių galiojimo termino peržiūrai inicijuoti, Komisija, remdamasi pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalimi, 2021 m. kovo 17 d. inicijavo priemonių galiojimo termino peržiūrą dėl į Sąjungą importuojamų Indijos (toliau – nagrinėjamoji šalis) kilmės kaliojo ketaus vamzdžių ir vamzdelių. Komisija Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje (8) paskelbė pranešimą apie inicijavimą (toliau – pranešimas apie inicijavimą).

Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje

8

| (9) | Tą pačią dieną Komisija taip pat inicijavo kompensacinių priemonių, susijusių su to paties produkto importu, galiojimo termino peržiūrą (9). |
| --- | --- |

(9)

Tą pačią dieną Komisija taip pat inicijavo kompensacinių priemonių, susijusių su to paties produkto importu, galiojimo termino peržiūrą (9).

9

1.4.   Peržiūros tiriamasis laikotarpis ir nagrinėjamasis laikotarpis

Peržiūros tiriamasis laikotarpis ir nagrinėjamasis laikotarpis

| (10) | Atliekant dempingo ir žalos tęsimosi ar pasikartojimo tyrimą buvo nagrinėjamas 2020 m. sausio 1 d. – 2020 m. gruodžio 31 d. laikotarpis (toliau – peržiūros tiriamasis laikotarpis). Tiriant žalos tęsimosi arba pasikartojimo tikimybei įvertinti svarbias tendencijas nagrinėtas laikotarpis nuo 2017 m. sausio 1 d. iki peržiūros tiriamojo laikotarpio pabaigos (toliau – nagrinėjamasis laikotarpis). |
| --- | --- |

(10)

Atliekant dempingo ir žalos tęsimosi ar pasikartojimo tyrimą buvo nagrinėjamas 2020 m. sausio 1 d. – 2020 m. gruodžio 31 d. laikotarpis (toliau – peržiūros tiriamasis laikotarpis). Tiriant žalos tęsimosi arba pasikartojimo tikimybei įvertinti svarbias tendencijas nagrinėtas laikotarpis nuo 2017 m. sausio 1 d. iki peržiūros tiriamojo laikotarpio pabaigos (toliau – nagrinėjamasis laikotarpis).

1.5.   Suinteresuotosios šalys

Suinteresuotosios šalys

| (11) | Pranešime apie inicijavimą suinteresuotosios šalys paragintos susisiekti su Komisija, kad galėtų dalyvauti tyrime. Be to, Komisija apie priemonių galiojimo termino peržiūros inicijavimą konkrečiai pranešė Sąjungos gamintojams, žinomiems Indijos gamintojams ir Indijos valdžios institucijoms, žinomiems importuotojams, naudotojams ir žinomoms susijusioms asociacijoms ir paragino juos dalyvauti tyrime. |
| --- | --- |

(11)

Pranešime apie inicijavimą suinteresuotosios šalys paragintos susisiekti su Komisija, kad galėtų dalyvauti tyrime. Be to, Komisija apie priemonių galiojimo termino peržiūros inicijavimą konkrečiai pranešė Sąjungos gamintojams, žinomiems Indijos gamintojams ir Indijos valdžios institucijoms, žinomiems importuotojams, naudotojams ir žinomoms susijusioms asociacijoms ir paragino juos dalyvauti tyrime.

| (12) | Suinteresuotosios šalys turėjo galimybę teikti pastabas dėl priemonių galiojimo termino peržiūros inicijavimo ir pateikti prašymą išklausyti dalyvaujant Komisijai ir (arba) prekybos bylas nagrinėjančiam pareigūnui. Nė viena suinteresuotoji šalis nepateikė prašymo išklausyti. |
| --- | --- |

(12)

Suinteresuotosios šalys turėjo galimybę teikti pastabas dėl priemonių galiojimo termino peržiūros inicijavimo ir pateikti prašymą išklausyti dalyvaujant Komisijai ir (arba) prekybos bylas nagrinėjančiam pareigūnui. Nė viena suinteresuotoji šalis nepateikė prašymo išklausyti.

a)   
  Atranka

Atranka

| (13) | Pranešime apie inicijavimą Komisija nurodė, kad pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnį gali vykdyti suinteresuotųjų šalių atranką. |
| --- | --- |

(13)

Pranešime apie inicijavimą Komisija nurodė, kad pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnį gali vykdyti suinteresuotųjų šalių atranką.

Sąjungos gamintojų atranka

Sąjungos gamintojų atranka

| (14) | Pranešime apie inicijavimą Komisija nurodė preliminariai atrinkusi tris Sąjungos gamintojus. Šie Sąjungos gamintojai priklauso tai pačiai bendrovių grupei. Komisija gamintojus atrinko remdamasi panašaus produkto gamybos ir pardavimo Sąjungoje apimtimi peržiūros tiriamuoju laikotarpiu, t. y. nuo 2020 m. sausio 1 d. iki 2020 m. gruodžio 31 d. Galutinai atrinktiems Sąjungos gamintojams tenka [70–85] % visos apskaičiuotos Sąjungos gamybos apimties ir [70–85] % visos apskaičiuotos panašaus produkto Sąjungos pardavimo apimties, be to, taip užtikrinamas tinkamas geografinis pasiskirstymas. |
| --- | --- |

(14)

Pranešime apie inicijavimą Komisija nurodė preliminariai atrinkusi tris Sąjungos gamintojus. Šie Sąjungos gamintojai priklauso tai pačiai bendrovių grupei. Komisija gamintojus atrinko remdamasi panašaus produkto gamybos ir pardavimo Sąjungoje apimtimi peržiūros tiriamuoju laikotarpiu, t. y. nuo 2020 m. sausio 1 d. iki 2020 m. gruodžio 31 d. Galutinai atrinktiems Sąjungos gamintojams tenka [70–85] % visos apskaičiuotos Sąjungos gamybos apimties ir [70–85] % visos apskaičiuotos panašaus produkto Sąjungos pardavimo apimties, be to, taip užtikrinamas tinkamas geografinis pasiskirstymas.

| (15) | Pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnio 2 dalį Komisija paragino suinteresuotąsias šalis teikti pastabas dėl preliminariai atrinktų bendrovių, tačiau pastabų negavo. Todėl preliminariai atrinktos bendrovės patvirtintos ir laikytos tipiškomis Sąjungos pramonės bendrovėmis. |
| --- | --- |

(15)

Pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnio 2 dalį Komisija paragino suinteresuotąsias šalis teikti pastabas dėl preliminariai atrinktų bendrovių, tačiau pastabų negavo. Todėl preliminariai atrinktos bendrovės patvirtintos ir laikytos tipiškomis Sąjungos pramonės bendrovėmis.

Importuotojų atranka

Importuotojų atranka

| (16) | Kad galėtų nuspręsti, ar atranka yra būtina, ir, jei būtina, kad galėtų atrinkti bendroves, Komisija paprašė nesusijusių importuotojų pateikti pranešime apie inicijavimą nurodytą informaciją. Tačiau, kadangi apie save nepranešė nė vienas nesusijęs importuotojas, atranka nebuvo reikalinga. |
| --- | --- |

(16)

Kad galėtų nuspręsti, ar atranka yra būtina, ir, jei būtina, kad galėtų atrinkti bendroves, Komisija paprašė nesusijusių importuotojų pateikti pranešime apie inicijavimą nurodytą informaciją. Tačiau, kadangi apie save nepranešė nė vienas nesusijęs importuotojas, atranka nebuvo reikalinga.

Indijos gamintojų atranka

Indijos gamintojų atranka

| (17) | Kad galėtų nuspręsti, ar atranka yra būtina, ir, jei būtina, kad galėtų atrinkti bendroves, Komisija paprašė visų žinomų Indijos gamintojų pateikti pranešime apie inicijavimą nurodytą informaciją. Be to, Komisija paprašė Indijos valdžios institucijų nurodyti kitus gamintojus, jei tokių yra, kurie galbūt norėtų dalyvauti tyrime, ir (arba) su jais susisiekti. |
| --- | --- |

(17)

Kad galėtų nuspręsti, ar atranka yra būtina, ir, jei būtina, kad galėtų atrinkti bendroves, Komisija paprašė visų žinomų Indijos gamintojų pateikti pranešime apie inicijavimą nurodytą informaciją. Be to, Komisija paprašė Indijos valdžios institucijų nurodyti kitus gamintojus, jei tokių yra, kurie galbūt norėtų dalyvauti tyrime, ir (arba) su jais susisiekti.

| (18) | Kadangi atrankos formos atsakymus per nustatytą terminą pateikė tik trys gamintojai, Komisija nusprendė, kad atranka nebūtina. |
| --- | --- |

(18)

Kadangi atrankos formos atsakymus per nustatytą terminą pateikė tik trys gamintojai, Komisija nusprendė, kad atranka nebūtina.

b)   
  Klausimynai

Klausimynai

| (19) | Komisija klausimynus nusiuntė trijų atrinktų Sąjungos gamintojų grupei ir visiems trims eksportuojantiems gamintojams, kurie pateikė atrankos formos atsakymus. Tie patys klausimynai nuo inicijavimo dienos taip pat paskelbti internete (10). |
| --- | --- |

(19)

Komisija klausimynus nusiuntė trijų atrinktų Sąjungos gamintojų grupei ir visiems trims eksportuojantiems gamintojams, kurie pateikė atrankos formos atsakymus. Tie patys klausimynai nuo inicijavimo dienos taip pat paskelbti internete (10).

10

| (20) | Komisija klausimyno atsakymus gavo iš visų trijų atrinktų Sąjungos gamintojų ir vieno iš eksportuojančių gamintojų – „Tata Metaliks Limited“ (toliau – TML). Kiti du eksportuojantys gamintojai pateikė atrankos formos atsakymus, tačiau po to nepateikė klausimyno atsakymų, todėl atliekant tyrimą nebendradarbiavo. |
| --- | --- |

(20)

Komisija klausimyno atsakymus gavo iš visų trijų atrinktų Sąjungos gamintojų ir vieno iš eksportuojančių gamintojų – „Tata Metaliks Limited“ (toliau – TML). Kiti du eksportuojantys gamintojai pateikė atrankos formos atsakymus, tačiau po to nepateikė klausimyno atsakymų, todėl atliekant tyrimą nebendradarbiavo.

c)   
  Tikrinimas

Tikrinimas

| (21) | Atsižvelgdama į COVID-19 protrūkį ir izoliavimo priemones, kurių ėmėsi įvairios trečiosios šalys, Komisija negalėjo vykti į tikrinamuosius vizitus eksportuojančio gamintojo patalpose pagal pagrindinio reglamento 16 straipsnį. Vietoje to Komisija pagal Pranešimą dėl COVID-19 protrūkio poveikio antidempingo ir antisubsidijų tyrimams (11) visą informaciją, kurią manė esant reikalingą išvadoms padaryti, sutikrino nuotoliniu būdu. Komisija nuotoliniu būdu sutikrino šio eksportuojančio gamintojo duomenis:






  — | „Tata Metaliks Limited“. |
| --- | --- | --- |

(21)

Atsižvelgdama į COVID-19 protrūkį ir izoliavimo priemones, kurių ėmėsi įvairios trečiosios šalys, Komisija negalėjo vykti į tikrinamuosius vizitus eksportuojančio gamintojo patalpose pagal pagrindinio reglamento 16 straipsnį. Vietoje to Komisija pagal Pranešimą dėl COVID-19 protrūkio poveikio antidempingo ir antisubsidijų tyrimams (11) visą informaciją, kurią manė esant reikalingą išvadoms padaryti, sutikrino nuotoliniu būdu. Komisija nuotoliniu būdu sutikrino šio eksportuojančio gamintojo duomenis:

11

—

„Tata Metaliks Limited“.

| (22) | Komisija rinko ir tikrino visą informaciją, kurią manė esant reikalingą tyrimui atlikti. Tikrinamieji vizitai pagal pagrindinio reglamento 16 straipsnį surengti šių Sąjungos gamintojų ir susijusio pardavimo subjekto Italijoje patalpose:






  — | „Saint-Gobain PAM“, Pont a Musonas, Prancūzija; |
| --- | --- | --- |

(22)

Komisija rinko ir tikrino visą informaciją, kurią manė esant reikalingą tyrimui atlikti. Tikrinamieji vizitai pagal pagrindinio reglamento 16 straipsnį surengti šių Sąjungos gamintojų ir susijusio pardavimo subjekto Italijoje patalpose:

—

„Saint-Gobain PAM“, Pont a Musonas, Prancūzija;

| — | „Saint-Gobain PAM Deutschland GmbH“, Sarbriukenas, Vokietija; |
| --- | --- |

—

„Saint-Gobain PAM Deutschland GmbH“, Sarbriukenas, Vokietija;

| — | „Saint-Gobain PAM Italia S.P.A“, Milanas, Italija. |
| --- | --- |

—

„Saint-Gobain PAM Italia S.P.A“, Milanas, Italija.

1.6.   Tolesnė procedūra

Tolesnė procedūra

| (23) | 2022 m. kovo 18 d. Komisija atskleidė esminius faktus ir aplinkybes, kuriais remdamasi ji ketino toliau taikyti galiojančius antidempingo muitus. Visoms šalims buvo nustatytas laikotarpis, per kurį jos galėjo teikti pastabas dėl šio faktų atskleidimo. |
| --- | --- |

(23)

2022 m. kovo 18 d. Komisija atskleidė esminius faktus ir aplinkybes, kuriais remdamasi ji ketino toliau taikyti galiojančius antidempingo muitus. Visoms šalims buvo nustatytas laikotarpis, per kurį jos galėjo teikti pastabas dėl šio faktų atskleidimo.

| (24) | Iki nustatyto termino pastabų pateikė tik „Tata Metaliks Limited“. Komisija išnagrinėjo pateiktas pastabas ir, kai tinkama, į jas atsižvelgė. Nė viena šalis nepateikė prašymo išklausyti. |
| --- | --- |

(24)

Iki nustatyto termino pastabų pateikė tik „Tata Metaliks Limited“. Komisija išnagrinėjo pateiktas pastabas ir, kai tinkama, į jas atsižvelgė. Nė viena šalis nepateikė prašymo išklausyti.

1.7.   Pastabos dėl inicijavimo

Pastabos dėl inicijavimo

| (25) | Vienas naudotojas („Hydro Mat Benelux“) ir vienas eksportuojantis gamintojas („Tata Metaliks Limited“) pateikė pastabų dėl inicijavimo. |
| --- | --- |

(25)

Vienas naudotojas („Hydro Mat Benelux“) ir vienas eksportuojantis gamintojas („Tata Metaliks Limited“) pateikė pastabų dėl inicijavimo.

| (26) | Komisija pažymėjo, kad „Tata Metaliks Limited“ pastabas dėl inicijavimo pateikė 2022 m. vasario 17 d., praėjus daugiau nei devyniems mėnesiams po 37 dienų nuo pranešimo apie inicijavimą paskelbimo dienos termino, kaip apibrėžta pranešimo apie inicijavimą 5.2 punkte. Todėl Komisija į šias pastabas neatsižvelgė. |
| --- | --- |

(26)

Komisija pažymėjo, kad „Tata Metaliks Limited“ pastabas dėl inicijavimo pateikė 2022 m. vasario 17 d., praėjus daugiau nei devyniems mėnesiams po 37 dienų nuo pranešimo apie inicijavimą paskelbimo dienos termino, kaip apibrėžta pranešimo apie inicijavimą 5.2 punkte. Todėl Komisija į šias pastabas neatsižvelgė.

| (27) | Komisija pažymėjo, kad teikdama pastabas dėl inicijavimo „Hydro Mat Benelux“ nevisapusiškai bendradarbiavo atliekant tyrimą. Visų pirma bendrovė neužpildė naudotojams skirto klausimyno, kuriuo būtų buvę galima naudotis atliekant kai kurių toliau išvardytų teiginių, pvz., dėl eksportuojančių gamintojų pardavimo kainų arba su viešaisiais pirkimais susijusių dokumentų, sutikrinimą. |
| --- | --- |

(27)

Komisija pažymėjo, kad teikdama pastabas dėl inicijavimo „Hydro Mat Benelux“ nevisapusiškai bendradarbiavo atliekant tyrimą. Visų pirma bendrovė neužpildė naudotojams skirto klausimyno, kuriuo būtų buvę galima naudotis atliekant kai kurių toliau išvardytų teiginių, pvz., dėl eksportuojančių gamintojų pardavimo kainų arba su viešaisiais pirkimais susijusių dokumentų, sutikrinimą.

| (28) | Pirma, „Hydro Mat Benelux“ tvirtino, kad tyrimas turėtų būti nutrauktas, nes prašymas nebuvo pateiktas per tris mėnesius iki Pranešime apie artėjančią priemonių galiojimo pabaigą (12) nurodytos galiojimo pabaigos datos. |
| --- | --- |

(28)

Pirma, „Hydro Mat Benelux“ tvirtino, kad tyrimas turėtų būti nutrauktas, nes prašymas nebuvo pateiktas per tris mėnesius iki Pranešime apie artėjančią priemonių galiojimo pabaigą (12) nurodytos galiojimo pabaigos datos.

12

| (29) | Komisija paaiškino, kad pranešime apie inicijavimą nurodyta pastabų pateikimo data neatitinka prašymo pateikimo datos. Kaip matyti iš nekonfidencialios prašymo atlikti peržiūrą versijos, kuri nuo 2021 m. kovo 17 d. yra prieinama nekonfidencialioje byloje ir su kuria gali susipažinti visos suinteresuotosios šalys, prašymas buvo tinkamai pateiktas 2020 m. gruodžio 18 d., t. y. per pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalyje numatytą laikotarpį. Todėl tvirtinimas buvo atmestas. |
| --- | --- |

(29)

Komisija paaiškino, kad pranešime apie inicijavimą nurodyta pastabų pateikimo data neatitinka prašymo pateikimo datos. Kaip matyti iš nekonfidencialios prašymo atlikti peržiūrą versijos, kuri nuo 2021 m. kovo 17 d. yra prieinama nekonfidencialioje byloje ir su kuria gali susipažinti visos suinteresuotosios šalys, prašymas buvo tinkamai pateiktas 2020 m. gruodžio 18 d., t. y. per pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalyje numatytą laikotarpį. Todėl tvirtinimas buvo atmestas.

| (30) | Antra, „Hydro Mat Benelux“ tvirtino, kad prašyme per daug duomenų prašoma laikyti konfidencialiais. Visų pirma Sąjungos pramonė visus su jos ekonominės veiklos rezultatais susijusius rodiklius pateikė taikydama indeksą. Šalis nurodė Įgyvendinimo reglamentą (ES) 2020/1336 (13), kuriame Komisija atskleidė vienintelio Sąjungos gamintojo mikroekonominius duomenis. |
| --- | --- |

(30)

Antra, „Hydro Mat Benelux“ tvirtino, kad prašyme per daug duomenų prašoma laikyti konfidencialiais. Visų pirma Sąjungos pramonė visus su jos ekonominės veiklos rezultatais susijusius rodiklius pateikė taikydama indeksą. Šalis nurodė Įgyvendinimo reglamentą (ES) 2020/1336 (13), kuriame Komisija atskleidė vienintelio Sąjungos gamintojo mikroekonominius duomenis.

13

| (31) | Komisija pažymėjo, kad Įgyvendinimo reglamente (ES) 2020/1336 visi mikroekonominiai rodikliai (pardavimo kainos ir apimtis, vieneto gamybos sąnaudos, darbo sąnaudos, laikotarpio pabaigos atsargos, pelningumas ir t. t.) pateikti nurodant intervalus arba indeksus. |
| --- | --- |

(31)

Komisija pažymėjo, kad Įgyvendinimo reglamente (ES) 2020/1336 visi mikroekonominiai rodikliai (pardavimo kainos ir apimtis, vieneto gamybos sąnaudos, darbo sąnaudos, laikotarpio pabaigos atsargos, pelningumas ir t. t.) pateikti nurodant intervalus arba indeksus.

| (32) | Be to, Komisija laikėsi nuomonės, kad suinteresuotosioms šalims susipažinti skirtoje byloje pateiktoje prašymo atlikti priemonių galiojimo termino peržiūrą versijoje buvo pateikti visi esminiai įrodymai ir konfidencialiai pateiktų duomenų nekonfidencialios santraukos, kad suinteresuotosios šalys galėtų pateikti prasmingas pastabas ir naudotis savo teisėmis į gynybą viso tyrimo metu. |
| --- | --- |

(32)

Be to, Komisija laikėsi nuomonės, kad suinteresuotosioms šalims susipažinti skirtoje byloje pateiktoje prašymo atlikti priemonių galiojimo termino peržiūrą versijoje buvo pateikti visi esminiai įrodymai ir konfidencialiai pateiktų duomenų nekonfidencialios santraukos, kad suinteresuotosios šalys galėtų pateikti prasmingas pastabas ir naudotis savo teisėmis į gynybą viso tyrimo metu.

| (33) | Šiuo atžvilgiu Komisija taip pat primena, kad pagal pagrindinio reglamento 19 straipsnį leidžiama saugoti konfidencialią informaciją, jei jos atskleidimas suteiktų didelį konkurencinį pranašumą konkurentui arba labai neigiamai paveiktų informaciją suteikusįjį asmenį arba asmenį, iš kurio šis gavo informaciją. Todėl šie tvirtinimai atmesti. |
| --- | --- |

(33)

Šiuo atžvilgiu Komisija taip pat primena, kad pagal pagrindinio reglamento 19 straipsnį leidžiama saugoti konfidencialią informaciją, jei jos atskleidimas suteiktų didelį konkurencinį pranašumą konkurentui arba labai neigiamai paveiktų informaciją suteikusįjį asmenį arba asmenį, iš kurio šis gavo informaciją. Todėl šie tvirtinimai atmesti.

| (34) | Trečia, šalis tvirtino, kad 2020 m. pirmasis pusmetis neatspindėjo įprastų ekonominių aplinkybių, ir laikėsi nuomonės, kad laikotarpis nebuvo tipiškas nagrinėjamų priemonių galiojimo termino pabaigos pasekmių perspektyviniam vertinimui atlikti. Šalis tvirtino, kad neigiamus Sąjungos pramonės veiklos rezultatus 2020 m. pirmąjį pusmetį lėmė neigiamas COVID-19 ekonominis poveikis ir padidėjusios žaliavų sąnaudos pasaulio rinkose, kurių nebuvo galima perkelti galutinės grandies vartotojams. Be to, ji tvirtino, kad pagrindiniai 2017–2019 m. rodikliai rodė, kad Sąjungos pramonė klestėjo, o ne buvo pažeidžiama, visų pirma analizuojant gamybą, gamybos pajėgumus, atsargas, investicijas, pardavimo kainas ir pelningumą. |
| --- | --- |

(34)

Trečia, šalis tvirtino, kad 2020 m. pirmasis pusmetis neatspindėjo įprastų ekonominių aplinkybių, ir laikėsi nuomonės, kad laikotarpis nebuvo tipiškas nagrinėjamų priemonių galiojimo termino pabaigos pasekmių perspektyviniam vertinimui atlikti. Šalis tvirtino, kad neigiamus Sąjungos pramonės veiklos rezultatus 2020 m. pirmąjį pusmetį lėmė neigiamas COVID-19 ekonominis poveikis ir padidėjusios žaliavų sąnaudos pasaulio rinkose, kurių nebuvo galima perkelti galutinės grandies vartotojams. Be to, ji tvirtino, kad pagrindiniai 2017–2019 m. rodikliai rodė, kad Sąjungos pramonė klestėjo, o ne buvo pažeidžiama, visų pirma analizuojant gamybą, gamybos pajėgumus, atsargas, investicijas, pardavimo kainas ir pelningumą.

| (35) | Komisija priminė, kad pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalyje reikalaujama, kad prašyme atlikti priemonių galiojimo termino peržiūrą būtų pateikta pakankamai įrodymų, kad pasibaigus priemonių galiojimui žala veikiausiai tęstųsi arba pasikartotų. Šiuo atveju prašyme atlikti priemonių galiojimo termino peržiūrą pateiktoje konkrečios žalos analizėje pateikta įrodymų, leidžiančių manyti, jog į Sąjungos rinką skverbiasi daug importo iš Indijos tokiomis kainomis, dėl kurių priverstinai labai mažinamos Sąjungos pramonės kainos ir priverstinai parduodama daug mažesnėmis kainomis. Todėl Komisija laikėsi nuomonės, kad prašyme atlikti priemonių galiojimo termino peržiūrą pateikta pakankamai žalos tęsimosi įrodymų, ir šį tvirtinimą atmetė. |
| --- | --- |

(35)

Komisija priminė, kad pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalyje reikalaujama, kad prašyme atlikti priemonių galiojimo termino peržiūrą būtų pateikta pakankamai įrodymų, kad pasibaigus priemonių galiojimui žala veikiausiai tęstųsi arba pasikartotų. Šiuo atveju prašyme atlikti priemonių galiojimo termino peržiūrą pateiktoje konkrečios žalos analizėje pateikta įrodymų, leidžiančių manyti, jog į Sąjungos rinką skverbiasi daug importo iš Indijos tokiomis kainomis, dėl kurių priverstinai labai mažinamos Sąjungos pramonės kainos ir priverstinai parduodama daug mažesnėmis kainomis. Todėl Komisija laikėsi nuomonės, kad prašyme atlikti priemonių galiojimo termino peržiūrą pateikta pakankamai žalos tęsimosi įrodymų, ir šį tvirtinimą atmetė.

| (36) | Ketvirta, šalis analizavo 2017–2020 m. laikotarpį ir teigė, kad turimais importo duomenimis nepagrindžiamas tvirtinimas dėl žalos pasikartojimo tikimybės. Be to, šalis tvirtino, kad pareiškėjo apskaičiuoti Indijos eksporto kainų, priverstinio kainų mažinimo ir priverstinio pardavimo mažesnėmis kainomis skirtumai buvo nepatikimi, nes eksporto kainos atspindėjo susijusių šalių, t. y. Indijos gamintojų ir jų susijusių patronuojamųjų bendrovių, tarpusavio sandorių kainą. Galiausiai šalis tvirtino, kad Indijos gamintojai savo gamybos pajėgumus padidino, kad galėtų prisitaikyti prie augančios Indijos vidaus rinkos, ir kad pagrindiniai Indijos eksportuojantys gamintojai neplanavo didinti savo gamybos pajėgumų. |
| --- | --- |

(36)

Ketvirta, šalis analizavo 2017–2020 m. laikotarpį ir teigė, kad turimais importo duomenimis nepagrindžiamas tvirtinimas dėl žalos pasikartojimo tikimybės. Be to, šalis tvirtino, kad pareiškėjo apskaičiuoti Indijos eksporto kainų, priverstinio kainų mažinimo ir priverstinio pardavimo mažesnėmis kainomis skirtumai buvo nepatikimi, nes eksporto kainos atspindėjo susijusių šalių, t. y. Indijos gamintojų ir jų susijusių patronuojamųjų bendrovių, tarpusavio sandorių kainą. Galiausiai šalis tvirtino, kad Indijos gamintojai savo gamybos pajėgumus padidino, kad galėtų prisitaikyti prie augančios Indijos vidaus rinkos, ir kad pagrindiniai Indijos eksportuojantys gamintojai neplanavo didinti savo gamybos pajėgumų.

| (37) | Komisija laikėsi nuomonės, kad nė vienas iš įtarimų nepaneigė išvados, kad yra pakankamai įrodymų antidempingo peržiūros tyrimui inicijuoti. Iš tiesų prašyme atlikti priemonių galiojimo termino peržiūrą pateikta pakankamai įrodymų, kad importas dempingo kaina darė didelį žalingą poveikį Sąjungos pramonės būklei. Tiksliau pareiškėjai pateikė priverstinio kainų mažinimo skaičiavimus ne tik pasienio lygmeniu, bet ir pristatymo į pirkėjų patalpas lygmeniu, ir šie skaičiavimai rodo, kad priverstinis kainų mažinimas buvo ne mažesnis nei 14,9 %. Iš prašyme atlikti priemonių galiojimo termino peržiūrą pateiktos konkrečios žalos analizės buvo matyti, kad importas iš Indijos į Sąjungos rinką vis labiau skverbiasi (tiek absoliučiaisiais skaičiais, tiek santykinai) tokiomis kainomis, dėl kurių priverstinai labai mažinamos Sąjungos pramonės kainos. Atrodo, kad tai padarė didelį žalingą poveikį Sąjungos pramonės būklei, pavyzdžiui, sumažėjo pardavimas ir rinkos dalis arba pablogėjo finansiniai rezultatai. Todėl tvirtinimas buvo atmestas. |
| --- | --- |

(37)

Komisija laikėsi nuomonės, kad nė vienas iš įtarimų nepaneigė išvados, kad yra pakankamai įrodymų antidempingo peržiūros tyrimui inicijuoti. Iš tiesų prašyme atlikti priemonių galiojimo termino peržiūrą pateikta pakankamai įrodymų, kad importas dempingo kaina darė didelį žalingą poveikį Sąjungos pramonės būklei. Tiksliau pareiškėjai pateikė priverstinio kainų mažinimo skaičiavimus ne tik pasienio lygmeniu, bet ir pristatymo į pirkėjų patalpas lygmeniu, ir šie skaičiavimai rodo, kad priverstinis kainų mažinimas buvo ne mažesnis nei 14,9 %. Iš prašyme atlikti priemonių galiojimo termino peržiūrą pateiktos konkrečios žalos analizės buvo matyti, kad importas iš Indijos į Sąjungos rinką vis labiau skverbiasi (tiek absoliučiaisiais skaičiais, tiek santykinai) tokiomis kainomis, dėl kurių priverstinai labai mažinamos Sąjungos pramonės kainos. Atrodo, kad tai padarė didelį žalingą poveikį Sąjungos pramonės būklei, pavyzdžiui, sumažėjo pardavimas ir rinkos dalis arba pablogėjo finansiniai rezultatai. Todėl tvirtinimas buvo atmestas.

| (38) | Dėl tvirtinimo, kad Indijos gamybos padidėjimas bus nukreiptas tik į Indijos rinką, šalis nepateikė jokių įrodymų. Taigi šis tvirtinimas buvo atmestas. |
| --- | --- |

(38)

Dėl tvirtinimo, kad Indijos gamybos padidėjimas bus nukreiptas tik į Indijos rinką, šalis nepateikė jokių įrodymų. Taigi šis tvirtinimas buvo atmestas.

| (39) | Penkta, šalis tvirtino, kad bendrais konkurencingumo aspektais neturėtų būti pateisinta išvada dėl žalos tęsimosi ar pasikartojimo. Šalis išvardijo įvairius elementus, pavyzdžiui, tai, kad Sąjungos suvartojimas sumažėjo po euro zonos krizės, kai sumažėjo viešosios išlaidos ir todėl buvo daromas neigiamas poveikis Sąjungos pramonės konkurencingumui, taip pat nurodė plastikinių vamzdžių konkurenciją, sunkumus pritraukiant darbuotojus, dominuojančios padėties išlaikymą ir pigesnio importo iš Kinijos spaudimą konkursuose. |
| --- | --- |

(39)

Penkta, šalis tvirtino, kad bendrais konkurencingumo aspektais neturėtų būti pateisinta išvada dėl žalos tęsimosi ar pasikartojimo. Šalis išvardijo įvairius elementus, pavyzdžiui, tai, kad Sąjungos suvartojimas sumažėjo po euro zonos krizės, kai sumažėjo viešosios išlaidos ir todėl buvo daromas neigiamas poveikis Sąjungos pramonės konkurencingumui, taip pat nurodė plastikinių vamzdžių konkurenciją, sunkumus pritraukiant darbuotojus, dominuojančios padėties išlaikymą ir pigesnio importo iš Kinijos spaudimą konkursuose.

| (40) | Šis tvirtinimas nagrinėjamas 155 konstatuojamojoje dalyje. |
| --- | --- |

(40)

Šis tvirtinimas nagrinėjamas 155 konstatuojamojoje dalyje.

| (41) | Po faktų atskleidimo „Tata Metaliks Limited“ teigė, kad prašyme atlikti peržiūrą pateikti duomenys, susiję su Sąjungos pramonės duomenimis ir importu, apima laikotarpį nuo 2019 m. liepos mėn. iki 2020 m. birželio mėn. Tačiau pranešime apie inicijavimą nustatytas peržiūros tiriamasis laikotarpis yra 2020 m. sausio mėn. – 2020 m. gruodžio mėn. Bendrovės nuomone, pareiškėjai turėjo atnaujinti prašymą atlikti priemonių galiojimo termino peržiūrą, remdamiesi pranešime apie inicijavimą nustatytu peržiūros tiriamuoju laikotarpiu, ir šie duomenys turėjo būti pateikti šalims. Jos nuomone, nenusiuntusi šalims tokio atnaujinto prašymo atlikti peržiūrą, Komisija pažeidė PPO antidempingo susitarimo 6 straipsnio 6.1 dalies 2 punktą ir 6.4 dalį. |
| --- | --- |

(41)

Po faktų atskleidimo „Tata Metaliks Limited“ teigė, kad prašyme atlikti peržiūrą pateikti duomenys, susiję su Sąjungos pramonės duomenimis ir importu, apima laikotarpį nuo 2019 m. liepos mėn. iki 2020 m. birželio mėn. Tačiau pranešime apie inicijavimą nustatytas peržiūros tiriamasis laikotarpis yra 2020 m. sausio mėn. – 2020 m. gruodžio mėn. Bendrovės nuomone, pareiškėjai turėjo atnaujinti prašymą atlikti priemonių galiojimo termino peržiūrą, remdamiesi pranešime apie inicijavimą nustatytu peržiūros tiriamuoju laikotarpiu, ir šie duomenys turėjo būti pateikti šalims. Jos nuomone, nenusiuntusi šalims tokio atnaujinto prašymo atlikti peržiūrą, Komisija pažeidė PPO antidempingo susitarimo 6 straipsnio 6.1 dalies 2 punktą ir 6.4 dalį.

| (42) | Pirma, savo išvadas Komisija paprastai grindžia naujausiais turimais duomenimis. Tokie duomenys nebūtinai gali atitikti prašyme atlikti priemonių galiojimo termino peržiūrą nustatytą laikotarpį, nes tuo metu, kai buvo pateiktas prašymas atlikti peržiūrą, jie galėjo būti neprieinami. PPO antidempingo susitarime nėra jokios nuostatos, pagal kurią Komisija savo išvadas turėtų grįsti tuo pačiu laikotarpiu, kuris apibrėžtas prašyme atlikti priemonių galiojimo termino peržiūrą. Antra, visos šalys turėjo galimybę per tyrimą pateikti pastabų dėl išvadų ir įrodymų, susijusių su pranešime apie inicijavimą nustatytu peržiūros tiriamuoju laikotarpiu. Todėl Komisija laikėsi nuomonės, kad ji nepažeidė jokių procesinių teisių ir PPO antidempingo susitarimo, ir šį tvirtinimą atmetė. |
| --- | --- |

(42)

Pirma, savo išvadas Komisija paprastai grindžia naujausiais turimais duomenimis. Tokie duomenys nebūtinai gali atitikti prašyme atlikti priemonių galiojimo termino peržiūrą nustatytą laikotarpį, nes tuo metu, kai buvo pateiktas prašymas atlikti peržiūrą, jie galėjo būti neprieinami. PPO antidempingo susitarime nėra jokios nuostatos, pagal kurią Komisija savo išvadas turėtų grįsti tuo pačiu laikotarpiu, kuris apibrėžtas prašyme atlikti priemonių galiojimo termino peržiūrą. Antra, visos šalys turėjo galimybę per tyrimą pateikti pastabų dėl išvadų ir įrodymų, susijusių su pranešime apie inicijavimą nustatytu peržiūros tiriamuoju laikotarpiu. Todėl Komisija laikėsi nuomonės, kad ji nepažeidė jokių procesinių teisių ir PPO antidempingo susitarimo, ir šį tvirtinimą atmetė.

| (43) | „Tata Metaliks Limited“ taip pat nurodė, kad Komisija atmetė jos pastabas dėl inicijavimo, nes jos pateiktos pasibaigus pranešime apie inicijavimą nustatytam terminui (žr. 26 konstatuojamąją dalį). Bendrovės nuomone, terminas turėtų būtų taikomas tik po to, kai gaunami pareiškėjų patikslinti duomenys, susiję su pranešime apie inicijavimą nustatytu peržiūros tiriamuoju laikotarpiu. „Tata Metaliks Limited“ taip pat teigė, kad tai yra „įtvirtintas teisingumo reikalavimas“ ir „visose jurisdikcijose įtvirtinta teisinė padėtis“, kad pareiškimai dėl teisės klausimų gali būti teikiami ir pasibaigus terminui. |
| --- | --- |

(43)

„Tata Metaliks Limited“ taip pat nurodė, kad Komisija atmetė jos pastabas dėl inicijavimo, nes jos pateiktos pasibaigus pranešime apie inicijavimą nustatytam terminui (žr. 26 konstatuojamąją dalį). Bendrovės nuomone, terminas turėtų būtų taikomas tik po to, kai gaunami pareiškėjų patikslinti duomenys, susiję su pranešime apie inicijavimą nustatytu peržiūros tiriamuoju laikotarpiu. „Tata Metaliks Limited“ taip pat teigė, kad tai yra „įtvirtintas teisingumo reikalavimas“ ir „visose jurisdikcijose įtvirtinta teisinė padėtis“, kad pareiškimai dėl teisės klausimų gali būti teikiami ir pasibaigus terminui.

| (44) | Kaip paaiškinta 42 konstatuojamojoje dalyje, peržiūros tiriamasis laikotarpis buvo susijęs su paskutiniu laikotarpiu, kurio duomenys yra prieinami, ir šis laikotarpis ne visada sutampa su prašymo atlikti peržiūrą išankstiniu vertinimu. Be to, pranešime apie inicijavimą nustatytas terminas buvo aiškiai susijęs su pranešimo paskelbimo data, o ne kokia kita data, pavyzdžiui, šalies informacijos pateikimo data. Pranešime apie inicijavimą nustatytu terminu neatskiriami teisės klausimai nuo faktinių klausimų ir terminas vienodai taikomas abiem atvejais. Todėl Komisija šį tvirtinimą atmetė. |
| --- | --- |

(44)

Kaip paaiškinta 42 konstatuojamojoje dalyje, peržiūros tiriamasis laikotarpis buvo susijęs su paskutiniu laikotarpiu, kurio duomenys yra prieinami, ir šis laikotarpis ne visada sutampa su prašymo atlikti peržiūrą išankstiniu vertinimu. Be to, pranešime apie inicijavimą nustatytas terminas buvo aiškiai susijęs su pranešimo paskelbimo data, o ne kokia kita data, pavyzdžiui, šalies informacijos pateikimo data. Pranešime apie inicijavimą nustatytu terminu neatskiriami teisės klausimai nuo faktinių klausimų ir terminas vienodai taikomas abiem atvejais. Todėl Komisija šį tvirtinimą atmetė.

2.   NAGRINĖJAMASIS PRODUKTAS IR PANAŠUS PRODUKTAS

NAGRINĖJAMASIS PRODUKTAS IR PANAŠUS PRODUKTAS

2.1.   Nagrinėjamasis produktas

Nagrinėjamasis produktas

| (45) | Nagrinėjamasis produktas yra toks pat kaip per pradinį tyrimą – t. y. Indijos kilmės kaliojo ketaus (dar vadinamo ketumi su rutuliniu grafitu) vamzdžiai ir vamzdeliai (toliau – kaliojo ketaus vamzdžiai), išskyrus kaliojo ketaus vamzdžius ir vamzdelius be vidinės ir išorinės dangos (nedengti vamzdžiai), kurių KN kodai šiuo metu yra ex 7303 00 10 (TARIC kodas 7303001010) ir ex 7303 00 90 (TARIC kodas 7303009010) (toliau – nagrinėjamasis produktas). |
| --- | --- |

(45)

Nagrinėjamasis produktas yra toks pat kaip per pradinį tyrimą – t. y. Indijos kilmės kaliojo ketaus (dar vadinamo ketumi su rutuliniu grafitu) vamzdžiai ir vamzdeliai (toliau – kaliojo ketaus vamzdžiai), išskyrus kaliojo ketaus vamzdžius ir vamzdelius be vidinės ir išorinės dangos (nedengti vamzdžiai), kurių KN kodai šiuo metu yra ex 7303 00 10 (TARIC kodas 7303001010) ir ex 7303 00 90 (TARIC kodas 7303009010) (toliau – nagrinėjamasis produktas).

| (46) | Kaliojo ketaus vamzdžiai naudojami geriamajam vandeniui tiekti, nuotekoms šalinti ir žemės ūkio paskirties žemei drėkinti. Vanduo kaliojo ketaus vamzdžiais gali būti perduodamas naudojant spaudimą arba vien gravitaciją. Vamzdžiai yra 60–2 000 mm skersmens ir 5,5, 6,7 arba 8 m ilgio. Paprastai iš vidaus jie yra padengti cementu ar kita medžiaga, o iš išorės – cinku, nudažyti arba apvynioti juosta. Pagrindiniai galutiniai naudotojai yra komunalinių paslaugų įmonės. |
| --- | --- |

(46)

Kaliojo ketaus vamzdžiai naudojami geriamajam vandeniui tiekti, nuotekoms šalinti ir žemės ūkio paskirties žemei drėkinti. Vanduo kaliojo ketaus vamzdžiais gali būti perduodamas naudojant spaudimą arba vien gravitaciją. Vamzdžiai yra 60–2 000 mm skersmens ir 5,5, 6,7 arba 8 m ilgio. Paprastai iš vidaus jie yra padengti cementu ar kita medžiaga, o iš išorės – cinku, nudažyti arba apvynioti juosta. Pagrindiniai galutiniai naudotojai yra komunalinių paslaugų įmonės.

2.2.   Panašus produktas

Panašus produktas

| (47) | Kaip nustatyta atlikus pradinį tyrimą, per šį priemonių galiojimo termino peržiūros tyrimą patvirtinta, kad tokias pačias pagrindines fizines, chemines ir technines savybes ir tokią pačią naudojimo paskirtį turi šie produktai:






  — | nagrinėjamasis produktas; |
| --- | --- | --- |

(47)

Kaip nustatyta atlikus pradinį tyrimą, per šį priemonių galiojimo termino peržiūros tyrimą patvirtinta, kad tokias pačias pagrindines fizines, chemines ir technines savybes ir tokią pačią naudojimo paskirtį turi šie produktai:

—

nagrinėjamasis produktas;

| — | nagrinėjamosios šalies vidaus rinkoje gaminamas ir parduodamas produktas ir |
| --- | --- |

—

nagrinėjamosios šalies vidaus rinkoje gaminamas ir parduodamas produktas ir

| — | Sąjungoje Sąjungos pramonės gaminamas ir parduodamas produktas. |
| --- | --- |

—

Sąjungoje Sąjungos pramonės gaminamas ir parduodamas produktas.

| (48) | Todėl šie produktai yra laikomi panašiais produktais, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 1 straipsnio 4 dalyje. |
| --- | --- |

(48)

Todėl šie produktai yra laikomi panašiais produktais, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 1 straipsnio 4 dalyje.

3.   DEMPINGO TĘSIMOSI AR PASIKARTOJIMO TIKIMYBĖ

DEMPINGO TĘSIMOSI AR PASIKARTOJIMO TIKIMYBĖ

| (49) | Remdamasi pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalimi ir, kaip nurodyta pranešime apie inicijavimą, Komisija nagrinėjo, ar yra tikimybė, kad pasibaigus taikomų priemonių galiojimui dempingas tęstųsi ar pasikartotų. Komisija, pirma, nagrinėjo, ar dempingas peržiūros tiriamuoju laikotarpiu (toliau – PTL) tęsėsi (3.1 skirsnis), ir, antra, ar yra tikimybė, kad dempingas tęsis ar pasikartos, jei priemonės nebebūtų taikomos (3.2 skirsnis). |
| --- | --- |

(49)

Remdamasi pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalimi ir, kaip nurodyta pranešime apie inicijavimą, Komisija nagrinėjo, ar yra tikimybė, kad pasibaigus taikomų priemonių galiojimui dempingas tęstųsi ar pasikartotų. Komisija, pirma, nagrinėjo, ar dempingas peržiūros tiriamuoju laikotarpiu (toliau – PTL) tęsėsi (3.1 skirsnis), ir, antra, ar yra tikimybė, kad dempingas tęsis ar pasikartos, jei priemonės nebebūtų taikomos (3.2 skirsnis).

3.1.   Dempingo tęsimasis peržiūros tiriamuoju laikotarpiu

Dempingo tęsimasis peržiūros tiriamuoju laikotarpiu

3.1.1.   Importo raida nustačius priemones

Importo raida nustačius priemones

| (50) | Pradiniu tiriamuoju laikotarpiu (14) Indija į Sąjungą eksportavo [80 000–100 000] tonų nagrinėjamojo produkto (remiantis ES 27 duomenimis) (15). 2016 m. kovo mėn. nustačius galutines priemones importas 2016–2018 m. sumažėjo ir svyravo nuo 38 000 iki 55 000 tonų per metus. 2019 m. importas iš Indijos vėl padidėjo iki [64 000–75 000] tonų. |
| --- | --- |

(50)

Pradiniu tiriamuoju laikotarpiu (14) Indija į Sąjungą eksportavo [80 000–100 000] tonų nagrinėjamojo produkto (remiantis ES 27 duomenimis) (15). 2016 m. kovo mėn. nustačius galutines priemones importas 2016–2018 m. sumažėjo ir svyravo nuo 38 000 iki 55 000 tonų per metus. 2019 m. importas iš Indijos vėl padidėjo iki [64 000–75 000] tonų.

14

15

| (51) | Peržiūros tiriamuoju laikotarpiu nagrinėjamojo produkto importas sumažėjo iki [44 000–52 000] tonų. Po peržiūros tiriamojo laikotarpio importas 2021 m. vėl padidėjo iki 2019 m. lygio. |
| --- | --- |

(51)

Peržiūros tiriamuoju laikotarpiu nagrinėjamojo produkto importas sumažėjo iki [44 000–52 000] tonų. Po peržiūros tiriamojo laikotarpio importas 2021 m. vėl padidėjo iki 2019 m. lygio.

| (52) | Apskritai peržiūros tiriamuoju laikotarpiu nagrinėjamojo produkto importo iš Indijos apimtis tebebuvo didelė ir sudarė apie [10–14] % Sąjungos rinkos, palyginti su [15–20] % importo iš Indijos per pradinį tiriamąjį laikotarpį rinkos dalimi. |
| --- | --- |

(52)

Apskritai peržiūros tiriamuoju laikotarpiu nagrinėjamojo produkto importo iš Indijos apimtis tebebuvo didelė ir sudarė apie [10–14] % Sąjungos rinkos, palyginti su [15–20] % importo iš Indijos per pradinį tiriamąjį laikotarpį rinkos dalimi.

3.1.2.   Indijos gamintojų bendradarbiavimas ir išvadų pagrindas

Indijos gamintojų bendradarbiavimas ir išvadų pagrindas

| (53) | Iš pradžių bendradarbiauti sutiko trys Indijos gamintojai. Tačiau vėliau dvi iš šių bendrovių ir (arba) bendrovių grupių bendradarbiavimą nutraukė (žr. 1.5 skirsnį). Vienintelė bendradarbiaujanti bendrovė „Tata Metaliks Limited“ peržiūros tiriamuoju laikotarpiu didžiąją dalį savo produkcijos pardavė vidaus rinkoje. Jos bendra deklaruota eksporto į Sąjungą apimtis buvo nedidelė ir atitiko [< 1 %] viso nagrinėjamojo produkto importo iš Indijos į Sąjungą apimties (16). Atsižvelgdama į tai, kad „Tata Metaliks Limited“ į Sąjungą eksportavo labai mažą kiekį, Komisija nemanė, kad „Tata Metaliks Limited“ eksportas galėtų būti patikimas pagrindas siekiant nustatyti, ar importas iš Indijos į Sąjungą ir toliau buvo vykdomas dempingo kaina. |
| --- | --- |

(53)

Iš pradžių bendradarbiauti sutiko trys Indijos gamintojai. Tačiau vėliau dvi iš šių bendrovių ir (arba) bendrovių grupių bendradarbiavimą nutraukė (žr. 1.5 skirsnį). Vienintelė bendradarbiaujanti bendrovė „Tata Metaliks Limited“ peržiūros tiriamuoju laikotarpiu didžiąją dalį savo produkcijos pardavė vidaus rinkoje. Jos bendra deklaruota eksporto į Sąjungą apimtis buvo nedidelė ir atitiko [< 1 %] viso nagrinėjamojo produkto importo iš Indijos į Sąjungą apimties (16). Atsižvelgdama į tai, kad „Tata Metaliks Limited“ į Sąjungą eksportavo labai mažą kiekį, Komisija nemanė, kad „Tata Metaliks Limited“ eksportas galėtų būti patikimas pagrindas siekiant nustatyti, ar importas iš Indijos į Sąjungą ir toliau buvo vykdomas dempingo kaina.

16

| (54) | Kadangi bendra nagrinėjamojo produkto eksporto peržiūros tiriamuoju laikotarpiu apimtis tebebuvo palyginti didelė (žr. 51 konstatuojamąją dalį), Komisija išvadas dėl importo iš Indijos į Sąjungą dempingo kaina tęsimosi pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnį pagrindė geriausiais turimais faktais. Šiuo atžvilgiu ji savo išvadas grindė Eurostato užregistruotais statistiniais importo duomenimis. |
| --- | --- |

(54)

Kadangi bendra nagrinėjamojo produkto eksporto peržiūros tiriamuoju laikotarpiu apimtis tebebuvo palyginti didelė (žr. 51 konstatuojamąją dalį), Komisija išvadas dėl importo iš Indijos į Sąjungą dempingo kaina tęsimosi pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnį pagrindė geriausiais turimais faktais. Šiuo atžvilgiu ji savo išvadas grindė Eurostato užregistruotais statistiniais importo duomenimis.

3.1.3.   Normalioji vertė

Normalioji vertė

| (55) | Siekdama nustatyti normaliąją vertę Komisija pirmiausia išnagrinėjo vienintelio bendradarbiaujančio gamintojo „Tata Metaliks Limited“ pateiktus duomenis. Per PTL bendrovė didelį kiekį nagrinėjamojo produkto pardavė vidaus rinkoje. „Tata Metaliks Limited“ į savo apskaitos sistemą vidaus rinkos kainas įtraukė pagal tiesinius metrus. Dempingo išvadoms padaryti, „Tata Metaliks Limited“ kainas už metrą pagal perskaičiavimo koeficientą konvertavo į kainas už kilogramą. Atlikus tyrimą nustatyta, kad taikant šį metodą neteisingai parodomas faktinis produkto svoris, todėl gautos kainos už kilogramą nebuvo tipiškos faktinės pardavimo kainos. Todėl Komisija nusprendė nenaudoti „Tata Metaliks Limited“ pateiktos informacijos normaliajai vertei nustatyti ir vietoje jos pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnį remtis turimais faktais. |
| --- | --- |

(55)

Siekdama nustatyti normaliąją vertę Komisija pirmiausia išnagrinėjo vienintelio bendradarbiaujančio gamintojo „Tata Metaliks Limited“ pateiktus duomenis. Per PTL bendrovė didelį kiekį nagrinėjamojo produkto pardavė vidaus rinkoje. „Tata Metaliks Limited“ į savo apskaitos sistemą vidaus rinkos kainas įtraukė pagal tiesinius metrus. Dempingo išvadoms padaryti, „Tata Metaliks Limited“ kainas už metrą pagal perskaičiavimo koeficientą konvertavo į kainas už kilogramą. Atlikus tyrimą nustatyta, kad taikant šį metodą neteisingai parodomas faktinis produkto svoris, todėl gautos kainos už kilogramą nebuvo tipiškos faktinės pardavimo kainos. Todėl Komisija nusprendė nenaudoti „Tata Metaliks Limited“ pateiktos informacijos normaliajai vertei nustatyti ir vietoje jos pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnį remtis turimais faktais.

| (56) | Po faktų atskleidimo „Tata Metaliks Limited“ teigė, kad metodika, kurią ji taikė vidaus pardavimui naudotam matavimo vienetui konvertuoti iš ilgio į svorį, nebuvo neteisinga. Todėl ji paprašė Komisijos atsižvelgti į jos duomenis normaliajai vertei nustatyti. |
| --- | --- |

(56)

Po faktų atskleidimo „Tata Metaliks Limited“ teigė, kad metodika, kurią ji taikė vidaus pardavimui naudotam matavimo vienetui konvertuoti iš ilgio į svorį, nebuvo neteisinga. Todėl ji paprašė Komisijos atsižvelgti į jos duomenis normaliajai vertei nustatyti.

| (57) | Komisija pažymėjo, kad, be bendro tvirtinimo, „Tata Metaliks Limited“ nepateikė jokio konkretaus argumento dėl bendrovės pateiktų duomenų tikslumo. Priešingai, nei tvirtino „Tata Metaliks Limited“, Komisija per nuotolinį duomenų sutikrinimą (žr. 21 konstatuojamąją dalį) nustatė didelių neatitikimų tarp nurodyto ir realaus parduotų produktų svorio. Todėl Komisija toliau laikėsi nuomonės, kad normaliajai vertei nustatyti negalima naudoti „Tata Metaliks Limited“ duomenų. |
| --- | --- |

(57)

Komisija pažymėjo, kad, be bendro tvirtinimo, „Tata Metaliks Limited“ nepateikė jokio konkretaus argumento dėl bendrovės pateiktų duomenų tikslumo. Priešingai, nei tvirtino „Tata Metaliks Limited“, Komisija per nuotolinį duomenų sutikrinimą (žr. 21 konstatuojamąją dalį) nustatė didelių neatitikimų tarp nurodyto ir realaus parduotų produktų svorio. Todėl Komisija toliau laikėsi nuomonės, kad normaliajai vertei nustatyti negalima naudoti „Tata Metaliks Limited“ duomenų.

| (58) | Kadangi joks kitas Indijos gamintojas nebendradarbiavo, Komisija normaliąją vertę nustatė remdamasi turimais faktais, visų pirma prašyme atlikti peržiūrą pateikta informacija. Ta informacija apėmė keliose skirtingose valstybėse ir savivaldybėse siūlomas, sutartas ir sumokėtas kainas už skirtingą kiekį nagrinėjamojo produkto ir už įvairaus skersmens ir rūšių nagrinėjamąjį produktą. |
| --- | --- |

(58)

Kadangi joks kitas Indijos gamintojas nebendradarbiavo, Komisija normaliąją vertę nustatė remdamasi turimais faktais, visų pirma prašyme atlikti peržiūrą pateikta informacija. Ta informacija apėmė keliose skirtingose valstybėse ir savivaldybėse siūlomas, sutartas ir sumokėtas kainas už skirtingą kiekį nagrinėjamojo produkto ir už įvairaus skersmens ir rūšių nagrinėjamąjį produktą.

3.1.4.   Eksporto kaina

Eksporto kaina

| (59) | Kadangi Komisija laikėsi nuomonės, kad mažas „Tata Metaliks Limited“ eksportuojamas kiekis (žr. 53 konstatuojamąją dalį) nebuvo tipiškas bendro nagrinėjamojo produkto eksporto į Sąjungos rinką atžvilgiu, ir atsižvelgdama į tai, kad jokie kiti Indijos gamintojai nebendradarbiavo, Komisija eksporto kainą nustatė remdamasi Eurostato CIF duomenimis, pakoreguotais pagal gamintojo kainas EXW sąlygomis. |
| --- | --- |

(59)

Kadangi Komisija laikėsi nuomonės, kad mažas „Tata Metaliks Limited“ eksportuojamas kiekis (žr. 53 konstatuojamąją dalį) nebuvo tipiškas bendro nagrinėjamojo produkto eksporto į Sąjungos rinką atžvilgiu, ir atsižvelgdama į tai, kad jokie kiti Indijos gamintojai nebendradarbiavo, Komisija eksporto kainą nustatė remdamasi Eurostato CIF duomenimis, pakoreguotais pagal gamintojo kainas EXW sąlygomis.

| (60) | Po faktų atskleidimo „Tata Metaliks Limited“ teigė, kad Komisijos taikyta metodika buvo nesąžininga ir neteisinga, nes „Tata Metaliks Limited“ bus nubausta už bet kokį eksportuojančių gamintojų dempingą, nors tiems gamintojams ir toliau bus taikomos jiems nustatytos individualios antidempingo normos. |
| --- | --- |

(60)

Po faktų atskleidimo „Tata Metaliks Limited“ teigė, kad Komisijos taikyta metodika buvo nesąžininga ir neteisinga, nes „Tata Metaliks Limited“ bus nubausta už bet kokį eksportuojančių gamintojų dempingą, nors tiems gamintojams ir toliau bus taikomos jiems nustatytos individualios antidempingo normos.

| (61) | Komisija priminė, kad peržiūros tiriamuoju laikotarpiu „Tata Metaliks Limited“ į Sąjungą eksportavo labai nedidelį produkto kiekį, todėl Komisija negalėjo naudoti jos duomenų eksporto kainai nustatyti. Kadangi joks kitas eksportuojantis gamintojas nebendradarbiavo, ji neturėjo kito pasirinkimo, kaip remtis statistiniais duomenimis. Be to, bet kuriuo atveju ir kaip išsamiau paaiškinta 193 konstatuojamojoje dalyje, atlikdama šią peržiūrą Komisija tik turi padaryti išvadą, ar priemonės yra reikalingos, ar ne. Todėl per pradinį tyrimą nustatytos muito normos nebus keičiamos. Todėl Komisija šį tvirtinimą atmetė. |
| --- | --- |

(61)

Komisija priminė, kad peržiūros tiriamuoju laikotarpiu „Tata Metaliks Limited“ į Sąjungą eksportavo labai nedidelį produkto kiekį, todėl Komisija negalėjo naudoti jos duomenų eksporto kainai nustatyti. Kadangi joks kitas eksportuojantis gamintojas nebendradarbiavo, ji neturėjo kito pasirinkimo, kaip remtis statistiniais duomenimis. Be to, bet kuriuo atveju ir kaip išsamiau paaiškinta 193 konstatuojamojoje dalyje, atlikdama šią peržiūrą Komisija tik turi padaryti išvadą, ar priemonės yra reikalingos, ar ne. Todėl per pradinį tyrimą nustatytos muito normos nebus keičiamos. Todėl Komisija šį tvirtinimą atmetė.

3.1.5.   Palyginimas

Palyginimas

| (62) | Komisija palygino normaliąją vertę ir eksporto kainą EXW sąlygomis, kaip minėta 3.1.3 ir 3.1.4 skirsniuose. |
| --- | --- |

(62)

Komisija palygino normaliąją vertę ir eksporto kainą EXW sąlygomis, kaip minėta 3.1.3 ir 3.1.4 skirsniuose.

| (63) | Tuo remiantis dempingo skirtumas, išreikštas CIF kainos Sąjungos pasienyje prieš sumokant muitą procentine dalimi, peržiūros tiriamuoju laikotarpiu buvo 12 %. |
| --- | --- |

(63)

Tuo remiantis dempingo skirtumas, išreikštas CIF kainos Sąjungos pasienyje prieš sumokant muitą procentine dalimi, peržiūros tiriamuoju laikotarpiu buvo 12 %.

3.1.6.   Išvada

Išvada

| (64) | Todėl Komisija padarė išvadą, kad peržiūros tiriamuoju laikotarpiu Indijos gamintojai nagrinėjamąjį produktą į Sąjungą toliau eksportavo dempingo kainomis. |
| --- | --- |

(64)

Todėl Komisija padarė išvadą, kad peržiūros tiriamuoju laikotarpiu Indijos gamintojai nagrinėjamąjį produktą į Sąjungą toliau eksportavo dempingo kainomis.

3.2.   Dempingo tęsimosi tikimybė, jei priemonės nebebūtų taikomos

Dempingo tęsimosi tikimybė, jei priemonės nebebūtų taikomos

| (65) | Nustačiusi, kad peržiūros tiriamuoju laikotarpiu buvo toliau vykdomas dempingas, Komisija pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalį nagrinėjo dempingo tęsimosi tikimybę, jei priemonės nebebūtų taikomos. Komisija visų pirma išnagrinėjo šiuos elementus: Indijos gamybos pajėgumus ir nepanaudotus pajėgumus, Indijos kainas trečiosioms šalims ir Sąjungos rinkos patrauklumą, atsižvelgiant į rinkos dydį ir kainas. |
| --- | --- |

(65)

Nustačiusi, kad peržiūros tiriamuoju laikotarpiu buvo toliau vykdomas dempingas, Komisija pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalį nagrinėjo dempingo tęsimosi tikimybę, jei priemonės nebebūtų taikomos. Komisija visų pirma išnagrinėjo šiuos elementus: Indijos gamybos pajėgumus ir nepanaudotus pajėgumus, Indijos kainas trečiosioms šalims ir Sąjungos rinkos patrauklumą, atsižvelgiant į rinkos dydį ir kainas.

3.2.1.   Indijos gamybos pajėgumai, nepanaudoti pajėgumai ir Indijos kainos trečiosioms šalims

Indijos gamybos pajėgumai, nepanaudoti pajėgumai ir Indijos kainos trečiosioms šalims

| (66) | Peržiūros tiriamuoju laikotarpiu visa apskaičiuota Indijos nagrinėjamojo produkto gamintojų produkcija sudarė apie 2 mln. tonų per metus. Apskaičiuoti gamybos pajėgumai sudarė apie 2,5 mln. tonų. Taigi nepanaudoti pajėgumai sudarė apie 500 000 tonų per metus, o tai viršija nagrinėjamojo produkto suvartojimą Sąjungos rinkoje peržiūros tiriamuoju laikotarpiu, kuris siekė [388 000–454 000] tonų. |
| --- | --- |

(66)

Peržiūros tiriamuoju laikotarpiu visa apskaičiuota Indijos nagrinėjamojo produkto gamintojų produkcija sudarė apie 2 mln. tonų per metus. Apskaičiuoti gamybos pajėgumai sudarė apie 2,5 mln. tonų. Taigi nepanaudoti pajėgumai sudarė apie 500 000 tonų per metus, o tai viršija nagrinėjamojo produkto suvartojimą Sąjungos rinkoje peržiūros tiriamuoju laikotarpiu, kuris siekė [388 000–454 000] tonų.

| (67) | Remiantis pareiškėjo pateiktais įrodymais, patvirtintais bendradarbiaujančio gamintojo „Tata Metaliks Limited“ pateikta informacija, kai kurie Indijos gamintojai, įskaitant „Tata Metaliks Limited“ (17), planuoja investuoti į tolesnį pajėgumų didinimą (18). Apskaičiuota, kad per ateinančius kelerius metus iš viso bus įrengta apie 1,5 mln. tonų papildomų pajėgumų. |
| --- | --- |

(67)

Remiantis pareiškėjo pateiktais įrodymais, patvirtintais bendradarbiaujančio gamintojo „Tata Metaliks Limited“ pateikta informacija, kai kurie Indijos gamintojai, įskaitant „Tata Metaliks Limited“ (17), planuoja investuoti į tolesnį pajėgumų didinimą (18). Apskaičiuota, kad per ateinančius kelerius metus iš viso bus įrengta apie 1,5 mln. tonų papildomų pajėgumų.

17

18

| (68) | Numatomas pajėgumų augimas atitinka numatomą paklausos Indijos rinkoje augimą. Tačiau pagrindiniai žinomi gamintojai taip pat planuoja sutelkti dėmesį į eksporto rinkas (19). Pavyzdžiui, bendrovė „ESL Steel Limited“ („Vedenta Group“ priklausanti bendrovė) galimybių studijoje aiškiai nurodė, kad jos naujas subjektas yra įsikūręs prie uosto, o tai padidina jos eksporto galimybes. Ataskaitoje visų pirma paminėtas didelis potencialas eksportuoti į Rytų Europą (20). Bendradarbiaujanti bendrovė „Tata Metaliks Limited“ per nuotolinį jos klausimyno atsakymų sutikrinimą taip pat paminėjo planus ateityje plėstis į Sąjungos rinką. |
| --- | --- |

(68)

Numatomas pajėgumų augimas atitinka numatomą paklausos Indijos rinkoje augimą. Tačiau pagrindiniai žinomi gamintojai taip pat planuoja sutelkti dėmesį į eksporto rinkas (19). Pavyzdžiui, bendrovė „ESL Steel Limited“ („Vedenta Group“ priklausanti bendrovė) galimybių studijoje aiškiai nurodė, kad jos naujas subjektas yra įsikūręs prie uosto, o tai padidina jos eksporto galimybes. Ataskaitoje visų pirma paminėtas didelis potencialas eksportuoti į Rytų Europą (20). Bendradarbiaujanti bendrovė „Tata Metaliks Limited“ per nuotolinį jos klausimyno atsakymų sutikrinimą taip pat paminėjo planus ateityje plėstis į Sąjungos rinką.

19

20

| (69) | Be to, vienos iš pagrindinių rinkos dalyvių – bendrovės „Srikalahasthi Pipes Limited“ (toliau – SPL) – teigimu, vidutinės trukmės ir ilguoju laikotarpiu (per 7–10 metų), Indijos rinkoje pasiūla viršys paklausą, nes bus užbaigti nuotekų ir vandens projektai. Todėl tai dar labiau paskatins Indijos gamintojus vis daugiau dėmesio skirti eksporto rinkoms. |
| --- | --- |

(69)

Be to, vienos iš pagrindinių rinkos dalyvių – bendrovės „Srikalahasthi Pipes Limited“ (toliau – SPL) – teigimu, vidutinės trukmės ir ilguoju laikotarpiu (per 7–10 metų), Indijos rinkoje pasiūla viršys paklausą, nes bus užbaigti nuotekų ir vandens projektai. Todėl tai dar labiau paskatins Indijos gamintojus vis daugiau dėmesio skirti eksporto rinkoms.

| (70) | Remdamasi tuo, kas išdėstyta, Komisija padarė išvadą, kad Indijos gamintojai turi daug nepanaudotų pajėgumų, kuriuos jie galėtų panaudoti eksportui į Sąjungos rinką skirtam nagrinėjamajam produktui gaminti, jei priemonės nebebūtų taikomos, ir kad manoma, jog šie nepanaudoti pajėgumai toliau didės. |
| --- | --- |

(70)

Remdamasi tuo, kas išdėstyta, Komisija padarė išvadą, kad Indijos gamintojai turi daug nepanaudotų pajėgumų, kuriuos jie galėtų panaudoti eksportui į Sąjungos rinką skirtam nagrinėjamajam produktui gaminti, jei priemonės nebebūtų taikomos, ir kad manoma, jog šie nepanaudoti pajėgumai toliau didės.

| (71) | Indijos kainas trečiosioms šalims Komisija išnagrinėjo remdamasi „Global Trade Atlas“ (toliau – GTA) eksporto statistiniais duomenimis KN kodo 7303 00 30 lygmeniu. Remdamasi tais statistiniais duomenimis Komisija nustatė, kad Sąjungos rinka tebėra patraukli dėl savo dydžio ir kainų, nes ji yra pati svarbiausia Indijos kaliojo ketaus vamzdžių gamintojų eksporto rinka, sudaranti 40 % jų viso eksporto. Be to, eksportas į Sąjungą yra 25 kartus didesnis nei eksportas į antrą pagal dydį Indijos eksporto rinką Katarą. Šiai šaliai tenka tik 2 % viso Indijos eksporto. Galiausiai Indijos eksportuojančių gamintojų importo į Sąjungos rinką kainos peržiūros tiriamuoju laikotarpiu buvo šiek tiek didesnės nei importo į kitas šalis kainos. Todėl, jei būtų leista nebetaikyti priemonių, eksportuojantys gamintojai turėtų paskatų dar labiau didinti eksportą į Sąjungą. |
| --- | --- |

(71)

Indijos kainas trečiosioms šalims Komisija išnagrinėjo remdamasi „Global Trade Atlas“ (toliau – GTA) eksporto statistiniais duomenimis KN kodo 7303 00 30 lygmeniu. Remdamasi tais statistiniais duomenimis Komisija nustatė, kad Sąjungos rinka tebėra patraukli dėl savo dydžio ir kainų, nes ji yra pati svarbiausia Indijos kaliojo ketaus vamzdžių gamintojų eksporto rinka, sudaranti 40 % jų viso eksporto. Be to, eksportas į Sąjungą yra 25 kartus didesnis nei eksportas į antrą pagal dydį Indijos eksporto rinką Katarą. Šiai šaliai tenka tik 2 % viso Indijos eksporto. Galiausiai Indijos eksportuojančių gamintojų importo į Sąjungos rinką kainos peržiūros tiriamuoju laikotarpiu buvo šiek tiek didesnės nei importo į kitas šalis kainos. Todėl, jei būtų leista nebetaikyti priemonių, eksportuojantys gamintojai turėtų paskatų dar labiau didinti eksportą į Sąjungą.

3.2.2.   Sąjungos rinkos patrauklumas ir kainos Sąjungos rinkoje

Sąjungos rinkos patrauklumas ir kainos Sąjungos rinkoje

| (72) | Sąjungos kaliojo ketaus vamzdžių rinka yra svarbi ([388 000–454 000] tonų, žr. 66 konstatuojamąją dalį). Pareiškėjai mano, kad per ateinančius penkerius metus rinka toliau augs (21). |
| --- | --- |

(72)

Sąjungos kaliojo ketaus vamzdžių rinka yra svarbi ([388 000–454 000] tonų, žr. 66 konstatuojamąją dalį). Pareiškėjai mano, kad per ateinančius penkerius metus rinka toliau augs (21).

21

| (73) | Per PTL vidutinė tonos kaina Sąjungos rinkoje buvo [1 020–1 200] EUR. Tuo pačiu laikotarpiu kaina Indijos vidaus rinkoje buvo 595 EUR už toną (EXW). Taigi, kainos Sąjungos rinkoje buvo maždaug du kartus didesnės, palyginti su importo iš Indijos kainomis. |
| --- | --- |

(73)

Per PTL vidutinė tonos kaina Sąjungos rinkoje buvo [1 020–1 200] EUR. Tuo pačiu laikotarpiu kaina Indijos vidaus rinkoje buvo 595 EUR už toną (EXW). Taigi, kainos Sąjungos rinkoje buvo maždaug du kartus didesnės, palyginti su importo iš Indijos kainomis.

| (74) | Todėl pagal dydį ir kainas Sąjungos rinka tebebuvo patraukli rinka Indijos gamintojams. Tą patvirtina ir tai, kad peržiūros tiriamuoju laikotarpiu Indijos eksportuojančio gamintojo rinkos dalis tebebuvo didelė (žr. 2 lentelę) ir kad, kaip paaiškinta 71 konstatuojamojoje dalyje, Sąjungos rinkai teko 40 % visos Indijos nagrinėjamojo produkto eksporto apimties. |
| --- | --- |

(74)

Todėl pagal dydį ir kainas Sąjungos rinka tebebuvo patraukli rinka Indijos gamintojams. Tą patvirtina ir tai, kad peržiūros tiriamuoju laikotarpiu Indijos eksportuojančio gamintojo rinkos dalis tebebuvo didelė (žr. 2 lentelę) ir kad, kaip paaiškinta 71 konstatuojamojoje dalyje, Sąjungos rinkai teko 40 % visos Indijos nagrinėjamojo produkto eksporto apimties.

3.3.   Išvada dėl dempingo tęsimosi tikimybės

Išvada dėl dempingo tęsimosi tikimybės

| (75) | Per tyrimą nustatyta, kad peržiūros tiriamuoju laikotarpiu iš Indijos į Sąjungos rinką ir toliau eksportuota dempingo kaina. |
| --- | --- |

(75)

Per tyrimą nustatyta, kad peržiūros tiriamuoju laikotarpiu iš Indijos į Sąjungos rinką ir toliau eksportuota dempingo kaina.

| (76) | Remdamasi pagrindinio reglamento 18 straipsniu Komisija taip pat gavo įrodymų, kad dempingas veikiausiai tęsis, jei priemonės nebebus taikomos. Indijos nepanaudoti pajėgumai peržiūros tiriamuoju laikotarpiu buvo dideli, palyginti su Sąjungos suvartojimu. Be to, Sąjungos rinkos patrauklumas pagal dydį ir kainas patvirtino tikimybę, kad Indijos eksportas ir nepanaudoti pajėgumai būtų nukreipti į Sąjungos rinką, jei priemonės nebebūtų taikomos. Todėl Komisija padarė išvadą, kad yra didelė tikimybė, jog pasibaigus antidempingo priemonių galiojimui labai padidėtų nagrinėjamojo produkto importas dempingo kaina iš Indijos į Sąjungą. |
| --- | --- |

(76)

Remdamasi pagrindinio reglamento 18 straipsniu Komisija taip pat gavo įrodymų, kad dempingas veikiausiai tęsis, jei priemonės nebebus taikomos. Indijos nepanaudoti pajėgumai peržiūros tiriamuoju laikotarpiu buvo dideli, palyginti su Sąjungos suvartojimu. Be to, Sąjungos rinkos patrauklumas pagal dydį ir kainas patvirtino tikimybę, kad Indijos eksportas ir nepanaudoti pajėgumai būtų nukreipti į Sąjungos rinką, jei priemonės nebebūtų taikomos. Todėl Komisija padarė išvadą, kad yra didelė tikimybė, jog pasibaigus antidempingo priemonių galiojimui labai padidėtų nagrinėjamojo produkto importas dempingo kaina iš Indijos į Sąjungą.

| (77) | Atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta, Komisija padarė išvadą, kad pasibaigus antidempingo priemonių galiojimui dempingas veikiausiai tęsis. |
| --- | --- |

(77)

Atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta, Komisija padarė išvadą, kad pasibaigus antidempingo priemonių galiojimui dempingas veikiausiai tęsis.

4.   ŽALA

ŽALA

4.1.   Sąjungos pramonės apibrėžtis ir Sąjungos gamyba

Sąjungos pramonės apibrėžtis ir Sąjungos gamyba

| (78) | Sąjungoje nagrinėjamąjį produktą gamina penkios bendrovės. Trys iš šių bendrovių priklauso tai pačiai grupei. Remiantis prašyme pateikta informacija Sąjungoje nėra kitų Sąjungos nagrinėjamojo produkto gamintojų. Taigi jos sudaro Sąjungos pramonę, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 4 straipsnio 1 dalyje. |
| --- | --- |

(78)

Sąjungoje nagrinėjamąjį produktą gamina penkios bendrovės. Trys iš šių bendrovių priklauso tai pačiai grupei. Remiantis prašyme pateikta informacija Sąjungoje nėra kitų Sąjungos nagrinėjamojo produkto gamintojų. Taigi jos sudaro Sąjungos pramonę, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 4 straipsnio 1 dalyje.

| (79) | Kadangi su žalos vertinimu susiję duomenys daugiausia gauti iš tos pačios gamintojų grupės, kaip minėta 14 konstatuojamojoje dalyje, siekiant užtikrinti konfidencialumą žalos analizės duomenys pateikiami nurodant intervalus arba indeksus. |
| --- | --- |

(79)

Kadangi su žalos vertinimu susiję duomenys daugiausia gauti iš tos pačios gamintojų grupės, kaip minėta 14 konstatuojamojoje dalyje, siekiant užtikrinti konfidencialumą žalos analizės duomenys pateikiami nurodant intervalus arba indeksus.

| (80) | Nustatyta, kad peržiūros tiriamuoju laikotarpiu bendra Sąjungos gamybos apimtis buvo [372 000–436 000] tonų. Komisija šį skaičių nustatė remdamasi visa turima informacija apie Sąjungos pramonę, kaip antai pareiškėjo pateikta informacija apie makroekonominius duomenis ir iš atrinktų Sąjungos gamintojų per tyrimą gautais duomenimis. |
| --- | --- |

(80)

Nustatyta, kad peržiūros tiriamuoju laikotarpiu bendra Sąjungos gamybos apimtis buvo [372 000–436 000] tonų. Komisija šį skaičių nustatė remdamasi visa turima informacija apie Sąjungos pramonę, kaip antai pareiškėjo pateikta informacija apie makroekonominius duomenis ir iš atrinktų Sąjungos gamintojų per tyrimą gautais duomenimis.

4.2.   Sąjungos suvartojimas

Sąjungos suvartojimas

| (81) | Komisija Sąjungos suvartojimą nustatė remdamasi visa Sąjungos pramonės pardavimo Sąjungoje apimtimi, o uždarąją gamybą – iš atrinktų Sąjungos gamintojų gautais duomenimis ir pareiškėjo pateiktais likusių Sąjungos gamintojų įverčiais, pridėjusi bendrą importo iš visų šalių į Sąjungą apimtį, kurią nurodo Eurostatas (COMEXT duomenų bazė). |
| --- | --- |

(81)

Komisija Sąjungos suvartojimą nustatė remdamasi visa Sąjungos pramonės pardavimo Sąjungoje apimtimi, o uždarąją gamybą – iš atrinktų Sąjungos gamintojų gautais duomenimis ir pareiškėjo pateiktais likusių Sąjungos gamintojų įverčiais, pridėjusi bendrą importo iš visų šalių į Sąjungą apimtį, kurią nurodo Eurostatas (COMEXT duomenų bazė).

| (82) | Sąjungos suvartojimo raida:

  1 lentelė


  Sąjungos suvartojimas (1 000 tonų) | 2017 m. | 2018 m. | 2019 m. | Peržiūros tiriamasis laikotarpis |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Bendras Sąjungos suvartojimas | [376 –440 ] | [389 –455 ] | [420 –492 ] | [388 –454 ] |
| Indeksas (2017 m. = 100) | 100 | 103 | 111 | 103 |
| Uždaroji rinka | [15 –17 ] | [13 –16 ] | [10 –12 ] | [2 –3 ] |
| Indeksas | 100 | 91 | 68 | 18 |
| Atviroji rinka | [361 –423 ] | [375 –439 ] | [410 –479 ] | [385 –450 ] |
| Indeksas (2017 m. = 100) | 100 | 103 | 113 | 106 |
| Šaltinis: Eurostatas (COMEXT). |

(82)

Sąjungos suvartojimo raida:

1 lentelė

1 lentelė

Sąjungos suvartojimas (1 000 tonų)

Sąjungos suvartojimas (1 000 tonų)

2017 m.

2018 m.

2019 m.

Peržiūros tiriamasis laikotarpis

Bendras Sąjungos suvartojimas

[376 –440 ]

[389 –455 ]

[420 –492 ]

[388 –454 ]

Indeksas (2017 m. = 100)

Indeksas (2017 m. = 100)

100

100

103

103

111

111

103

103

Uždaroji rinka

[15 –17 ]

[13 –16 ]

[10 –12 ]

[2 –3 ]

Indeksas

Indeksas

100

100

91

91

68

68

18

18

Atviroji rinka

[361 –423 ]

[375 –439 ]

[410 –479 ]

[385 –450 ]

Indeksas (2017 m. = 100)

Indeksas (2017 m. = 100)

100

100

103

103

113

113

106

106

Šaltinis: Eurostatas (COMEXT).

Šaltinis:

| (83) | Nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungos suvartojimas svyravo. Apskritai 2018 m. jis šiek tiek padidėjo (3 %), 2019 m. padidėjo 8 %, o 2020 m. sumažėjo 8 %. Taigi, per nagrinėjamąjį laikotarpį suvartojimas padidėjo 3 %. |
| --- | --- |

(83)

Nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungos suvartojimas svyravo. Apskritai 2018 m. jis šiek tiek padidėjo (3 %), 2019 m. padidėjo 8 %, o 2020 m. sumažėjo 8 %. Taigi, per nagrinėjamąjį laikotarpį suvartojimas padidėjo 3 %.

| (84) | Kaliojo ketaus vamzdžių naudojimas pagal pobūdį yra susijęs su investicijomis į vandens valymo ir vandens tiekimo infrastruktūrą ir vandens valymo bendroves – tiek valstybines, tiek privačiąsias – ir sudaro didžiąją kaliojo ketaus vamzdžių paklausos Sąjungoje dalį. Kaliojo ketaus vamzdžiai daugiausia naudojami vykdant didelius infrastruktūros projektus. Be to, iš Sąjungos suvartojimo raidos nematyti, kad COVID-19 pandemija būtų padariusi didelį poveikį, nes vandentiekio tinklų gerinimas yra nuolatinis valdžios institucijų prioritetas. Todėl Sąjungos suvartojimo raida rodo investicijų į infrastruktūrą raidą. |
| --- | --- |

(84)

Kaliojo ketaus vamzdžių naudojimas pagal pobūdį yra susijęs su investicijomis į vandens valymo ir vandens tiekimo infrastruktūrą ir vandens valymo bendroves – tiek valstybines, tiek privačiąsias – ir sudaro didžiąją kaliojo ketaus vamzdžių paklausos Sąjungoje dalį. Kaliojo ketaus vamzdžiai daugiausia naudojami vykdant didelius infrastruktūros projektus. Be to, iš Sąjungos suvartojimo raidos nematyti, kad COVID-19 pandemija būtų padariusi didelį poveikį, nes vandentiekio tinklų gerinimas yra nuolatinis valdžios institucijų prioritetas. Todėl Sąjungos suvartojimo raida rodo investicijų į infrastruktūrą raidą.

| (85) | Sąjungos pramonė nurodė nagrinėjamojo produkto uždarąjį naudojimą, kuris 2017 m. sudarė mažiau nei 5 % viso Sąjungos suvartojimo, o per nagrinėjamąjį laikotarpį sumažėjo ir siekė mažiau nei 1 % peržiūros tiriamuoju laikotarpiu. Todėl Komisija laikėsi nuomonės, kad uždarasis naudojimas neturėjo reikšmingos įtakos žalos analizei. |
| --- | --- |

(85)

Sąjungos pramonė nurodė nagrinėjamojo produkto uždarąjį naudojimą, kuris 2017 m. sudarė mažiau nei 5 % viso Sąjungos suvartojimo, o per nagrinėjamąjį laikotarpį sumažėjo ir siekė mažiau nei 1 % peržiūros tiriamuoju laikotarpiu. Todėl Komisija laikėsi nuomonės, kad uždarasis naudojimas neturėjo reikšmingos įtakos žalos analizei.

4.3.   Importas iš Indijos

Importas iš Indijos

4.3.1.   Importo iš Indijos apimtis ir rinkos dalis

Importo iš Indijos apimtis ir rinkos dalis

| (86) | Komisija importo apimtį nustatė remdamasi Eurostato duomenimis (COMEXT duomenų bazė). Importo rinkos dalis nustatyta remiantis Sąjungos suvartojimu, kaip nurodyta 81 konstatuojamojoje dalyje. |
| --- | --- |

(86)

Komisija importo apimtį nustatė remdamasi Eurostato duomenimis (COMEXT duomenų bazė). Importo rinkos dalis nustatyta remiantis Sąjungos suvartojimu, kaip nurodyta 81 konstatuojamojoje dalyje.

| (87) | Nagrinėjamojo produkto importo iš Indijos į Sąjungą raida:

  2 lentelė


  Importo apimtis (1 000 tonų) ir rinkos dalis | 2017 m. | 2018 m. | 2019 m. | Peržiūros tiriamasis laikotarpis |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Importo iš Indijos apimtis | [45 –52 ] | [38 –45 ] | [64 –75 ] | [44 –52 ] |
| Indeksas (2017 m. = 100) | 100 | 86 | 143 | 98 |
| Rinkos dalis (%) | 11 /15 | 9 /13 | 14 /18 | 10 /14 |
| Indeksas (2017 m. = 100) | 100 | 83 | 128 | 95 |
| Šaltinis: Eurostatas (COMEXT). |

(87)

Nagrinėjamojo produkto importo iš Indijos į Sąjungą raida:

2 lentelė

2 lentelė

Importo apimtis (1 000 tonų) ir rinkos dalis

Importo apimtis (1 000 tonų) ir rinkos dalis

2017 m.

2018 m.

2019 m.

Peržiūros tiriamasis laikotarpis

Importo iš Indijos apimtis

[45 –52 ]

[38 –45 ]

[64 –75 ]

[44 –52 ]

Indeksas (2017 m. = 100)

Indeksas (2017 m. = 100)

100

100

86

86

143

143

98

98

Rinkos dalis (%)

11 /15

9 /13

14 /18

10 /14

Indeksas (2017 m. = 100)

Indeksas (2017 m. = 100)

100

100

83

83

128

128

95

95

Šaltinis: Eurostatas (COMEXT).

Šaltinis:

| (88) | Nagrinėjamuoju laikotarpiu importo iš Indijos apimtis labai svyravo: 2018 m. importas sumažėjo 14 %, 2019 m. padidėjo 68 % ir galiausiai per peržiūros tiriamąjį laikotarpį sumažėjo 31 %. |
| --- | --- |

(88)

Nagrinėjamuoju laikotarpiu importo iš Indijos apimtis labai svyravo: 2018 m. importas sumažėjo 14 %, 2019 m. padidėjo 68 % ir galiausiai per peržiūros tiriamąjį laikotarpį sumažėjo 31 %.

4.3.2.   Importo iš Indijos kainos

Importo iš Indijos kainos

| (89) | Komisija vidutines svertines importo kainas nustatė remdamasi Eurostato COMEXT duomenų bazės statistiniais duomenimis. |
| --- | --- |

(89)

Komisija vidutines svertines importo kainas nustatė remdamasi Eurostato COMEXT duomenų bazės statistiniais duomenimis.

| (90) | Importo iš Indijos į Sąjungą vidutinės svertinės kainos raida:

  3 lentelė


  Importo kainos (EUR/t) | 2017 m. | 2018 m. | 2019 m. | Peržiūros tiriamasis laikotarpis |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Indija | 553 | 562 | 586 | 585 |
| Indeksas (2017 m. = 100) | 100 | 101 | 105 | 105 |
| Šaltinis: Eurostatas (COMEXT). |

(90)

Importo iš Indijos į Sąjungą vidutinės svertinės kainos raida:

3 lentelė

3 lentelė

Importo kainos (EUR/t)

Importo kainos (EUR/t)

2017 m.

2018 m.

2019 m.

Peržiūros tiriamasis laikotarpis

Indija

553

562

586

585

Indeksas (2017 m. = 100)

Indeksas (2017 m. = 100)

100

100

101

101

105

105

105

105

Šaltinis: Eurostatas (COMEXT).

Šaltinis:

| (91) | 2017–2018 m. importo kainos buvo gana pastovios. Nuo 2019 m. importo kainos padidėjo 5 % ir peržiūros tiriamuoju laikotarpiu išliko pastovios. |
| --- | --- |

(91)

2017–2018 m. importo kainos buvo gana pastovios. Nuo 2019 m. importo kainos padidėjo 5 % ir peržiūros tiriamuoju laikotarpiu išliko pastovios.

4.3.3.   Priverstinis kainų mažinimas

Priverstinis kainų mažinimas

| (92) | Kaip minėta 53 konstatuojamojoje dalyje, atliekant tyrimą bendradarbiavo tik vienas Indijos gamintojas. Šio gamintojo deklaruota eksporto į Sąjungą apimtis buvo nedidelė ir atitiko mažiau nei 1 % viso nagrinėjamojo produkto importo iš Indijos į Sąjungą apimties. Todėl Komisija manė, kad ši eksporto apimtis nebuvo tipiška nagrinėjamojo produkto eksporto į Sąjungą apimtis, ir nusprendė priverstinį kainų mažinimą nustatyti remdamasi turimais faktais. |
| --- | --- |

(92)

Kaip minėta 53 konstatuojamojoje dalyje, atliekant tyrimą bendradarbiavo tik vienas Indijos gamintojas. Šio gamintojo deklaruota eksporto į Sąjungą apimtis buvo nedidelė ir atitiko mažiau nei 1 % viso nagrinėjamojo produkto importo iš Indijos į Sąjungą apimties. Todėl Komisija manė, kad ši eksporto apimtis nebuvo tipiška nagrinėjamojo produkto eksporto į Sąjungą apimtis, ir nusprendė priverstinį kainų mažinimą nustatyti remdamasi turimais faktais.

| (93) | Komisija palygino vidutines svertines importo iš Indijos CIF kainas, pakoreguotas atsižvelgiant į išlaidas po importo, su vidutine svertine Sąjungos pramonės kaina. Dėl importo iš Indijos kainų Sąjungos pramonės kainos peržiūros tiriamuoju laikotarpiu buvo priverstinai mažinamos maždaug [30–45] %. |
| --- | --- |

(93)

Komisija palygino vidutines svertines importo iš Indijos CIF kainas, pakoreguotas atsižvelgiant į išlaidas po importo, su vidutine svertine Sąjungos pramonės kaina. Dėl importo iš Indijos kainų Sąjungos pramonės kainos peržiūros tiriamuoju laikotarpiu buvo priverstinai mažinamos maždaug [30–45] %.

4.3.4.   Importas iš trečiųjų šalių, išskyrus Indiją

Importas iš trečiųjų šalių, išskyrus Indiją

| (94) | Peržiūros tiriamuoju laikotarpiu importo iš trečiųjų šalių, išskyrus Indiją, apimtis ir rinkos dalis sudarė atitinkamai [8 700–20 200] tonų ir [2–4] % Sąjungos suvartojimo. Nagrinėjamuoju laikotarpiu vidutinė svertinė importo iš trečiųjų šalių kaina buvo panašaus lygio kaip atrinktų Sąjungos gamintojų kainos 2017–2018 m. ir maždaug 25 % mažesnė 2019–2020 m. laikotarpiu (žr. 8 lentelę). Nors importo iš trečiųjų šalių apimtis šiek tiek padidėjo, t. y. 2 %, nagrinėjamuoju laikotarpiu buvo importuojami įvairios kilmės kaliojo ketaus vamzdžiai. Pavyzdžiui, 2017 m. iš trečiųjų šalių importuota daugiausia iš Kinijos, Rusijos ir Šveicarijos, o peržiūros tiriamuoju laikotarpiu – daugiausia iš Turkijos ir Jungtinių Arabų Emyratų. |
| --- | --- |

(94)

Peržiūros tiriamuoju laikotarpiu importo iš trečiųjų šalių, išskyrus Indiją, apimtis ir rinkos dalis sudarė atitinkamai [8 700–20 200] tonų ir [2–4] % Sąjungos suvartojimo. Nagrinėjamuoju laikotarpiu vidutinė svertinė importo iš trečiųjų šalių kaina buvo panašaus lygio kaip atrinktų Sąjungos gamintojų kainos 2017–2018 m. ir maždaug 25 % mažesnė 2019–2020 m. laikotarpiu (žr. 8 lentelę). Nors importo iš trečiųjų šalių apimtis šiek tiek padidėjo, t. y. 2 %, nagrinėjamuoju laikotarpiu buvo importuojami įvairios kilmės kaliojo ketaus vamzdžiai. Pavyzdžiui, 2017 m. iš trečiųjų šalių importuota daugiausia iš Kinijos, Rusijos ir Šveicarijos, o peržiūros tiriamuoju laikotarpiu – daugiausia iš Turkijos ir Jungtinių Arabų Emyratų.

| (95) | Bendros importo į Sąjungą apimties, taip pat kaliojo ketaus vamzdžių ir vamzdelių importo iš kitų trečiųjų šalių rinkos dalies ir kainų tendencijų raida:

  4 lentelė


  Importo iš kitų trečiųjų šalių apimtis ir rinkos dalis











  Šalis | | 2017 m. | 2018 m. | 2019 m. | Peržiūros tiriamasis laikotarpis |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kinija | Apimtis (tonomis) | [2 900 –3 400 ] | [1 400 –1 700 ] | [3 900 –4 600 ] | [200 –400 ] |
| Indeksas | 100 | 50 | 133 | 10 |
| Rinkos dalis (%) | [0 –1 ] | [0 –1 ] | [0 –2 ] | [0 –1 ] |
| Indeksas (2017 m. = 100) | 100 | 48 | 119 | 9 |
| Vidutinė kaina (EUR/t) | 701 | 933 | 738 | 833 |
| Indeksas (2017 m. = 100) | 100 | 133 | 105 | 118 |
| Rusija | Apimtis (tonomis) | [2 000 –2 500 ] | [1 400 –1 600 ] | [2 900 –3 600 ] | [1 200 –1 600 ] |
| Indeksas (2017 m. = 100) | 100 | 67 | 147 | 63 |
| Rinkos dalis (%) | [0 –1 ] | [0 –1 ] | [0 –1 ] | [0 –1 ] |
| Indeksas (2017 m. = 100) | 100 | 65 | 132 | 61 |
| Vidutinė kaina (EUR/t) | 568 | 697 | 735 | 698 |
| Indeksas (2017 m. = 100) | 100 | 122 | 129 | 122 |
| Šveicarija | Apimtis (tonomis) | [3 400 –4 400 ] | [1 800 –2 200 ] | [1 600 –2 000 ] | [800 –1 000 ] |
| Indeksas (2017 m. = 100) | 100 | 52 | 47 | 23 |
| Rinkos dalis (%) | [0 –1 ] | [0 –1 ] | [0 –1 ] | [0 –1 ] |
| Indeksas (2017 m. = 100) | 100 | 51 | 42 | 23 |
| Vidutinė kaina (EUR/t) | 1 604 | 1 656 | 1 714 | 1 817 |
| Indeksas (2017 m. = 100) | 100 | 103 | 106 | 113 |
| Turkija | Apimtis (tonomis) | [10 –20 ] | [10 –20 ] | [3 100 –3 650 ] | [4 200 –5 000 ] |
| Indeksas (2017 m. = 100) | 100 | 115 | 25 750 | 35 070 |
| Rinkos dalis (%) | [0 –1 ] | [0 –1 ] | [0 –1 ] | [1 –2 ] |
| Indeksas (2017 m. = 100) | 100 | 111 | 23 065 | 34 035 |
| Vidutinė kaina (EUR/t) | 1 136 | 1 750 | 838 | 1 007 |
| Indeksas (2017 m. = 100) | 100 | 153 | 73 | 88 |
| JAE | Apimtis (tonomis) | [460 –590 ] | [3 700 –4 400 ] | [4 800 –5 600 ] | [6 400 –7 600 ] |
| Indeksas (2017 m. = 100) | 100 | 766 | 988 | 1 322 |
| Rinkos dalis (%) | [0 –1 ] | [0 –1 ] | [1 –2 ] | [1 –2 ] |
| Indeksas (2017 m. = 100) | 100 | 741 | 884 | 1 282 |
| Vidutinė kaina (EUR/t) | 712 | 786 | 722 | 705 |
| Indeksas (2017 m. = 100) | 100 | 110 | 101 | 99 |
| Kitos trečiosios šalys | Apimtis (tonomis) | [10 –20 ] | [150 –200 ] | [10 –50 ] | [150 –300 ] |
| Indeksas (2017 m. = 100) | 100 | 994 | 200 | 1 457 |
| Rinkos dalis (%) | [0 –1 ] | [0 –1 ] | [0 –1 ] | [0 –1 ] |
| Indeksas (2017 m. = 100) | 100 | 962 | 179 | 1 414 |
| Vidutinė kaina | 508 | 1 422 | 1 980 | 897 |
| Indeksas (2017 m. = 100) | 100 | 279 | 389 | 176 |
| Iš viso visų trečiųjų šalių, išskyrus Indiją | Apimtis (tonomis) | [8 700 –11 200 ] | [8 800 –10 500 ] | [16 000 –19 600 ] | [13 500 –15 800 ] |
| Indeksas (2017 m. = 100) | 100 | 94 | 180 | 145 |
| Rinkos dalis (%) | [1 –3 ] | [1 –3 ] | [3 –5 ] | [3 –5 ] |
| Indeksas (2017 m. = 100) | 100 | 91 | 161 | 141 |
| Vidutinė kaina (EUR/t) | 1 033 | 1 004 | 856 | 879 |
| Indeksas (2017 m. = 100) | 100 | 97 | 82 | 85 |
| Šaltinis: Eurostato COMEXT duomenų bazė. |

(95)

Bendros importo į Sąjungą apimties, taip pat kaliojo ketaus vamzdžių ir vamzdelių importo iš kitų trečiųjų šalių rinkos dalies ir kainų tendencijų raida:

4 lentelė

4 lentelė

Importo iš kitų trečiųjų šalių apimtis ir rinkos dalis

Importo iš kitų trečiųjų šalių apimtis ir rinkos dalis

Šalis

2017 m.

2018 m.

2019 m.

Peržiūros tiriamasis laikotarpis

Kinija

Apimtis (tonomis)

[2 900 –3 400 ]

[1 400 –1 700 ]

[3 900 –4 600 ]

[200 –400 ]

Indeksas

Indeksas

100

100

50

50

133

133

10

10

Rinkos dalis (%)

[0 –1 ]

[0 –1 ]

[0 –2 ]

[0 –1 ]

Indeksas (2017 m. = 100)

Indeksas (2017 m. = 100)

100

100

48

48

119

119

9

9

Vidutinė kaina (EUR/t)

701

933

738

833

Indeksas (2017 m. = 100)

Indeksas (2017 m. = 100)

100

100

133

133

105

105

118

118

Rusija

Apimtis (tonomis)

[2 000 –2 500 ]

[1 400 –1 600 ]

[2 900 –3 600 ]

[1 200 –1 600 ]

Indeksas (2017 m. = 100)

Indeksas (2017 m. = 100)

100

100

67

67

147

147

63

63

Rinkos dalis (%)

[0 –1 ]

[0 –1 ]

[0 –1 ]

[0 –1 ]

Indeksas (2017 m. = 100)

Indeksas (2017 m. = 100)

100

100

65

65

132

132

61

61

Vidutinė kaina (EUR/t)

568

697

735

698

Indeksas (2017 m. = 100)

Indeksas (2017 m. = 100)

100

100

122

122

129

129

122

122

Šveicarija

Apimtis (tonomis)

[3 400 –4 400 ]

[1 800 –2 200 ]

[1 600 –2 000 ]

[800 –1 000 ]

Indeksas (2017 m. = 100)

Indeksas (2017 m. = 100)

100

100

52

52

47

47

23

23

Rinkos dalis (%)

[0 –1 ]

[0 –1 ]

[0 –1 ]

[0 –1 ]

Indeksas (2017 m. = 100)

Indeksas (2017 m. = 100)

100

100

51

51

42

42

23

23

Vidutinė kaina (EUR/t)

1 604

1 656

1 714

1 817

Indeksas (2017 m. = 100)

Indeksas (2017 m. = 100)

100

100

103

103

106

106

113

113

Turkija

Apimtis (tonomis)

[10 –20 ]

[10 –20 ]

[3 100 –3 650 ]

[4 200 –5 000 ]

Indeksas (2017 m. = 100)

Indeksas (2017 m. = 100)

100

100

115

115

25 750

25 750

35 070

35 070

Rinkos dalis (%)

[0 –1 ]

[0 –1 ]

[0 –1 ]

[1 –2 ]

Indeksas (2017 m. = 100)

Indeksas (2017 m. = 100)

100

100

111

111

23 065

23 065

34 035

34 035

Vidutinė kaina (EUR/t)

1 136

1 750

838

1 007

Indeksas (2017 m. = 100)

Indeksas (2017 m. = 100)

100

100

153

153

73

73

88

88

JAE

Apimtis (tonomis)

[460 –590 ]

[3 700 –4 400 ]

[4 800 –5 600 ]

[6 400 –7 600 ]

Indeksas (2017 m. = 100)

Indeksas (2017 m. = 100)

100

100

766

766

988

988

1 322

1 322

Rinkos dalis (%)

[0 –1 ]

[0 –1 ]

[1 –2 ]

[1 –2 ]

Indeksas (2017 m. = 100)

Indeksas (2017 m. = 100)

100

100

741

741

884

884

1 282

1 282

Vidutinė kaina (EUR/t)

712

786

722

705

Indeksas (2017 m. = 100)

Indeksas (2017 m. = 100)

100

100

110

110

101

101

99

99

Kitos trečiosios šalys

Apimtis (tonomis)

[10 –20 ]

[150 –200 ]

[10 –50 ]

[150 –300 ]

Indeksas (2017 m. = 100)

Indeksas (2017 m. = 100)

100

100

994

994

200

200

1 457

1 457

Rinkos dalis (%)

[0 –1 ]

[0 –1 ]

[0 –1 ]

[0 –1 ]

Indeksas (2017 m. = 100)

Indeksas (2017 m. = 100)

100

100

962

962

179

179

1 414

1 414

Vidutinė kaina

508

1 422

1 980

897

Indeksas (2017 m. = 100)

Indeksas (2017 m. = 100)

100

100

279

279

389

389

176

176

Iš viso visų trečiųjų šalių, išskyrus Indiją

Apimtis (tonomis)

[8 700 –11 200 ]

[8 800 –10 500 ]

[16 000 –19 600 ]

[13 500 –15 800 ]

Indeksas (2017 m. = 100)

Indeksas (2017 m. = 100)

100

100

94

94

180

180

145

145

Rinkos dalis (%)

[1 –3 ]

[1 –3 ]

[3 –5 ]

[3 –5 ]

Indeksas (2017 m. = 100)

Indeksas (2017 m. = 100)

100

100

91

91

161

161

141

141

Vidutinė kaina (EUR/t)

1 033

1 004

856

879

Indeksas (2017 m. = 100)

Indeksas (2017 m. = 100)

100

100

97

97

82

82

85

85

Šaltinis: Eurostato COMEXT duomenų bazė.

Šaltinis:

4.4.   Sąjungos pramonės ekonominė padėtis

Sąjungos pramonės ekonominė padėtis

4.4.1.   Bendrosios pastabos

Bendrosios pastabos

| (96) | Vertinant Sąjungos pramonės ekonominę padėtį buvo įvertinti visi ekonominiai rodikliai, nagrinėjamuoju laikotarpiu turėję įtakos Sąjungos pramonės būklei. |
| --- | --- |

(96)

Vertinant Sąjungos pramonės ekonominę padėtį buvo įvertinti visi ekonominiai rodikliai, nagrinėjamuoju laikotarpiu turėję įtakos Sąjungos pramonės būklei.

| (97) | Kaip minėta 13 konstatuojamojoje dalyje, Sąjungos pramonės ekonominei padėčiai įvertinti atlikta atranka. |
| --- | --- |

(97)

Kaip minėta 13 konstatuojamojoje dalyje, Sąjungos pramonės ekonominei padėčiai įvertinti atlikta atranka.

| (98) | Siekdama nustatyti žalą Komisija atskirai nagrinėjo makroekonominius ir mikroekonominius žalos rodiklius. Makroekonominius rodiklius Komisija vertino remdamasi prašyme atlikti priemonių galiojimo termino peržiūrą pateiktais duomenimis, susijusiais su visais Sąjungos gamintojais. Mikroekonominius rodiklius Komisija vertino remdamasi atrinktų Sąjungos gamintojų klausimyno atsakymuose pateiktais duomenimis. Duomenys buvo susiję su atrinktais Sąjungos gamintojais. Nustatyta, kad abu duomenų rinkiniai atspindi Sąjungos pramonės ekonominę padėtį. |
| --- | --- |

(98)

Siekdama nustatyti žalą Komisija atskirai nagrinėjo makroekonominius ir mikroekonominius žalos rodiklius. Makroekonominius rodiklius Komisija vertino remdamasi prašyme atlikti priemonių galiojimo termino peržiūrą pateiktais duomenimis, susijusiais su visais Sąjungos gamintojais. Mikroekonominius rodiklius Komisija vertino remdamasi atrinktų Sąjungos gamintojų klausimyno atsakymuose pateiktais duomenimis. Duomenys buvo susiję su atrinktais Sąjungos gamintojais. Nustatyta, kad abu duomenų rinkiniai atspindi Sąjungos pramonės ekonominę padėtį.

| (99) | Makroekonominiai rodikliai: gamyba, gamybos pajėgumai, pajėgumų naudojimas, pardavimo apimtis, rinkos dalis, augimas, užimtumas, našumas, dempingo skirtumo dydis ir atsigavimas nuo buvusio dempingo. |
| --- | --- |

(99)

Makroekonominiai rodikliai: gamyba, gamybos pajėgumai, pajėgumų naudojimas, pardavimo apimtis, rinkos dalis, augimas, užimtumas, našumas, dempingo skirtumo dydis ir atsigavimas nuo buvusio dempingo.

| (100) | Mikroekonominiai rodikliai: vidutinės vieneto kainos, vieneto sąnaudos, darbo sąnaudos, atsargos, pelningumas, pinigų srautas, investicijos, investicijų grąža ir pajėgumas padidinti kapitalą. |
| --- | --- |

(100)

Mikroekonominiai rodikliai: vidutinės vieneto kainos, vieneto sąnaudos, darbo sąnaudos, atsargos, pelningumas, pinigų srautas, investicijos, investicijų grąža ir pajėgumas padidinti kapitalą.

4.4.2.   Makroekonominiai rodikliai

Makroekonominiai rodikliai

4.4.2.1.   Gamyba, gamybos pajėgumai ir pajėgumų naudojimas

| (101) | Visos Sąjungos gamybos, gamybos pajėgumų ir pajėgumų naudojimo raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

  5 lentelė


  Gamyba, gamybos pajėgumai ir pajėgumų naudojimas | 2017 m. | 2018 m. | 2019 m. | Peržiūros tiriamasis laikotarpis |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Gamybos apimtis (1 000 tonų) | [408 –478 ] | [452 –530 ] | [436 –510 ] | [372 –436 ] |
| Indeksas (2017 m. = 100) | 100 | 110 | 106 | 91 |
| Gamybos pajėgumai (1 000 tonų) | [824 –965 ] | [824 –965 ] | [824 –965 ] | [743 –870 ] |
| Indeksas (2017 m. = 100) | 100 | 100 | 100 | 90 |
| Pajėgumų naudojimas (%) | [47 –51 ] | [52 –56 ] | [50 –54 ] | [48 –51 ] |
| Indeksas (2017 m. = 100) | 100 | 110 | 106 | 101 |
| Šaltinis: Sąjungos pramonės pateikti duomenys ir patikrinti atrinktų Sąjungos gamintojų klausimyno atsakymai. |

(101)

Visos Sąjungos gamybos, gamybos pajėgumų ir pajėgumų naudojimo raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

5 lentelė

5 lentelė

Gamyba, gamybos pajėgumai ir pajėgumų naudojimas

Gamyba, gamybos pajėgumai ir pajėgumų naudojimas

2017 m.

2018 m.

2019 m.

Peržiūros tiriamasis laikotarpis

Gamybos apimtis (1 000 tonų)

[408 –478 ]

[452 –530 ]

[436 –510 ]

[372 –436 ]

Indeksas (2017 m. = 100)

Indeksas (2017 m. = 100)

100

100

110

110

106

106

91

91

Gamybos pajėgumai (1 000 tonų)

[824 –965 ]

[824 –965 ]

[824 –965 ]

[743 –870 ]

Indeksas (2017 m. = 100)

Indeksas (2017 m. = 100)

100

100

100

100

100

100

90

90

Pajėgumų naudojimas (%)

[47 –51 ]

[52 –56 ]

[50 –54 ]

[48 –51 ]

Indeksas (2017 m. = 100)

Indeksas (2017 m. = 100)

100

100

110

110

106

106

101

101

Šaltinis: Sąjungos pramonės pateikti duomenys ir patikrinti atrinktų Sąjungos gamintojų klausimyno atsakymai.

Šaltinis:

| (102) | Sąjungos gamyba 2018 m. padidėjo 10 %, o nagrinėjamuoju laikotarpiu sumažėjo 9 %. |
| --- | --- |

(102)

Sąjungos gamyba 2018 m. padidėjo 10 %, o nagrinėjamuoju laikotarpiu sumažėjo 9 %.

| (103) | Gamybos pajėgumai keitėsi panašiai, nes nagrinėjamuoju laikotarpiu sumažėjo 10 %. |
| --- | --- |

(103)

Gamybos pajėgumai keitėsi panašiai, nes nagrinėjamuoju laikotarpiu sumažėjo 10 %.

| (104) | Pajėgumų naudojimas išliko pastovus, nes gamybos pajėgumai sumažėjo po to, kai sumažėjo Sąjungos gamyba. |
| --- | --- |

(104)

Pajėgumų naudojimas išliko pastovus, nes gamybos pajėgumai sumažėjo po to, kai sumažėjo Sąjungos gamyba.

| (105) | Po galutinio faktų atskleidimo „Tata Metaliks Limited“ tvirtino, kad priežastis, dėl kurios Sąjungos pramonė sumažino savo gamybos pajėgumus, negalėjo būti importas iš Indijos – priežastis veikiau buvo paklausos sumažėjimas, palyginti su 2019 m. |
| --- | --- |

(105)

Po galutinio faktų atskleidimo „Tata Metaliks Limited“ tvirtino, kad priežastis, dėl kurios Sąjungos pramonė sumažino savo gamybos pajėgumus, negalėjo būti importas iš Indijos – priežastis veikiau buvo paklausos sumažėjimas, palyginti su 2019 m.

| (106) | Sąjungos pramonė sprendimą mažinti savo gamybos pajėgumus priėmė prieš COVID-19 krizę, todėl sprendimas nebuvo susijęs su suvartojimo mažėjimu nuo 2019 m. iki peržiūros tiriamojo laikotarpio. Todėl tvirtinimas buvo atmestas. |
| --- | --- |

(106)

Sąjungos pramonė sprendimą mažinti savo gamybos pajėgumus priėmė prieš COVID-19 krizę, todėl sprendimas nebuvo susijęs su suvartojimo mažėjimu nuo 2019 m. iki peržiūros tiriamojo laikotarpio. Todėl tvirtinimas buvo atmestas.

4.4.2.2.   Pardavimo apimtis ir rinkos dalis

| (107) | Sąjungos pramonės pardavimo apimties ir rinkos dalies raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

  6 lentelė


  Sąjungos gamintojų pardavimo apimtis ir rinkos dalis | 2017 m. | 2018 m. | 2019 m. | Peržiūros tiriamasis laikotarpis |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pardavimo apimtis Sąjungos rinkoje (1 000 tonų) | [321 –376 ] | [341 –399 ] | [338 –396 ] | [329 –386 ] |
| Indeksas | 100 | 106 | 105 | 102 |
| Rinkos dalis (%) | [82 –88 ] | [84 –90 ] | [77 –83 ] | [81 –87 ] |
| Indeksas | 100 | 102 | 94 | 99 |
| Pardavimas uždarojoje rinkoje (1 000 tonų) | [15 –17 ] | [13 –16 ] | [10 –12 ] | [2 –3 ] |
| Indeksas | 100 | 91 | 68 | 18 |
| Pardavimo uždarojoje rinkoje rinkos dalis (%) | [3 –4 ] | [3 –4 ] | [2 –3 ] | [0 –1 ] |
| Indeksas | 100 | 88 | 61 | 18 |
| Šaltinis: Sąjungos pramonės pateikti duomenys ir patikrinti atrinktų Sąjungos gamintojų klausimyno atsakymai. |

(107)

Sąjungos pramonės pardavimo apimties ir rinkos dalies raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

6 lentelė

6 lentelė

Sąjungos gamintojų pardavimo apimtis ir rinkos dalis

Sąjungos gamintojų pardavimo apimtis ir rinkos dalis

2017 m.

2018 m.

2019 m.

Peržiūros tiriamasis laikotarpis

Pardavimo apimtis Sąjungos rinkoje (1 000 tonų)

[321 –376 ]

[341 –399 ]

[338 –396 ]

[329 –386 ]

Indeksas

Indeksas

100

100

106

106

105

105

102

102

Rinkos dalis (%)

[82 –88 ]

[84 –90 ]

[77 –83 ]

[81 –87 ]

Indeksas

Indeksas

100

100

102

102

94

94

99

99

Pardavimas uždarojoje rinkoje (1 000 tonų)

[15 –17 ]

[13 –16 ]

[10 –12 ]

[2 –3 ]

Indeksas

Indeksas

100

100

91

91

68

68

18

18

Pardavimo uždarojoje rinkoje rinkos dalis (%)

[3 –4 ]

[3 –4 ]

[2 –3 ]

[0 –1 ]

Indeksas

Indeksas

100

100

88

88

61

61

18

18

Šaltinis: Sąjungos pramonės pateikti duomenys ir patikrinti atrinktų Sąjungos gamintojų klausimyno atsakymai.

Šaltinis:

| (108) | Sąjungos pramonės panašaus produkto pardavimo apimtis nagrinėjamuoju laikotarpiu ir rinkos dalis neatitiko Sąjungos suvartojimo didėjimo tendencijos, išskyrus 2019 m. Visų pirma 2019 m. Sąjungos pramonė nepasinaudojo padidėjusiu suvartojimu, priešingai nei importas iš Indijos. |
| --- | --- |

(108)

Sąjungos pramonės panašaus produkto pardavimo apimtis nagrinėjamuoju laikotarpiu ir rinkos dalis neatitiko Sąjungos suvartojimo didėjimo tendencijos, išskyrus 2019 m. Visų pirma 2019 m. Sąjungos pramonė nepasinaudojo padidėjusiu suvartojimu, priešingai nei importas iš Indijos.

| (109) | Po galutinio faktų atskleidimo „Tata Metaliks Limited“ tvirtino, kad Sąjungos pramonės rinkos dalis tebebuvo didelė ir sudarė apie 85 %, o peržiūros tiriamuoju laikotarpiu padidėjo, palyginti su ankstesniais metais. Sąjungos pardavimo apimtis taip pat buvo nuolat didesnė nei 2017 m. Peržiūros tiriamuoju laikotarpiu apimtis galėjo būti didesnė, jei nebūtų buvę COVID-19 krizės poveikio. Šalis laikėsi nuomonės, kad Komisijos išvada nerodo faktinės padėties. |
| --- | --- |

(109)

Po galutinio faktų atskleidimo „Tata Metaliks Limited“ tvirtino, kad Sąjungos pramonės rinkos dalis tebebuvo didelė ir sudarė apie 85 %, o peržiūros tiriamuoju laikotarpiu padidėjo, palyginti su ankstesniais metais. Sąjungos pardavimo apimtis taip pat buvo nuolat didesnė nei 2017 m. Peržiūros tiriamuoju laikotarpiu apimtis galėjo būti didesnė, jei nebūtų buvę COVID-19 krizės poveikio. Šalis laikėsi nuomonės, kad Komisijos išvada nerodo faktinės padėties.

| (110) | Komisija padarė išvadą, kad Sąjungos pramonė nepasinaudojo didele rinkos dalimi. Kaip paaiškinta 133 konstatuojamojoje dalyje, dėl importo iš Indijos daromo didelio spaudimo kainoms atrinkti Sąjungos gamintojai per visą nagrinėjamąjį laikotarpį veikė nuostolingai (žr. 151 konstatuojamąją dalį). Be to, kaip paaiškinta 108 konstatuojamojoje dalyje, Sąjungos rinkos dalis nedidėjo kaip Sąjungos suvartojimas ir, kitaip nei importo iš Indijos atveju, 2019 m. padidėjus suvartojimui Sąjungos pardavimas nepadidėjo. Todėl tvirtinimas buvo atmestas. |
| --- | --- |

(110)

Komisija padarė išvadą, kad Sąjungos pramonė nepasinaudojo didele rinkos dalimi. Kaip paaiškinta 133 konstatuojamojoje dalyje, dėl importo iš Indijos daromo didelio spaudimo kainoms atrinkti Sąjungos gamintojai per visą nagrinėjamąjį laikotarpį veikė nuostolingai (žr. 151 konstatuojamąją dalį). Be to, kaip paaiškinta 108 konstatuojamojoje dalyje, Sąjungos rinkos dalis nedidėjo kaip Sąjungos suvartojimas ir, kitaip nei importo iš Indijos atveju, 2019 m. padidėjus suvartojimui Sąjungos pardavimas nepadidėjo. Todėl tvirtinimas buvo atmestas.

4.4.2.3.   Augimas

| (111) | Nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungos suvartojimas padidėjo 3 %, o pardavimo nesusijusiems pirkėjams Sąjungoje apimtis padidėjo 2 %. Todėl, nepaisant didėjančio suvartojimo, Sąjungos pramonės rinkos dalis nagrinėjamuoju laikotarpiu šiek tiek sumažėjo. |
| --- | --- |

(111)

Nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungos suvartojimas padidėjo 3 %, o pardavimo nesusijusiems pirkėjams Sąjungoje apimtis padidėjo 2 %. Todėl, nepaisant didėjančio suvartojimo, Sąjungos pramonės rinkos dalis nagrinėjamuoju laikotarpiu šiek tiek sumažėjo.

4.4.2.4.   Užimtumas ir našumas

| (112) | Užimtumo ir našumo raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

  7 lentelė


  Užimtumas ir našumas | 2017 m. | 2018 m. | 2019 m. | Peržiūros tiriamasis laikotarpis |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Darbuotojų skaičius | [1 820 –2 540 ] | [1 820 –2 540 ] | [1 810 –2 530 ] | [1 700 –2 390 ] |
| Indeksas | 100 | 100 | 99 | 93 |
| Našumas (tonomis darbuotojui) | [162 –226 ] | [179 –250 ] | [173 –242 ] | [157 –220 ] |
| Indeksas | 100 | 110 | 107 | 97 |
| Šaltinis: Sąjungos pramonės pateikti duomenys ir patikrinti atrinktų Sąjungos gamintojų klausimyno atsakymai. |

(112)

Užimtumo ir našumo raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

7 lentelė

7 lentelė

Užimtumas ir našumas

Užimtumas ir našumas

2017 m.

2018 m.

2019 m.

Peržiūros tiriamasis laikotarpis

Darbuotojų skaičius

[1 820 –2 540 ]

[1 820 –2 540 ]

[1 810 –2 530 ]

[1 700 –2 390 ]

Indeksas

Indeksas

100

100

100

100

99

99

93

93

Našumas (tonomis darbuotojui)

[162 –226 ]

[179 –250 ]

[173 –242 ]

[157 –220 ]

Indeksas

Indeksas

100

100

110

110

107

107

97

97

Šaltinis: Sąjungos pramonės pateikti duomenys ir patikrinti atrinktų Sąjungos gamintojų klausimyno atsakymai.

Šaltinis:

| (113) | Sąjungos pramonės darbuotojų, dalyvaujančių gaminant nagrinėjamąjį produktą, skaičius 2017–2018 m. buvo pastovus, tačiau 2019–2020 m. sumažėjo maždaug 6 %. |
| --- | --- |

(113)

Sąjungos pramonės darbuotojų, dalyvaujančių gaminant nagrinėjamąjį produktą, skaičius 2017–2018 m. buvo pastovus, tačiau 2019–2020 m. sumažėjo maždaug 6 %.

| (114) | Sąjungos pramonės darbo jėgos našumas, išreiškiamas kaip vieno darbuotojo našumas (tonomis), 2017–2018 m. padidėjo 10 %, o 2018–2020 m. sumažėjo 13 %. Tai galima paaiškinti bendru poveikiu, kurį padarė:






  — | vieno pagrindinio Sąjungos gamintojo gamykloje sustabdyta gamyba, dėl ko 2019 m. gruodžio mėn. – 2020 m. vasario mėn. gamybos apimtis buvo mažesnė, ir |
| --- | --- | --- |

(114)

Sąjungos pramonės darbo jėgos našumas, išreiškiamas kaip vieno darbuotojo našumas (tonomis), 2017–2018 m. padidėjo 10 %, o 2018–2020 m. sumažėjo 13 %. Tai galima paaiškinti bendru poveikiu, kurį padarė:

—

vieno pagrindinio Sąjungos gamintojo gamykloje sustabdyta gamyba, dėl ko 2019 m. gruodžio mėn. – 2020 m. vasario mėn. gamybos apimtis buvo mažesnė, ir

| — | mažesnė Sąjungos gamintojų gamybos apimtis antrąjį 2020 m. ketvirtį dėl COVID-19 pandemijos, kuri neatitiko atleistų darbuotojų skaičiaus. |
| --- | --- |

—

mažesnė Sąjungos gamintojų gamybos apimtis antrąjį 2020 m. ketvirtį dėl COVID-19 pandemijos, kuri neatitiko atleistų darbuotojų skaičiaus.

4.4.2.5.   Dempingo dydis ir atsigavimas nuo buvusio dempingo

| (115) | Kaip paaiškinta 92 konstatuojamojoje dalyje, Indijos eksportuojantys gamintojai bendradarbiavo ribotai. |
| --- | --- |

(115)

Kaip paaiškinta 92 konstatuojamojoje dalyje, Indijos eksportuojantys gamintojai bendradarbiavo ribotai.

| (116) | Iš žalos rodiklių matyti, kad, nepaisant nuo 2016 m. galiojančių antidempingo priemonių, dėl kurių iš pradžių padėtis ir veiklos rezultatai šiek tiek pagerėjo, Sąjungos pramonės ekonominė padėtis tebebuvo žalinga. Todėl nebuvo įmanoma nustatyti atsigavimo nuo ankstesnio dempingo. |
| --- | --- |

(116)

Iš žalos rodiklių matyti, kad, nepaisant nuo 2016 m. galiojančių antidempingo priemonių, dėl kurių iš pradžių padėtis ir veiklos rezultatai šiek tiek pagerėjo, Sąjungos pramonės ekonominė padėtis tebebuvo žalinga. Todėl nebuvo įmanoma nustatyti atsigavimo nuo ankstesnio dempingo.

| (117) | Nustatytas dempingas gerokai viršijo de minimis lygį. Atsižvelgiant į importo iš Indijos apimtį ir kainas, dempingo dydžio poveikis Sąjungos pramonei buvo reikšmingas. |
| --- | --- |

(117)

Nustatytas dempingas gerokai viršijo de minimis lygį. Atsižvelgiant į importo iš Indijos apimtį ir kainas, dempingo dydžio poveikis Sąjungos pramonei buvo reikšmingas.

de minimis

| (118) | Dėl nuolatinės nesąžiningos Indijos eksportuotojų kainodaros Sąjungos pramonė negalėjo atsigauti nuo buvusio dempingo. |
| --- | --- |

(118)

Dėl nuolatinės nesąžiningos Indijos eksportuotojų kainodaros Sąjungos pramonė negalėjo atsigauti nuo buvusio dempingo.

| (119) | Po galutinio faktų atskleidimo „Tata Metaliks Limited“ tvirtino, kad importo iš Indijos apimtis absoliučiaisiais skaičiais nepadidėjo ir šis importas užėmė tik apie 15 % rinkos dalį. Be to, suinteresuotoji šalis nurodė, kad nustačius pradines priemones Sąjungos pramonės ekonominės veiklos rezultatai pagerėjo, o vėliau suprastėjo. Todėl importas iš Indijos nepadarė žalos Sąjungos pramonei. |
| --- | --- |

(119)

Po galutinio faktų atskleidimo „Tata Metaliks Limited“ tvirtino, kad importo iš Indijos apimtis absoliučiaisiais skaičiais nepadidėjo ir šis importas užėmė tik apie 15 % rinkos dalį. Be to, suinteresuotoji šalis nurodė, kad nustačius pradines priemones Sąjungos pramonės ekonominės veiklos rezultatai pagerėjo, o vėliau suprastėjo. Todėl importas iš Indijos nepadarė žalos Sąjungos pramonei.

| (120) | Komisija pažymėjo, kad suinteresuotoji šalis nepagrindė savo tvirtinimo, kad nustačius pradines priemones Sąjungos pramonės ekonominės veiklos rezultatai pagerėjo. Kaip minėta 133 konstatuojamojoje dalyje, atrinktų Sąjungos gamintojų pelningumas per visą nagrinėjamąjį laikotarpį buvo neigiamas. Todėl tvirtinimas buvo atmestas. |
| --- | --- |

(120)

Komisija pažymėjo, kad suinteresuotoji šalis nepagrindė savo tvirtinimo, kad nustačius pradines priemones Sąjungos pramonės ekonominės veiklos rezultatai pagerėjo. Kaip minėta 133 konstatuojamojoje dalyje, atrinktų Sąjungos gamintojų pelningumas per visą nagrinėjamąjį laikotarpį buvo neigiamas. Todėl tvirtinimas buvo atmestas.

4.4.3.   Mikroekonominiai rodikliai

Mikroekonominiai rodikliai

4.4.3.1.   Kainos ir kainoms poveikį darantys veiksniai

| (121) | Atrinktų Sąjungos gamintojų pardavimo nesusijusiems pirkėjams Sąjungoje vidutinių svertinių vieneto kainų raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

  8 lentelė


  Pardavimo kainos Sąjungoje ir vieneto sąnaudos | 2017 m. | 2018 m. | 2019 m. | Peržiūros tiriamasis laikotarpis |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vidutinė vieneto pardavimo kaina visoje Sąjungos rinkoje (EUR/t) | [950 –1 110 ] | [960 –1 130 ] | [1 020 –1 190 ] | [1 020 –1 200 ] |
| Indeksas | 100 | 101 | 107 | 107 |
| Vieneto gamybos sąnaudos (EUR/t) | [1 000 –1 100 ] | [900 –1 100 ] | [1 000 –1 100 ] | [1 000 –1 200 ] |
| Indeksas | 100 | 97 | 101 | 105 |
| Šaltinis: patikrinti atrinktų Sąjungos gamintojų klausimyno atsakymai. |

(121)

Atrinktų Sąjungos gamintojų pardavimo nesusijusiems pirkėjams Sąjungoje vidutinių svertinių vieneto kainų raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

8 lentelė

8 lentelė

Pardavimo kainos Sąjungoje ir vieneto sąnaudos

Pardavimo kainos Sąjungoje ir vieneto sąnaudos

2017 m.

2018 m.

2019 m.

Peržiūros tiriamasis laikotarpis

Vidutinė vieneto pardavimo kaina visoje Sąjungos rinkoje (EUR/t)

[950 –1 110 ]

[960 –1 130 ]

[1 020 –1 190 ]

[1 020 –1 200 ]

Indeksas

Indeksas

100

100

101

101

107

107

107

107

Vieneto gamybos sąnaudos (EUR/t)

[1 000 –1 100 ]

[900 –1 100 ]

[1 000 –1 100 ]

[1 000 –1 200 ]

Indeksas

Indeksas

100

100

97

97

101

101

105

105

Šaltinis: patikrinti atrinktų Sąjungos gamintojų klausimyno atsakymai.

Šaltinis:

| (122) | Sąjungos pramonės vidutinė vieneto pardavimo nesusijusiems pirkėjams Sąjungoje kaina nagrinėjamuoju laikotarpiu padidėjo 7 % ir atspindėjo vieneto gamybos sąnaudų padidėjimą (5 %). |
| --- | --- |

(122)

Sąjungos pramonės vidutinė vieneto pardavimo nesusijusiems pirkėjams Sąjungoje kaina nagrinėjamuoju laikotarpiu padidėjo 7 % ir atspindėjo vieneto gamybos sąnaudų padidėjimą (5 %).

| (123) | Po galutinio faktų atskleidimo „Tata Metaliks Limited“ tvirtino, kad įtariamas iškrauto produkto kainų sumažėjimas parodė, jog dėl importo kainos nėra smukdomos. |
| --- | --- |

(123)

Po galutinio faktų atskleidimo „Tata Metaliks Limited“ tvirtino, kad įtariamas iškrauto produkto kainų sumažėjimas parodė, jog dėl importo kainos nėra smukdomos.

| (124) | Komisija pažymėjo, kad suinteresuotoji šalis nepagrindė savo tvirtinimo, kaip dėl iškrauto produkto kainų, dėl kurių Sąjungos kainos buvo priverstinai mažinamos maždaug 40 %, nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungos gamintojų kainos nebuvo smukdomos. Todėl tvirtinimas buvo atmestas. |
| --- | --- |

(124)

Komisija pažymėjo, kad suinteresuotoji šalis nepagrindė savo tvirtinimo, kaip dėl iškrauto produkto kainų, dėl kurių Sąjungos kainos buvo priverstinai mažinamos maždaug 40 %, nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungos gamintojų kainos nebuvo smukdomos. Todėl tvirtinimas buvo atmestas.

4.4.3.2.   Darbo sąnaudos

| (125) | Atrinktų Sąjungos gamintojų vidutinių darbo sąnaudų raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

  9 lentelė


  Vieno darbuotojo vidutinės darbo sąnaudos (EUR darbuotojui) | 2017 m. | 2018 m. | 2019 m. | Peržiūros tiriamasis laikotarpis |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vieno darbuotojo vidutinės darbo sąnaudos | [56 000 –66 000 ] | [57 000 –66 000 ] | [57 000 –67 000 ] | [53 000 –62 000 ] |
| Indeksas (2017 m. = 100) | 100 | 100 | 101 | 94 |
| Šaltinis: patikrinti atrinktų Sąjungos gamintojų klausimyno atsakymai. |

(125)

Atrinktų Sąjungos gamintojų vidutinių darbo sąnaudų raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

9 lentelė

9 lentelė

Vieno darbuotojo vidutinės darbo sąnaudos (EUR darbuotojui)

Vieno darbuotojo vidutinės darbo sąnaudos (EUR darbuotojui)

2017 m.

2018 m.

2019 m.

Peržiūros tiriamasis laikotarpis

Vieno darbuotojo vidutinės darbo sąnaudos

[56 000 –66 000 ]

[57 000 –66 000 ]

[57 000 –67 000 ]

[53 000 –62 000 ]

Indeksas (2017 m. = 100)

Indeksas (2017 m. = 100)

100

100

100

100

101

101

94

94

Šaltinis: patikrinti atrinktų Sąjungos gamintojų klausimyno atsakymai.

Šaltinis:

| (126) | Vidutinės vieno darbuotojo darbo sąnaudos iki 2019 m. buvo pastovios, o nagrinėjamuoju laikotarpiu sumažėjo 6 %. Peržiūros tiriamuoju laikotarpiu vidutinės vieno darbuotojo darbo sąnaudos sumažėjo, nes Prancūzijos valstybė finansavo nedarbo išmokas dėl COVID-19 pandemijos metu uždarytų įmonių. |
| --- | --- |

(126)

Vidutinės vieno darbuotojo darbo sąnaudos iki 2019 m. buvo pastovios, o nagrinėjamuoju laikotarpiu sumažėjo 6 %. Peržiūros tiriamuoju laikotarpiu vidutinės vieno darbuotojo darbo sąnaudos sumažėjo, nes Prancūzijos valstybė finansavo nedarbo išmokas dėl COVID-19 pandemijos metu uždarytų įmonių.

| (127) | Po galutinio faktų atskleidimo „Tata Metaliks Limited“ pažymėjo, kad pagal šį rodiklį Sąjungos pramonei žalos nepadaryta. |
| --- | --- |

(127)

Po galutinio faktų atskleidimo „Tata Metaliks Limited“ pažymėjo, kad pagal šį rodiklį Sąjungos pramonei žalos nepadaryta.

| (128) | Komisija priminė, kad, kaip paaiškinta 126 konstatuojamojoje dalyje, vidutinės vieno darbuotojo darbo sąnaudos sumažėjo dėl išskirtinio finansavimo, kurį peržiūros tiriamuoju laikotarpiu skyrė Prancūzijos valstybė. Taigi šis tvirtinimas buvo atmestas. |
| --- | --- |

(128)

Komisija priminė, kad, kaip paaiškinta 126 konstatuojamojoje dalyje, vidutinės vieno darbuotojo darbo sąnaudos sumažėjo dėl išskirtinio finansavimo, kurį peržiūros tiriamuoju laikotarpiu skyrė Prancūzijos valstybė. Taigi šis tvirtinimas buvo atmestas.

4.4.3.3.   Atsargos

| (129) | Atrinktų Sąjungos gamintojų atsargų raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

  10 lentelė


  Atsargos | 2017 m. | 2018 m. | 2019 m. | Peržiūros tiriamasis laikotarpis |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Laikotarpio pabaigos atsargos (1 000 tonų) | [87 –102 ] | [77 –90 ] | [84 –98 ] | [68 –79 ] |
| Indeksas (2017 m. = 100) | 100 | 88 | 95 | 77 |
| Laikotarpio pabaigos atsargos gamybos procentine dalimi (%) | [20 –25 ] | [15 –17 ] | [18 –20 ] | [18 –20 ] |
| Indeksas (2017 m. = 100) | 100 | 79 | 89 | 85 |

(129)

Atrinktų Sąjungos gamintojų atsargų raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

10 lentelė

10 lentelė

Atsargos

Atsargos

2017 m.

2018 m.

2019 m.

Peržiūros tiriamasis laikotarpis

Laikotarpio pabaigos atsargos (1 000 tonų)

[87 –102 ]

[77 –90 ]

[84 –98 ]

[68 –79 ]

Indeksas (2017 m. = 100)

Indeksas (2017 m. = 100)

100

88

95

77

Laikotarpio pabaigos atsargos gamybos procentine dalimi (%)

[20 –25 ]

[15 –17 ]

[18 –20 ]

[18 –20 ]

Indeksas (2017 m. = 100)

Indeksas (2017 m. = 100)

100

79

89

85

| (130) | Atrinktų Sąjungos gamintojų laikotarpio pabaigos atsargų lygis, palyginti su gamyba, išliko pastovus. |
| --- | --- |

(130)

Atrinktų Sąjungos gamintojų laikotarpio pabaigos atsargų lygis, palyginti su gamyba, išliko pastovus.

| (131) | Po galutinio faktų atskleidimo „Tata Metaliks Limited“ tvirtino, kad peržiūros tiriamuoju laikotarpiu atsargos labai sumažėjo, o tai rodo, kad Sąjungos pramonė daugiausia dėmesio skyrė gamybos mažinimui. Suinteresuotoji šalis tvirtino, kad atsargos turėjo didėti, jei joms poveikį darė importas iš Indijos. |
| --- | --- |

(131)

Po galutinio faktų atskleidimo „Tata Metaliks Limited“ tvirtino, kad peržiūros tiriamuoju laikotarpiu atsargos labai sumažėjo, o tai rodo, kad Sąjungos pramonė daugiausia dėmesio skyrė gamybos mažinimui. Suinteresuotoji šalis tvirtino, kad atsargos turėjo didėti, jei joms poveikį darė importas iš Indijos.

| (132) | Kaip nurodyta 102 konstatuojamojoje dalyje, per peržiūros tiriamąjį laikotarpį atsargos mažėjo kaip ir Sąjungos gamybos apimtis, kaip pastebėjo ši šalis. Be to, Komisija nenustatė jokio ryšio tarp atsargų sumažėjimo, pastebėto daugiausia peržiūros tiriamuoju laikotarpiu, ir importo iš Indijos, nes importo iš Indijos poveikis buvo darytas ne tik peržiūros tiriamuoju laikotarpiu, bet ir per visą nagrinėjamąjį laikotarpį. Todėl tvirtinimas buvo atmestas. |
| --- | --- |

(132)

Kaip nurodyta 102 konstatuojamojoje dalyje, per peržiūros tiriamąjį laikotarpį atsargos mažėjo kaip ir Sąjungos gamybos apimtis, kaip pastebėjo ši šalis. Be to, Komisija nenustatė jokio ryšio tarp atsargų sumažėjimo, pastebėto daugiausia peržiūros tiriamuoju laikotarpiu, ir importo iš Indijos, nes importo iš Indijos poveikis buvo darytas ne tik peržiūros tiriamuoju laikotarpiu, bet ir per visą nagrinėjamąjį laikotarpį. Todėl tvirtinimas buvo atmestas.

4.4.3.4.   Pelningumas, pinigų srautas, investicijos, investicijų grąža ir pajėgumas padidinti kapitalą

| (133) | Atrinktų Sąjungos gamintojų pelningumo, pinigų srauto, investicijų ir investicijų grąžos raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

  11 lentelė


  Pelningumas, pinigų srautas, investicijos ir investicijų grąža | 2017 m. | 2018 m. | 2019 m. | Peržiūros tiriamasis laikotarpis |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pardavimo nesusijusiems pirkėjams Sąjungoje pelningumas (pardavimo %) | [–5 ––9 ] | [–1 ––5 ] | [–1 ––5 ] | [–3 ––7 ] |
| Indeksas (2017 m. = 100) | – 100 | –33 | –36 | –69 |
| Pinigų srautas (mln. EUR) | [–31 ––37 ] | [–46 ––54 ] | [–73 ––85 ] | [–43 ––51 ] |
| Indeksas (2017 m. = 100) | 100 | – 145 | – 231 | – 138 |
| Investicijos (mln. EUR) | [20 –24 ] | [30 –36 ] | [33 –39 ] | [15 –18 ] |
| Indeksas (2017 m. = 100) | 100 | 149 | 161 | 73 |
| Investicijų grąža (%) | [–6 ––8 ] | [–7 ––9 ] | [–10 ––12 ] | [–5 ––7 ] |
| Indeksas (2017 m. = 100) | – 100 | – 131 | – 194 | – 106 |
| Šaltinis: patikrinti atrinktų Sąjungos gamintojų klausimyno atsakymai. |

(133)

Atrinktų Sąjungos gamintojų pelningumo, pinigų srauto, investicijų ir investicijų grąžos raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

11 lentelė

11 lentelė

Pelningumas, pinigų srautas, investicijos ir investicijų grąža

Pelningumas, pinigų srautas, investicijos ir investicijų grąža

2017 m.

2018 m.

2019 m.

Peržiūros tiriamasis laikotarpis

Pardavimo nesusijusiems pirkėjams Sąjungoje pelningumas (pardavimo %)

[–5 ––9 ]

[–1 ––5 ]

[–1 ––5 ]

[–3 ––7 ]

Indeksas (2017 m. = 100)

Indeksas (2017 m. = 100)

– 100

– 100

–33

–33

–36

–36

–69

–69

Pinigų srautas (mln. EUR)

[–31 ––37 ]

[–46 ––54 ]

[–73 ––85 ]

[–43 ––51 ]

Indeksas (2017 m. = 100)

Indeksas (2017 m. = 100)

100

100

– 145

– 145

– 231

– 231

– 138

– 138

Investicijos (mln. EUR)

[20 –24 ]

[30 –36 ]

[33 –39 ]

[15 –18 ]

Indeksas (2017 m. = 100)

Indeksas (2017 m. = 100)

100

100

149

149

161

161

73

73

Investicijų grąža (%)

[–6 ––8 ]

[–7 ––9 ]

[–10 ––12 ]

[–5 ––7 ]

Indeksas (2017 m. = 100)

Indeksas (2017 m. = 100)

– 100

– 100

– 131

– 131

– 194

– 194

– 106

– 106

Šaltinis: patikrinti atrinktų Sąjungos gamintojų klausimyno atsakymai.

Šaltinis:

| (134) | Komisija atrinktų Sąjungos gamintojų pelningumą nustatė panašaus produkto pardavimo nesusijusiems pirkėjams Sąjungoje grynąjį pelną neatskaičius mokesčių išreiškusi šio pardavimo apyvartos procentine dalimi. Atrinktų gamintojų pelningumas nagrinėjamuoju laikotarpiu buvo neigiamas – nuo maždaug – 5––9 % 2017 m. iki – 3––7 % peržiūros tiriamuoju laikotarpiu. |
| --- | --- |

(134)

Komisija atrinktų Sąjungos gamintojų pelningumą nustatė panašaus produkto pardavimo nesusijusiems pirkėjams Sąjungoje grynąjį pelną neatskaičius mokesčių išreiškusi šio pardavimo apyvartos procentine dalimi. Atrinktų gamintojų pelningumas nagrinėjamuoju laikotarpiu buvo neigiamas – nuo maždaug – 5––9 % 2017 m. iki – 3––7 % peržiūros tiriamuoju laikotarpiu.

| (135) | Grynasis pinigų srautas yra Sąjungos gamintojų pajėgumas patiems finansuoti savo veiklą. Grynojo pinigų srauto raida per visą nagrinėjamąjį laikotarpį, išskyrus 2018 m., išliko neigiama. |
| --- | --- |

(135)

Grynasis pinigų srautas yra Sąjungos gamintojų pajėgumas patiems finansuoti savo veiklą. Grynojo pinigų srauto raida per visą nagrinėjamąjį laikotarpį, išskyrus 2018 m., išliko neigiama.

| (136) | Investicijos (daugiausia skirtos gamybos įrangos atnaujinimui, kokybės, našumo ir lankstumo didinimui) 2017–2019 m. padidėjo, o 2020 m. sumažėjo iki žemiausio lygio. |
| --- | --- |

(136)

Investicijos (daugiausia skirtos gamybos įrangos atnaujinimui, kokybės, našumo ir lankstumo didinimui) 2017–2019 m. padidėjo, o 2020 m. sumažėjo iki žemiausio lygio.

| (137) | Investicijų grąža išreiškiama investicijų grynosios buhalterinės vertės pelno procentiniu dydžiu. Jos raida buvo panaši į pelningumo – 2019 m. smarkiai sumažėjo, o 2020 m. šiek tiek pagerėjo. Nagrinėjamuoju laikotarpiu ji išliko neigiama ir pablogėjo 53 %. |
| --- | --- |

(137)

Investicijų grąža išreiškiama investicijų grynosios buhalterinės vertės pelno procentiniu dydžiu. Jos raida buvo panaši į pelningumo – 2019 m. smarkiai sumažėjo, o 2020 m. šiek tiek pagerėjo. Nagrinėjamuoju laikotarpiu ji išliko neigiama ir pablogėjo 53 %.

4.5.   Išvada dėl žalos

Išvada dėl žalos

| (138) | Nepaisant galiojančių antidempingo priemonių, nagrinėjamuoju laikotarpiu kaliojo ketaus vamzdžių importo iš Indijos apimtis tebebuvo didelė, o jam tenkanti rinkos dalis tebebuvo pastovi nuo [9 % iki 18 %]. Peržiūros tiriamuoju laikotarpiu rinkos dalis siekė [10–14] %. Kartu, nepaisant taikomų antidempingo ir kompensacinių priemonių, importo kainos peržiūros tiriamuoju laikotarpiu mažėjo ir dėl jų Sąjungos kainos buvo priverstinai mažinamos [30–45] %. |
| --- | --- |

(138)

Nepaisant galiojančių antidempingo priemonių, nagrinėjamuoju laikotarpiu kaliojo ketaus vamzdžių importo iš Indijos apimtis tebebuvo didelė, o jam tenkanti rinkos dalis tebebuvo pastovi nuo [9 % iki 18 %]. Peržiūros tiriamuoju laikotarpiu rinkos dalis siekė [10–14] %. Kartu, nepaisant taikomų antidempingo ir kompensacinių priemonių, importo kainos peržiūros tiriamuoju laikotarpiu mažėjo ir dėl jų Sąjungos kainos buvo priverstinai mažinamos [30–45] %.

| (139) | Makroekonominių rodiklių, visų pirma gamybos ir pardavimo apimties, užimtumo ir našumo, raidos tendencijos buvo pastovios arba šiek tiek mažėjančios. Sąjungos pramonės rinkos dalis peržiūros tiriamuoju laikotarpiu sumažėjo ir pasiekė panašų lygį kaip 2017 m. Nepaisant palyginti pastovios pardavimo apimties, rinkos dalis 2018 m. padidėjo dėl sumažėjusio suvartojimo per tą patį laikotarpį. Nors Sąjungos pramonei pavyko iš esmės išlaikyti pardavimo apimtį ir rinkos dalį, tai buvo padaryta pelningumo ir kitų finansinių rodiklių sąskaita, kaip paaiškinta kitoje konstatuojamojoje dalyje. |
| --- | --- |

(139)

Makroekonominių rodiklių, visų pirma gamybos ir pardavimo apimties, užimtumo ir našumo, raidos tendencijos buvo pastovios arba šiek tiek mažėjančios. Sąjungos pramonės rinkos dalis peržiūros tiriamuoju laikotarpiu sumažėjo ir pasiekė panašų lygį kaip 2017 m. Nepaisant palyginti pastovios pardavimo apimties, rinkos dalis 2018 m. padidėjo dėl sumažėjusio suvartojimo per tą patį laikotarpį. Nors Sąjungos pramonei pavyko iš esmės išlaikyti pardavimo apimtį ir rinkos dalį, tai buvo padaryta pelningumo ir kitų finansinių rodiklių sąskaita, kaip paaiškinta kitoje konstatuojamojoje dalyje.

| (140) | Nors vidutinė Sąjungos gamintojų vieneto pardavimo kaina per nagrinėjamąjį laikotarpį padidėjo 7 %, t. y. daugiau nei 5 % padidėjusios gamybos sąnaudos, Sąjungos pramonei vis tiek nepavyko pasiekti tvaraus pelno dydžio. Dėl importo iš Indijos daromo spaudimo kainoms Sąjungos pramonė negalėjo padidinti savo pardavimo kainų, kad jos padengtų vidutines gamybos sąnaudas, todėl nagrinėjamuoju laikotarpiu (išskyrus 2018 m., kai ji buvo beveik nenuostolinga) veikė nuostolingai. Taigi, dėl importo iš Indijos peržiūros tiriamuoju laikotarpiu taip pat buvo labai smukdomos Sąjungos gamintojų pardavimo kainos. Kiti finansiniai rodikliai (pinigų srautas, investicijų grąža) kito panašiai kaip pelningumas ir per nagrinėjamąjį laikotarpį jų vertė buvo neigiama arba maža. Investicijos, nors 2017 ir 2018 m. šiek tiek padidėjo, iš esmės taip pat buvo nedidelės. |
| --- | --- |

(140)

Nors vidutinė Sąjungos gamintojų vieneto pardavimo kaina per nagrinėjamąjį laikotarpį padidėjo 7 %, t. y. daugiau nei 5 % padidėjusios gamybos sąnaudos, Sąjungos pramonei vis tiek nepavyko pasiekti tvaraus pelno dydžio. Dėl importo iš Indijos daromo spaudimo kainoms Sąjungos pramonė negalėjo padidinti savo pardavimo kainų, kad jos padengtų vidutines gamybos sąnaudas, todėl nagrinėjamuoju laikotarpiu (išskyrus 2018 m., kai ji buvo beveik nenuostolinga) veikė nuostolingai. Taigi, dėl importo iš Indijos peržiūros tiriamuoju laikotarpiu taip pat buvo labai smukdomos Sąjungos gamintojų pardavimo kainos. Kiti finansiniai rodikliai (pinigų srautas, investicijų grąža) kito panašiai kaip pelningumas ir per nagrinėjamąjį laikotarpį jų vertė buvo neigiama arba maža. Investicijos, nors 2017 ir 2018 m. šiek tiek padidėjo, iš esmės taip pat buvo nedidelės.

| (141) | Atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta, Komisija padarė išvadą, kad Sąjungos pramonei daryta materialinė žala. |
| --- | --- |

(141)

Atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta, Komisija padarė išvadą, kad Sąjungos pramonei daryta materialinė žala.

| (142) | Po galutinio faktų atskleidimo „Tata Metaliks Limited“ tvirtino, kad Sąjungos pramonės finansiniai rezultatai suprastėjo dėl kitų veiksnių nei įtariamo importo dempingo kaina. |
| --- | --- |

(142)

Po galutinio faktų atskleidimo „Tata Metaliks Limited“ tvirtino, kad Sąjungos pramonės finansiniai rezultatai suprastėjo dėl kitų veiksnių nei įtariamo importo dempingo kaina.

| (143) | Komisija pažymėjo, kad šalis nepateikė naujos informacijos, kuria remiantis būtų galima pakeisti šią išvadą. Todėl tvirtinimas buvo atmestas. |
| --- | --- |

(143)

Komisija pažymėjo, kad šalis nepateikė naujos informacijos, kuria remiantis būtų galima pakeisti šią išvadą. Todėl tvirtinimas buvo atmestas.

| (144) | „Tata Metaliks Limited“ taip pat tvirtino, kad nėra ryšio tarp importo raidos ir Sąjungos pramonės nurodytų nuostolių lygio, todėl nėra priežastinio ryšio tarp importo ir Sąjungos pramonės finansinės veiklos rezultatų. |
| --- | --- |

(144)

„Tata Metaliks Limited“ taip pat tvirtino, kad nėra ryšio tarp importo raidos ir Sąjungos pramonės nurodytų nuostolių lygio, todėl nėra priežastinio ryšio tarp importo ir Sąjungos pramonės finansinės veiklos rezultatų.

| (145) | Kaip minėta 93 konstatuojamojoje dalyje, Komisija nustatė, kad dėl importo iš Indijos kainų Sąjungos pramonės kainos buvo priverstinai labai mažinamos. Be to, Komisija pažymėjo, kad šalis nepateikė jokių įrodymų, kad kiti veiksniai darė poveikį Sąjungos pramonei. Todėl tvirtinimas buvo atmestas. |
| --- | --- |

(145)

Kaip minėta 93 konstatuojamojoje dalyje, Komisija nustatė, kad dėl importo iš Indijos kainų Sąjungos pramonės kainos buvo priverstinai labai mažinamos. Be to, Komisija pažymėjo, kad šalis nepateikė jokių įrodymų, kad kiti veiksniai darė poveikį Sąjungos pramonei. Todėl tvirtinimas buvo atmestas.

| (146) | Be to, „Tata Metaliks Limited“ tvirtino negalinti išnagrinėti priverstinio kainų mažinimo ir Sąjungos pramonės ekonominės veiklos rezultatų ryšio, nes Komisija neatskleidė priverstinio kainų mažinimo nagrinėjamuoju laikotarpiu skaičiavimo. |
| --- | --- |

(146)

Be to, „Tata Metaliks Limited“ tvirtino negalinti išnagrinėti priverstinio kainų mažinimo ir Sąjungos pramonės ekonominės veiklos rezultatų ryšio, nes Komisija neatskleidė priverstinio kainų mažinimo nagrinėjamuoju laikotarpiu skaičiavimo.

| (147) | Komisija pažymėjo, kad šaliai buvo pateikta informacija, reikalinga priverstiniam kainų mažinimui nustatyti. Išvados dėl priverstinio kainų mažinimo peržiūros tiriamuoju laikotarpiu išdėstytos 92 ir 93 konstatuojamosiose dalyse. 91 konstatuojamojoje dalyje nurodytos importo iš Indijos vieneto kainos, o 121 konstatuojamojoje dalyje – atrinktų Sąjungos gamintojų vidutinės svertinės vieneto pardavimo nesusijusiems pirkėjams kainos 2017, 2018 ir 2019 m. Todėl šalis turėjo visą informaciją, kuria remdamasi Komisija padarė išvadą, kad kainos priverstinai mažintos. Todėl tvirtinimas buvo atmestas. |
| --- | --- |

(147)

Komisija pažymėjo, kad šaliai buvo pateikta informacija, reikalinga priverstiniam kainų mažinimui nustatyti. Išvados dėl priverstinio kainų mažinimo peržiūros tiriamuoju laikotarpiu išdėstytos 92 ir 93 konstatuojamosiose dalyse. 91 konstatuojamojoje dalyje nurodytos importo iš Indijos vieneto kainos, o 121 konstatuojamojoje dalyje – atrinktų Sąjungos gamintojų vidutinės svertinės vieneto pardavimo nesusijusiems pirkėjams kainos 2017, 2018 ir 2019 m. Todėl šalis turėjo visą informaciją, kuria remdamasi Komisija padarė išvadą, kad kainos priverstinai mažintos. Todėl tvirtinimas buvo atmestas.

| (148) | Galiausiai šalis tvirtino, kad nuo 2019 m. iki peržiūros tiriamojo laikotarpio importo apimtis sumažėjo. Todėl šalis padarė išvadą, kad apimtis poveikio nedarė. |
| --- | --- |

(148)

Galiausiai šalis tvirtino, kad nuo 2019 m. iki peržiūros tiriamojo laikotarpio importo apimtis sumažėjo. Todėl šalis padarė išvadą, kad apimtis poveikio nedarė.

| (149) | Komisija pastebėjo, kad importas iš Indijos peržiūros tiriamuoju laikotarpiu vėl pasiekė 2017 m. lygį. Be to, nustatyta, kad pagrindinis importo iš Indijos poveikis – mažos kainos, dėl kurių buvo daromas didelis spaudimas Sąjungos rinkos kainoms. Todėl tvirtinimas buvo atmestas. |
| --- | --- |

(149)

Komisija pastebėjo, kad importas iš Indijos peržiūros tiriamuoju laikotarpiu vėl pasiekė 2017 m. lygį. Be to, nustatyta, kad pagrindinis importo iš Indijos poveikis – mažos kainos, dėl kurių buvo daromas didelis spaudimas Sąjungos rinkos kainoms. Todėl tvirtinimas buvo atmestas.

5.   PRIEŽASTINIS RYŠYS

PRIEŽASTINIS RYŠYS

| (150) | Pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnio 6 dalį Komisija nagrinėjo, ar dėl importo iš Indijos dempingo kaina Sąjungos pramonei padaryta materialinė žala. Remdamasi pagrindinio reglamento 3 straipsnio 7 dalimi Komisija taip pat nagrinėjo, ar kiti žinomi veiksniai galėjo tuo pat metu daryti žalą Sąjungos pramonei. Komisija užtikrino, kad žala, kuri galėjo būti padaryta dėl kitų veiksnių nei importas iš Indijos dempingo kaina, nebūtų priskirta importui dempingo kaina. Šie veiksniai: |
| --- | --- |

(150)

Pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnio 6 dalį Komisija nagrinėjo, ar dėl importo iš Indijos dempingo kaina Sąjungos pramonei padaryta materialinė žala. Remdamasi pagrindinio reglamento 3 straipsnio 7 dalimi Komisija taip pat nagrinėjo, ar kiti žinomi veiksniai galėjo tuo pat metu daryti žalą Sąjungos pramonei. Komisija užtikrino, kad žala, kuri galėjo būti padaryta dėl kitų veiksnių nei importas iš Indijos dempingo kaina, nebūtų priskirta importui dempingo kaina. Šie veiksniai:

5.1.   Importo dempingo kaina poveikis

Importo dempingo kaina poveikis

| (151) | Pirma, Komisija nagrinėjo, ar yra priežastinis ryšys tarp importo dempingo kaina ir Sąjungos pramonei padarytos žalos. |
| --- | --- |

(151)

Pirma, Komisija nagrinėjo, ar yra priežastinis ryšys tarp importo dempingo kaina ir Sąjungos pramonei padarytos žalos.

| (152) | Nepaisant galiojančių antidempingo priemonių, kaliojo ketaus vamzdžių importas iš Indijos peržiūros tiriamuoju laikotarpiu tebebuvo didelės apimties ir mažų kainų, o jo rinkos dalis per visą nagrinėjamąjį laikotarpį viršijo 10 %. Dėl importo iš Indijos daromo didelio spaudimo kainoms Sąjungos pramonė negalėjo perkelti pirkėjams padidėjusių gamybos sąnaudų, dėl ko per visą nagrinėjamąjį laikotarpį veikė nuostolingai. Todėl Komisija padarė išvadą, kad dėl tiriamojo importo apimties ir kainų lygio daroma materialinė žala. |
| --- | --- |

(152)

Nepaisant galiojančių antidempingo priemonių, kaliojo ketaus vamzdžių importas iš Indijos peržiūros tiriamuoju laikotarpiu tebebuvo didelės apimties ir mažų kainų, o jo rinkos dalis per visą nagrinėjamąjį laikotarpį viršijo 10 %. Dėl importo iš Indijos daromo didelio spaudimo kainoms Sąjungos pramonė negalėjo perkelti pirkėjams padidėjusių gamybos sąnaudų, dėl ko per visą nagrinėjamąjį laikotarpį veikė nuostolingai. Todėl Komisija padarė išvadą, kad dėl tiriamojo importo apimties ir kainų lygio daroma materialinė žala.

5.2.   Kitų veiksnių poveikis

Kitų veiksnių poveikis

| (153) | Importo iš kitų trečiųjų šalių apimtis peržiūros tiriamuoju laikotarpiu sudarė tik [2–4] % rinkos dalies. Kaip parodyta 4 lentelėje, peržiūros tiriamuoju laikotarpiu vidutinė importo iš trečiųjų šalių kaina buvo 50 % didesnė už vidutinę importo iš Indijos kainą. |
| --- | --- |

(153)

Importo iš kitų trečiųjų šalių apimtis peržiūros tiriamuoju laikotarpiu sudarė tik [2–4] % rinkos dalies. Kaip parodyta 4 lentelėje, peržiūros tiriamuoju laikotarpiu vidutinė importo iš trečiųjų šalių kaina buvo 50 % didesnė už vidutinę importo iš Indijos kainą.

| (154) | Kaip nurodyta 40 konstatuojamojoje dalyje, viena šalis tvirtino, kad išvada dėl žalos nesitęsimo ar nepasikartojimo turėtų būti grindžiama bendrais konkurencingumo aspektais. Šalis išvardijo įvairius veiksnius, pavyzdžiui, Sąjungos kaliojo ketaus vamzdžių suvartojimo sumažėjimą po euro krizės, dėl kurios sumažėjo viešosios išlaidos, sunkumus pritraukiant darbuotojus, dominuojančios padėties išlaikymą ir pigesnio importo iš Kinijos spaudimą viešųjų pirkimų konkursams. Be to, šalis tvirtino, kad plastikiniai vamzdžiai yra pagrindinis Sąjungos pramonės konkurentas, nes jie yra pigesni ir todėl pritraukia didelę dalį viešųjų konkursų. |
| --- | --- |

(154)

Kaip nurodyta 40 konstatuojamojoje dalyje, viena šalis tvirtino, kad išvada dėl žalos nesitęsimo ar nepasikartojimo turėtų būti grindžiama bendrais konkurencingumo aspektais. Šalis išvardijo įvairius veiksnius, pavyzdžiui, Sąjungos kaliojo ketaus vamzdžių suvartojimo sumažėjimą po euro krizės, dėl kurios sumažėjo viešosios išlaidos, sunkumus pritraukiant darbuotojus, dominuojančios padėties išlaikymą ir pigesnio importo iš Kinijos spaudimą viešųjų pirkimų konkursams. Be to, šalis tvirtino, kad plastikiniai vamzdžiai yra pagrindinis Sąjungos pramonės konkurentas, nes jie yra pigesni ir todėl pritraukia didelę dalį viešųjų konkursų.

| (155) | Priešingai šalies tvirtinimui, nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungos suvartojimas ir Sąjungos pramonės rinkos dalis padidėjo, o užimtumas išliko pastovus. Be to, nėra įrodymų, kad per nagrinėjamąjį laikotarpį plastikinių vamzdžių rinkos dalis didėjo, palyginti su kaliojo ketaus vamzdžių rinkos dalimi. Reikėtų pažymėti, kad plastikiniai vamzdžiai nekonkuruoja dėl didelių vamzdžių skersmenų. Todėl šie veiksniai neturėjo įtakos nustatytai žalai. Be to, importas iš Kinijos buvo vykdomas daug didesnėmis kainomis nei importas iš Indijos, o apimtis buvo gerokai mažesnė. Galiausiai šalis nenurodė, kaip dominuojanti padėtis, jei tokia buvo, galėjo padaryti žalos. Todėl šie tvirtinimai buvo atmesti. |
| --- | --- |

(155)

Priešingai šalies tvirtinimui, nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungos suvartojimas ir Sąjungos pramonės rinkos dalis padidėjo, o užimtumas išliko pastovus. Be to, nėra įrodymų, kad per nagrinėjamąjį laikotarpį plastikinių vamzdžių rinkos dalis didėjo, palyginti su kaliojo ketaus vamzdžių rinkos dalimi. Reikėtų pažymėti, kad plastikiniai vamzdžiai nekonkuruoja dėl didelių vamzdžių skersmenų. Todėl šie veiksniai neturėjo įtakos nustatytai žalai. Be to, importas iš Kinijos buvo vykdomas daug didesnėmis kainomis nei importas iš Indijos, o apimtis buvo gerokai mažesnė. Galiausiai šalis nenurodė, kaip dominuojanti padėtis, jei tokia buvo, galėjo padaryti žalos. Todėl šie tvirtinimai buvo atmesti.

| (156) | Kalbant apie Sąjungos pramonės eksportą, šio eksporto apimties raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

  12 lentelė


  Sąjungos pramonės eksportas | 2017 m. | 2018 m. | 2019 m. | Peržiūros tiriamasis laikotarpis |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Eksporto apimtis (1 000 tonų) | [119 –140 ] | [147 –172 ] | [102 –119 ] | [66 –77 ] |
| Indeksas (2017 m. = 100) | 100 | 122 | 85 | 55 |
| Vidutinė kaina (EUR/t) | [760 –890 ] | [750 –880 ] | [840 –980 ] | [890 –1 040 ] |
| Indeksas (2017 m. = 100) | 100 | 99 | 110 | 117 |
| Šaltinis: dėl apimties – pareiškėjas, dėl verčių – patikrinti klausimyno atsakymai. |

(156)

Kalbant apie Sąjungos pramonės eksportą, šio eksporto apimties raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

12 lentelė

12 lentelė

Sąjungos pramonės eksportas

Sąjungos pramonės eksportas

2017 m.

2018 m.

2019 m.

Peržiūros tiriamasis laikotarpis

Eksporto apimtis (1 000 tonų)

[119 –140 ]

[147 –172 ]

[102 –119 ]

[66 –77 ]

Indeksas (2017 m. = 100)

Indeksas (2017 m. = 100)

100

100

122

122

85

85

55

55

Vidutinė kaina (EUR/t)

[760 –890 ]

[750 –880 ]

[840 –980 ]

[890 –1 040 ]

Indeksas (2017 m. = 100)

Indeksas (2017 m. = 100)

100

100

99

99

110

110

117

117

Šaltinis: dėl apimties – pareiškėjas, dėl verčių – patikrinti klausimyno atsakymai.

Šaltinis:

| (157) | Nagrinėjamuoju laikotarpiu apimtis sumažėjo perpus. Nors eksporto kainos padidėjo 17 %, jų nepakako gamybos sąnaudoms padengti per visą nagrinėjamąjį laikotarpį, kaip parodyta 8 lentelėje. Todėl eksportas nesusilpnino priežastinio ryšio tarp Indijos eksporto dempingo kaina ir nustatytos žalos. |
| --- | --- |

(157)

Nagrinėjamuoju laikotarpiu apimtis sumažėjo perpus. Nors eksporto kainos padidėjo 17 %, jų nepakako gamybos sąnaudoms padengti per visą nagrinėjamąjį laikotarpį, kaip parodyta 8 lentelėje. Todėl eksportas nesusilpnino priežastinio ryšio tarp Indijos eksporto dempingo kaina ir nustatytos žalos.

| (158) | Taip pat nagrinėti kiti galimi veiksniai, kaip antai COVID-19 krizė, tačiau nė vienas iš jų negalėjo susilpninti importo dempingo kaina ir Sąjungos pramonei padarytos materialinės žalos priežastinio ryšio. Komisija nustatė visų žinomų veiksnių poveikį Sąjungos pramonės padėčiai ir jį atskyrė nuo importo dempingo kaina žalingo poveikio. |
| --- | --- |

(158)

Taip pat nagrinėti kiti galimi veiksniai, kaip antai COVID-19 krizė, tačiau nė vienas iš jų negalėjo susilpninti importo dempingo kaina ir Sąjungos pramonei padarytos materialinės žalos priežastinio ryšio. Komisija nustatė visų žinomų veiksnių poveikį Sąjungos pramonės padėčiai ir jį atskyrė nuo importo dempingo kaina žalingo poveikio.

| (159) | Po galutinio faktų atskleidimo „Tata Metaliks Limited“ tvirtino, kad COVID-19 krizė 2020 m. pirmąjį pusmetį darė neigiamą poveikį Sąjungos pramonės ekonominei padėčiai. Šalis teigė, kad dėl pradinių izoliavimo priemonių, taikytų dėl visuomenės sveikatos priemonių, daugelis statybos projektų buvo sustabdyti. |
| --- | --- |

(159)

Po galutinio faktų atskleidimo „Tata Metaliks Limited“ tvirtino, kad COVID-19 krizė 2020 m. pirmąjį pusmetį darė neigiamą poveikį Sąjungos pramonės ekonominei padėčiai. Šalis teigė, kad dėl pradinių izoliavimo priemonių, taikytų dėl visuomenės sveikatos priemonių, daugelis statybos projektų buvo sustabdyti.

| (160) | Kaip aprašyta pirmiau, Sąjungos kaliojo ketaus vamzdžių rinkai peržiūros tiriamuoju laikotarpiu izoliavimo priemonės dėl COVID-19 krizės nedarė didelio poveikio. Bendras Sąjungos suvartojimas tais metais buvo panašus į suvartojimą 2018 m. Todėl tvirtinimas buvo atmestas. |
| --- | --- |

(160)

Kaip aprašyta pirmiau, Sąjungos kaliojo ketaus vamzdžių rinkai peržiūros tiriamuoju laikotarpiu izoliavimo priemonės dėl COVID-19 krizės nedarė didelio poveikio. Bendras Sąjungos suvartojimas tais metais buvo panašus į suvartojimą 2018 m. Todėl tvirtinimas buvo atmestas.

| (161) | Atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta, Komisija padarė išvadą, kad materialinė žala Sąjungos pramonei buvo padaryta dėl importo iš Indijos dempingo kaina ir kad dėl kitų veiksnių, vertintų atskirai arba bendrai, importo dempingo kaina ir materialinės žalos priežastinis ryšys nesusilpnėjo. Žala akivaizdžiai matyti visų pirma iš gamybos, pajėgumų naudojimo, pardavimo apimties Sąjungos rinkoje, rinkos dalies, našumo, pelningumo ir investicijų grąžos pokyčių. |
| --- | --- |

(161)

Atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta, Komisija padarė išvadą, kad materialinė žala Sąjungos pramonei buvo padaryta dėl importo iš Indijos dempingo kaina ir kad dėl kitų veiksnių, vertintų atskirai arba bendrai, importo dempingo kaina ir materialinės žalos priežastinis ryšys nesusilpnėjo. Žala akivaizdžiai matyti visų pirma iš gamybos, pajėgumų naudojimo, pardavimo apimties Sąjungos rinkoje, rinkos dalies, našumo, pelningumo ir investicijų grąžos pokyčių.

6.   ŽALOS TĘSIMOSI TIKIMYBĖ, JEI PRIEMONĖS BŪTŲ PANAIKINTOS

ŽALOS TĘSIMOSI TIKIMYBĖ, JEI PRIEMONĖS BŪTŲ PANAIKINTOS

| (162) | 141 konstatuojamojoje dalyje Komisija padarė išvadą, kad peržiūros tiriamuoju laikotarpiu Sąjungos pramonei daryta materialinė žala. Todėl pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalį Komisija vertino, ar yra žalos dėl importo dempingo kaina iš Indijos tęsimosi tikimybė, jei būtų leista nebetaikyti priemonių. |
| --- | --- |

(162)

141 konstatuojamojoje dalyje Komisija padarė išvadą, kad peržiūros tiriamuoju laikotarpiu Sąjungos pramonei daryta materialinė žala. Todėl pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalį Komisija vertino, ar yra žalos dėl importo dempingo kaina iš Indijos tęsimosi tikimybė, jei būtų leista nebetaikyti priemonių.

| (163) | Šiuo atžvilgiu Komisija išnagrinėjo šiuos veiksnius: Indijos gamybos pajėgumus ir nepanaudotus pajėgumus, kainų Sąjungoje ir Indijos kainų santykį; Sąjungos rinkos patrauklumą ir galimo importo iš Indijos poveikį Sąjungos pramonės padėčiai, jei priemonės nebebūtų taikomos. |
| --- | --- |

(163)

Šiuo atžvilgiu Komisija išnagrinėjo šiuos veiksnius: Indijos gamybos pajėgumus ir nepanaudotus pajėgumus, kainų Sąjungoje ir Indijos kainų santykį; Sąjungos rinkos patrauklumą ir galimo importo iš Indijos poveikį Sąjungos pramonės padėčiai, jei priemonės nebebūtų taikomos.

6.1.   Indijos gamybos pajėgumai, nepanaudoti pajėgumai ir Sąjungos rinkos patrauklumas

Indijos gamybos pajėgumai, nepanaudoti pajėgumai ir Sąjungos rinkos patrauklumas

| (164) | Kaip jau aprašyta 66–71 konstatuojamosiose dalyse, Indijos nepanaudoti pajėgumai sudarė apie 500 000 tonų per metus, o tai viršija nagrinėjamojo produkto suvartojimą Sąjungos rinkoje, kuris peržiūros tiriamuoju laikotarpiu siekė [388 000–454 000] tonų. Be to, Indijos gamintojai planavo investuoti į naujus gamybos pajėgumus. Todėl kitais metais pasiūla Indijos rinkoje viršys paklausą. Todėl tai dar labiau paskatins Indijos gamintojus vis daugiau dėmesio skirti eksporto rinkoms. |
| --- | --- |

(164)

Kaip jau aprašyta 66–71 konstatuojamosiose dalyse, Indijos nepanaudoti pajėgumai sudarė apie 500 000 tonų per metus, o tai viršija nagrinėjamojo produkto suvartojimą Sąjungos rinkoje, kuris peržiūros tiriamuoju laikotarpiu siekė [388 000–454 000] tonų. Be to, Indijos gamintojai planavo investuoti į naujus gamybos pajėgumus. Todėl kitais metais pasiūla Indijos rinkoje viršys paklausą. Todėl tai dar labiau paskatins Indijos gamintojus vis daugiau dėmesio skirti eksporto rinkoms.

| (165) | Jei būtų leista nebetaikyti priemonių, Indijos eksportuojančių gamintojų turimus ir būsimus nepanaudotus pajėgumus būtų galima naudoti eksportui į Sąjungos rinką skirtam nagrinėjamajam produktui gaminti. |
| --- | --- |

(165)

Jei būtų leista nebetaikyti priemonių, Indijos eksportuojančių gamintojų turimus ir būsimus nepanaudotus pajėgumus būtų galima naudoti eksportui į Sąjungos rinką skirtam nagrinėjamajam produktui gaminti.

| (166) | Po galutinio faktų atskleidimo „Tata Metaliks Limited“ tvirtino, kad nėra įrodymų, jog įtariami nepanaudoti Indijos gamybos pajėgumai bus būtinai naudojami kaliojo ketaus vamzdžiams gaminti ir eksportuoti dėl to, kad pasiūla Indijoje viršys paklausą. Be to, Komisija nenagrinėjo kitų eksporto rinkų patrauklumo ir neanalizavo jokių duomenų po peržiūros tiriamojo laikotarpio. Galiausiai šalis tvirtino, kad bet koks sprendimas dėl dempingo ir žalos tęsimosi tikimybės turi būti grindžiamas tiesioginiais įrodymais (22). Todėl šalis padarė išvadą, kad išvada dėl tikimybės yra neteisinga. |
| --- | --- |

(166)

Po galutinio faktų atskleidimo „Tata Metaliks Limited“ tvirtino, kad nėra įrodymų, jog įtariami nepanaudoti Indijos gamybos pajėgumai bus būtinai naudojami kaliojo ketaus vamzdžiams gaminti ir eksportuoti dėl to, kad pasiūla Indijoje viršys paklausą. Be to, Komisija nenagrinėjo kitų eksporto rinkų patrauklumo ir neanalizavo jokių duomenų po peržiūros tiriamojo laikotarpio. Galiausiai šalis tvirtino, kad bet koks sprendimas dėl dempingo ir žalos tęsimosi tikimybės turi būti grindžiamas tiesioginiais įrodymais (22). Todėl šalis padarė išvadą, kad išvada dėl tikimybės yra neteisinga.

22

| (167) | Komisija pažymėjo, kad šalis patvirtino, jog Indijoje yra nepanaudotų pajėgumų. Be to, kaip paaiškinta 66–70 konstatuojamosiose dalyse, Komisija nustatė, kad aptariami nepanaudoti pajėgumai konkrečiai susiję su nagrinėjamuoju produktu. Be to, kaip paaiškinta tose pačiose konstatuojamosiose dalyse, Komisija nustatė, kad ilgainiui paklausa Indijos rinkoje sumažės, o pati šalis pripažino ketinanti plėsti pardavimą į Sąjungos rinką. Be to, kaip aprašyta 6.2 skirsnyje, Sąjungos rinka laikyta patrauklia Indijos gamintojams, todėl galima daryti išvadą, kad Indijos turimi nepanaudoti pajėgumai bent iš dalies būtų panaudoti eksportui į Sąjungos rinką padidinti. Todėl tvirtinimas buvo atmestas. |
| --- | --- |

(167)

Komisija pažymėjo, kad šalis patvirtino, jog Indijoje yra nepanaudotų pajėgumų. Be to, kaip paaiškinta 66–70 konstatuojamosiose dalyse, Komisija nustatė, kad aptariami nepanaudoti pajėgumai konkrečiai susiję su nagrinėjamuoju produktu. Be to, kaip paaiškinta tose pačiose konstatuojamosiose dalyse, Komisija nustatė, kad ilgainiui paklausa Indijos rinkoje sumažės, o pati šalis pripažino ketinanti plėsti pardavimą į Sąjungos rinką. Be to, kaip aprašyta 6.2 skirsnyje, Sąjungos rinka laikyta patrauklia Indijos gamintojams, todėl galima daryti išvadą, kad Indijos turimi nepanaudoti pajėgumai bent iš dalies būtų panaudoti eksportui į Sąjungos rinką padidinti. Todėl tvirtinimas buvo atmestas.

| (168) | Dėl tiesioginių įrodymų, kurių reikalaujama pagal minėtą teismų praktiką, Komisija laikėsi nuomonės, kad ji laikėsi visų galiojančios teismų praktikos reikalavimų, o jos vertinimas ir išvada dėl dempingo ir žalos tęsimosi tikimybės buvo pagrįsti tiesioginiais įrodymais, surinktais atliekant tyrimą. Taigi šis tvirtinimas buvo atmestas. |
| --- | --- |

(168)

Dėl tiesioginių įrodymų, kurių reikalaujama pagal minėtą teismų praktiką, Komisija laikėsi nuomonės, kad ji laikėsi visų galiojančios teismų praktikos reikalavimų, o jos vertinimas ir išvada dėl dempingo ir žalos tęsimosi tikimybės buvo pagrįsti tiesioginiais įrodymais, surinktais atliekant tyrimą. Taigi šis tvirtinimas buvo atmestas.

| (169) | Atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta, Komisija padarė išvadą, kad labai tikėtina, jog baigus galioti priemonėms labai padidėtų importas iš Indijos dempingo kaina, dėl kurios priverstinai mažinamos Sąjungos pramonės kainos, todėl dar labiau padidėtų Sąjungos pramonei daroma žala. Todėl Sąjungos pramonės gyvybingumui iškiltų didelis pavojus. |
| --- | --- |

(169)

Atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta, Komisija padarė išvadą, kad labai tikėtina, jog baigus galioti priemonėms labai padidėtų importas iš Indijos dempingo kaina, dėl kurios priverstinai mažinamos Sąjungos pramonės kainos, todėl dar labiau padidėtų Sąjungos pramonei daroma žala. Todėl Sąjungos pramonės gyvybingumui iškiltų didelis pavojus.

6.2.   Sąjungos rinkos patrauklumas

Sąjungos rinkos patrauklumas

| (170) | Sąjungos rinka patraukli dėl dydžio ir kainų. Kaip minėta 71 konstatuojamojoje dalyje, ji yra pati svarbiausia Indijos kaliojo ketaus vamzdžių gamintojų eksporto rinka, sudaranti 40 % jų viso eksporto. Eksportas į Sąjungą yra 25 kartus didesnis nei eksportas į antrą pagal dydį Indijos eksporto rinką Katarą, kuriam tenka 2 % Indijos kaliojo ketaus vamzdžių eksporto. Be to, peržiūros tiriamuoju laikotarpiu importo iš Indijos į Sąjungos rinką kainos buvo šiek tiek didesnės nei importo iš Indijos į kitas šalis kainos, todėl Sąjungos rinka buvo šiek tiek pelningesnė už kitas rinkas. |
| --- | --- |

(170)

Sąjungos rinka patraukli dėl dydžio ir kainų. Kaip minėta 71 konstatuojamojoje dalyje, ji yra pati svarbiausia Indijos kaliojo ketaus vamzdžių gamintojų eksporto rinka, sudaranti 40 % jų viso eksporto. Eksportas į Sąjungą yra 25 kartus didesnis nei eksportas į antrą pagal dydį Indijos eksporto rinką Katarą, kuriam tenka 2 % Indijos kaliojo ketaus vamzdžių eksporto. Be to, peržiūros tiriamuoju laikotarpiu importo iš Indijos į Sąjungos rinką kainos buvo šiek tiek didesnės nei importo iš Indijos į kitas šalis kainos, todėl Sąjungos rinka buvo šiek tiek pelningesnė už kitas rinkas.

| (171) | Nepaisant galiojančių priemonių, Indijos eksportuojantys gamintojai per nagrinėjamąjį laikotarpį Sąjungai pardavė didelį kiekį kaliojo ketaus vamzdžių ir peržiūros tiriamuoju laikotarpiu vis dar užėmė didelę rinkos dalį (beveik [10–14] %). Šie vamzdžiai buvo parduodami už kainą, dėl kurios, net ir įskaitant antidempingo muitus, Sąjungos pramonės pardavimo Sąjungos rinkoje kainos buvo priverstinai labai mažinamos. |
| --- | --- |

(171)

Nepaisant galiojančių priemonių, Indijos eksportuojantys gamintojai per nagrinėjamąjį laikotarpį Sąjungai pardavė didelį kiekį kaliojo ketaus vamzdžių ir peržiūros tiriamuoju laikotarpiu vis dar užėmė didelę rinkos dalį (beveik [10–14] %). Šie vamzdžiai buvo parduodami už kainą, dėl kurios, net ir įskaitant antidempingo muitus, Sąjungos pramonės pardavimo Sąjungos rinkoje kainos buvo priverstinai labai mažinamos.

| (172) | Todėl manoma, kad Sąjungos rinka yra patraukli Indijos gamintojams, ir galima daryti išvadą, kad Indijos turimi nepanaudoti pajėgumai bent iš dalies būtų naudojami eksportui į Sąjungos rinką padidinti. Šiuo atžvilgiu primenama, kad pradinio tyrimo tiriamuoju laikotarpiu, t. y. prieš nustatant antidempingo muitus, importo iš Indijos rinkos dalis buvo didelė ir siekė [17–19] %. |
| --- | --- |

(172)

Todėl manoma, kad Sąjungos rinka yra patraukli Indijos gamintojams, ir galima daryti išvadą, kad Indijos turimi nepanaudoti pajėgumai bent iš dalies būtų naudojami eksportui į Sąjungos rinką padidinti. Šiuo atžvilgiu primenama, kad pradinio tyrimo tiriamuoju laikotarpiu, t. y. prieš nustatant antidempingo muitus, importo iš Indijos rinkos dalis buvo didelė ir siekė [17–19] %.

6.3.   Išvada dėl žalos tęsimosi ir (arba) pasikartojimo tikimybės

Išvada dėl žalos tęsimosi ir (arba) pasikartojimo tikimybės

| (173) | Tuo pagrindu, atsižvelgiant į ankstesnę ir dabartinę Sąjungos pramonės patiriamą žalą, labai tikėtina, kad nenustačius priemonių gerokai padidėtų importas iš Indijos žalinga dempingo kaina ir Sąjungos gamintojai patirtų dar didesnių nuostolių. Todėl Komisija padarė išvadą, kad, jei būtų leista nebetaikyti priemonių, yra labai didelė tikimybė, kad labai padidėtų importas iš Indijos žalinga dempingo kaina ir tęstųsi materialinė žala. |
| --- | --- |

(173)

Tuo pagrindu, atsižvelgiant į ankstesnę ir dabartinę Sąjungos pramonės patiriamą žalą, labai tikėtina, kad nenustačius priemonių gerokai padidėtų importas iš Indijos žalinga dempingo kaina ir Sąjungos gamintojai patirtų dar didesnių nuostolių. Todėl Komisija padarė išvadą, kad, jei būtų leista nebetaikyti priemonių, yra labai didelė tikimybė, kad labai padidėtų importas iš Indijos žalinga dempingo kaina ir tęstųsi materialinė žala.

7.   SĄJUNGOS INTERESAI

SĄJUNGOS INTERESAI

| (174) | Pagal pagrindinio reglamento 21 straipsnį Komisija nagrinėjo, ar toliau taikant galiojančias antidempingo priemones nebūtų prieštaraujama visos Sąjungos interesams. Sąjungos interesai nustatyti remiantis visų su nagrinėjamuoju produktu susijusių interesų, įskaitant Sąjungos pramonės, importuotojų, naudotojų ir viešosios politikos interesų, vertinimu, kaip nustatyta Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2009/125/EB (23) (Ekologinio projektavimo direktyva) ir su konkrečiais produktais susijusiuose reglamentuose. Pagal pagrindinio reglamento 21 straipsnio 1 dalies trečią sakinį atskirai nagrinėtas poreikis apsaugoti pramonę nuo neigiamo žalingo dempingo poveikio. |
| --- | --- |

(174)

Pagal pagrindinio reglamento 21 straipsnį Komisija nagrinėjo, ar toliau taikant galiojančias antidempingo priemones nebūtų prieštaraujama visos Sąjungos interesams. Sąjungos interesai nustatyti remiantis visų su nagrinėjamuoju produktu susijusių interesų, įskaitant Sąjungos pramonės, importuotojų, naudotojų ir viešosios politikos interesų, vertinimu, kaip nustatyta Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2009/125/EB (23) (Ekologinio projektavimo direktyva) ir su konkrečiais produktais susijusiuose reglamentuose. Pagal pagrindinio reglamento 21 straipsnio 1 dalies trečią sakinį atskirai nagrinėtas poreikis apsaugoti pramonę nuo neigiamo žalingo dempingo poveikio.

23

| (175) | Visoms suinteresuotosioms šalims buvo suteikta galimybė reikšti savo nuomonę pagal pagrindinio reglamento 21 straipsnio 2 dalį. |
| --- | --- |

(175)

Visoms suinteresuotosioms šalims buvo suteikta galimybė reikšti savo nuomonę pagal pagrindinio reglamento 21 straipsnio 2 dalį.

7.1.   Sąjungos pramonės interesai

Sąjungos pramonės interesai

| (176) | Sąjungos pramonė yra įsikūrusi trijose valstybėse narėse (Prancūzijoje, Vokietijoje ir Ispanijoje), joje tiesiogiai dirba daugiau nei 2 200 su nagrinėjamuoju produktu susijusių darbuotojų. |
| --- | --- |

(176)

Sąjungos pramonė yra įsikūrusi trijose valstybėse narėse (Prancūzijoje, Vokietijoje ir Ispanijoje), joje tiesiogiai dirba daugiau nei 2 200 su nagrinėjamuoju produktu susijusių darbuotojų.

| (177) | Galiojančios antidempingo priemonės neužkirto kelio importui iš Indijos dempingo kaina patekti į Sąjungos rinką ir Sąjungos pramonei peržiūros tiriamuoju laikotarpiu buvo daryta materialinė žala. |
| --- | --- |

(177)

Galiojančios antidempingo priemonės neužkirto kelio importui iš Indijos dempingo kaina patekti į Sąjungos rinką ir Sąjungos pramonei peržiūros tiriamuoju laikotarpiu buvo daryta materialinė žala.

| (178) | Tuo remdamasi Komisija nustatė, jog yra didelė tikimybė, kad žala, kurią darė importas iš šios šalies, tęstųsi, jei priemonės nustotų galioti. Didelės apimties importas iš Indijos dempingo kaina toliau darytų žalą Sąjungos pramonei. |
| --- | --- |

(178)

Tuo remdamasi Komisija nustatė, jog yra didelė tikimybė, kad žala, kurią darė importas iš šios šalies, tęstųsi, jei priemonės nustotų galioti. Didelės apimties importas iš Indijos dempingo kaina toliau darytų žalą Sąjungos pramonei.

| (179) | Po galutinio faktų atskleidimo „Tata Metaliks Limited“ tvirtino, kad Sąjungos pramonė buvo saugoma daugiau kaip šešerius metus ir užima 85 % rinkos dalį. Todėl nepanašu, kad panaikinus galiojančias priemones Sąjungos pramonei būtų padarytas poveikis. Jei Sąjungos pramonei bus daromas poveikis, ji gali prašyti Komisijos pradėti naują tyrimą. |
| --- | --- |

(179)

Po galutinio faktų atskleidimo „Tata Metaliks Limited“ tvirtino, kad Sąjungos pramonė buvo saugoma daugiau kaip šešerius metus ir užima 85 % rinkos dalį. Todėl nepanašu, kad panaikinus galiojančias priemones Sąjungos pramonei būtų padarytas poveikis. Jei Sąjungos pramonei bus daromas poveikis, ji gali prašyti Komisijos pradėti naują tyrimą.

| (180) | Priešingai nei tvirtino suinteresuotoji šalis, Komisija, remdamasi visų susijusių žalos rodiklių, įskaitant Sąjungos pramonės rinkos dalies raidą, analize, nustatė, kad Sąjungos pramonei vis dar daroma materialinė žala dėl importo iš Indijos dempingo kaina. Komisija padarė išvadą, kad žala veikiausiai tęstųsi ir didėtų, jei būtų leista nebetaikyti priemonių. Taigi šis tvirtinimas buvo atmestas. |
| --- | --- |

(180)

Priešingai nei tvirtino suinteresuotoji šalis, Komisija, remdamasi visų susijusių žalos rodiklių, įskaitant Sąjungos pramonės rinkos dalies raidą, analize, nustatė, kad Sąjungos pramonei vis dar daroma materialinė žala dėl importo iš Indijos dempingo kaina. Komisija padarė išvadą, kad žala veikiausiai tęstųsi ir didėtų, jei būtų leista nebetaikyti priemonių. Taigi šis tvirtinimas buvo atmestas.

| (181) | Todėl Komisija padarė išvadą, kad tolesnis antidempingo priemonių taikymas Indijai neprieštarautų Sąjungos pramonės interesams. |
| --- | --- |

(181)

Todėl Komisija padarė išvadą, kad tolesnis antidempingo priemonių taikymas Indijai neprieštarautų Sąjungos pramonės interesams.

7.2.   Nesusijusių importuotojų, prekiautojų ir naudotojų interesai

Nesusijusių importuotojų, prekiautojų ir naudotojų interesai

| (182) | Komisija susisiekė su visais žinomais nesusijusiais importuotojais, prekiautojais ir naudotojais. Nė vienas iš jų neatsakė į Komisijos klausimyną. |
| --- | --- |

(182)

Komisija susisiekė su visais žinomais nesusijusiais importuotojais, prekiautojais ir naudotojais. Nė vienas iš jų neatsakė į Komisijos klausimyną.

| (183) | Komisija negavo jokių pastabų, kad tolesnis priemonių taikymas darytų didelį neigiamą poveikį importuotojams ir naudotojams, kuris būtų didesnis už teigiamą priemonių poveikį Sąjungos pramonei. |
| --- | --- |

(183)

Komisija negavo jokių pastabų, kad tolesnis priemonių taikymas darytų didelį neigiamą poveikį importuotojams ir naudotojams, kuris būtų didesnis už teigiamą priemonių poveikį Sąjungos pramonei.

7.3.   Išvada dėl Sąjungos interesų

Išvada dėl Sąjungos interesų

| (184) | Remdamasi tuo, kas išdėstyta, Komisija padarė išvadą, kad nėra jokių įtikinamų priežasčių manyti, kad tolesnis galiojančių priemonių taikymas importuojamam Indijos kilmės nagrinėjamajam produktui prieštarautų Sąjungos interesams. |
| --- | --- |

(184)

Remdamasi tuo, kas išdėstyta, Komisija padarė išvadą, kad nėra jokių įtikinamų priežasčių manyti, kad tolesnis galiojančių priemonių taikymas importuojamam Indijos kilmės nagrinėjamajam produktui prieštarautų Sąjungos interesams.

8.   ANTIDEMPINGO PRIEMONĖS

ANTIDEMPINGO PRIEMONĖS

| (185) | Remiantis Komisijos padarytomis išvadomis dėl dempingo bei žalos tęsimosi tikimybės ir Sąjungos interesų, antidempingo priemonės importuojamiems Indijos kilmės kaliojo ketaus vamzdžiams ir vamzdeliams turėtų būti taikomos toliau. |
| --- | --- |

(185)

Remiantis Komisijos padarytomis išvadomis dėl dempingo bei žalos tęsimosi tikimybės ir Sąjungos interesų, antidempingo priemonės importuojamiems Indijos kilmės kaliojo ketaus vamzdžiams ir vamzdeliams turėtų būti taikomos toliau.

| (186) | Po faktų atskleidimo „Tata Metaliks Limited“ teigė, kad tolesnis priemonių taikymas turėtų būti laikomas išimtimi, o ne norma. Bendrovė visų pirma nurodė pagrindinio antidempingo reglamento 11 straipsnio 1 dalį, kurioje teigiama, kad antidempingo priemonė galioja tik tokį laiką, kiek tai reikalinga, ir baigia galioti praėjus penkeriems metams nuo jos nustatymo. Kadangi muitų taikymas buvo pratęstas, kol bus atlikta ši peržiūra, bendrovė teigė, kad tuo metu, kai ši peržiūra veikiausiai bus baigta, muitai jau galiotų daugiau nei septynerius metus. Dėl šios priežasties ji paprašė Komisijos nutraukti tyrimą. |
| --- | --- |

(186)

Po faktų atskleidimo „Tata Metaliks Limited“ teigė, kad tolesnis priemonių taikymas turėtų būti laikomas išimtimi, o ne norma. Bendrovė visų pirma nurodė pagrindinio antidempingo reglamento 11 straipsnio 1 dalį, kurioje teigiama, kad antidempingo priemonė galioja tik tokį laiką, kiek tai reikalinga, ir baigia galioti praėjus penkeriems metams nuo jos nustatymo. Kadangi muitų taikymas buvo pratęstas, kol bus atlikta ši peržiūra, bendrovė teigė, kad tuo metu, kai ši peržiūra veikiausiai bus baigta, muitai jau galiotų daugiau nei septynerius metus. Dėl šios priežasties ji paprašė Komisijos nutraukti tyrimą.

| (187) | Komisija priminė, kad pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalį „galutinė antidempingo priemonė baigia galioti praėjus penkeriems metams nuo jos nustatymo arba penkeriems metams nuo paskutinės dempingą ir jo žalą nagrinėjusios peržiūros užbaigimo dienos, jeigu peržiūros metu nebuvo nustatyta, kad priemonei baigus galioti bus labai tikėtina, jog dempingas ir žala tęsis arba pasikartos“. Sprendimas toliau taikyti priemones grindžiamas išsamiu visų faktų, nustatytų atliekant priemonių galiojimo termino peržiūros tyrimą pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalį, vertinimu. Todėl tolesnis priemonių taikymas nebuvo nei automatinis, nei laikytas norma. Todėl Komisija atmetė tvirtinimą, kad priemonės turėtų būti panaikintos. |
| --- | --- |

(187)

Komisija priminė, kad pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalį „galutinė antidempingo priemonė baigia galioti praėjus penkeriems metams nuo jos nustatymo arba penkeriems metams nuo paskutinės dempingą ir jo žalą nagrinėjusios peržiūros užbaigimo dienos, jeigu peržiūros metu nebuvo nustatyta, kad priemonei baigus galioti bus labai tikėtina, jog dempingas ir žala tęsis arba pasikartos“. Sprendimas toliau taikyti priemones grindžiamas išsamiu visų faktų, nustatytų atliekant priemonių galiojimo termino peržiūros tyrimą pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalį, vertinimu. Todėl tolesnis priemonių taikymas nebuvo nei automatinis, nei laikytas norma. Todėl Komisija atmetė tvirtinimą, kad priemonės turėtų būti panaikintos.

jeigu peržiūros metu nebuvo nustatyta, kad priemonei baigus galioti bus labai tikėtina, jog dempingas ir žala tęsis arba pasikartos

| (188) | Siekiant sumažinti priemonių vengimo riziką, kylančią dėl didelių muitų normų skirtumų, reikia specialių priemonių, kad būtų užtikrintas individualių antidempingo muitų taikymas. Bendrovės, kurioms nustatyti individualūs antidempingo muitai, valstybių narių muitinėms privalo pateikti galiojančią komercinę sąskaitą faktūrą. Ši sąskaita faktūra turi atitikti šio reglamento 1 straipsnio 3 dalyje nustatytus reikalavimus. Be tokios sąskaitos faktūros importuojamiems produktams turėtų būti taikomas visoms kitoms bendrovėms galiojantis antidempingo muitas. |
| --- | --- |

(188)

Siekiant sumažinti priemonių vengimo riziką, kylančią dėl didelių muitų normų skirtumų, reikia specialių priemonių, kad būtų užtikrintas individualių antidempingo muitų taikymas. Bendrovės, kurioms nustatyti individualūs antidempingo muitai, valstybių narių muitinėms privalo pateikti galiojančią komercinę sąskaitą faktūrą. Ši sąskaita faktūra turi atitikti šio reglamento 1 straipsnio 3 dalyje nustatytus reikalavimus. Be tokios sąskaitos faktūros importuojamiems produktams turėtų būti taikomas visoms kitoms bendrovėms galiojantis antidempingo muitas.

| (189) | Nors tokią sąskaitą faktūrą būtina pateikti valstybių narių muitinėms, kad jos importuojamiems produktams pritaikytų individualias antidempingo muito normas, ji nėra vienintelis elementas, į kurį muitinės turėtų atsižvelgti. Iš tikrųjų, net jeigu valstybių narių muitinės gauna šią sąskaitą faktūrą, atitinkančią visus šio reglamento 1 straipsnio 3 dalyje nustatytus reikalavimus, jos vis tiek privalo atlikti įprastas patikras ir, kaip visais kitais atvejais, gali reikalauti papildomų dokumentų (vežimo dokumentų ir kt.), kad patikrintų deklaracijos duomenų tikslumą ir užtikrintų, kad tolesnis mažesnės muito normos taikymas būtų pagrįstas ir atitiktų muitų teisės reikalavimus. |
| --- | --- |

(189)

Nors tokią sąskaitą faktūrą būtina pateikti valstybių narių muitinėms, kad jos importuojamiems produktams pritaikytų individualias antidempingo muito normas, ji nėra vienintelis elementas, į kurį muitinės turėtų atsižvelgti. Iš tikrųjų, net jeigu valstybių narių muitinės gauna šią sąskaitą faktūrą, atitinkančią visus šio reglamento 1 straipsnio 3 dalyje nustatytus reikalavimus, jos vis tiek privalo atlikti įprastas patikras ir, kaip visais kitais atvejais, gali reikalauti papildomų dokumentų (vežimo dokumentų ir kt.), kad patikrintų deklaracijos duomenų tikslumą ir užtikrintų, kad tolesnis mažesnės muito normos taikymas būtų pagrįstas ir atitiktų muitų teisės reikalavimus.

| (190) | Jeigu nustačius susijusias priemones labai padidėtų vienos iš bendrovių, kurioms taikomos mažesnės individualios muito normos, eksporto apimtis, tokį padidėjimą būtų galima laikyti prekybos pobūdžio pasikeitimu dėl nustatytų priemonių, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 13 straipsnio 1 dalyje. Tokiomis aplinkybėmis, jeigu tenkinamos sąlygos, gali būti inicijuojamas vengimo tyrimas. Atliekant šį tyrimą galima, be kita ko, išnagrinėti, ar reikia panaikinti individualią (-ias) muito normą (-as) ir atitinkamai nustatyti muitą visos šalies mastu. |
| --- | --- |

(190)

Jeigu nustačius susijusias priemones labai padidėtų vienos iš bendrovių, kurioms taikomos mažesnės individualios muito normos, eksporto apimtis, tokį padidėjimą būtų galima laikyti prekybos pobūdžio pasikeitimu dėl nustatytų priemonių, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 13 straipsnio 1 dalyje. Tokiomis aplinkybėmis, jeigu tenkinamos sąlygos, gali būti inicijuojamas vengimo tyrimas. Atliekant šį tyrimą galima, be kita ko, išnagrinėti, ar reikia panaikinti individualią (-ias) muito normą (-as) ir atitinkamai nustatyti muitą visos šalies mastu.

| (191) | Šiame reglamente nurodytos individualios antidempingo muito normos bendrovėms taikomos tik nurodytų juridinių asmenų pagamintam importuojamam Indijos kilmės nagrinėjamajam produktui. Importuojamam nagrinėjamajam produktui, pagamintam bet kurios kitos bendrovės, kuri konkrečiai nepaminėta šio reglamento rezoliucinėje dalyje, įskaitant subjektus, susijusius su konkrečiai paminėtomis bendrovėmis, turėtų būti taikoma visoms kitoms bendrovėms nustatyta muito norma. Tokioms bendrovėms neturėtų būti taikomos jokios konkrečioms bendrovėms taikomos individualios antidempingo muito normos. |
| --- | --- |

(191)

Šiame reglamente nurodytos individualios antidempingo muito normos bendrovėms taikomos tik nurodytų juridinių asmenų pagamintam importuojamam Indijos kilmės nagrinėjamajam produktui. Importuojamam nagrinėjamajam produktui, pagamintam bet kurios kitos bendrovės, kuri konkrečiai nepaminėta šio reglamento rezoliucinėje dalyje, įskaitant subjektus, susijusius su konkrečiai paminėtomis bendrovėmis, turėtų būti taikoma visoms kitoms bendrovėms nustatyta muito norma. Tokioms bendrovėms neturėtų būti taikomos jokios konkrečioms bendrovėms taikomos individualios antidempingo muito normos.

| (192) | Po faktų atskleidimo „Tata Metaliks Limited“ paprašė Komisijos jai priskirti individualų dempingo skirtumą. Priešingu atveju, jos nuomone, Komisija, atsižvelgdama į bendrovės bendradarbiavimą su Komisija atliekant šį priemonių galiojimo termino peržiūros tyrimą, turėtų bent svarstyti galimybę jai taikyti per pradinį tyrimą kitiems bendradarbiaujantiems Indijos nagrinėjamojo produkto gamintojams nustatytas individualias antidempingo normas. |
| --- | --- |

(192)

Po faktų atskleidimo „Tata Metaliks Limited“ paprašė Komisijos jai priskirti individualų dempingo skirtumą. Priešingu atveju, jos nuomone, Komisija, atsižvelgdama į bendrovės bendradarbiavimą su Komisija atliekant šį priemonių galiojimo termino peržiūros tyrimą, turėtų bent svarstyti galimybę jai taikyti per pradinį tyrimą kitiems bendradarbiaujantiems Indijos nagrinėjamojo produkto gamintojams nustatytas individualias antidempingo normas.

| (193) | Komisija priminė, kad priemonių galiojimo termino peržiūros tyrimo pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalį tikslas yra tik nustatyti, ar galiojančios priemonės vis dar reikalingos. Atliekant šios rūšies peržiūros tyrimą negalima nustatyti individualių muito normų bendrovėms, kurios nebendradarbiavo atliekant pradinį tyrimą. Individuali antidempingo muito norma gali būti nustatyta tik atlikus peržiūros tyrimą pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 3 arba 4 dalį. Todėl šis prašymas buvo atmestas. |
| --- | --- |

(193)

Komisija priminė, kad priemonių galiojimo termino peržiūros tyrimo pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalį tikslas yra tik nustatyti, ar galiojančios priemonės vis dar reikalingos. Atliekant šios rūšies peržiūros tyrimą negalima nustatyti individualių muito normų bendrovėms, kurios nebendradarbiavo atliekant pradinį tyrimą. Individuali antidempingo muito norma gali būti nustatyta tik atlikus peržiūros tyrimą pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 3 arba 4 dalį. Todėl šis prašymas buvo atmestas.

| (194) | Pasikeitus pavadinimui bendrovė gali prašyti taikyti šias individualias antidempingo muito normas. Prašymas turi būti teikiamas Komisijai (24). Prašyme turi būti pateikta visa susijusi informacija, leidžianti įrodyti, kad pakeitimas nedaro poveikio bendrovės teisei pasinaudoti jai taikoma muito norma. Jei bendrovės pavadinimo pakeitimas nedaro poveikio jos teisei naudotis jai taikoma muito norma, reglamentas dėl pavadinimo pakeitimo bus paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje. |
| --- | --- |

(194)

Pasikeitus pavadinimui bendrovė gali prašyti taikyti šias individualias antidempingo muito normas. Prašymas turi būti teikiamas Komisijai (24). Prašyme turi būti pateikta visa susijusi informacija, leidžianti įrodyti, kad pakeitimas nedaro poveikio bendrovės teisei pasinaudoti jai taikoma muito norma. Jei bendrovės pavadinimo pakeitimas nedaro poveikio jos teisei naudotis jai taikoma muito norma, reglamentas dėl pavadinimo pakeitimo bus paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

24

Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje

| (195) | Atsižvelgiant į Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES, Euratomas) 2018/1046 (25) 109 straipsnį, jei suma turi būti kompensuojama remiantis Europos Sąjungos Teisingumo Teismo sprendimu, mokėtinų delspinigių norma yra Europos Centrinio Banko savo pagrindinėms refinansavimo operacijoms taikoma norma, paskelbta Europos Sąjungos oficialiojo leidinio C serijoje ir galiojusi kiekvieno mėnesio pirmą kalendorinę dieną. |
| --- | --- |

(195)

Atsižvelgiant į Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES, Euratomas) 2018/1046 (25) 109 straipsnį, jei suma turi būti kompensuojama remiantis Europos Sąjungos Teisingumo Teismo sprendimu, mokėtinų delspinigių norma yra Europos Centrinio Banko savo pagrindinėms refinansavimo operacijoms taikoma norma, paskelbta Europos Sąjungos oficialiojo leidinio C serijoje ir galiojusi kiekvieno mėnesio pirmą kalendorinę dieną.

25

Europos Sąjungos oficialiojo leidinio

| (196) | Šiame reglamente nustatytos priemonės atitinka pagal Reglamento (ES) 2016/1036 15 straipsnio 1 dalį įsteigto komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(196)

Šiame reglamente nustatytos priemonės atitinka pagal Reglamento (ES) 2016/1036 15 straipsnio 1 dalį įsteigto komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

1.   Importuojamiems Indijos kilmės kaliojo ketaus (dar vadinamo ketumi su rutuliniu grafitu) vamzdžiams ir vamzdeliams, išskyrus kaliojo ketaus vamzdžius ir vamzdelius be vidinės ir išorinės dangos (toliau – nedengti vamzdžiai), kurių KN kodai šiuo metu yra ex 7303 00 10 (TARIC kodas 7303001010) ir ex 7303 00 90 (TARIC kodas 7303009010), nustatomas galutinis antidempingo muitas.

2.   Galutinio antidempingo muito normos, taikomos 1 dalyje aprašyto produkto, kurį pagamino toliau nurodytos bendrovės, neto kainai Sąjungos pasienyje prieš sumokant muitą, yra tokios:

| Bendrovė | Galutinis antidempingo muitas | Papildomas TARIC kodas |
| --- | --- | --- |
| Jindal Saw Limited | 3  % | C054 |
| Electrosteel Castings Ltd | 0  % | C055 |
| Visos kitos bendrovės | 14,1  % | C999 |

Bendrovė

Galutinis antidempingo muitas

Papildomas TARIC kodas

Jindal Saw Limited

3  %

C054

Electrosteel Castings Ltd

0  %

C055

Visos kitos bendrovės

14,1  %

C999

3.   2 dalyje nurodytoms bendrovėms nustatytos individualios antidempingo muito normos taikomos, jeigu valstybių narių muitinėms pateikiama galiojanti komercinė sąskaita faktūra, kurioje pateikiama deklaracija su nurodyta data ir pasirašyta tą sąskaitą faktūrą išdavusio subjekto atstovo, kurio nurodomas vardas, pavardė ir pareigos:
  „Aš, toliau pasirašęs (-iusi), patvirtinu, kad (kiekis) šioje sąskaitoje faktūroje nurodytų kaliojo ketaus (dar vadinamo ketumi su rutuliniu grafitu) vamzdžių ir vamzdelių, parduodamų eksportuoti į Europos Sąjungą, Indijoje pagamino (bendrovės pavadinimas ir adresas) (papildomas TARIC kodas). Patvirtinu, kad šioje sąskaitoje faktūroje pateikta informacija yra išsami ir teisinga.“
  Jeigu tokia sąskaita faktūra nepateikiama, taikomas visoms kitoms bendrovėms nustatytas muitas.

4.   Jeigu nenurodyta kitaip, taikomos galiojančios muitus reglamentuojančios nuostatos.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2022 m. birželio 15 d.

Komisijos vardu

Pirmininkė

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  OL L 176, 2016 6 30, p. 21.

1

(2)  
  2016 m. kovo 17 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2016/388, kuriuo nustatomas galutinis antidempingo muitas importuojamiems Indijos kilmės kaliojo ketaus (dar vadinamo ketumi su rutuliniu grafitu) vamzdžiams ir vamzdeliams (OL L 73, 2016 3 18, p. 53).

2

(3)  
  2016 m. kovo 17 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2016/387, kuriuo nustatomas galutinis kompensacinis muitas importuojamiems Indijos kilmės kaliojo ketaus (dar vadinamo ketumi su rutuliniu grafitu) vamzdžiams ir vamzdeliams (OL L 73, 2016 3 18, p. 1).

3

(4)  
  2019 m. balandžio 10 d. Bendrojo Teismo sprendimas Jindal Saw Ltd ir Jindal Saw Italia SpA prieš Europos Komisiją, T-301/16, ECLI:EU:T:2019:234 ir T-300/16, ECLI:EU:T:2019:235.

4

Jindal Saw Ltd ir Jindal Saw Italia SpA prieš Europos Komisiją

(5)  
  2020 m. balandžio 15 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2020/526, kuriuo, atsižvelgiant į Bendrojo Teismo sprendimą byloje T-300/16, importuojamiems Indijos kilmės kaliojo ketaus (dar vadinamo ketumi su rutuliniu grafitu) vamzdžiams ir vamzdeliams, pagamintiems bendrovės „Jindal Saw Limited“, vėl nustatomas galutinis kompensacinis muitas (OL L 118, 2020 4 16, p. 1).

5

(6)  
  2020 m. balandžio 15 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2020/527, kuriuo, atsižvelgiant į Bendrojo Teismo sprendimą byloje T-301/16, importuojamiems Indijos kilmės kaliojo ketaus (dar vadinamo ketumi su rutuliniu grafitu) vamzdžiams ir vamzdeliams, pagamintiems bendrovės „Jindal Saw Limited“, vėl nustatomas galutinis antidempingo muitas (OL L 118, 2020 4 16, p. 14).

6

(7)  Pranešimas apie artėjančią tam tikrų antidempingo priemonių galiojimo pabaigą (OL C 210, 2020 6 24, p. 29).

7

(8)  Pranešimas apie antidempingo priemonių, taikomų importuojamiems Indijos kilmės kaliojo ketaus vamzdžiams ir vamzdeliams, galiojimo termino peržiūros inicijavimą (OL C 90, 2021 3 17, p. 19).

8

(9)  Pranešimas apie antisubsidinių priemonių, taikomų importuojamiems Indijos kilmės kaliojo ketaus vamzdžiams ir vamzdeliams, galiojimo termino peržiūros inicijavimą (OL C 90, 2021 3 17, p. 8).

9

(10)  https://trade.ec.europa.eu/tdi/case_details.cfm?ref=ong&id=2521&sta=1&en=20&page=1&c_order=date&c_order_dir=Down.

10

(11)  Pranešimas dėl COVID-19 protrūkio poveikio antidempingo ir antisubsidijų tyrimams (OL C 86, 2020 3 16, p. 6).

11

(12)  
  OL C 210, 2020 6 24, p. 29.

12

(13)  
  2020 m. rugsėjo 25 d. Komisijos įgyvendinimo reglamento (ES) 2020/1336, kuriuo tam tikriems importuojamiems Kinijos Liaudies Respublikos kilmės polivinilo alkoholiams nustatomi galutiniai antidempingo muitai (OL L 315, 2020 9 29, p. 1), 442 ir 460–471 konstatuojamosios dalys.

13

(14)  
  2013 m. spalio 1 d. – 2014 m. rugsėjo 30 d.

14

(15)  Pradinio tyrimo duomenys dėl konfidencialumo buvo pateikti nurodant intervalus arba indeksus.

15

(16)  Per PTL eksportuotas kiekis sudarė mažiau nei [< 1 %] nagrinėjamojo produkto apyvartos.

16

(17)  https://www.tatametaliks.com/tata-metalik-ir-20-21/focus-on-downstream.html#:~:text = Tata%20Metaliks%20had%20foreseen%20the,in%20H1 %20FY%202022 %2D23

17

(18)  Apie ketinimą investuoti į pajėgumų didinimą viešai paskelbė Indijos pagrindiniai nagrinėjamojo produkto gamintojai, kaip antai „Vedanda“.

18

(19)  Prašymo atlikti peržiūrą 17 priedas.

19

(20)  Prašymo atlikti peržiūrą 17 priedas.

20

(21)  Prašymo atlikti peržiūrą 5.1.6 skirsnis.

21

(22)  
  „United States – Sunset reviews of Anti-dumping Measures on Oil Country Tubular Goods From Argentina“ (WT/DS/268/AB/R).

22

(23)  
  2009 m. spalio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/125/EB, nustatanti ekologinio projektavimo reikalavimų su energija susijusiems gaminiams nustatymo sistemą (OL L 285, 2009 10 31, p. 10). Ekologinio projektavimo direktyva įgyvendinama konkretiems produktams skirtais reglamentais, kurie tiesiogiai taikomi visose Sąjungos šalyse. Ekologinio projektavimo reglamente nustatyti nauji ekologinio projektavimo reikalavimai mažos, vidutinės ir didelės galios transformatoriams. 1 lygio Ekologinio projektavimo reglamentas įsigaliojo 2015 m. liepos 1 d., o 2 lygio – 2021 m. liepos 1 d. 2 lygio reikalavimai yra griežtesni nei 1 lygio reikalavimai. Nors per tokį trumpą laikotarpį nuo 2 lygio įsigaliojimo dar negalima įvertinti viso poveikio, apskritai manoma, kad pagal šiuos 2 lygio reikalavimus reikės aukščiausios kokybės OGEP, kad transformatoriai būtų projektuojami ir gaminami ekonomiškai efektyviai ir neviršijant privalomų erdvės apribojimų.

23

(24)  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, Rue de la Loi 170, 1040 Brussels, Belgium.

24

(25)  
  2018 m. liepos 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES, Euratomas) 2018/1046 dėl Sąjungos bendrajam biudžetui taikomų finansinių taisyklių, kuriuo iš dalies keičiami reglamentai (ES) Nr. 1296/2013, (ES) Nr. 1301/2013, (ES) Nr. 1303/2013, (ES) Nr. 1304/2013, (ES) Nr. 1309/2013, (ES) Nr. 1316/2013, (ES) Nr. 223/2014, (ES) Nr. 283/2014 ir Sprendimas Nr. 541/2014/ES, bei panaikinamas Reglamentas (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 (OL L 193, 2018 7 30, p. 1).

25

---

| 2022 6 16 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 161/28 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 6 16

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 161/28

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) 2022/927

2022 m. birželio 15 d.

kuriuo, pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2016/1037 18 straipsnį atlikus priemonių galiojimo termino peržiūrą, importuojamiems Indijos kilmės kaliojo ketaus (dar vadinamo ketumi su rutuliniu grafitu) vamzdžiams ir vamzdeliams nustatomas galutinis kompensacinis muitas

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2016 m. birželio 8 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2016/1037 dėl apsaugos nuo subsidijuoto importo iš Europos Sąjungos narėmis nesančių valstybių (1) (toliau – pagrindinis reglamentas), ypač į jo 18 straipsnį,

kadangi:

1.   PROCEDŪRA

PROCEDŪRA

1.1.   Ankstesni tyrimai ir galiojančios priemonės

Ankstesni tyrimai ir galiojančios priemonės

| (1) | Įgyvendinimo reglamentu (ES) 2016/387 (2) (toliau – pradinis reglamentas) Europos Komisija (toliau – Komisija) importuojamiems Indijos kilmės kaliojo ketaus (dar vadinamo ketumi su rutuliniu grafitu) vamzdžiams ir vamzdeliams nustatė kompensacinį muitą (toliau – pradinės priemonės). Tyrimas, po kurio buvo nustatytos pradinės priemonės, toliau vadinamas pradiniu tyrimu. |
| --- | --- |

(1)

Įgyvendinimo reglamentu (ES) 2016/387 (2) (toliau – pradinis reglamentas) Europos Komisija (toliau – Komisija) importuojamiems Indijos kilmės kaliojo ketaus (dar vadinamo ketumi su rutuliniu grafitu) vamzdžiams ir vamzdeliams nustatė kompensacinį muitą (toliau – pradinės priemonės). Tyrimas, po kurio buvo nustatytos pradinės priemonės, toliau vadinamas pradiniu tyrimu.

2

| (2) | Bendrovei „Jindal Saw Limited“ nustatytas 8,7 %, o bendrovei „Electrosteel Castings Ltd“ ir visoms kitoms bendrovėms – 9 % kompensacinis muitas. |
| --- | --- |

(2)

Bendrovei „Jindal Saw Limited“ nustatytas 8,7 %, o bendrovei „Electrosteel Castings Ltd“ ir visoms kitoms bendrovėms – 9 % kompensacinis muitas.

| (3) | Įgyvendinimo reglamentu (ES) 2016/388 (3) Komisija tam pačiam produktui taip pat nustatė galutinį antidempingo muitą. Bendrovei „Electrosteel Castings Ltd“ nustatytas 0 %, o bendrovei „Jindal Saw Limited“ ir visoms kitoms bendrovėms – 14,1 % antidempingo muitas. |
| --- | --- |

(3)

Įgyvendinimo reglamentu (ES) 2016/388 (3) Komisija tam pačiam produktui taip pat nustatė galutinį antidempingo muitą. Bendrovei „Electrosteel Castings Ltd“ nustatytas 0 %, o bendrovei „Jindal Saw Limited“ ir visoms kitoms bendrovėms – 14,1 % antidempingo muitas.

3

| (4) | Atsižvelgdama į Bendrojo Teismo sprendimus T-300/16 ir T-301/16 (4) Komisija ištaisė klaidas, kurias nustatė Bendrasis Teismas, padarytas apskaičiuojant „Jindal Saw Limited“ antidempingo ir kompensacinį muitus. Įgyvendinimo reglamentais (ES) 2020/526 (5) ir (ES) 2020/527 (6) Komisija „Jindal Saw Limited“ vėl nustatė naują galutinį 3 % antidempingo muitą ir naują galutinį 6 % kompensacinį muitą. |
| --- | --- |

(4)

Atsižvelgdama į Bendrojo Teismo sprendimus T-300/16 ir T-301/16 (4) Komisija ištaisė klaidas, kurias nustatė Bendrasis Teismas, padarytas apskaičiuojant „Jindal Saw Limited“ antidempingo ir kompensacinį muitus. Įgyvendinimo reglamentais (ES) 2020/526 (5) ir (ES) 2020/527 (6) Komisija „Jindal Saw Limited“ vėl nustatė naują galutinį 3 % antidempingo muitą ir naują galutinį 6 % kompensacinį muitą.

4

5

6

| (5) | Šiuo metu bendrovei „Jindal Saw Limited“ galioja 6 %, o bendrovei „Electrosteel Castings Ltd“ ir visoms kitoms bendrovėms – 9 % kompensacinis muitas. Šiuo metu bendrovei „Electrosteel Castings Ltd“ galioja 0 %, bendrovei „Jindal Saw Limited“ 3 %, o visoms kitoms bendrovėms – 14,1 % antidempingo muitas. |
| --- | --- |

(5)

Šiuo metu bendrovei „Jindal Saw Limited“ galioja 6 %, o bendrovei „Electrosteel Castings Ltd“ ir visoms kitoms bendrovėms – 9 % kompensacinis muitas. Šiuo metu bendrovei „Electrosteel Castings Ltd“ galioja 0 %, bendrovei „Jindal Saw Limited“ 3 %, o visoms kitoms bendrovėms – 14,1 % antidempingo muitas.

1.2.   Prašymas atlikti priemonių galiojimo termino peržiūrą

Prašymas atlikti priemonių galiojimo termino peržiūrą

| (6) | Paskelbus pranešimą apie artėjančią priemonių galiojimo pabaigą (7), Europos Komisija gavo prašymą atlikti peržiūrą pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnį. |
| --- | --- |

(6)

Paskelbus pranešimą apie artėjančią priemonių galiojimo pabaigą (7), Europos Komisija gavo prašymą atlikti peržiūrą pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnį.

7

| (7) | Prašymą atlikti priemonių galiojimo termino peržiūrą Sąjungos gamintojų, kurie pagamina daugiau nei 50 % visų kaliojo ketaus vamzdžių ir vamzdelių, vardu 2020 m. gruodžio 21 d. pateikė „Saint-Gobain PAM“, „Saint-Gobain PAM Deutschland GmbH“ ir „Saint-Gobain PAM España S.A.“ (toliau – pareiškėjai). Prašymas atlikti peržiūrą grindžiamas tuo, kad pasibaigus priemonių galiojimui subsidijavimas ir Sąjungos pramonei daroma žala veikiausiai tęstųsi ar pasikartotų. |
| --- | --- |

(7)

Prašymą atlikti priemonių galiojimo termino peržiūrą Sąjungos gamintojų, kurie pagamina daugiau nei 50 % visų kaliojo ketaus vamzdžių ir vamzdelių, vardu 2020 m. gruodžio 21 d. pateikė „Saint-Gobain PAM“, „Saint-Gobain PAM Deutschland GmbH“ ir „Saint-Gobain PAM España S.A.“ (toliau – pareiškėjai). Prašymas atlikti peržiūrą grindžiamas tuo, kad pasibaigus priemonių galiojimui subsidijavimas ir Sąjungos pramonei daroma žala veikiausiai tęstųsi ar pasikartotų.

| (8) | Pagal pagrindinio reglamento 10 straipsnio 7 dalį, prieš inicijuodama tyrimą, Komisija Indijos Vyriausybei pranešė gavusi tinkamai dokumentais pagrįstą prašymą atlikti peržiūrą. Komisija pakvietė Indijos Vyriausybę konsultuotis, kad būtų išsiaiškinta su prašymo atlikti peržiūrą turiniu susijusi padėtis ir priimtas abi šalis tenkinantis sprendimas. Indijos Vyriausybė šį pasiūlymą priėmė ir 2021 m. kovo 10 d. buvo surengtos konsultacijos. Per konsultacijas priimti abi šalis tenkinančio sprendimo nepavyko. |
| --- | --- |

(8)

Pagal pagrindinio reglamento 10 straipsnio 7 dalį, prieš inicijuodama tyrimą, Komisija Indijos Vyriausybei pranešė gavusi tinkamai dokumentais pagrįstą prašymą atlikti peržiūrą. Komisija pakvietė Indijos Vyriausybę konsultuotis, kad būtų išsiaiškinta su prašymo atlikti peržiūrą turiniu susijusi padėtis ir priimtas abi šalis tenkinantis sprendimas. Indijos Vyriausybė šį pasiūlymą priėmė ir 2021 m. kovo 10 d. buvo surengtos konsultacijos. Per konsultacijas priimti abi šalis tenkinančio sprendimo nepavyko.

1.3.   Priemonių galiojimo termino peržiūros inicijavimas

Priemonių galiojimo termino peržiūros inicijavimas

| (9) | Pasikonsultavusi su komitetu, įsteigtu pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2016/1036 (8) 15 straipsnio 1 dalį ir nustačiusi, kad yra pakankamai įrodymų priemonių galiojimo termino peržiūrai inicijuoti, Komisija, remdamasi pagrindinio reglamento 18 straipsnio 2 dalimi, 2021 m. kovo 17 d. inicijavo priemonių galiojimo termino peržiūrą dėl į Sąjungą importuojamų Indijos (toliau – nagrinėjamoji šalis) kilmės kaliojo ketaus vamzdžių ir vamzdelių. Komisija Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje (9) paskelbė pranešimą apie inicijavimą (toliau – pranešimas apie inicijavimą). |
| --- | --- |

(9)

Pasikonsultavusi su komitetu, įsteigtu pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2016/1036 (8) 15 straipsnio 1 dalį ir nustačiusi, kad yra pakankamai įrodymų priemonių galiojimo termino peržiūrai inicijuoti, Komisija, remdamasi pagrindinio reglamento 18 straipsnio 2 dalimi, 2021 m. kovo 17 d. inicijavo priemonių galiojimo termino peržiūrą dėl į Sąjungą importuojamų Indijos (toliau – nagrinėjamoji šalis) kilmės kaliojo ketaus vamzdžių ir vamzdelių. Komisija Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje (9) paskelbė pranešimą apie inicijavimą (toliau – pranešimas apie inicijavimą).

8

Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje

9

| (10) | Tą pačią dieną Komisija inicijavo antidempingo priemonių, susijusių su to paties produkto importu, galiojimo termino peržiūrą (10). |
| --- | --- |

(10)

Tą pačią dieną Komisija inicijavo antidempingo priemonių, susijusių su to paties produkto importu, galiojimo termino peržiūrą (10).

10

1.4.   Peržiūros tiriamasis laikotarpis ir nagrinėjamasis laikotarpis

Peržiūros tiriamasis laikotarpis ir nagrinėjamasis laikotarpis

| (11) | Atliekant subsidijavimo ir žalos tęsimosi ar pasikartojimo tyrimą buvo nagrinėjamas 2020 m. sausio 1 d. – 2020 m. gruodžio 31 d. laikotarpis (toliau – peržiūros tiriamasis laikotarpis). Tiriant žalos tęsimosi arba pasikartojimo tikimybei įvertinti svarbias tendencijas nagrinėtas laikotarpis nuo 2017 m. sausio 1 d. iki peržiūros tiriamojo laikotarpio pabaigos (toliau – nagrinėjamasis laikotarpis). |
| --- | --- |

(11)

Atliekant subsidijavimo ir žalos tęsimosi ar pasikartojimo tyrimą buvo nagrinėjamas 2020 m. sausio 1 d. – 2020 m. gruodžio 31 d. laikotarpis (toliau – peržiūros tiriamasis laikotarpis). Tiriant žalos tęsimosi arba pasikartojimo tikimybei įvertinti svarbias tendencijas nagrinėtas laikotarpis nuo 2017 m. sausio 1 d. iki peržiūros tiriamojo laikotarpio pabaigos (toliau – nagrinėjamasis laikotarpis).

1.5.   Suinteresuotosios šalys

Suinteresuotosios šalys

| (12) | Pranešime apie inicijavimą suinteresuotosios šalys paragintos susisiekti su Komisija, kad galėtų dalyvauti tyrime. Be to, Komisija apie priemonių galiojimo termino peržiūros inicijavimą konkrečiai pranešė Sąjungos gamintojams, žinomiems Indijos gamintojams ir Indijos valdžios institucijoms, žinomiems importuotojams, naudotojams ir žinomoms susijusioms asociacijoms ir paragino juos dalyvauti tyrime. |
| --- | --- |

(12)

Pranešime apie inicijavimą suinteresuotosios šalys paragintos susisiekti su Komisija, kad galėtų dalyvauti tyrime. Be to, Komisija apie priemonių galiojimo termino peržiūros inicijavimą konkrečiai pranešė Sąjungos gamintojams, žinomiems Indijos gamintojams ir Indijos valdžios institucijoms, žinomiems importuotojams, naudotojams ir žinomoms susijusioms asociacijoms ir paragino juos dalyvauti tyrime.

| (13) | Suinteresuotosios šalys turėjo galimybę teikti pastabas dėl priemonių galiojimo termino peržiūros inicijavimo ir pateikti prašymą išklausyti dalyvaujant Komisijai ir (arba) prekybos bylas nagrinėjančiam pareigūnui. Nė viena suinteresuotoji šalis nepateikė prašymo išklausyti. |
| --- | --- |

(13)

Suinteresuotosios šalys turėjo galimybę teikti pastabas dėl priemonių galiojimo termino peržiūros inicijavimo ir pateikti prašymą išklausyti dalyvaujant Komisijai ir (arba) prekybos bylas nagrinėjančiam pareigūnui. Nė viena suinteresuotoji šalis nepateikė prašymo išklausyti.

a)   
  Atranka

Atranka

| (14) | Pranešime apie inicijavimą Komisija nurodė, kad pagal pagrindinio reglamento 27 straipsnį gali vykdyti suinteresuotųjų šalių atranką. |
| --- | --- |

(14)

Pranešime apie inicijavimą Komisija nurodė, kad pagal pagrindinio reglamento 27 straipsnį gali vykdyti suinteresuotųjų šalių atranką.

Sąjungos gamintojų atranka

Sąjungos gamintojų atranka

| (15) | Pranešime apie inicijavimą Komisija nurodė preliminariai atrinkusi tris Sąjungos gamintojus. Šie Sąjungos gamintojai priklauso tai pačiai bendrovių grupei. Komisija gamintojus atrinko remdamasi panašaus produkto gamybos ir pardavimo Sąjungoje apimtimi peržiūros tiriamuoju laikotarpiu, t. y. nuo 2020 m. sausio 1 d. iki 2020 m. gruodžio 31 d. Galutinai atrinktiems Sąjungos gamintojams tenka [70–85] % visos apskaičiuotos Sąjungos gamybos apimties ir [70–85] % visos apskaičiuotos panašaus produkto Sąjungos pardavimo apimties, be to, taip užtikrinamas tinkamas geografinis pasiskirstymas. |
| --- | --- |

(15)

Pranešime apie inicijavimą Komisija nurodė preliminariai atrinkusi tris Sąjungos gamintojus. Šie Sąjungos gamintojai priklauso tai pačiai bendrovių grupei. Komisija gamintojus atrinko remdamasi panašaus produkto gamybos ir pardavimo Sąjungoje apimtimi peržiūros tiriamuoju laikotarpiu, t. y. nuo 2020 m. sausio 1 d. iki 2020 m. gruodžio 31 d. Galutinai atrinktiems Sąjungos gamintojams tenka [70–85] % visos apskaičiuotos Sąjungos gamybos apimties ir [70–85] % visos apskaičiuotos panašaus produkto Sąjungos pardavimo apimties, be to, taip užtikrinamas tinkamas geografinis pasiskirstymas.

| (16) | Pagal pagrindinio reglamento 27 straipsnio 2 dalį Komisija paragino suinteresuotąsias šalis teikti pastabas dėl preliminariai atrinktų bendrovių, tačiau pastabų negavo. Todėl preliminariai atrinktos bendrovės patvirtintos ir laikytos tipiškomis Sąjungos pramonės bendrovėmis. |
| --- | --- |

(16)

Pagal pagrindinio reglamento 27 straipsnio 2 dalį Komisija paragino suinteresuotąsias šalis teikti pastabas dėl preliminariai atrinktų bendrovių, tačiau pastabų negavo. Todėl preliminariai atrinktos bendrovės patvirtintos ir laikytos tipiškomis Sąjungos pramonės bendrovėmis.

Importuotojų atranka

Importuotojų atranka

| (17) | Kad galėtų nuspręsti, ar atranka yra būtina, ir, jei būtina, kad galėtų atrinkti bendroves, Komisija paprašė nesusijusių importuotojų pateikti pranešime apie inicijavimą nurodytą informaciją. Tačiau, kadangi apie save nepranešė nė vienas nesusijęs importuotojas, atranka nebuvo būtina. |
| --- | --- |

(17)

Kad galėtų nuspręsti, ar atranka yra būtina, ir, jei būtina, kad galėtų atrinkti bendroves, Komisija paprašė nesusijusių importuotojų pateikti pranešime apie inicijavimą nurodytą informaciją. Tačiau, kadangi apie save nepranešė nė vienas nesusijęs importuotojas, atranka nebuvo būtina.

Indijos gamintojų atranka

Indijos gamintojų atranka

| (18) | Kad galėtų nuspręsti, ar atranka yra būtina, ir, jei būtina, kad galėtų atrinkti bendroves, Komisija paprašė visų žinomų Indijos gamintojų pateikti pranešime apie inicijavimą nurodytą informaciją. Be to, Komisija paprašė Indijos valdžios institucijų nurodyti kitus gamintojus, jei tokių yra, kurie galbūt norėtų dalyvauti tyrime, ir (arba) su jais susisiekti. |
| --- | --- |

(18)

Kad galėtų nuspręsti, ar atranka yra būtina, ir, jei būtina, kad galėtų atrinkti bendroves, Komisija paprašė visų žinomų Indijos gamintojų pateikti pranešime apie inicijavimą nurodytą informaciją. Be to, Komisija paprašė Indijos valdžios institucijų nurodyti kitus gamintojus, jei tokių yra, kurie galbūt norėtų dalyvauti tyrime, ir (arba) su jais susisiekti.

| (19) | Kadangi atrankos formos atsakymus per nustatytą terminą pateikė tik trys gamintojai, Komisija nusprendė, kad atranka nebūtina. |
| --- | --- |

(19)

Kadangi atrankos formos atsakymus per nustatytą terminą pateikė tik trys gamintojai, Komisija nusprendė, kad atranka nebūtina.

b)   
  Klausimynai

Klausimynai

| (20) | Komisija klausimynus nusiuntė Indijos Vyriausybei, trijų atrinktų Sąjungos gamintojų grupei ir visiems trims eksportuojantiems gamintojams, kurie pateikė atrankos formos atsakymus. Tie patys klausimynai nuo inicijavimo dienos taip pat paskelbti internete (11). |
| --- | --- |

(20)

Komisija klausimynus nusiuntė Indijos Vyriausybei, trijų atrinktų Sąjungos gamintojų grupei ir visiems trims eksportuojantiems gamintojams, kurie pateikė atrankos formos atsakymus. Tie patys klausimynai nuo inicijavimo dienos taip pat paskelbti internete (11).

11

| (21) | Komisija klausimyno atsakymus gavo iš visų trijų atrinktų Sąjungos gamintojų, Indijos Vyriausybės ir tik vieno iš Indijos gamintojų – „Tata Metaliks Limited“ (toliau – TML). Kiti du Indijos gamintojai pateikė atrankos formos atsakymus, tačiau po to nepateikė klausimyno atsakymų, todėl atliekant tyrimą nebendradarbiavo. |
| --- | --- |

(21)

Komisija klausimyno atsakymus gavo iš visų trijų atrinktų Sąjungos gamintojų, Indijos Vyriausybės ir tik vieno iš Indijos gamintojų – „Tata Metaliks Limited“ (toliau – TML). Kiti du Indijos gamintojai pateikė atrankos formos atsakymus, tačiau po to nepateikė klausimyno atsakymų, todėl atliekant tyrimą nebendradarbiavo.

c)   
  Tikrinimas

Tikrinimas

| (22) | Atsižvelgdama į COVID-19 protrūkį ir izoliavimo priemones, kurių ėmėsi įvairios trečiosios šalys, Komisija negalėjo vykti į tikrinamuosius vizitus eksportuojančio gamintojo ir Indijos Vyriausybės patalpose pagal pagrindinio reglamento 26 straipsnį. Vietoje to Komisija pagal Pranešimą dėl COVID-19 protrūkio poveikio antidempingo ir antisubsidijų tyrimams (12) visą informaciją, kurią manė esant reikalingą išvadoms padaryti, sutikrino nuotoliniu būdu. Komisija nuotoliniu būdu sutikrino šio eksportuojančio gamintojo duomenis:






  — | „Tata Metaliks Limited“. |
| --- | --- | --- |

(22)

Atsižvelgdama į COVID-19 protrūkį ir izoliavimo priemones, kurių ėmėsi įvairios trečiosios šalys, Komisija negalėjo vykti į tikrinamuosius vizitus eksportuojančio gamintojo ir Indijos Vyriausybės patalpose pagal pagrindinio reglamento 26 straipsnį. Vietoje to Komisija pagal Pranešimą dėl COVID-19 protrūkio poveikio antidempingo ir antisubsidijų tyrimams (12) visą informaciją, kurią manė esant reikalingą išvadoms padaryti, sutikrino nuotoliniu būdu. Komisija nuotoliniu būdu sutikrino šio eksportuojančio gamintojo duomenis:

12

—

„Tata Metaliks Limited“.

| (23) | Komisija rinko ir tikrino visą informaciją, kurią manė esant reikalingą tyrimui atlikti. Tikrinamieji vizitai pagal pagrindinio reglamento 16 straipsnį surengti šių Sąjungos gamintojų ir susijusio pardavimo subjekto Italijoje patalpose:






  — | „Saint-Gobain PAM“, Pont a Musonas, Prancūzija; |
| --- | --- | --- |

(23)

Komisija rinko ir tikrino visą informaciją, kurią manė esant reikalingą tyrimui atlikti. Tikrinamieji vizitai pagal pagrindinio reglamento 16 straipsnį surengti šių Sąjungos gamintojų ir susijusio pardavimo subjekto Italijoje patalpose:

—

„Saint-Gobain PAM“, Pont a Musonas, Prancūzija;

| — | „Saint-Gobain PAM Deutschland GmbH“, Sarbriukenas, Vokietija; |
| --- | --- |

—

„Saint-Gobain PAM Deutschland GmbH“, Sarbriukenas, Vokietija;

| — | „Saint-Gobain PAM Italia S.P.A“, Milanas, Italija. |
| --- | --- |

—

„Saint-Gobain PAM Italia S.P.A“, Milanas, Italija.

d)   
  Tolesnė procedūra

Tolesnė procedūra

| (24) | 2022 m. kovo 18 d. Komisija atskleidė esminius faktus ir aplinkybes, kuriais remdamasi ji ketino toliau taikyti galiojančius antidempingo muitus. Visoms šalims buvo nustatytas laikotarpis, per kurį jos galėjo teikti pastabas dėl šio faktų atskleidimo. |
| --- | --- |

(24)

2022 m. kovo 18 d. Komisija atskleidė esminius faktus ir aplinkybes, kuriais remdamasi ji ketino toliau taikyti galiojančius antidempingo muitus. Visoms šalims buvo nustatytas laikotarpis, per kurį jos galėjo teikti pastabas dėl šio faktų atskleidimo.

| (25) | Iki nustatyto termino pastabų pateikė tik „Tata Metaliks Limited“. Komisija išnagrinėjo „Tata Metaliks Limited“ pateiktas pastabas ir, kai tinkama, į jas atsižvelgė. Pastabų taip pat pateikė Indijos Vyriausybė, tačiau jos buvo pateiktos praėjus daugiau kaip dešimčiai dienų po pastabų teikimo termino pabaigos. |
| --- | --- |

(25)

Iki nustatyto termino pastabų pateikė tik „Tata Metaliks Limited“. Komisija išnagrinėjo „Tata Metaliks Limited“ pateiktas pastabas ir, kai tinkama, į jas atsižvelgė. Pastabų taip pat pateikė Indijos Vyriausybė, tačiau jos buvo pateiktos praėjus daugiau kaip dešimčiai dienų po pastabų teikimo termino pabaigos.

| (26) | Kad tyrimas būtų baigtas iki privalomų terminų, pranešimo apie inicijavimą 7 punkte nurodyta, kad Komisija nepriims informacijos iš suinteresuotųjų šalių praėjus pastabų dėl galutinio faktų atskleidimo teikimo terminui. Todėl Komisija negalėjo atsižvelgti į Indijos Vyriausybės pastabas. Vis dėlto ji pažymėjo, kad tose pastabose nebuvo pateikta jokios naujos informacijos, į kurią Komisija nebūtų atsižvelgusi atlikdama tyrimą. Nė viena šalis nepateikė prašymo išklausyti. |
| --- | --- |

(26)

Kad tyrimas būtų baigtas iki privalomų terminų, pranešimo apie inicijavimą 7 punkte nurodyta, kad Komisija nepriims informacijos iš suinteresuotųjų šalių praėjus pastabų dėl galutinio faktų atskleidimo teikimo terminui. Todėl Komisija negalėjo atsižvelgti į Indijos Vyriausybės pastabas. Vis dėlto ji pažymėjo, kad tose pastabose nebuvo pateikta jokios naujos informacijos, į kurią Komisija nebūtų atsižvelgusi atlikdama tyrimą. Nė viena šalis nepateikė prašymo išklausyti.

1.6.   Pastabos dėl inicijavimo

Pastabos dėl inicijavimo

| (27) | Vienas naudotojas, t. y. „Hydro Mat Benelux“, ir vienas eksportuojantis gamintojas, t. y. „Tata Metaliks Limited“, pateikė pastabų dėl inicijavimo. |
| --- | --- |

(27)

Vienas naudotojas, t. y. „Hydro Mat Benelux“, ir vienas eksportuojantis gamintojas, t. y. „Tata Metaliks Limited“, pateikė pastabų dėl inicijavimo.

| (28) | Komisija pažymėjo, kad „Tata Metaliks Limited“ pastabas dėl inicijavimo pateikė 2022 m. vasario 17 d., praėjus daugiau nei devyniems mėnesiams po 37 dienų nuo pranešimo apie inicijavimą paskelbimo dienos termino, kaip apibrėžta pranešimo apie inicijavimą 5.2 punkte. Todėl Komisija į šias pateiktas pastabas neatsižvelgė. |
| --- | --- |

(28)

Komisija pažymėjo, kad „Tata Metaliks Limited“ pastabas dėl inicijavimo pateikė 2022 m. vasario 17 d., praėjus daugiau nei devyniems mėnesiams po 37 dienų nuo pranešimo apie inicijavimą paskelbimo dienos termino, kaip apibrėžta pranešimo apie inicijavimą 5.2 punkte. Todėl Komisija į šias pateiktas pastabas neatsižvelgė.

| (29) | Komisija pažymėjo, kad teikdama pastabas dėl inicijavimo „Hydro Mat Benelux“ nevisapusiškai bendradarbiavo atliekant tyrimą. Visų pirma bendrovė neužpildė naudotojams skirto klausimyno, kuriuo būtų buvę galima naudotis atliekant kai kurių toliau išvardytų teiginių, pvz., dėl eksportuojančių gamintojų pardavimo kainų arba su viešaisiais pirkimais susijusių dokumentų, sutikrinimą. |
| --- | --- |

(29)

Komisija pažymėjo, kad teikdama pastabas dėl inicijavimo „Hydro Mat Benelux“ nevisapusiškai bendradarbiavo atliekant tyrimą. Visų pirma bendrovė neužpildė naudotojams skirto klausimyno, kuriuo būtų buvę galima naudotis atliekant kai kurių toliau išvardytų teiginių, pvz., dėl eksportuojančių gamintojų pardavimo kainų arba su viešaisiais pirkimais susijusių dokumentų, sutikrinimą.

| (30) | Pirma, „Hydro Mat Benelux“ tvirtino, kad tyrimas turėtų būti nutrauktas, nes prašymas nebuvo pateiktas per tris mėnesius iki Pranešime apie artėjančią priemonių galiojimo pabaigą (13) nurodytos galiojimo pabaigos datos. |
| --- | --- |

(30)

Pirma, „Hydro Mat Benelux“ tvirtino, kad tyrimas turėtų būti nutrauktas, nes prašymas nebuvo pateiktas per tris mėnesius iki Pranešime apie artėjančią priemonių galiojimo pabaigą (13) nurodytos galiojimo pabaigos datos.

13

| (31) | Komisija paaiškino, kad pranešime apie inicijavimą nurodyta pastabų pateikimo data neatitinka prašymo pateikimo datos. Kaip matyti iš nekonfidencialios prašymo atlikti peržiūrą versijos, kuri nuo 2021 m. kovo 17 d. yra prieinama nekonfidencialioje byloje ir su kuria gali susipažinti visos suinteresuotosios šalys, prašymas buvo tinkamai pateiktas 2020 m. gruodžio 18 d., t. y. per pagrindinio reglamento 18 straipsnio 4 dalyje numatytą laikotarpį. Todėl tvirtinimas buvo atmestas. |
| --- | --- |

(31)

Komisija paaiškino, kad pranešime apie inicijavimą nurodyta pastabų pateikimo data neatitinka prašymo pateikimo datos. Kaip matyti iš nekonfidencialios prašymo atlikti peržiūrą versijos, kuri nuo 2021 m. kovo 17 d. yra prieinama nekonfidencialioje byloje ir su kuria gali susipažinti visos suinteresuotosios šalys, prašymas buvo tinkamai pateiktas 2020 m. gruodžio 18 d., t. y. per pagrindinio reglamento 18 straipsnio 4 dalyje numatytą laikotarpį. Todėl tvirtinimas buvo atmestas.

| (32) | Antra, „Hydro Mat Benelux“ tvirtino, kad prašyme per daug duomenų prašoma laikyti konfidencialiais. Visų pirma Sąjungos pramonė visus su jos ekonominės veiklos rezultatais susijusius rodiklius pateikė taikydama indeksą. Šalis nurodė Įgyvendinimo reglamentą (ES) 2020/1336 (14), kuriame Komisija atskleidė vienintelio Sąjungos gamintojo mikroekonominius duomenis. |
| --- | --- |

(32)

Antra, „Hydro Mat Benelux“ tvirtino, kad prašyme per daug duomenų prašoma laikyti konfidencialiais. Visų pirma Sąjungos pramonė visus su jos ekonominės veiklos rezultatais susijusius rodiklius pateikė taikydama indeksą. Šalis nurodė Įgyvendinimo reglamentą (ES) 2020/1336 (14), kuriame Komisija atskleidė vienintelio Sąjungos gamintojo mikroekonominius duomenis.

14

| (33) | Komisija pažymėjo, kad Įgyvendinimo reglamente (ES) 2020/1336 visi mikroekonominiai rodikliai (pardavimo kainos ir apimtis, vieneto gamybos sąnaudos, darbo sąnaudos, laikotarpio pabaigos atsargos, pelningumas ir t. t.) pateikti nurodant intervalus arba indeksus. |
| --- | --- |

(33)

Komisija pažymėjo, kad Įgyvendinimo reglamente (ES) 2020/1336 visi mikroekonominiai rodikliai (pardavimo kainos ir apimtis, vieneto gamybos sąnaudos, darbo sąnaudos, laikotarpio pabaigos atsargos, pelningumas ir t. t.) pateikti nurodant intervalus arba indeksus.

| (34) | Be to, Komisija laikėsi nuomonės, kad suinteresuotosioms šalims susipažinti skirtoje byloje pateiktoje prašymo atlikti priemonių galiojimo termino peržiūrą versijoje buvo pateikti visi esminiai įrodymai ir konfidencialiai pateiktų duomenų nekonfidencialios santraukos, kad suinteresuotosios šalys galėtų pateikti prasmingas pastabas ir naudotis savo teisėmis į gynybą viso tyrimo metu. |
| --- | --- |

(34)

Be to, Komisija laikėsi nuomonės, kad suinteresuotosioms šalims susipažinti skirtoje byloje pateiktoje prašymo atlikti priemonių galiojimo termino peržiūrą versijoje buvo pateikti visi esminiai įrodymai ir konfidencialiai pateiktų duomenų nekonfidencialios santraukos, kad suinteresuotosios šalys galėtų pateikti prasmingas pastabas ir naudotis savo teisėmis į gynybą viso tyrimo metu.

| (35) | Šiuo atžvilgiu Komisija taip pat primena, kad pagal pagrindinio reglamento 29 straipsnį leidžiama saugoti konfidencialią informaciją, jei jos atskleidimas suteiktų didelį konkurencinį pranašumą konkurentui arba labai neigiamai paveiktų informaciją suteikusįjį asmenį arba asmenį, iš kurio šis gavo informaciją. Todėl šie tvirtinimai atmesti. |
| --- | --- |

(35)

Šiuo atžvilgiu Komisija taip pat primena, kad pagal pagrindinio reglamento 29 straipsnį leidžiama saugoti konfidencialią informaciją, jei jos atskleidimas suteiktų didelį konkurencinį pranašumą konkurentui arba labai neigiamai paveiktų informaciją suteikusįjį asmenį arba asmenį, iš kurio šis gavo informaciją. Todėl šie tvirtinimai atmesti.

| (36) | Trečia, „Hydro Mat Benelux“ tvirtino, kad 2020 m. pirmasis pusmetis neatspindėjo įprastų ekonominių aplinkybių, ir laikėsi nuomonės, kad laikotarpis nebuvo tipiškas nagrinėjamų priemonių galiojimo termino pabaigos pasekmių perspektyviniam vertinimui atlikti. „Hydro Mat Benelux“ tvirtino, kad neigiamus Sąjungos pramonės veiklos rezultatus 2020 m. pirmąjį pusmetį lėmė neigiamas COVID-19 ekonominis poveikis ir padidėjusios žaliavų sąnaudos pasaulio rinkose, kurių nebuvo galima perkelti galutinės grandies vartotojams. Be to, ji tvirtino, kad pagrindiniai 2017–2019 m. rodikliai rodė, kad Sąjungos pramonė klestėjo, o ne buvo pažeidžiama, visų pirma analizuojant gamybą, gamybos pajėgumus, atsargas, investicijas, pardavimo kainas ir pelningumą. |
| --- | --- |

(36)

Trečia, „Hydro Mat Benelux“ tvirtino, kad 2020 m. pirmasis pusmetis neatspindėjo įprastų ekonominių aplinkybių, ir laikėsi nuomonės, kad laikotarpis nebuvo tipiškas nagrinėjamų priemonių galiojimo termino pabaigos pasekmių perspektyviniam vertinimui atlikti. „Hydro Mat Benelux“ tvirtino, kad neigiamus Sąjungos pramonės veiklos rezultatus 2020 m. pirmąjį pusmetį lėmė neigiamas COVID-19 ekonominis poveikis ir padidėjusios žaliavų sąnaudos pasaulio rinkose, kurių nebuvo galima perkelti galutinės grandies vartotojams. Be to, ji tvirtino, kad pagrindiniai 2017–2019 m. rodikliai rodė, kad Sąjungos pramonė klestėjo, o ne buvo pažeidžiama, visų pirma analizuojant gamybą, gamybos pajėgumus, atsargas, investicijas, pardavimo kainas ir pelningumą.

| (37) | Komisija priminė, kad pagrindinio reglamento 18 straipsnyje reikalaujama, kad prašyme atlikti priemonių galiojimo termino peržiūrą būtų pateikta pakankamai įrodymų, kad pasibaigus priemonių galiojimui žala veikiausiai tęstųsi arba pasikartotų. Šiuo atveju prašyme atlikti priemonių galiojimo termino peržiūrą pateiktoje konkrečios žalos analizėje pateikta įrodymų, leidžiančių manyti, jog į Sąjungos rinką skverbiasi daug importo iš Indijos tokiomis kainomis, dėl kurių priverstinai labai mažinamos Sąjungos pramonės kainos ir priverstinai parduodama daug mažesnėmis kainomis. Todėl Komisija laikėsi nuomonės, kad prašyme atlikti priemonių galiojimo termino peržiūrą pateikta pakankamai žalos tęsimosi įrodymų, ir šį tvirtinimą atmetė. |
| --- | --- |

(37)

Komisija priminė, kad pagrindinio reglamento 18 straipsnyje reikalaujama, kad prašyme atlikti priemonių galiojimo termino peržiūrą būtų pateikta pakankamai įrodymų, kad pasibaigus priemonių galiojimui žala veikiausiai tęstųsi arba pasikartotų. Šiuo atveju prašyme atlikti priemonių galiojimo termino peržiūrą pateiktoje konkrečios žalos analizėje pateikta įrodymų, leidžiančių manyti, jog į Sąjungos rinką skverbiasi daug importo iš Indijos tokiomis kainomis, dėl kurių priverstinai labai mažinamos Sąjungos pramonės kainos ir priverstinai parduodama daug mažesnėmis kainomis. Todėl Komisija laikėsi nuomonės, kad prašyme atlikti priemonių galiojimo termino peržiūrą pateikta pakankamai žalos tęsimosi įrodymų, ir šį tvirtinimą atmetė.

| (38) | Ketvirta, „Hydro Mat Benelux“ analizavo 2017–2020 m. laikotarpį ir teigė, kad turimais importo duomenimis nepagrindžiamas tvirtinimas dėl žalos pasikartojimo tikimybės. Be to, „Hydro Mat Benelux“ tvirtino, kad pareiškėjo apskaičiuoti Indijos eksporto kainų, priverstinio kainų mažinimo ir priverstinio pardavimo mažesnėmis kainomis skirtumai buvo nepatikimi, nes eksporto kainos atspindėjo susijusių šalių, t. y. Indijos gamintojų ir jų susijusių patronuojamųjų bendrovių, tarpusavio sandorių kainą. Galiausiai „Hydro Mat Benelux“ tvirtino, kad Indijos gamintojai savo gamybos pajėgumus padidino, kad galėtų prisitaikyti prie augančios Indijos vidaus rinkos, ir kad pagrindiniai Indijos eksportuojantys gamintojai neplanavo didinti savo gamybos pajėgumų. |
| --- | --- |

(38)

Ketvirta, „Hydro Mat Benelux“ analizavo 2017–2020 m. laikotarpį ir teigė, kad turimais importo duomenimis nepagrindžiamas tvirtinimas dėl žalos pasikartojimo tikimybės. Be to, „Hydro Mat Benelux“ tvirtino, kad pareiškėjo apskaičiuoti Indijos eksporto kainų, priverstinio kainų mažinimo ir priverstinio pardavimo mažesnėmis kainomis skirtumai buvo nepatikimi, nes eksporto kainos atspindėjo susijusių šalių, t. y. Indijos gamintojų ir jų susijusių patronuojamųjų bendrovių, tarpusavio sandorių kainą. Galiausiai „Hydro Mat Benelux“ tvirtino, kad Indijos gamintojai savo gamybos pajėgumus padidino, kad galėtų prisitaikyti prie augančios Indijos vidaus rinkos, ir kad pagrindiniai Indijos eksportuojantys gamintojai neplanavo didinti savo gamybos pajėgumų.

| (39) | Komisija laikėsi nuomonės, kad nė vienas iš įtarimų nepaneigė išvados, kad yra pakankamai įrodymų antisubsidijų peržiūros tyrimui inicijuoti. Iš tiesų prašyme atlikti priemonių galiojimo termino peržiūrą pateikta pakankamai įrodymų, kad subsidijuojamas importas darė didelį žalingą poveikį Sąjungos pramonės būklei. Tiksliau pareiškėjai pateikė priverstinio kainų mažinimo skaičiavimus ne tik Sąjungos pasienio lygmeniu, bet ir pristatymo į pirkėjų patalpas lygmeniu, ir šie skaičiavimai rodo, kad priverstinis kainų mažinimas buvo ne mažesnis nei 14,9 %. Iš prašyme atlikti priemonių galiojimo termino peržiūrą pateiktos konkrečios žalos analizės buvo matyti, kad importas iš Indijos į Sąjungos rinką vis labiau skverbiasi (tiek absoliučiaisiais skaičiais, tiek santykinai) tokiomis kainomis, dėl kurių priverstinai labai mažinamos Sąjungos pramonės kainos. Atrodo, kad tai padarė žalą Sąjungos pramonei, pavyzdžiui, sumažėjo pardavimas ir rinkos dalis ir pablogėjo finansiniai rezultatai. Todėl tvirtinimas buvo atmestas. |
| --- | --- |

(39)

Komisija laikėsi nuomonės, kad nė vienas iš įtarimų nepaneigė išvados, kad yra pakankamai įrodymų antisubsidijų peržiūros tyrimui inicijuoti. Iš tiesų prašyme atlikti priemonių galiojimo termino peržiūrą pateikta pakankamai įrodymų, kad subsidijuojamas importas darė didelį žalingą poveikį Sąjungos pramonės būklei. Tiksliau pareiškėjai pateikė priverstinio kainų mažinimo skaičiavimus ne tik Sąjungos pasienio lygmeniu, bet ir pristatymo į pirkėjų patalpas lygmeniu, ir šie skaičiavimai rodo, kad priverstinis kainų mažinimas buvo ne mažesnis nei 14,9 %. Iš prašyme atlikti priemonių galiojimo termino peržiūrą pateiktos konkrečios žalos analizės buvo matyti, kad importas iš Indijos į Sąjungos rinką vis labiau skverbiasi (tiek absoliučiaisiais skaičiais, tiek santykinai) tokiomis kainomis, dėl kurių priverstinai labai mažinamos Sąjungos pramonės kainos. Atrodo, kad tai padarė žalą Sąjungos pramonei, pavyzdžiui, sumažėjo pardavimas ir rinkos dalis ir pablogėjo finansiniai rezultatai. Todėl tvirtinimas buvo atmestas.

| (40) | Dėl tvirtinimo, kad Indijos gamybos padidėjimas bus nukreiptas tik į Indijos rinką, „Hydro Mat Benelux“ nepateikė jokių įrodymų. Taigi šis tvirtinimas buvo atmestas. |
| --- | --- |

(40)

Dėl tvirtinimo, kad Indijos gamybos padidėjimas bus nukreiptas tik į Indijos rinką, „Hydro Mat Benelux“ nepateikė jokių įrodymų. Taigi šis tvirtinimas buvo atmestas.

| (41) | Penkta, „Hydro Mat Benelux“ tvirtino, kad bendrais konkurencingumo aspektais neturėtų būti pateisinta išvada dėl žalos tęsimosi ar pasikartojimo. „Hydro Mat Benelux“ išvardijo įvairius elementus, pavyzdžiui, tai, kad Sąjungos suvartojimas sumažėjo po euro zonos krizės, kai sumažėjo viešosios išlaidos ir todėl buvo daromas neigiamas poveikis Sąjungos pramonės konkurencingumui, taip pat nurodė plastikinių vamzdžių konkurenciją, sunkumus pritraukiant darbuotojus, dominuojančios padėties išlaikymą ir pigesnio importo iš Kinijos spaudimą konkursuose. |
| --- | --- |

(41)

Penkta, „Hydro Mat Benelux“ tvirtino, kad bendrais konkurencingumo aspektais neturėtų būti pateisinta išvada dėl žalos tęsimosi ar pasikartojimo. „Hydro Mat Benelux“ išvardijo įvairius elementus, pavyzdžiui, tai, kad Sąjungos suvartojimas sumažėjo po euro zonos krizės, kai sumažėjo viešosios išlaidos ir todėl buvo daromas neigiamas poveikis Sąjungos pramonės konkurencingumui, taip pat nurodė plastikinių vamzdžių konkurenciją, sunkumus pritraukiant darbuotojus, dominuojančios padėties išlaikymą ir pigesnio importo iš Kinijos spaudimą konkursuose.

| (42) | Šis tvirtinimas nagrinėjamas 256 konstatuojamojoje dalyje. |
| --- | --- |

(42)

Šis tvirtinimas nagrinėjamas 256 konstatuojamojoje dalyje.

| (43) | Po faktų atskleidimo „Tata Metaliks Limited“ teigė, kad prašyme atlikti peržiūrą pateikti duomenys, susiję su Sąjungos pramonės duomenimis ir importu, apima laikotarpį nuo 2019 m. liepos mėn. iki 2020 m. birželio mėn. Tačiau pranešime apie inicijavimą nustatytas peržiūros tiriamasis laikotarpis yra 2020 m. sausio mėn. – 2020 m. gruodžio mėn. Bendrovės nuomone, pareiškėjai turėjo atnaujinti prašymą atlikti priemonių galiojimo termino peržiūrą, remdamiesi pranešime apie inicijavimą nustatytu peržiūros tiriamuoju laikotarpiu, ir šie duomenys turėjo būti pateikti šalims. Jos nuomone, nenusiuntusi šalims tokio atnaujinto prašymo atlikti peržiūrą, Komisija pažeidė PPO Sutarties dėl subsidijų ir kompensacinių priemonių (toliau – SKP sutartis) 12 straipsnio 12.1.2 ir 12.1.3 dalis. |
| --- | --- |

(43)

Po faktų atskleidimo „Tata Metaliks Limited“ teigė, kad prašyme atlikti peržiūrą pateikti duomenys, susiję su Sąjungos pramonės duomenimis ir importu, apima laikotarpį nuo 2019 m. liepos mėn. iki 2020 m. birželio mėn. Tačiau pranešime apie inicijavimą nustatytas peržiūros tiriamasis laikotarpis yra 2020 m. sausio mėn. – 2020 m. gruodžio mėn. Bendrovės nuomone, pareiškėjai turėjo atnaujinti prašymą atlikti priemonių galiojimo termino peržiūrą, remdamiesi pranešime apie inicijavimą nustatytu peržiūros tiriamuoju laikotarpiu, ir šie duomenys turėjo būti pateikti šalims. Jos nuomone, nenusiuntusi šalims tokio atnaujinto prašymo atlikti peržiūrą, Komisija pažeidė PPO Sutarties dėl subsidijų ir kompensacinių priemonių (toliau – SKP sutartis) 12 straipsnio 12.1.2 ir 12.1.3 dalis.

| (44) | Pirma, savo išvadas Komisija paprastai grindžia naujausiais turimais duomenimis. Tokie duomenys nebūtinai gali atitikti prašyme atlikti priemonių galiojimo termino peržiūrą nustatytą laikotarpį, nes tuo metu, kai buvo pateiktas prašymas atlikti peržiūrą, jie galėjo būti neprieinami. SKP sutartyje nėra jokios nuostatos, pagal kurią Komisija savo išvadas turėtų grįsti tuo pačiu laikotarpiu, kuris apibrėžtas prašyme atlikti priemonių galiojimo termino peržiūrą. Antra, visos šalys turėjo galimybę per tyrimą pateikti pastabų dėl išvadų ir įrodymų, susijusių su pranešime apie inicijavimą nustatytu peržiūros tiriamuoju laikotarpiu. Todėl Komisija laikėsi nuomonės, kad ji nepažeidė jokių procesinių teisių ir SKP sutarties, ir šį tvirtinimą atmetė. |
| --- | --- |

(44)

Pirma, savo išvadas Komisija paprastai grindžia naujausiais turimais duomenimis. Tokie duomenys nebūtinai gali atitikti prašyme atlikti priemonių galiojimo termino peržiūrą nustatytą laikotarpį, nes tuo metu, kai buvo pateiktas prašymas atlikti peržiūrą, jie galėjo būti neprieinami. SKP sutartyje nėra jokios nuostatos, pagal kurią Komisija savo išvadas turėtų grįsti tuo pačiu laikotarpiu, kuris apibrėžtas prašyme atlikti priemonių galiojimo termino peržiūrą. Antra, visos šalys turėjo galimybę per tyrimą pateikti pastabų dėl išvadų ir įrodymų, susijusių su pranešime apie inicijavimą nustatytu peržiūros tiriamuoju laikotarpiu. Todėl Komisija laikėsi nuomonės, kad ji nepažeidė jokių procesinių teisių ir SKP sutarties, ir šį tvirtinimą atmetė.

| (45) | „Tata Metaliks Limited“ taip pat nurodė, kad Komisija atmetė jos pastabas dėl inicijavimo, nes jos pateiktos pasibaigus pranešime apie inicijavimą nustatytam terminui (žr. 28 konstatuojamąją dalį). Bendrovės nuomone, terminas turėtų būtų taikomas tik po to, kai gaunami pareiškėjų patikslinti duomenys, susiję su pranešime apie inicijavimą nustatytu peržiūros tiriamuoju laikotarpiu. „Tata Metaliks Limited“ taip pat teigė, kad tai yra „įtvirtintas teisingumo reikalavimas“ ir „visose jurisdikcijose įtvirtinta teisinė padėtis“, kad pareiškimai dėl teisės klausimų gali būti teikiami ir pasibaigus terminui. |
| --- | --- |

(45)

„Tata Metaliks Limited“ taip pat nurodė, kad Komisija atmetė jos pastabas dėl inicijavimo, nes jos pateiktos pasibaigus pranešime apie inicijavimą nustatytam terminui (žr. 28 konstatuojamąją dalį). Bendrovės nuomone, terminas turėtų būtų taikomas tik po to, kai gaunami pareiškėjų patikslinti duomenys, susiję su pranešime apie inicijavimą nustatytu peržiūros tiriamuoju laikotarpiu. „Tata Metaliks Limited“ taip pat teigė, kad tai yra „įtvirtintas teisingumo reikalavimas“ ir „visose jurisdikcijose įtvirtinta teisinė padėtis“, kad pareiškimai dėl teisės klausimų gali būti teikiami ir pasibaigus terminui.

| (46) | Kaip paaiškinta 44 konstatuojamojoje dalyje, peržiūros tiriamasis laikotarpis buvo susijęs su paskutiniu laikotarpiu, kurio duomenys yra prieinami, ir šis laikotarpis ne visada sutampa su prašymo atlikti peržiūrą išankstiniu vertinimu. Be to, pranešime apie inicijavimą nustatytas terminas buvo aiškiai susijęs su pranešimo paskelbimo data, o ne kokia kita data, pavyzdžiui, šalies informacijos pateikimo data. Pranešime apie inicijavimą nustatytu terminu neatskiriami teisės klausimai nuo faktinių klausimų ir terminas vienodai taikomas abiem atvejais. Todėl Komisija šį tvirtinimą atmetė. |
| --- | --- |

(46)

Kaip paaiškinta 44 konstatuojamojoje dalyje, peržiūros tiriamasis laikotarpis buvo susijęs su paskutiniu laikotarpiu, kurio duomenys yra prieinami, ir šis laikotarpis ne visada sutampa su prašymo atlikti peržiūrą išankstiniu vertinimu. Be to, pranešime apie inicijavimą nustatytas terminas buvo aiškiai susijęs su pranešimo paskelbimo data, o ne kokia kita data, pavyzdžiui, šalies informacijos pateikimo data. Pranešime apie inicijavimą nustatytu terminu neatskiriami teisės klausimai nuo faktinių klausimų ir terminas vienodai taikomas abiem atvejais. Todėl Komisija šį tvirtinimą atmetė.

2.   NAGRINĖJAMASIS PRODUKTAS IR PANAŠUS PRODUKTAS

NAGRINĖJAMASIS PRODUKTAS IR PANAŠUS PRODUKTAS

2.1.   Nagrinėjamasis produktas

Nagrinėjamasis produktas

| (47) | Nagrinėjamasis produktas yra toks pat kaip per pradinį tyrimą – t. y. Indijos kilmės kaliojo ketaus (dar vadinamo ketumi su rutuliniu grafitu) vamzdžiai ir vamzdeliai (toliau – kaliojo ketaus vamzdžiai), išskyrus kaliojo ketaus vamzdžius ir vamzdelius be vidinės ir išorinės dangos (nedengti vamzdžiai), kurių KN kodai šiuo metu yra ex 7303 00 10 (TARIC kodas 7303001010) ir ex 7303 00 90 (TARIC kodas 7303009010) (toliau – nagrinėjamasis produktas). |
| --- | --- |

(47)

Nagrinėjamasis produktas yra toks pat kaip per pradinį tyrimą – t. y. Indijos kilmės kaliojo ketaus (dar vadinamo ketumi su rutuliniu grafitu) vamzdžiai ir vamzdeliai (toliau – kaliojo ketaus vamzdžiai), išskyrus kaliojo ketaus vamzdžius ir vamzdelius be vidinės ir išorinės dangos (nedengti vamzdžiai), kurių KN kodai šiuo metu yra ex 7303 00 10 (TARIC kodas 7303001010) ir ex 7303 00 90 (TARIC kodas 7303009010) (toliau – nagrinėjamasis produktas).

| (48) | Kaliojo ketaus vamzdžiai naudojami geriamajam vandeniui tiekti, nuotekoms šalinti ir žemės ūkio paskirties žemei drėkinti. Vanduo kaliojo ketaus vamzdžiais gali būti perduodamas naudojant spaudimą arba vien gravitaciją. Vamzdžiai yra 60–2 000 mm skersmens ir 5,5, 6,7 arba 8 m ilgio. Paprastai iš vidaus jie yra padengti cementu ar kita medžiaga, o iš išorės – cinku, nudažyti arba apvynioti juosta. Pagrindiniai galutiniai naudotojai yra komunalinių paslaugų įmonės. |
| --- | --- |

(48)

Kaliojo ketaus vamzdžiai naudojami geriamajam vandeniui tiekti, nuotekoms šalinti ir žemės ūkio paskirties žemei drėkinti. Vanduo kaliojo ketaus vamzdžiais gali būti perduodamas naudojant spaudimą arba vien gravitaciją. Vamzdžiai yra 60–2 000 mm skersmens ir 5,5, 6,7 arba 8 m ilgio. Paprastai iš vidaus jie yra padengti cementu ar kita medžiaga, o iš išorės – cinku, nudažyti arba apvynioti juosta. Pagrindiniai galutiniai naudotojai yra komunalinių paslaugų įmonės.

2.2.   Panašus produktas

Panašus produktas

| (49) | Kaip nustatyta atlikus pradinį tyrimą, per šį priemonių galiojimo termino peržiūros tyrimą patvirtinta, kad tokias pačias pagrindines fizines, chemines ir technines savybes ir tokią pačią naudojimo paskirtį turi šie produktai:






  — | nagrinėjamasis produktas; |
| --- | --- | --- |

(49)

Kaip nustatyta atlikus pradinį tyrimą, per šį priemonių galiojimo termino peržiūros tyrimą patvirtinta, kad tokias pačias pagrindines fizines, chemines ir technines savybes ir tokią pačią naudojimo paskirtį turi šie produktai:

—

nagrinėjamasis produktas;

| — | nagrinėjamosios šalies vidaus rinkoje gaminamas ir parduodamas produktas ir |
| --- | --- |

—

nagrinėjamosios šalies vidaus rinkoje gaminamas ir parduodamas produktas ir

| — | Sąjungoje Sąjungos pramonės gaminamas ir parduodamas produktas. |
| --- | --- |

—

Sąjungoje Sąjungos pramonės gaminamas ir parduodamas produktas.

| (50) | Todėl šie produktai yra laikomi panašiais produktais, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 1 straipsnio 4 dalyje. |
| --- | --- |

(50)

Todėl šie produktai yra laikomi panašiais produktais, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 1 straipsnio 4 dalyje.

3.   SUBSIDIJAVIMO TĘSIMOSI ARBA PASIKARTOJIMO TIKIMYBĖ

SUBSIDIJAVIMO TĘSIMOSI ARBA PASIKARTOJIMO TIKIMYBĖ

| (51) | Remdamasi pagrindinio reglamento 18 straipsniu ir, kaip nurodyta pranešime apie inicijavimą, Komisija nagrinėjo, ar yra tikimybė, kad pasibaigus taikomų priemonių galiojimui subsidijavimas tęstųsi ar pasikartotų. |
| --- | --- |

(51)

Remdamasi pagrindinio reglamento 18 straipsniu ir, kaip nurodyta pranešime apie inicijavimą, Komisija nagrinėjo, ar yra tikimybė, kad pasibaigus taikomų priemonių galiojimui subsidijavimas tęstųsi ar pasikartotų.

3.1.   Importo raida nustačius priemones

Importo raida nustačius priemones

| (52) | Pradiniu tiriamuoju laikotarpiu (15) Indija į Sąjungą eksportavo [80 000–100 000] tonų nagrinėjamojo produkto (remiantis ES 27 duomenimis) (16). 2016 m. kovo mėn. nustačius galutines priemones importas 2016–2018 m. sumažėjo ir svyravo nuo 38 000 iki 55 000 tonų per metus. 2019 m. importas iš Indijos vėl padidėjo iki [64 000–75 000] tonų. |
| --- | --- |

(52)

Pradiniu tiriamuoju laikotarpiu (15) Indija į Sąjungą eksportavo [80 000–100 000] tonų nagrinėjamojo produkto (remiantis ES 27 duomenimis) (16). 2016 m. kovo mėn. nustačius galutines priemones importas 2016–2018 m. sumažėjo ir svyravo nuo 38 000 iki 55 000 tonų per metus. 2019 m. importas iš Indijos vėl padidėjo iki [64 000–75 000] tonų.

15

16

| (53) | Peržiūros tiriamuoju laikotarpiu nagrinėjamojo produkto importas sumažėjo iki [44 000–52 000] tonų. Po peržiūros tiriamojo laikotarpio importas 2021 m. vėl padidėjo iki 2019 m. lygio. |
| --- | --- |

(53)

Peržiūros tiriamuoju laikotarpiu nagrinėjamojo produkto importas sumažėjo iki [44 000–52 000] tonų. Po peržiūros tiriamojo laikotarpio importas 2021 m. vėl padidėjo iki 2019 m. lygio.

| (54) | Apskritai peržiūros tiriamuoju laikotarpiu nagrinėjamojo produkto importo iš Indijos apimtis tebebuvo didelė ir sudarė apie [10–14] % Sąjungos rinkos, palyginti su [15–20] % importo iš Indijos per pradinį tiriamąjį laikotarpį rinkos dalimi. |
| --- | --- |

(54)

Apskritai peržiūros tiriamuoju laikotarpiu nagrinėjamojo produkto importo iš Indijos apimtis tebebuvo didelė ir sudarė apie [10–14] % Sąjungos rinkos, palyginti su [15–20] % importo iš Indijos per pradinį tiriamąjį laikotarpį rinkos dalimi.

3.2.   Išvadų pagrindas

Išvadų pagrindas

| (55) | Atliekant tyrimą bendradarbiavo tik viena bendrovė – „Tata Metaliks Limited“ (žr. 1.5 skirsnį). Bendrovė pasinaudojo visomis trimis eksporto schemomis, kurios per pradinį tyrimą buvo laikytos kompensuotinomis, daugiausia savo eksportui į trečiąsias šalis. Tačiau peržiūros tiriamuoju laikotarpiu didžiąją dalį savo produkcijos bendrovė pardavė vidaus rinkoje (17). Indijos eksportuojantys gamintojai, kurie į Sąjungą eksportavo didelį kiekį, nebendradarbiavo. Todėl Komisija nusprendė neapsiriboti tik „Tata Metaliks Limited“ pateikta informacija Indijos kaliojo ketaus vamzdžių eksportuojančių gamintojų subsidijavimo lygiui nustatyti ir vietoje to pagal pagrindinio reglamento 28 straipsnį remtis turimais faktais. |
| --- | --- |

(55)

Atliekant tyrimą bendradarbiavo tik viena bendrovė – „Tata Metaliks Limited“ (žr. 1.5 skirsnį). Bendrovė pasinaudojo visomis trimis eksporto schemomis, kurios per pradinį tyrimą buvo laikytos kompensuotinomis, daugiausia savo eksportui į trečiąsias šalis. Tačiau peržiūros tiriamuoju laikotarpiu didžiąją dalį savo produkcijos bendrovė pardavė vidaus rinkoje (17). Indijos eksportuojantys gamintojai, kurie į Sąjungą eksportavo didelį kiekį, nebendradarbiavo. Todėl Komisija nusprendė neapsiriboti tik „Tata Metaliks Limited“ pateikta informacija Indijos kaliojo ketaus vamzdžių eksportuojančių gamintojų subsidijavimo lygiui nustatyti ir vietoje to pagal pagrindinio reglamento 28 straipsnį remtis turimais faktais.

17

| (56) | Atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta, Komisija atlikdama analizę naudojosi visais turimais faktais, visų pirma:






  — | prašymu atlikti priemonių galiojimo termino peržiūrą pagal pagrindinio reglamento 28 straipsnį; |
| --- | --- | --- |

(56)

Atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta, Komisija atlikdama analizę naudojosi visais turimais faktais, visų pirma:

—

prašymu atlikti priemonių galiojimo termino peržiūrą pagal pagrindinio reglamento 28 straipsnį;

| — | pradinio tyrimo išvadomis; |
| --- | --- |

—

pradinio tyrimo išvadomis;

| — | Indijos Vyriausybės pateikta informacija; |
| --- | --- |

—

Indijos Vyriausybės pateikta informacija;

| — | „Tata Metaliks Limited“ pateikta informacija; |
| --- | --- |

—

„Tata Metaliks Limited“ pateikta informacija;

| — | Komisijos įgyvendinimo reglamente (ES) 2022/433 (18) padarytomis išvadomis. |
| --- | --- |

—

Komisijos įgyvendinimo reglamente (ES) 2022/433 (18) padarytomis išvadomis.

18

3.3.   Šiame tyrime nagrinėtos subsidijavimo schemos

Šiame tyrime nagrinėtos subsidijavimo schemos

| (57) | Komisija nagrinėjo, ar subsidijavimas buvo tęsiamas, analizuodama, ar Indijos kaliojo ketaus vamzdžių ir vamzdelių pramonė ir toliau naudojosi per pradinį tyrimą kompensuotinomis laikytomis subsidijomis. Jei subsidijavimo schemos baigė galioti, Komisija taip pat nagrinėjo, ar šios schemos buvo pakeistos kitomis panašiomis schemomis ir ar buvo sukurtos naujos schemos. |
| --- | --- |

(57)

Komisija nagrinėjo, ar subsidijavimas buvo tęsiamas, analizuodama, ar Indijos kaliojo ketaus vamzdžių ir vamzdelių pramonė ir toliau naudojosi per pradinį tyrimą kompensuotinomis laikytomis subsidijomis. Jei subsidijavimo schemos baigė galioti, Komisija taip pat nagrinėjo, ar šios schemos buvo pakeistos kitomis panašiomis schemomis ir ar buvo sukurtos naujos schemos.

| (58) | Komisija nusprendė, kad atsižvelgiant į šio skirsnio išvadas, kuriomis patvirtinta, kad subsidijavimas taikant per pradinį tyrimą kompensuotinomis laikytas subsidijas tęsėsi, nereikėjo nagrinėti visų kitų, kaip pareiškėjas įtaria, taikomų subsidijų. Kai Komisija pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnį nustato, kad yra įrodymų, jog de minimis lygį viršijantis subsidijavimas tęsiasi, atliekant priemonių galiojimo termino peržiūros tyrimą nebūtina nustatyti tikslios subsidijavimo sumos. |
| --- | --- |

(58)

Komisija nusprendė, kad atsižvelgiant į šio skirsnio išvadas, kuriomis patvirtinta, kad subsidijavimas taikant per pradinį tyrimą kompensuotinomis laikytas subsidijas tęsėsi, nereikėjo nagrinėti visų kitų, kaip pareiškėjas įtaria, taikomų subsidijų. Kai Komisija pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnį nustato, kad yra įrodymų, jog de minimis lygį viršijantis subsidijavimas tęsiasi, atliekant priemonių galiojimo termino peržiūros tyrimą nebūtina nustatyti tikslios subsidijavimo sumos.

de minimis

| (59) | Per pradinį tyrimą Komisija kompensuotinomis laikė šias schemas:






  1) | Vyriausybės negautos arba nesurinktos pajamos, kurios kitais atvejais būtų gautos:






  — | atleidimo nuo muitų ir atsisakymo juos išieškoti schemos:






  a) | tikslinių produktų schema, kurią 2015–2020 m. laikotarpiu pakeitė prekių eksporto iš Indijos schema (toliau – PEIS); |
| --- | --- | --- | --- | --- |

(59)

Per pradinį tyrimą Komisija kompensuotinomis laikė šias schemas:

1)

Vyriausybės negautos arba nesurinktos pajamos, kurios kitais atvejais būtų gautos:

—

atleidimo nuo muitų ir atsisakymo juos išieškoti schemos:

a)

tikslinių produktų schema, kurią 2015–2020 m. laikotarpiu pakeitė prekių eksporto iš Indijos schema (toliau – PEIS);

| b) | gamybos priemonių eksportui skatinti schema (GPESS); |
| --- | --- |

b)

gamybos priemonių eksportui skatinti schema (GPESS);

| c) | sąlyginio apmokestinimo muitu schema (SAMS); |
| --- | --- |

c)

sąlyginio apmokestinimo muitu schema (SAMS);

| 2) | prekių tiekimas ir paslaugų teikimas už mažesnį nei pakankamą atlygį;






  — | geležies rūdos tiekimas už mažesnį nei pakankamą atlygį. |
| --- | --- | --- |

2)

prekių tiekimas ir paslaugų teikimas už mažesnį nei pakankamą atlygį;

—

geležies rūdos tiekimas už mažesnį nei pakankamą atlygį.

3.3.1.   Tikslinių produktų schema (toliau – TPS), kurią 2015–2020 m. laikotarpiu pakeitė prekių eksporto iš Indijos schema

Tikslinių produktų schema (toliau – TPS), kurią 2015–2020 m. laikotarpiu pakeitė prekių eksporto iš Indijos schema

3.3.1.1.   Pradinio tyrimo išvados

| (60) | Per pradinį tyrimą Komisija padarė išvadą, kad pagal tikslinių produktų schemą, kuri buvo taikyta per pradinį tiriamąjį laikotarpį, buvo teikiamos subsidijos, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktyje. Ši schema buvo pagrįsta 2009–2014 m. užsienio prekybos politikos (toliau – UPP) planu. |
| --- | --- |

(60)

Per pradinį tyrimą Komisija padarė išvadą, kad pagal tikslinių produktų schemą, kuri buvo taikyta per pradinį tiriamąjį laikotarpį, buvo teikiamos subsidijos, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktyje. Ši schema buvo pagrįsta 2009–2014 m. užsienio prekybos politikos (toliau – UPP) planu.

| (61) | Per pradinį tyrimą nustatytos subsidijų normos pagal TPS schemą svyravo nuo 3,11 % iki 4,35 %. |
| --- | --- |

(61)

Per pradinį tyrimą nustatytos subsidijų normos pagal TPS schemą svyravo nuo 3,11 % iki 4,35 %.

| (62) | Tačiau po pradinio tiriamojo laikotarpio schema baigė galioti ir buvo pakeista nauja prekių eksporto iš Indijos schema (toliau – PEIS). PEIS pakeitė keletą anksčiau taikytų schemų, įskaitant TPS. Pagal PEIS buvo numatytos panašios sąlygos kaip pagal per pradinį tyrimą kompensuotina laikytą TPS. Taigi per pradinį tyrimą Komisija laikėsi nuomonės, kad išvados dėl TPS taip pat būtų taikomos PEIS. |
| --- | --- |

(62)

Tačiau po pradinio tiriamojo laikotarpio schema baigė galioti ir buvo pakeista nauja prekių eksporto iš Indijos schema (toliau – PEIS). PEIS pakeitė keletą anksčiau taikytų schemų, įskaitant TPS. Pagal PEIS buvo numatytos panašios sąlygos kaip pagal per pradinį tyrimą kompensuotina laikytą TPS. Taigi per pradinį tyrimą Komisija laikėsi nuomonės, kad išvados dėl TPS taip pat būtų taikomos PEIS.

3.3.1.2.   Subsidijavimo schemos tęsimas

| (63) | PEIS schema buvo toliau taikoma peržiūros tiriamuoju laikotarpiu. Tai, kad schema taikoma, taip pat patvirtino Indijos Vyriausybė klausimyno atsakymuose ir bendradarbiaujantis eksportuojantis gamintojas „Tata Metaliks Limited“, kuris taip pat pasinaudojo schema. |
| --- | --- |

(63)

PEIS schema buvo toliau taikoma peržiūros tiriamuoju laikotarpiu. Tai, kad schema taikoma, taip pat patvirtino Indijos Vyriausybė klausimyno atsakymuose ir bendradarbiaujantis eksportuojantis gamintojas „Tata Metaliks Limited“, kuris taip pat pasinaudojo schema.

a)   
  Teisinis pagrindas

Teisinis pagrindas

| (64) | PEIS grindžiama 1992 m. Užsienio prekybos (Plėtra ir reguliavimas) įstatymu (1992 m. Nr. 22), kuris įsigaliojo 1992 m. rugpjūčio 7 d. (toliau – Užsienio prekybos įstatymas). Pagal Užsienio prekybos įstatymą Indijos Vyriausybė įgaliojama skelbti su eksporto ir importo politika susijusius pranešimus. Jie apibendrinami UPP dokumentuose, kuriuos paprastai kas penkerius metus skelbia ir reguliariai atnaujina Prekybos ministerija. |
| --- | --- |

(64)

PEIS grindžiama 1992 m. Užsienio prekybos (Plėtra ir reguliavimas) įstatymu (1992 m. Nr. 22), kuris įsigaliojo 1992 m. rugpjūčio 7 d. (toliau – Užsienio prekybos įstatymas). Pagal Užsienio prekybos įstatymą Indijos Vyriausybė įgaliojama skelbti su eksporto ir importo politika susijusius pranešimus. Jie apibendrinami UPP dokumentuose, kuriuos paprastai kas penkerius metus skelbia ir reguliariai atnaujina Prekybos ministerija.

| (65) | PEIS aprašyta 2015–2020 m. užsienio prekybos politikos penkmečio plane (toliau – 2015–2020 m. UPP). 2015–2020 m. UPP reglamentuojančios procedūros išsamiau išdėstytos 2015–2020 m. procedūrų vadove (toliau – 2015–2020 m. PV). |
| --- | --- |

(65)

PEIS aprašyta 2015–2020 m. užsienio prekybos politikos penkmečio plane (toliau – 2015–2020 m. UPP). 2015–2020 m. UPP reglamentuojančios procedūros išsamiau išdėstytos 2015–2020 m. procedūrų vadove (toliau – 2015–2020 m. PV).

| (66) | Išsamus PEIS apibūdinimas pateiktas 2015–2020 m. UPP 3 skyriuje ir 2015–2020 m. PV 3 skyriuje. |
| --- | --- |

(66)

Išsamus PEIS apibūdinimas pateiktas 2015–2020 m. UPP 3 skyriuje ir 2015–2020 m. PV 3 skyriuje.

b)   
  Teisė naudotis schema

Teisė naudotis schema

| (67) | Teisę naudotis šia schema turi visi gamintojai eksportuotojai arba prekiautojai eksportuotojai. |
| --- | --- |

(67)

Teisę naudotis šia schema turi visi gamintojai eksportuotojai arba prekiautojai eksportuotojai.

c)   
  Praktinis įgyvendinimas

Praktinis įgyvendinimas

| (68) | Teisę naudotis šia schema turinčios bendrovės gali naudotis PEIS eksportuodamos konkrečius produktus į konkrečias šalis, kurios yra priskirtos A grupei (tradicinės rinkos, įskaitant visas Sąjungos valstybes nares), B grupei (besiformuojančios rinkos ir tikslinės rinkos) ir C grupei (kitos rinkos). Kiekvienai grupei priskiriamos šalys ir produktai, kuriems nustatytos atitinkamos lengvatinės normos, yra išvardyti Atnaujinto PV 3B priedėlyje. |
| --- | --- |

(68)

Teisę naudotis šia schema turinčios bendrovės gali naudotis PEIS eksportuodamos konkrečius produktus į konkrečias šalis, kurios yra priskirtos A grupei (tradicinės rinkos, įskaitant visas Sąjungos valstybes nares), B grupei (besiformuojančios rinkos ir tikslinės rinkos) ir C grupei (kitos rinkos). Kiekvienai grupei priskiriamos šalys ir produktai, kuriems nustatytos atitinkamos lengvatinės normos, yra išvardyti Atnaujinto PV 3B priedėlyje.

| (69) | Nauda suteikiama muito kredito, kuris atitinka eksportuojamų produktų FOB vertės procentinę dalį, forma. Peržiūros tiriamuoju laikotarpiu PEIS norma sudarė 3 %. |
| --- | --- |

(69)

Nauda suteikiama muito kredito, kuris atitinka eksportuojamų produktų FOB vertės procentinę dalį, forma. Peržiūros tiriamuoju laikotarpiu PEIS norma sudarė 3 %.

| (70) | Pagal 2015–2020 m. UPP 3.06 punktą ši schema netaikoma tam tikrų rūšių eksporto veiklai, pvz., importuotų ar persiunčiamų prekių eksportui, tariamam eksportui, paslaugų eksportui ir subjektų, veikiančių specialiosiose ekonominėse zonose, arba eksportuojančių subjektų eksporto apyvartai. |
| --- | --- |

(70)

Pagal 2015–2020 m. UPP 3.06 punktą ši schema netaikoma tam tikrų rūšių eksporto veiklai, pvz., importuotų ar persiunčiamų prekių eksportui, tariamam eksportui, paslaugų eksportui ir subjektų, veikiančių specialiosiose ekonominėse zonose, arba eksportuojančių subjektų eksporto apyvartai.

| (71) | Remiantis Atnaujinto 2015–2020 m. PV 3.13 punktu, muito kreditai pagal PEIS gali būti laisvai perleidžiami ir galioja 18 mėnesių nuo išdavimo, o muito kredito pažymos, išduotos 2016 m. sausio 1 d. arba vėliau, galioja 24 mėnesius nuo išdavimo. |
| --- | --- |

(71)

Remiantis Atnaujinto 2015–2020 m. PV 3.13 punktu, muito kreditai pagal PEIS gali būti laisvai perleidžiami ir galioja 18 mėnesių nuo išdavimo, o muito kredito pažymos, išduotos 2016 m. sausio 1 d. arba vėliau, galioja 24 mėnesius nuo išdavimo.

| (72) | Jie gali būti naudojami: i) muitams už importuojamas žaliavas ar prekes, įskaitant gamybos priemones, sumokėti; ii) akcizams už šalies vidaus rinkoje įsigytas žaliavas ar prekes, įskaitant gamybos priemones, sumokėti ir iii) paslaugų mokesčiui už įsigytas paslaugas sumokėti. Muito kredito pažymos taip pat gali būti parduodamos rinkoje. |
| --- | --- |

(72)

Jie gali būti naudojami: i) muitams už importuojamas žaliavas ar prekes, įskaitant gamybos priemones, sumokėti; ii) akcizams už šalies vidaus rinkoje įsigytas žaliavas ar prekes, įskaitant gamybos priemones, sumokėti ir iii) paslaugų mokesčiui už įsigytas paslaugas sumokėti. Muito kredito pažymos taip pat gali būti parduodamos rinkoje.

| (73) | Prašymą lengvatoms pagal PEIS gauti reikia pateikti internetu Užsienio prekybos generalinio direktorato svetainėje. Kartu su prašymu internete reikia pateikti susijusius dokumentus (važtaraščius, banko pažymas apie eksporto pajamų panaudojimą ir pristatymo patvirtinimą). Susijusi Indijos Vyriausybės regioninė institucija patikrinusi dokumentus suteikia muito kreditą. Jei eksportuotojas pateikia susijusius dokumentus, regioninė institucija negali savo nuožiūra nesuteikti muito kreditų. |
| --- | --- |

(73)

Prašymą lengvatoms pagal PEIS gauti reikia pateikti internetu Užsienio prekybos generalinio direktorato svetainėje. Kartu su prašymu internete reikia pateikti susijusius dokumentus (važtaraščius, banko pažymas apie eksporto pajamų panaudojimą ir pristatymo patvirtinimą). Susijusi Indijos Vyriausybės regioninė institucija patikrinusi dokumentus suteikia muito kreditą. Jei eksportuotojas pateikia susijusius dokumentus, regioninė institucija negali savo nuožiūra nesuteikti muito kreditų.

d)   
  Finansinis įnašas ir nauda

Finansinis įnašas ir nauda

| (74) | Pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnio 2 dalį ir 5 straipsnį Komisija nustatė, kad gavėjas gauna naudos tuo metu, kai pagal šią schemą įvykdoma eksporto operacija. Tuo momentu Indijos Vyriausybė išduoda muito kreditą, kurį eksportuojantis gamintojas įtraukia į apskaitą kaip gautiną sumą, kurią eksportuojantis gamintojas gali bet kuriuo momentu kompensuoti. Tai yra finansinis įnašas, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktyje. Muitinei išdavus eksporto važtaraštį Indijos Vyriausybė nebeturi teisės priimti sprendimo suteikti subsidiją ar jos nesuteikti. Atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta, Komisija manė, kad pagal PEIS gautą naudą buvo tikslinga įvertinti kaip sumų, gautų už eksporto operacijas, pagal šią schemą atliktas per TL, visumą. |
| --- | --- |

(74)

Pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnio 2 dalį ir 5 straipsnį Komisija nustatė, kad gavėjas gauna naudos tuo metu, kai pagal šią schemą įvykdoma eksporto operacija. Tuo momentu Indijos Vyriausybė išduoda muito kreditą, kurį eksportuojantis gamintojas įtraukia į apskaitą kaip gautiną sumą, kurią eksportuojantis gamintojas gali bet kuriuo momentu kompensuoti. Tai yra finansinis įnašas, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktyje. Muitinei išdavus eksporto važtaraštį Indijos Vyriausybė nebeturi teisės priimti sprendimo suteikti subsidiją ar jos nesuteikti. Atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta, Komisija manė, kad pagal PEIS gautą naudą buvo tikslinga įvertinti kaip sumų, gautų už eksporto operacijas, pagal šią schemą atliktas per TL, visumą.

e)   
  Konkreti subsidija

Konkreti subsidija

| (75) | Pagal teisės aktus nustatyta, kad PEIS priklauso nuo to, ar vykdomas eksportas, todėl laikoma konkrečia subsidija, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 4 straipsnio 2 dalies a ir b punktuose. |
| --- | --- |

(75)

Pagal teisės aktus nustatyta, kad PEIS priklauso nuo to, ar vykdomas eksportas, todėl laikoma konkrečia subsidija, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 4 straipsnio 2 dalies a ir b punktuose.

f)   
  Išvada dėl PEIS

Išvada dėl PEIS

| (76) | Komisija padarė išvadą, kad PEIS yra subsidija, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktyje ir 3 straipsnio 2 dalyje. PEIS muito kreditas yra Indijos Vyriausybės finansinis įnašas, nes jis galiausiai naudojamas gamybos priemonių importo muitams kompensuoti, taip sumažinant Indijos Vyriausybės muitų pajamas, kurias kitu atveju ji būtų gavusi. Be to, PEIS yra naudinga eksportuotojui, kuris neturi mokėti tų importo muitų. Bendrovei, kuri rinkoje parduoda PEIS muito kredito pažymas, pagal PEIS suteikiamas tiesioginis finansinis įnašas. |
| --- | --- |

(76)

Komisija padarė išvadą, kad PEIS yra subsidija, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktyje ir 3 straipsnio 2 dalyje. PEIS muito kreditas yra Indijos Vyriausybės finansinis įnašas, nes jis galiausiai naudojamas gamybos priemonių importo muitams kompensuoti, taip sumažinant Indijos Vyriausybės muitų pajamas, kurias kitu atveju ji būtų gavusi. Be to, PEIS yra naudinga eksportuotojui, kuris neturi mokėti tų importo muitų. Bendrovei, kuri rinkoje parduoda PEIS muito kredito pažymas, pagal PEIS suteikiamas tiesioginis finansinis įnašas.

| (77) | Komisija pažymėjo, kad PEIS baigė galioti 2021 m. sausio 1 d., pasibaigus peržiūros tiriamajam laikotarpiui. Tačiau iki 2021 m. pabaigos bendrovės vis dar galėjo teikti prašymus dėl muito kredito pažymų pagal PEIS už 2020 m. įvykdytas eksporto operacijas. Be to, bendrovės iki 2023 m. rugsėjo 15 d. vis dar gali naudoti 2021 m. gautas muito kredito pažymas pagal PEIS mokėtiniems importo muitams subalansuoti. Taigi, pagal šią schemą nauda buvo gauta peržiūros tiriamuoju laikotarpiu ir tęsis net ir nustačius priemones. |
| --- | --- |

(77)

Komisija pažymėjo, kad PEIS baigė galioti 2021 m. sausio 1 d., pasibaigus peržiūros tiriamajam laikotarpiui. Tačiau iki 2021 m. pabaigos bendrovės vis dar galėjo teikti prašymus dėl muito kredito pažymų pagal PEIS už 2020 m. įvykdytas eksporto operacijas. Be to, bendrovės iki 2023 m. rugsėjo 15 d. vis dar gali naudoti 2021 m. gautas muito kredito pažymas pagal PEIS mokėtiniems importo muitams subalansuoti. Taigi, pagal šią schemą nauda buvo gauta peržiūros tiriamuoju laikotarpiu ir tęsis net ir nustačius priemones.

| (78) | Komisija taip pat pažymėjo, kad 2021 m. rugpjūčio mėn. Indijos Vyriausybė paskelbė naujos schemos, pavadintos „Atsisakymas išieškoti muitus ir mokesčius už eksportuojamus produktus“ (toliau – AIMMEP), kuria pakeičiama PEIS, gaires. Ši schema yra minima kaip centrinio, valstybės ir vietos lygmens mokesčių, muitų ir (arba) rinkliavų, kurie šiuo metu negrąžinami pagal jokį kitą mechanizmą, tačiau kurie susikaupia gaminant ir platinant eksportuojamus produktus, grąžinimo mechanizmas (19). Indijos Vyriausybė paskelbė įvairiems sektoriams taikomas kompensavimo normas. Šios normos gali būti peržiūrimos bet kuriuo metu. Nors geležies pramonei ir nagrinėjamajam produktui taikomos normos tyrimo metu dar nebuvo paskelbtos, sektorius paprašė būti įtrauktas į schemą, kaip tai patvirtino ir bendradarbiaujantis gamintojas „Tata Metaliks Limited“, ir dėl šiai pramonei taikomos normos vis dar buvo diskutuojama (20). |
| --- | --- |

(78)

Komisija taip pat pažymėjo, kad 2021 m. rugpjūčio mėn. Indijos Vyriausybė paskelbė naujos schemos, pavadintos „Atsisakymas išieškoti muitus ir mokesčius už eksportuojamus produktus“ (toliau – AIMMEP), kuria pakeičiama PEIS, gaires. Ši schema yra minima kaip centrinio, valstybės ir vietos lygmens mokesčių, muitų ir (arba) rinkliavų, kurie šiuo metu negrąžinami pagal jokį kitą mechanizmą, tačiau kurie susikaupia gaminant ir platinant eksportuojamus produktus, grąžinimo mechanizmas (19). Indijos Vyriausybė paskelbė įvairiems sektoriams taikomas kompensavimo normas. Šios normos gali būti peržiūrimos bet kuriuo metu. Nors geležies pramonei ir nagrinėjamajam produktui taikomos normos tyrimo metu dar nebuvo paskelbtos, sektorius paprašė būti įtrauktas į schemą, kaip tai patvirtino ir bendradarbiaujantis gamintojas „Tata Metaliks Limited“, ir dėl šiai pramonei taikomos normos vis dar buvo diskutuojama (20).

19

20

3.3.1.3.   Išvada

| (79) | Atsižvelgdama į tai, kad teisinė padėtis iš esmės nepasikeitė, Komisija laikėsi nuomonės, kad peržiūros tiriamuoju laikotarpiu kaliojo ketaus vamzdžių pramonė tebegavo naudos pagal PEIS. Komisija tokias pačias išvadas padarė Įgyvendinimo reglamente (ES) 2022/433. |
| --- | --- |

(79)

Atsižvelgdama į tai, kad teisinė padėtis iš esmės nepasikeitė, Komisija laikėsi nuomonės, kad peržiūros tiriamuoju laikotarpiu kaliojo ketaus vamzdžių pramonė tebegavo naudos pagal PEIS. Komisija tokias pačias išvadas padarė Įgyvendinimo reglamente (ES) 2022/433.

| (80) | Kadangi nebuvo bendradarbiaujama, buvo neįmanoma apskaičiuoti tikslaus subsidijavimo pagal šią schemą lygio peržiūros tiriamuoju laikotarpiu. Šiuo tikslu Komisija rėmėsi turimais faktais pagal pagrindinio reglamento 28 straipsnį. Pradiniu tiriamuoju laikotarpiu subsidijų norma pagal TPS, kuri per pradinį tyrimą buvo laikyta kompensuotina ir kurią pakeitė PEIS (pagal kurią, kaip nustatyta, buvo gaunama panaši nauda) svyravo nuo 3,11 % iki 4,35 % (žr. 61 konstatuojamąją dalį). |
| --- | --- |

(80)

Kadangi nebuvo bendradarbiaujama, buvo neįmanoma apskaičiuoti tikslaus subsidijavimo pagal šią schemą lygio peržiūros tiriamuoju laikotarpiu. Šiuo tikslu Komisija rėmėsi turimais faktais pagal pagrindinio reglamento 28 straipsnį. Pradiniu tiriamuoju laikotarpiu subsidijų norma pagal TPS, kuri per pradinį tyrimą buvo laikyta kompensuotina ir kurią pakeitė PEIS (pagal kurią, kaip nustatyta, buvo gaunama panaši nauda) svyravo nuo 3,11 % iki 4,35 % (žr. 61 konstatuojamąją dalį).

| (81) | Kadangi PEIS norma sudarė 3 % FOB, palyginti su 5 % FOB pagal TPS pradiniu tiriamuoju laikotarpiu, kaliojo ketaus vamzdžių pramonės gauta nauda pagal PEIS per PTL atitinkamai sumažėjo. Įgyvendinimo reglamente (ES) 2022/433 nustatyta, kad šaltai valcuoto nerūdijančiojo plieno gamintojų gauta nauda buvo 1,87 % ir 1,92 %, o PEIS norma – 2 %. Komisija laikėsi nuomonės, kad kaliojo ketaus vamzdžių gamintojų pagal PEIS gauta nauda būtų panašiai šiek tiek mažesnė nei 3 %, todėl ji nebūtų nereikšminga. |
| --- | --- |

(81)

Kadangi PEIS norma sudarė 3 % FOB, palyginti su 5 % FOB pagal TPS pradiniu tiriamuoju laikotarpiu, kaliojo ketaus vamzdžių pramonės gauta nauda pagal PEIS per PTL atitinkamai sumažėjo. Įgyvendinimo reglamente (ES) 2022/433 nustatyta, kad šaltai valcuoto nerūdijančiojo plieno gamintojų gauta nauda buvo 1,87 % ir 1,92 %, o PEIS norma – 2 %. Komisija laikėsi nuomonės, kad kaliojo ketaus vamzdžių gamintojų pagal PEIS gauta nauda būtų panašiai šiek tiek mažesnė nei 3 %, todėl ji nebūtų nereikšminga.

| (82) | Po faktų atskleidimo „Tata Metaliks Limited“ teigė, kad pagal PEIS numatyta kompensuoti a) netiesioginius mokesčius, susijusius su eksportuojamų produktų gamyba ir platinimu, ir b) sukauptuosius netiesioginius mokesčius, taikomus gamybos ištekliams, naudojamiems eksportuojamiems produktams gaminti. Ji teigė, kad pagal SKP sutartį šių kategorijų mokesčių grąžinimas nėra kompensuotinas. Ji taip pat tvirtino, kad net jei ir buvo nustatyta, kad PEIS yra kompensuotina, ši programa buvo baigta taikyti 2020 m. gruodžio 31 d. |
| --- | --- |

(82)

Po faktų atskleidimo „Tata Metaliks Limited“ teigė, kad pagal PEIS numatyta kompensuoti a) netiesioginius mokesčius, susijusius su eksportuojamų produktų gamyba ir platinimu, ir b) sukauptuosius netiesioginius mokesčius, taikomus gamybos ištekliams, naudojamiems eksportuojamiems produktams gaminti. Ji teigė, kad pagal SKP sutartį šių kategorijų mokesčių grąžinimas nėra kompensuotinas. Ji taip pat tvirtino, kad net jei ir buvo nustatyta, kad PEIS yra kompensuotina, ši programa buvo baigta taikyti 2020 m. gruodžio 31 d.

| (83) | Komisija šiuos tvirtinimus atmetė. Kaip paaiškinta 60–81 konstatuojamosiose dalyse, Indijos bendrovėms kompensuojama fiksuota eksporto FOB vertės procentinė dalis muito kredito pažymos forma. Pagal schemos sąlygas nereikalaujama, kad muito kredito pažymos vertė atitiktų bendrovių sumokėtų mokesčių sumą, ir šios sumos nėra tikrinamos. Kalbant apie tikimybę, kad subsidijavimo schema bus toliau taikoma, kaip minėta 77 konstatuojamojoje dalyje, bendrovės iki 2023 m. rugsėjo 15 d. vis dar gali naudoti 2021 m. gautą PEIS muito kredito pažymą, kad subalansuotų mokėtinus importo muitus. Taigi nauda pagal šią schemą bus gaunama gerokai ilgiau po peržiūros tiriamojo laikotarpio. |
| --- | --- |

(83)

Komisija šiuos tvirtinimus atmetė. Kaip paaiškinta 60–81 konstatuojamosiose dalyse, Indijos bendrovėms kompensuojama fiksuota eksporto FOB vertės procentinė dalis muito kredito pažymos forma. Pagal schemos sąlygas nereikalaujama, kad muito kredito pažymos vertė atitiktų bendrovių sumokėtų mokesčių sumą, ir šios sumos nėra tikrinamos. Kalbant apie tikimybę, kad subsidijavimo schema bus toliau taikoma, kaip minėta 77 konstatuojamojoje dalyje, bendrovės iki 2023 m. rugsėjo 15 d. vis dar gali naudoti 2021 m. gautą PEIS muito kredito pažymą, kad subalansuotų mokėtinus importo muitus. Taigi nauda pagal šią schemą bus gaunama gerokai ilgiau po peržiūros tiriamojo laikotarpio.

| (84) | „Tata Metaliks Limited“ taip pat tvirtino, kad kai ji teikė pastabas, ji negavo naudos pagal AIMMEP (2022 m. kovo 31 d.), todėl Komisija negali atsižvelgti į tai, kad nauda buvo aptariama kaip galimas (būsimas) nagrinėjamojo produkto subsidijavimas. |
| --- | --- |

(84)

„Tata Metaliks Limited“ taip pat tvirtino, kad kai ji teikė pastabas, ji negavo naudos pagal AIMMEP (2022 m. kovo 31 d.), todėl Komisija negali atsižvelgti į tai, kad nauda buvo aptariama kaip galimas (būsimas) nagrinėjamojo produkto subsidijavimas.

| (85) | Dėl AIMMEP schemos Komisija pažymėjo, kad „Tata Metaliks Limited“ per nuotolinį duomenų sutikrinimą pati svarstė, kad turi būti deramasi dėl naujos normos kaliojo ketaus vamzdžių pramonei. Tai, kad bendrovės pastabų pateikimo metu sprendimas dėl normos nebuvo priimtas, nesukėlė abejonių dėl to, kad yra didelė tikimybė, kad naujoji norma bus nustatyta ir subsidijavimas pagal šią naują schemą bus tęsiamas po 2023 m. Todėl Komisija atmetė šį tvirtinimą. |
| --- | --- |

(85)

Dėl AIMMEP schemos Komisija pažymėjo, kad „Tata Metaliks Limited“ per nuotolinį duomenų sutikrinimą pati svarstė, kad turi būti deramasi dėl naujos normos kaliojo ketaus vamzdžių pramonei. Tai, kad bendrovės pastabų pateikimo metu sprendimas dėl normos nebuvo priimtas, nesukėlė abejonių dėl to, kad yra didelė tikimybė, kad naujoji norma bus nustatyta ir subsidijavimas pagal šią naują schemą bus tęsiamas po 2023 m. Todėl Komisija atmetė šį tvirtinimą.

3.3.2.   Gamybos priemonių eksportui skatinti schema

Gamybos priemonių eksportui skatinti schema

3.3.2.1.   Pradinio tyrimo išvados

| (86) | Per pradinį tyrimą Komisija nustatė, kad pagal gamybos priemonių eksportui skatinti schemą (toliau – GPESS) buvo teikiamos kompensuotinos subsidijos ir tai buvo Indijos Vyriausybės finansinis įnašas. Ši schema tebebuvo taikoma peržiūros tiriamuoju laikotarpiu. |
| --- | --- |

(86)

Per pradinį tyrimą Komisija nustatė, kad pagal gamybos priemonių eksportui skatinti schemą (toliau – GPESS) buvo teikiamos kompensuotinos subsidijos ir tai buvo Indijos Vyriausybės finansinis įnašas. Ši schema tebebuvo taikoma peržiūros tiriamuoju laikotarpiu.

a)   
  Teisinis pagrindas

Teisinis pagrindas

| (87) | Išsamus GPESS apibūdinimas pateiktas 2015–2020 m. UPP 5 skyriuje ir 2015–2020 m. PV 5 skyriuje. |
| --- | --- |

(87)

Išsamus GPESS apibūdinimas pateiktas 2015–2020 m. UPP 5 skyriuje ir 2015–2020 m. PV 5 skyriuje.

b)   
  Teisė naudotis schema

Teisė naudotis schema

| (88) | Teisę naudotis šia priemone turi gamintojai eksportuotojai, taip pat su finansuojančiais gamintojais susieti prekiautojai eksportuotojai ir paslaugų teikėjai. |
| --- | --- |

(88)

Teisę naudotis šia priemone turi gamintojai eksportuotojai, taip pat su finansuojančiais gamintojais susieti prekiautojai eksportuotojai ir paslaugų teikėjai.

c)   
  Praktinis įgyvendinimas

Praktinis įgyvendinimas

| (89) | Laikydamasi įsipareigojimo eksportuoti sąlygos bendrovė gali importuoti gamybos priemones (naujas gamybos priemones ir naudotas iki 10 metų senumo gamybos priemones), mokėdama už jas sumažintą muito normą. Tuo tikslu, pateikus prašymą ir sumokėjus mokestį, Indijos Vyriausybė išduoda GPESS licenciją. Pagal šią schemą numatyta taikyti sumažintą importo muito normą visoms pagal šią schemą importuojamoms gamybos priemonėms. Kad būtų įvykdytas įsipareigojimas eksportuoti, importuotos gamybos priemonės per tam tikrą laikotarpį turi būti panaudotos tam tikram kiekiui eksportui skirtų prekių pagaminti. Vadovaujantis 2015–2020 m. UPP, gamybos priemones pagal GPESS galima importuoti mokant 0 % muito normą. Įsipareigojimas eksportuoti, kuris yra lygus šešis kartus nesumokėtam muitui, turi būti įvykdytas per ne daugiau kaip šešerius metus. |
| --- | --- |

(89)

Laikydamasi įsipareigojimo eksportuoti sąlygos bendrovė gali importuoti gamybos priemones (naujas gamybos priemones ir naudotas iki 10 metų senumo gamybos priemones), mokėdama už jas sumažintą muito normą. Tuo tikslu, pateikus prašymą ir sumokėjus mokestį, Indijos Vyriausybė išduoda GPESS licenciją. Pagal šią schemą numatyta taikyti sumažintą importo muito normą visoms pagal šią schemą importuojamoms gamybos priemonėms. Kad būtų įvykdytas įsipareigojimas eksportuoti, importuotos gamybos priemonės per tam tikrą laikotarpį turi būti panaudotos tam tikram kiekiui eksportui skirtų prekių pagaminti. Vadovaujantis 2015–2020 m. UPP, gamybos priemones pagal GPESS galima importuoti mokant 0 % muito normą. Įsipareigojimas eksportuoti, kuris yra lygus šešis kartus nesumokėtam muitui, turi būti įvykdytas per ne daugiau kaip šešerius metus.

| (90) | GPESS licencijos turėtojas gamybos priemones gali įsigyti ir iš vietos šaltinių. Tokiu atveju pats gamybos priemonių vietos gamintojas gali pasinaudoti importuojamų komponentų, reikalingų tokioms gamybos priemonėms pagaminti, importu be muitų. Arba toks vietos gamintojas gali prašyti, kad jam būtų taikomos tariamo eksporto lengvatos už gamybos priemonių tiekimą GPESS licencijos turėtojui. |
| --- | --- |

(90)

GPESS licencijos turėtojas gamybos priemones gali įsigyti ir iš vietos šaltinių. Tokiu atveju pats gamybos priemonių vietos gamintojas gali pasinaudoti importuojamų komponentų, reikalingų tokioms gamybos priemonėms pagaminti, importu be muitų. Arba toks vietos gamintojas gali prašyti, kad jam būtų taikomos tariamo eksporto lengvatos už gamybos priemonių tiekimą GPESS licencijos turėtojui.

d)   
  Išvados dėl GPESS

Išvados dėl GPESS

| (91) | GPESS yra subsidija, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktyje ir 3 straipsnio 2 dalyje. Muito sumažinimas laikomas Indijos Vyriausybės finansiniu įnašu, nes taikant šią nuolaidą sumažinamos Indijos Vyriausybės muitų pajamos, kurias kitu atveju ji būtų gavusi. Muito sumažinimas taip pat naudingas eksportuotojui, nes importuojant sutaupyti muitai padidina bendrovės likvidumą. |
| --- | --- |

(91)

GPESS yra subsidija, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktyje ir 3 straipsnio 2 dalyje. Muito sumažinimas laikomas Indijos Vyriausybės finansiniu įnašu, nes taikant šią nuolaidą sumažinamos Indijos Vyriausybės muitų pajamos, kurias kitu atveju ji būtų gavusi. Muito sumažinimas taip pat naudingas eksportuotojui, nes importuojant sutaupyti muitai padidina bendrovės likvidumą.

| (92) | Be to, pagal teisės aktus nustatyta, kad GPESS priklauso nuo to, ar vykdomas eksportas, nes neįsipareigojus eksportuoti negalima gauti šių licencijų. Todėl pagal pagrindinio reglamento 4 straipsnio 4 dalies pirmos pastraipos a punktą ji laikoma individualia ir kompensuotina. |
| --- | --- |

(92)

Be to, pagal teisės aktus nustatyta, kad GPESS priklauso nuo to, ar vykdomas eksportas, nes neįsipareigojus eksportuoti negalima gauti šių licencijų. Todėl pagal pagrindinio reglamento 4 straipsnio 4 dalies pirmos pastraipos a punktą ji laikoma individualia ir kompensuotina.

| (93) | GPESS negalima laikyti leistina sąlyginio apmokestinimo muitu sistema arba pakaitine sąlyginio apmokestinimo sistema, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktyje. Tokios leistinos sistemos, kaip nustatyta pagrindinio reglamento I priedo I punkte, netaikomos gamybos priemonėms, nes šios nėra sunaudojamos gaminant eksportuojamus produktus. |
| --- | --- |

(93)

GPESS negalima laikyti leistina sąlyginio apmokestinimo muitu sistema arba pakaitine sąlyginio apmokestinimo sistema, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktyje. Tokios leistinos sistemos, kaip nustatyta pagrindinio reglamento I priedo I punkte, netaikomos gamybos priemonėms, nes šios nėra sunaudojamos gaminant eksportuojamus produktus.

| (94) | Per pradinį tyrimą kompensuotinų subsidijų suma apskaičiuota pagrindinio reglamento 7 straipsnio 3 dalyje nustatyta tvarka, remiantis muitu, nesumokėtu už importuotas gamybos priemones, paskirstytu per laikotarpį, kuris atitinka tokių gamybos priemonių įprastinį nusidėvėjimo laikotarpį susijusiame pramonės sektoriuje. Tokiu būdu apskaičiuota suma, priskiriama TL, pakoreguota pridedant šio laikotarpio palūkanas, kad būtų atspindėta visa gautų lėšų vertė per tam tikrą laikotarpį. Buvo nustatyta, kad šiam tikslui tinka tiriamuoju laikotarpiu Indijoje galiojusi komercinių palūkanų norma. Remiantis pagrindinio reglamento 7 straipsnio 1 dalies a punktu, mokesčiai, kuriuos bendrovės sumokėjo siekdamos gauti subsidiją, buvo išskaičiuoti iš visos prašomos subsidijos sumos. |
| --- | --- |

(94)

Per pradinį tyrimą kompensuotinų subsidijų suma apskaičiuota pagrindinio reglamento 7 straipsnio 3 dalyje nustatyta tvarka, remiantis muitu, nesumokėtu už importuotas gamybos priemones, paskirstytu per laikotarpį, kuris atitinka tokių gamybos priemonių įprastinį nusidėvėjimo laikotarpį susijusiame pramonės sektoriuje. Tokiu būdu apskaičiuota suma, priskiriama TL, pakoreguota pridedant šio laikotarpio palūkanas, kad būtų atspindėta visa gautų lėšų vertė per tam tikrą laikotarpį. Buvo nustatyta, kad šiam tikslui tinka tiriamuoju laikotarpiu Indijoje galiojusi komercinių palūkanų norma. Remiantis pagrindinio reglamento 7 straipsnio 1 dalies a punktu, mokesčiai, kuriuos bendrovės sumokėjo siekdamos gauti subsidiją, buvo išskaičiuoti iš visos prašomos subsidijos sumos.

| (95) | Vadovaujantis pagrindinio reglamento 7 straipsnio 2 ir 3 dalimis, ši subsidijos suma buvo paskirstyta tam tikrai eksporto apyvartai per pradinį tiriamąjį laikotarpį kaip atitinkamas vardiklis, nes subsidija priklauso eksporto ir ją skiriant nebuvo atsižvelgta į pagamintą, perdirbtą, eksportuotą arba vežtą kiekį. |
| --- | --- |

(95)

Vadovaujantis pagrindinio reglamento 7 straipsnio 2 ir 3 dalimis, ši subsidijos suma buvo paskirstyta tam tikrai eksporto apyvartai per pradinį tiriamąjį laikotarpį kaip atitinkamas vardiklis, nes subsidija priklauso eksporto ir ją skiriant nebuvo atsižvelgta į pagamintą, perdirbtą, eksportuotą arba vežtą kiekį.

| (96) | Nustatyta subsidijų norma pradiniu tiriamuoju laikotarpiu pagal šią schemą svyravo nuo 0,03 % iki 0,38 %. |
| --- | --- |

(96)

Nustatyta subsidijų norma pradiniu tiriamuoju laikotarpiu pagal šią schemą svyravo nuo 0,03 % iki 0,38 %.

3.3.2.2.   Subsidijavimo schemos tęsimas

| (97) | Prašyme atlikti peržiūrą ir atitinkamuose prieduose pareiškėjas pateikė įrodymų, kad Indijos kaliojo ketaus vamzdžių gamintojai toliau naudojosi schema. Tai, kad schema taikoma, taip pat patvirtino Indijos Vyriausybė klausimyno atsakymuose. Be to, Komisija nustatė, kad „Tata Metaliks Limited“ naudojo šią schemą gamybos priemonėms, naudojamoms nagrinėjamajam produktui gaminti, importuoti. Peržiūros tiriamuoju laikotarpiu pagal schemą gaunama nauda galėjo būti priskirta nagrinėjamajam produktui. |
| --- | --- |

(97)

Prašyme atlikti peržiūrą ir atitinkamuose prieduose pareiškėjas pateikė įrodymų, kad Indijos kaliojo ketaus vamzdžių gamintojai toliau naudojosi schema. Tai, kad schema taikoma, taip pat patvirtino Indijos Vyriausybė klausimyno atsakymuose. Be to, Komisija nustatė, kad „Tata Metaliks Limited“ naudojo šią schemą gamybos priemonėms, naudojamoms nagrinėjamajam produktui gaminti, importuoti. Peržiūros tiriamuoju laikotarpiu pagal schemą gaunama nauda galėjo būti priskirta nagrinėjamajam produktui.

| (98) | Todėl Komisija padarė išvadą, kad yra pakankamai įrodymų, jog eksportuojantys gamintojai peržiūros tiriamuoju laikotarpiu toliau naudojosi subsidijomis pagal GPESS schemą. |
| --- | --- |

(98)

Todėl Komisija padarė išvadą, kad yra pakankamai įrodymų, jog eksportuojantys gamintojai peržiūros tiriamuoju laikotarpiu toliau naudojosi subsidijomis pagal GPESS schemą.

| (99) | Kadangi nebuvo bendradarbiaujama, buvo neįmanoma apskaičiuoti tikslaus subsidijavimo pagal šią schemą lygio peržiūros tiriamuoju laikotarpiu. Šiuo tikslu Komisija rėmėsi turimais faktais pagal pagrindinio reglamento 28 straipsnį. Nustatyta subsidijų norma pradiniu tiriamuoju laikotarpiu pagal šią schemą svyravo nuo 0,03 % iki 0,38 % (žr. 96 konstatuojamąją dalį). |
| --- | --- |

(99)

Kadangi nebuvo bendradarbiaujama, buvo neįmanoma apskaičiuoti tikslaus subsidijavimo pagal šią schemą lygio peržiūros tiriamuoju laikotarpiu. Šiuo tikslu Komisija rėmėsi turimais faktais pagal pagrindinio reglamento 28 straipsnį. Nustatyta subsidijų norma pradiniu tiriamuoju laikotarpiu pagal šią schemą svyravo nuo 0,03 % iki 0,38 % (žr. 96 konstatuojamąją dalį).

| (100) | Remdamasi tuo, kas išdėstyta, Komisija padarė išvadą, kad pagal šią schemą peržiūros tiriamuoju laikotarpiu taikyto subsidijavimo lygis nebuvo nereikšmingas ir bet kuriuo atveju ne mažesnis už lygį, nustatytą per pradinį tyrimą. |
| --- | --- |

(100)

Remdamasi tuo, kas išdėstyta, Komisija padarė išvadą, kad pagal šią schemą peržiūros tiriamuoju laikotarpiu taikyto subsidijavimo lygis nebuvo nereikšmingas ir bet kuriuo atveju ne mažesnis už lygį, nustatytą per pradinį tyrimą.

| (101) | Po faktų atskleidimo „Tata Metaliks Limited“ teigė, kad GPESS schema yra leistina subsidija, nes pagal ją buvo numatyta atleisti nuo mokesčių eksportuojamus produktus, jei jie skirti vidaus suvartojimui, todėl ji negali būti kompensuotina. |
| --- | --- |

(101)

Po faktų atskleidimo „Tata Metaliks Limited“ teigė, kad GPESS schema yra leistina subsidija, nes pagal ją buvo numatyta atleisti nuo mokesčių eksportuojamus produktus, jei jie skirti vidaus suvartojimui, todėl ji negali būti kompensuotina.

| (102) | Kaip primenama 93 konstatuojamojoje dalyje, tokios leistinos sistemos, kaip nustatyta pagrindinio reglamento I priedo I punkte, netaikomos gamybos priemonėms, nes šios nėra sunaudojamos gaminant eksportuojamus produktus. Todėl Komisija atmetė šį tvirtinimą. |
| --- | --- |

(102)

Kaip primenama 93 konstatuojamojoje dalyje, tokios leistinos sistemos, kaip nustatyta pagrindinio reglamento I priedo I punkte, netaikomos gamybos priemonėms, nes šios nėra sunaudojamos gaminant eksportuojamus produktus. Todėl Komisija atmetė šį tvirtinimą.

3.3.3.   Sąlyginio apmokestinimo muitu schema

Sąlyginio apmokestinimo muitu schema

3.3.3.1.   Pradinio tyrimo išvados

| (103) | Per pradinį tyrimą Komisija nustatė, kad nagrinėjamojo produkto eksportuojantys gamintojai naudojosi sąlyginio apmokestinimo muitu schema, pagal kurią kompensuojama tam tikra eksporto FOB vertės procentinė dalis (toliau – SAMS norma). Pradiniu tiriamuoju laikotarpiu nagrinėjamojo produkto SAMS norma buvo 1,9 % FOB vertės. SAMS schema tebebuvo taikoma peržiūros tiriamuoju laikotarpiu. |
| --- | --- |

(103)

Per pradinį tyrimą Komisija nustatė, kad nagrinėjamojo produkto eksportuojantys gamintojai naudojosi sąlyginio apmokestinimo muitu schema, pagal kurią kompensuojama tam tikra eksporto FOB vertės procentinė dalis (toliau – SAMS norma). Pradiniu tiriamuoju laikotarpiu nagrinėjamojo produkto SAMS norma buvo 1,9 % FOB vertės. SAMS schema tebebuvo taikoma peržiūros tiriamuoju laikotarpiu.

a)   
  Teisinis pagrindas

Teisinis pagrindas

| (104) | Peržiūros tiriamuoju laikotarpiu taikytas teisinis pagrindas – 1995 m. Muitų ir sąlyginio apmokestinimo pagrindiniais akcizais taisyklės (toliau – 1995 m. SAMS taisyklės) su pakeitimais, padarytais 2006 m., vėliau pakeistos 2017 m. Muitų ir sąlyginio apmokestinimo pagrindiniais akcizais taisyklėmis (toliau – 2017 m. taisyklės), kurios įsigaliojo 2017 m. spalio 1 d. Šios sąlyginio apmokestinimo muitu schemos apskaičiavimo metodas aprašytas 1995 m. SAMS taisyklių 3 taisyklės 2 dalyje. Minėtų SAMS taisyklių 12 taisyklės 1 dalies a punkto ii papunkčiu reglamentuojama deklaracija, kurią eksportuojantys gamintojai turi pateikti, norėdami pasinaudoti šia schema. 2017 m. SAMS taisyklėse šios taisyklės nepasikeitė ir atitinka 3 taisyklės 2 dalį bei 13 taisyklės 1 dalies a punkto ii papunktį. |
| --- | --- |

(104)

Peržiūros tiriamuoju laikotarpiu taikytas teisinis pagrindas – 1995 m. Muitų ir sąlyginio apmokestinimo pagrindiniais akcizais taisyklės (toliau – 1995 m. SAMS taisyklės) su pakeitimais, padarytais 2006 m., vėliau pakeistos 2017 m. Muitų ir sąlyginio apmokestinimo pagrindiniais akcizais taisyklėmis (toliau – 2017 m. taisyklės), kurios įsigaliojo 2017 m. spalio 1 d. Šios sąlyginio apmokestinimo muitu schemos apskaičiavimo metodas aprašytas 1995 m. SAMS taisyklių 3 taisyklės 2 dalyje. Minėtų SAMS taisyklių 12 taisyklės 1 dalies a punkto ii papunkčiu reglamentuojama deklaracija, kurią eksportuojantys gamintojai turi pateikti, norėdami pasinaudoti šia schema. 2017 m. SAMS taisyklėse šios taisyklės nepasikeitė ir atitinka 3 taisyklės 2 dalį bei 13 taisyklės 1 dalies a punkto ii papunktį.

| (105) | Be to, aplinkraštyje Nr. 24/2001 pateikti konkretūs nurodymai, kaip laikytis 3 taisyklės 2 dalies ir reikalavimų, taikomų deklaracijai, kurią eksportuotojai turi pateikti pagal 12 taisyklės 1 dalies a punkto ii papunktį. |
| --- | --- |

(105)

Be to, aplinkraštyje Nr. 24/2001 pateikti konkretūs nurodymai, kaip laikytis 3 taisyklės 2 dalies ir reikalavimų, taikomų deklaracijai, kurią eksportuotojai turi pateikti pagal 12 taisyklės 1 dalies a punkto ii papunktį.

| (106) | 1995 m. SAMS taisyklių 4 taisyklėje nustatyta, kad centrinė valdžia gali patikslinti pagal 3 taisyklę nustatytą sumą arba normas. Indijos Vyriausybė padarė keletą pakeitimų – paskutinį kartą normos patikslintos Pranešimu Nr. 95/2018 – CUSTOMS ir Pranešimu Nr. 07/2020 – CUSTOMS. |
| --- | --- |

(106)

1995 m. SAMS taisyklių 4 taisyklėje nustatyta, kad centrinė valdžia gali patikslinti pagal 3 taisyklę nustatytą sumą arba normas. Indijos Vyriausybė padarė keletą pakeitimų – paskutinį kartą normos patikslintos Pranešimu Nr. 95/2018 – CUSTOMS ir Pranešimu Nr. 07/2020 – CUSTOMS.

| (107) | Pradiniu tiriamuoju laikotarpiu nagrinėjamojo produkto SAMS norma buvo 1,9 % FOB vertės. |
| --- | --- |

(107)

Pradiniu tiriamuoju laikotarpiu nagrinėjamojo produkto SAMS norma buvo 1,9 % FOB vertės.

b)   
  Teisė naudotis schema

Teisė naudotis schema

| (108) | Teisę naudotis šia schema turi visi gamintojai eksportuotojai arba prekiautojai eksportuotojai. |
| --- | --- |

(108)

Teisę naudotis šia schema turi visi gamintojai eksportuotojai arba prekiautojai eksportuotojai.

c)   
  Praktinis įgyvendinimas

Praktinis įgyvendinimas

| (109) | Pagal šią schemą bet kuri bendrovė, eksportuojanti reikalavimus atitinkančius produktus, turi teisę gauti sumą, atitinkančią deklaruotos eksportuojamo produkto FOB vertės procentinę dalį. Muitų ir sąlyginio apmokestinimo pagrindiniais akcizais taisyklių 3 taisyklės 2 dalyje nurodoma, kaip apskaičiuoti subsidijos sumą. Grąžintina suma yra pagrįsta visos pramonės muitų, sumokėtų už importuotas žaliavas, vidutinėmis vertėmis ir vidutiniu pramonės suvartojimo koeficientu, gautais iš Indijos Vyriausybės manymu tipiškų reikalavimus atitinkančių eksportuojamų produktų gamintojų (vadinamoji visos pramonės norma). Tuomet Indijos Vyriausybė grąžintiną sumą išreiškia kaip reikalavimus atitinkančių eksportuojamų produktų vidutinės eksporto vertės procentinę dalį. |
| --- | --- |

(109)

Pagal šią schemą bet kuri bendrovė, eksportuojanti reikalavimus atitinkančius produktus, turi teisę gauti sumą, atitinkančią deklaruotos eksportuojamo produkto FOB vertės procentinę dalį. Muitų ir sąlyginio apmokestinimo pagrindiniais akcizais taisyklių 3 taisyklės 2 dalyje nurodoma, kaip apskaičiuoti subsidijos sumą. Grąžintina suma yra pagrįsta visos pramonės muitų, sumokėtų už importuotas žaliavas, vidutinėmis vertėmis ir vidutiniu pramonės suvartojimo koeficientu, gautais iš Indijos Vyriausybės manymu tipiškų reikalavimus atitinkančių eksportuojamų produktų gamintojų (vadinamoji visos pramonės norma). Tuomet Indijos Vyriausybė grąžintiną sumą išreiškia kaip reikalavimus atitinkančių eksportuojamų produktų vidutinės eksporto vertės procentinę dalį.

| (110) | Indijos Vyriausybė šią procentinę dalį naudoja tam, kad apskaičiuotų sąlyginio apmokestinimo muitu sumą, kurią turi teisę gauti visi teisę naudotis schema turintys eksportuotojai. Šios schemos normą kiekvienam produktui atskirai nustato Indijos Vyriausybė. |
| --- | --- |

(110)

Indijos Vyriausybė šią procentinę dalį naudoja tam, kad apskaičiuotų sąlyginio apmokestinimo muitu sumą, kurią turi teisę gauti visi teisę naudotis schema turintys eksportuotojai. Šios schemos normą kiekvienam produktui atskirai nustato Indijos Vyriausybė.

| (111) | Indijos Vyriausybės teigimu, sąlyginis apmokestinimas muitais taip pat gali būti nustatytas remiantis faktine muito našta produktų, kuriems negali būti taikoma visos pramonės norma, atveju arba bendrovių, kurios nustato, kad visos pramonės normos lengvatos sudaro mažiau nei 80 % faktinės muito ir (arba) mokesčio naštos, atveju. |
| --- | --- |

(111)

Indijos Vyriausybės teigimu, sąlyginis apmokestinimas muitais taip pat gali būti nustatytas remiantis faktine muito našta produktų, kuriems negali būti taikoma visos pramonės norma, atveju arba bendrovių, kurios nustato, kad visos pramonės normos lengvatos sudaro mažiau nei 80 % faktinės muito ir (arba) mokesčio naštos, atveju.

| (112) | Norėdama pasinaudoti šia schema, bendrovė turi eksportuoti. Į muitinės serverį įvedant krovinio duomenis nurodoma, kad eksportas vykdomas pagal SAMS, ir SAMS suma nustatoma neatšaukiamai. Po krovinio gabenimo ir po to, kai bendrovė pateikia bendrąją eksporto deklaraciją ir muitinė įsitikina, kad joje pateikti duomenys atitinka važtaraščio duomenis, laikoma, kad visos sąlygos yra įvykdytos ir sąlyginio apmokestinimo suma turi būti sumokėta tiesioginiu mokėjimu į eksportuotojo banko sąskaitą arba išduodant banko vekselį. |
| --- | --- |

(112)

Norėdama pasinaudoti šia schema, bendrovė turi eksportuoti. Į muitinės serverį įvedant krovinio duomenis nurodoma, kad eksportas vykdomas pagal SAMS, ir SAMS suma nustatoma neatšaukiamai. Po krovinio gabenimo ir po to, kai bendrovė pateikia bendrąją eksporto deklaraciją ir muitinė įsitikina, kad joje pateikti duomenys atitinka važtaraščio duomenis, laikoma, kad visos sąlygos yra įvykdytos ir sąlyginio apmokestinimo suma turi būti sumokėta tiesioginiu mokėjimu į eksportuotojo banko sąskaitą arba išduodant banko vekselį.

| (113) | Be to, eksportuotojas turi pateikti eksporto pajamų panaudojimo įrodymą pateikdamas banko pažymą apie eksporto pajamų panaudojimą (BRC). Šį dokumentą galima pateikti po to, kai sumokama sąlyginio apmokestinimo suma. Indijos Vyriausybė susigrąžina sumokėtą sumą, jei eksportuotojas per nustatytą terminą nepateikia BRC. |
| --- | --- |

(113)

Be to, eksportuotojas turi pateikti eksporto pajamų panaudojimo įrodymą pateikdamas banko pažymą apie eksporto pajamų panaudojimą (BRC). Šį dokumentą galima pateikti po to, kai sumokama sąlyginio apmokestinimo suma. Indijos Vyriausybė susigrąžina sumokėtą sumą, jei eksportuotojas per nustatytą terminą nepateikia BRC.

| (114) | Sąlyginio apmokestinimo suma gali būti panaudota bet kokiam tikslui ir pagal Indijos apskaitos standartus sąlyginio apmokestinimo suma komercinėse sąskaitose gali būti kaupiamuoju principu įtraukiama į apskaitą kaip pajamos, kai įvykdomas įsipareigojimas eksportuoti. |
| --- | --- |

(114)

Sąlyginio apmokestinimo suma gali būti panaudota bet kokiam tikslui ir pagal Indijos apskaitos standartus sąlyginio apmokestinimo suma komercinėse sąskaitose gali būti kaupiamuoju principu įtraukiama į apskaitą kaip pajamos, kai įvykdomas įsipareigojimas eksportuoti.

d)   
  Išvada dėl SAMS

Išvada dėl SAMS

| (115) | Per pradinį tyrimą Komisija nustatė, kad SAMS yra subsidija, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto I papunktyje ir 3 straipsnio 2 dalyje. Vadinamoji sąlyginio apmokestinimo muitu suma yra Indijos Vyriausybės finansinis įnašas, nes tai Indijos Vyriausybės tiesioginis lėšų pervedimas. Šios lėšos gali būti naudojamos be apribojimų. Sąlyginio apmokestinimo muitu suma taip pat yra naudinga eksportuotojui, nes padidina jo likvidumą. |
| --- | --- |

(115)

Per pradinį tyrimą Komisija nustatė, kad SAMS yra subsidija, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto I papunktyje ir 3 straipsnio 2 dalyje. Vadinamoji sąlyginio apmokestinimo muitu suma yra Indijos Vyriausybės finansinis įnašas, nes tai Indijos Vyriausybės tiesioginis lėšų pervedimas. Šios lėšos gali būti naudojamos be apribojimų. Sąlyginio apmokestinimo muitu suma taip pat yra naudinga eksportuotojui, nes padidina jo likvidumą.

| (116) | Eksportuojamų produktų sąlyginio apmokestinimo muitu normą kiekvienam produktui atskirai nustato Indijos Vyriausybė. Tačiau, nors subsidija vadinama sąlyginiu apmokestinimu muitu, ši schema neturi visų leistinos sąlyginio apmokestinimo muitu sistemos arba pakaitinės sąlyginio apmokestinimo sistemos, kaip nurodyta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktyje, savybių. Be to, ji neatitinka taisyklių, nustatytų pagrindinio reglamento I priedo I punkte, II priede (Sąlyginio apmokestinimo sistemos apibrėžtis ir taisyklės) ir III priede (Pakaitinės sąlyginio apmokestinimo sistemos apibrėžtis ir taisyklės). Pinigų mokėjimas eksportuotojui nebūtinai siejamas su faktiniu žaliavoms taikomų importo muitų mokėjimu ir nėra muito kreditas buvusio ar būsimo žaliavų importo muitams kompensuoti. Be to, netaikoma jokia sistema arba tvarka, skirta patvirtinti, kurie gamybos ištekliai ir koks jų kiekis yra sunaudojami eksportuojamiems produktams gaminti. Be to, Indijos Vyriausybė neatliko papildomo patikrinimo, grindžiamo panaudotais faktiniais gamybos ištekliais, nors tokį patikrinimą reikia atlikti, kai netaikoma veiksminga tikrinimo sistema (pagrindinio reglamento II priedo 5 punktas ir III priedo II dalies 3 punktas). |
| --- | --- |

(116)

Eksportuojamų produktų sąlyginio apmokestinimo muitu normą kiekvienam produktui atskirai nustato Indijos Vyriausybė. Tačiau, nors subsidija vadinama sąlyginiu apmokestinimu muitu, ši schema neturi visų leistinos sąlyginio apmokestinimo muitu sistemos arba pakaitinės sąlyginio apmokestinimo sistemos, kaip nurodyta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktyje, savybių. Be to, ji neatitinka taisyklių, nustatytų pagrindinio reglamento I priedo I punkte, II priede (Sąlyginio apmokestinimo sistemos apibrėžtis ir taisyklės) ir III priede (Pakaitinės sąlyginio apmokestinimo sistemos apibrėžtis ir taisyklės). Pinigų mokėjimas eksportuotojui nebūtinai siejamas su faktiniu žaliavoms taikomų importo muitų mokėjimu ir nėra muito kreditas buvusio ar būsimo žaliavų importo muitams kompensuoti. Be to, netaikoma jokia sistema arba tvarka, skirta patvirtinti, kurie gamybos ištekliai ir koks jų kiekis yra sunaudojami eksportuojamiems produktams gaminti. Be to, Indijos Vyriausybė neatliko papildomo patikrinimo, grindžiamo panaudotais faktiniais gamybos ištekliais, nors tokį patikrinimą reikia atlikti, kai netaikoma veiksminga tikrinimo sistema (pagrindinio reglamento II priedo 5 punktas ir III priedo II dalies 3 punktas).

| (117) | Indijos Vyriausybės mokėjimas eksportuotojams po eksporto priklauso eksporto, todėl pagal pagrindinio reglamento 4 straipsnio 4 dalies a punktą ši schema laikoma individualia ir kompensuotina. |
| --- | --- |

(117)

Indijos Vyriausybės mokėjimas eksportuotojams po eksporto priklauso eksporto, todėl pagal pagrindinio reglamento 4 straipsnio 4 dalies a punktą ši schema laikoma individualia ir kompensuotina.

| (118) | Atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta, Komisija padarė išvadą, kad SAMS yra kompensuotina. |
| --- | --- |

(118)

Atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta, Komisija padarė išvadą, kad SAMS yra kompensuotina.

e)   
  Subsidijos sumos skaičiavimas

Subsidijos sumos skaičiavimas

| (119) | Komisija, vadovaudamasi pagrindinio reglamento 3 straipsnio 2 dalimi ir 5 straipsniu, kompensuotinų subsidijų sumą per pradinį tyrimą apskaičiavo remdamasi jų gavėjui tekusia nauda (kitaip tariant suma, gauta taikant sąlyginį apmokestinimą muitais), nustatyta pradiniu tiriamuoju laikotarpiu. Šiuo atveju Komisija nustatė, kad gavėjas gauna naudos tuo metu, kai pagal šią schemą įvykdoma eksporto operacija. Šiuo momentu Indijos Vyriausybė privalo sumokėti sąlyginio apmokestinimo sumą, o tai yra finansinis įnašas, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto I papunktyje. Muitinei išdavus eksporto važtaraštį, kuriame, be kita ko, nurodoma konkrečiai eksporto operacijai suteiktina sąlyginio apmokestinimo suma, Indijos Vyriausybė nebeturi teisės priimti sprendimo suteikti subsidiją ar jos nesuteikti. |
| --- | --- |

(119)

Komisija, vadovaudamasi pagrindinio reglamento 3 straipsnio 2 dalimi ir 5 straipsniu, kompensuotinų subsidijų sumą per pradinį tyrimą apskaičiavo remdamasi jų gavėjui tekusia nauda (kitaip tariant suma, gauta taikant sąlyginį apmokestinimą muitais), nustatyta pradiniu tiriamuoju laikotarpiu. Šiuo atveju Komisija nustatė, kad gavėjas gauna naudos tuo metu, kai pagal šią schemą įvykdoma eksporto operacija. Šiuo momentu Indijos Vyriausybė privalo sumokėti sąlyginio apmokestinimo sumą, o tai yra finansinis įnašas, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto I papunktyje. Muitinei išdavus eksporto važtaraštį, kuriame, be kita ko, nurodoma konkrečiai eksporto operacijai suteiktina sąlyginio apmokestinimo suma, Indijos Vyriausybė nebeturi teisės priimti sprendimo suteikti subsidiją ar jos nesuteikti.

| (120) | Atsižvelgiant į tai, kad pagrindiniai eksportuojantys gamintojai nebendradarbiavo, kaip 55 minėta konstatuojamojoje dalyje, Komisija negalėjo patikrinti, ar jie faktiškai moka importo muitus už žaliavas, naudojamas nagrinėjamajam produktui gaminti. Jei šis tvirtinimas būtų buvęs pateiktas ir patvirtintas, nepaisant to, kad nėra jokios sistemos ar tvarkos, skirtos patvirtinti, kurie gamybos ištekliai ir koks jų kiekis sunaudojami eksportuojamiems produktams gaminti, Komisija būtų patikrinusi, kokie muitai buvo sumokėti, siekdama apskaičiuoti permokėtą atsisakytų išieškoti muitų sumą pagal pagrindinio reglamento II priedo 5 dalį. |
| --- | --- |

(120)

Atsižvelgiant į tai, kad pagrindiniai eksportuojantys gamintojai nebendradarbiavo, kaip 55 minėta konstatuojamojoje dalyje, Komisija negalėjo patikrinti, ar jie faktiškai moka importo muitus už žaliavas, naudojamas nagrinėjamajam produktui gaminti. Jei šis tvirtinimas būtų buvęs pateiktas ir patvirtintas, nepaisant to, kad nėra jokios sistemos ar tvarkos, skirtos patvirtinti, kurie gamybos ištekliai ir koks jų kiekis sunaudojami eksportuojamiems produktams gaminti, Komisija būtų patikrinusi, kokie muitai buvo sumokėti, siekdama apskaičiuoti permokėtą atsisakytų išieškoti muitų sumą pagal pagrindinio reglamento II priedo 5 dalį.

| (121) | Atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta, Komisija laikėsi nuomonės, kad pagal SAMS gautą naudą buvo tikslinga įvertinti kaip sąlyginio apmokestinimo sumų, gautų už eksporto operacijas, pagal šią schemą atliktas pradiniu tiriamuoju laikotarpiu, visumą. |
| --- | --- |

(121)

Atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta, Komisija laikėsi nuomonės, kad pagal SAMS gautą naudą buvo tikslinga įvertinti kaip sąlyginio apmokestinimo sumų, gautų už eksporto operacijas, pagal šią schemą atliktas pradiniu tiriamuoju laikotarpiu, visumą.

| (122) | Komisija, vadovaudamasi pagrindinio reglamento 7 straipsnio 2 dalimi, šias subsidijų sumas paskirstė visai bendrovės eksporto apyvartai pradiniu tiriamuoju laikotarpiu kaip atitinkamą vardiklį, nes subsidija priklauso nuo eksporto ir ją skiriant neatsižvelgta į perdirbtą, pagamintą, eksportuotą arba vežtą kiekį. |
| --- | --- |

(122)

Komisija, vadovaudamasi pagrindinio reglamento 7 straipsnio 2 dalimi, šias subsidijų sumas paskirstė visai bendrovės eksporto apyvartai pradiniu tiriamuoju laikotarpiu kaip atitinkamą vardiklį, nes subsidija priklauso nuo eksporto ir ją skiriant neatsižvelgta į perdirbtą, pagamintą, eksportuotą arba vežtą kiekį.

| (123) | Pradiniu tiriamuoju laikotarpiu pagal šią schemą nustatytos subsidijos normos svyravo nuo 1,37 % iki 1,66 %. |
| --- | --- |

(123)

Pradiniu tiriamuoju laikotarpiu pagal šią schemą nustatytos subsidijos normos svyravo nuo 1,37 % iki 1,66 %.

3.3.3.2.   Subsidijavimo schemos tęsimas

| (124) | Prašyme atlikti peržiūrą ir atitinkamuose prieduose pareiškėjas pateikė įrodymų, kad kaliojo ketaus vamzdžių pramonė toliau naudojosi SAMS peržiūros tiriamuoju laikotarpiu. Be to, Indijos Vyriausybė klausimyno atsakymuose patvirtino, kad SAMS toliau taikoma. Be to, bendradarbiaujantis gamintojas „Tata Metaliks Limited“ peržiūros tiriamuoju laikotarpiu taip pat naudojosi schema, daugiausia eksportui į trečiąsias šalis. |
| --- | --- |

(124)

Prašyme atlikti peržiūrą ir atitinkamuose prieduose pareiškėjas pateikė įrodymų, kad kaliojo ketaus vamzdžių pramonė toliau naudojosi SAMS peržiūros tiriamuoju laikotarpiu. Be to, Indijos Vyriausybė klausimyno atsakymuose patvirtino, kad SAMS toliau taikoma. Be to, bendradarbiaujantis gamintojas „Tata Metaliks Limited“ peržiūros tiriamuoju laikotarpiu taip pat naudojosi schema, daugiausia eksportui į trečiąsias šalis.

| (125) | Klausimyno atsakymuose „Tata Metaliks Limited“ ir Indijos Vyriausybė teigė, kad SAMS nėra kompensuotina subsidija. Indijos Vyriausybė taip pat teigė, kad tam, kad sąlyginis apmokestinimas netiesioginiais mokesčiais arba importo rinkliavomis būtų laikomas subsidija, jis turi būti didesnis už tokių mokesčių ar rinkliavų, faktiškai taikomų gamybos ištekliams, sunaudojamiems eksportuojamam produktui gaminti, sumą. NET ir tokiais atvejais, Indijos Vyriausybės nuomone, tik toks didesnis sąlyginis apmokestinimas galėtų būti laikomas kompensuotinu. Tvirtinimui paremti Indijos Vyriausybė nurodė Kolegijos ataskaitą „Europos Sąjunga – Kompensacinės priemonės tam tikram polietileno tereftalatui iš Pakistano“, WT/DS486/R. |
| --- | --- |

(125)

Klausimyno atsakymuose „Tata Metaliks Limited“ ir Indijos Vyriausybė teigė, kad SAMS nėra kompensuotina subsidija. Indijos Vyriausybė taip pat teigė, kad tam, kad sąlyginis apmokestinimas netiesioginiais mokesčiais arba importo rinkliavomis būtų laikomas subsidija, jis turi būti didesnis už tokių mokesčių ar rinkliavų, faktiškai taikomų gamybos ištekliams, sunaudojamiems eksportuojamam produktui gaminti, sumą. NET ir tokiais atvejais, Indijos Vyriausybės nuomone, tik toks didesnis sąlyginis apmokestinimas galėtų būti laikomas kompensuotinu. Tvirtinimui paremti Indijos Vyriausybė nurodė Kolegijos ataskaitą „Europos Sąjunga – Kompensacinės priemonės tam tikram polietileno tereftalatui iš Pakistano“, WT/DS486/R.

| (126) | Indijos Vyriausybė taip pat nurodė, kad teisė naudotis schema nepriklausė nuo eksporto ir nebuvo susieta su konkrečiu sektoriumi, pramone ir (arba) regionu. Jos nuomone, pagal sąlyginį apmokestinimą kompensuojami sumokėti muitai ir centriniai akcizai, apskaičiuoti remiantis atitinkamų gamybos išteklių (importuotų ir vidaus), kurie paprastai naudojami tam tikros rūšies eksportuojamoms prekėms gaminti, vidutiniu kiekiu. Skirtingi atskirų eksportuotojų gamybos išteklių pirkimo būdai išskaidomi ir subendrinami nustatant vidurkį. Taigi Indijos Vyriausybė laikėsi nuomonės, kad SAMS yra mokesčių ir (arba) muitų lengvata, o ne subsidija. |
| --- | --- |

(126)

Indijos Vyriausybė taip pat nurodė, kad teisė naudotis schema nepriklausė nuo eksporto ir nebuvo susieta su konkrečiu sektoriumi, pramone ir (arba) regionu. Jos nuomone, pagal sąlyginį apmokestinimą kompensuojami sumokėti muitai ir centriniai akcizai, apskaičiuoti remiantis atitinkamų gamybos išteklių (importuotų ir vidaus), kurie paprastai naudojami tam tikros rūšies eksportuojamoms prekėms gaminti, vidutiniu kiekiu. Skirtingi atskirų eksportuotojų gamybos išteklių pirkimo būdai išskaidomi ir subendrinami nustatant vidurkį. Taigi Indijos Vyriausybė laikėsi nuomonės, kad SAMS yra mokesčių ir (arba) muitų lengvata, o ne subsidija.

| (127) | Kaip išsamiau paaiškinta 115–118 konstatuojamosiose dalyse, Komisija per pradinį tyrimą laikėsi nuomonės, kad SAMS neturi visų leistinos sąlyginio apmokestinimo muitu sistemos arba pakaitinės sąlyginio apmokestinimo sistemos, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktyje, savybių. Priešingai Indijos Vyriausybės teiginiams, pagal SAMS bendrovių gauta nauda nėra tiesiogiai susijusi su muitais, mokėtinais už importuojamas žaliavas, kurias bendrovės naudoja eksportuojamiems produktams gaminti. Eksportuojanti bendrovė gauna pinigų mokėjimus, kurie siejami tik su jos eksporto FOB verte. Bendrovės iš viso neprivalo importuoti jokių žaliavų. |
| --- | --- |

(127)

Kaip išsamiau paaiškinta 115–118 konstatuojamosiose dalyse, Komisija per pradinį tyrimą laikėsi nuomonės, kad SAMS neturi visų leistinos sąlyginio apmokestinimo muitu sistemos arba pakaitinės sąlyginio apmokestinimo sistemos, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktyje, savybių. Priešingai Indijos Vyriausybės teiginiams, pagal SAMS bendrovių gauta nauda nėra tiesiogiai susijusi su muitais, mokėtinais už importuojamas žaliavas, kurias bendrovės naudoja eksportuojamiems produktams gaminti. Eksportuojanti bendrovė gauna pinigų mokėjimus, kurie siejami tik su jos eksporto FOB verte. Bendrovės iš viso neprivalo importuoti jokių žaliavų.

| (128) | Taigi, kadangi pagal schemos mechanizmą negalima įvertinti, kokius mokesčius ir (arba) rinkliavas kiekviena bendrovė sumokėjo už sunaudotus gamybos išteklius, Komisija negali visos sąlyginio apmokestinimo muitu sumos pagal SAMS laikyti paprasčiausia kompensacija už bendrovių sumokėtus muitus ir (arba) rinkliavas už žaliavas, sunaudotas nagrinėjamajam produktui gaminti. Galiausiai, atsižvelgdama į tai, kad pagrindiniai eksportuojantys gamintojai nebendradarbiavo, Komisija negalėjo patikrinti su šia byla susijusių naudos pagal SAMS ir galimų muitų, sumokėtų už importuojamas žaliavas, sunaudotas nagrinėjamajam produktui gaminti, sąsajų. |
| --- | --- |

(128)

Taigi, kadangi pagal schemos mechanizmą negalima įvertinti, kokius mokesčius ir (arba) rinkliavas kiekviena bendrovė sumokėjo už sunaudotus gamybos išteklius, Komisija negali visos sąlyginio apmokestinimo muitu sumos pagal SAMS laikyti paprasčiausia kompensacija už bendrovių sumokėtus muitus ir (arba) rinkliavas už žaliavas, sunaudotas nagrinėjamajam produktui gaminti. Galiausiai, atsižvelgdama į tai, kad pagrindiniai eksportuojantys gamintojai nebendradarbiavo, Komisija negalėjo patikrinti su šia byla susijusių naudos pagal SAMS ir galimų muitų, sumokėtų už importuojamas žaliavas, sunaudotas nagrinėjamajam produktui gaminti, sąsajų.

| (129) | Todėl Komisija padarė išvadą, kad peržiūros tiriamuoju laikotarpiu Indijos kaliojo ketaus vamzdžių eksportuojantys gamintojai toliau gavo naudos pagal SAMS. Be to, kadangi eksportuojantis gamintojas, kurio eksporto į Sąjungą apimtis peržiūros tiriamuoju laikotarpiu buvo tipiška, nebendradarbiavo, Komisija neturėjo jokios su konkrečia bendrove susijusios informacijos, kuria remdamasi būtų galėjusi apskaičiuoti peržiūros tiriamuoju laikotarpiu suteiktos subsidijos sumą. Tačiau Komisija nemanė, kad per šią priemonių galiojimo termino peržiūrą išvadai dėl subsidijavimo tęsimosi padaryti reikėtų apskaičiuoti tokias sumas. Be to, nors nuo pradinio tiriamojo laikotarpio nagrinėjamojo produkto sąlyginio apmokestinimo muitu norma šiek tiek sumažėjo (nuo 1,9 % iki 1,8 %, o vėliau peržiūros tiriamuoju laikotarpiu – iki 1,6 %), SAMS taisyklės liko nepakitusios. NET jei SAMS normos sumažėjimas (16 %) lėmė proporcingą subsidijavimo lygio sumažėjimą, palyginti su per pradinį tyrimą nustatytu lygiu (nuo 1,37 % iki 1,66 %), Komisija laikėsi nuomonės, kad šis subsidijavimo pagal schemą lygis vis dar buvo reikšmingas. |
| --- | --- |

(129)

Todėl Komisija padarė išvadą, kad peržiūros tiriamuoju laikotarpiu Indijos kaliojo ketaus vamzdžių eksportuojantys gamintojai toliau gavo naudos pagal SAMS. Be to, kadangi eksportuojantis gamintojas, kurio eksporto į Sąjungą apimtis peržiūros tiriamuoju laikotarpiu buvo tipiška, nebendradarbiavo, Komisija neturėjo jokios su konkrečia bendrove susijusios informacijos, kuria remdamasi būtų galėjusi apskaičiuoti peržiūros tiriamuoju laikotarpiu suteiktos subsidijos sumą. Tačiau Komisija nemanė, kad per šią priemonių galiojimo termino peržiūrą išvadai dėl subsidijavimo tęsimosi padaryti reikėtų apskaičiuoti tokias sumas. Be to, nors nuo pradinio tiriamojo laikotarpio nagrinėjamojo produkto sąlyginio apmokestinimo muitu norma šiek tiek sumažėjo (nuo 1,9 % iki 1,8 %, o vėliau peržiūros tiriamuoju laikotarpiu – iki 1,6 %), SAMS taisyklės liko nepakitusios. NET jei SAMS normos sumažėjimas (16 %) lėmė proporcingą subsidijavimo lygio sumažėjimą, palyginti su per pradinį tyrimą nustatytu lygiu (nuo 1,37 % iki 1,66 %), Komisija laikėsi nuomonės, kad šis subsidijavimo pagal schemą lygis vis dar buvo reikšmingas.

| (130) | Todėl Komisija padarė išvadą, kad peržiūros tiriamuoju laikotarpiu kaliojo ketaus vamzdžių gamintojai toliau gavo subsidijas pagal SAMS. |
| --- | --- |

(130)

Todėl Komisija padarė išvadą, kad peržiūros tiriamuoju laikotarpiu kaliojo ketaus vamzdžių gamintojai toliau gavo subsidijas pagal SAMS.

| (131) | Po faktų atskleidimo „Tata Metaliks Limited“ teigė, kad sąlyginio apmokestinimo normos ir muitai, sumokėti už medžiagas, sunaudotas nagrinėjamajam produktui gaminti, yra atitinkamai susiję. Bendrovė visų pirma paminėjo, kad, norėdami pasinaudoti sąlyginiu apmokestinimu muitu, eksportuotojai turi pateikti važtaraštį ir nurodyti produktui taikytiną sąlyginio apmokestinimo muitu prašymą. Tik tai patikrinusi Indijos muitinė surašo važtaraštį, kuriame nurodoma sąlyginio apmokestinimo suma. Todėl, jos nuomone, sąlyginis apmokestinimas muitu nėra permokėta atsisakytų išieškoti muitų suma. |
| --- | --- |

(131)

Po faktų atskleidimo „Tata Metaliks Limited“ teigė, kad sąlyginio apmokestinimo normos ir muitai, sumokėti už medžiagas, sunaudotas nagrinėjamajam produktui gaminti, yra atitinkamai susiję. Bendrovė visų pirma paminėjo, kad, norėdami pasinaudoti sąlyginiu apmokestinimu muitu, eksportuotojai turi pateikti važtaraštį ir nurodyti produktui taikytiną sąlyginio apmokestinimo muitu prašymą. Tik tai patikrinusi Indijos muitinė surašo važtaraštį, kuriame nurodoma sąlyginio apmokestinimo suma. Todėl, jos nuomone, sąlyginis apmokestinimas muitu nėra permokėta atsisakytų išieškoti muitų suma.

| (132) | Kaip jau išsamiai paaiškinta 109 konstatuojamojoje dalyje, Komisija laikėsi nuomonės, kad sąlyginio apmokestinimo muitu prašymas yra susijęs su fiksuota grąžintinos sumos procentine dalimi. Ji pažymėjo, kad tokia suma nebūtinai turėjo atitikti muitų, kuriuos bendrovė mokėtų už gamybai sunaudotus gamybos išteklius, sumą. Be to, kaip pažymėta 128 konstatuojamojoje dalyje, kadangi eksportuojantys gamintojai nebendradarbiavimo, buvo neįmanoma patikrinti, ar jie faktiškai moka importo muitus už žaliavas, naudojamas nagrinėjamajam produktui gaminti. Todėl Komisija atmetė šį tvirtinimą. |
| --- | --- |

(132)

Kaip jau išsamiai paaiškinta 109 konstatuojamojoje dalyje, Komisija laikėsi nuomonės, kad sąlyginio apmokestinimo muitu prašymas yra susijęs su fiksuota grąžintinos sumos procentine dalimi. Ji pažymėjo, kad tokia suma nebūtinai turėjo atitikti muitų, kuriuos bendrovė mokėtų už gamybai sunaudotus gamybos išteklius, sumą. Be to, kaip pažymėta 128 konstatuojamojoje dalyje, kadangi eksportuojantys gamintojai nebendradarbiavimo, buvo neįmanoma patikrinti, ar jie faktiškai moka importo muitus už žaliavas, naudojamas nagrinėjamajam produktui gaminti. Todėl Komisija atmetė šį tvirtinimą.

3.3.4.   Geležies rūdos tiekimas už mažesnį nei pakankamą atlygį

Geležies rūdos tiekimas už mažesnį nei pakankamą atlygį

3.3.4.1.   Pradinio tyrimo išvados

| (133) | Per pradinį tyrimą Komisija laikėsi nuomonės, kad nustatydama rinkinį priemonių Indijos Vyriausybė pavedė geležies rūdos gavybos bendrovėms tiekti geležies rūdą už mažesnį nei pakankamą atlygį. Šis prekių tiekimas yra finansinė nauda gavėjams ir buvo individualus, taigi kompensuotinas (21). |
| --- | --- |

(133)

Per pradinį tyrimą Komisija laikėsi nuomonės, kad nustatydama rinkinį priemonių Indijos Vyriausybė pavedė geležies rūdos gavybos bendrovėms tiekti geležies rūdą už mažesnį nei pakankamą atlygį. Šis prekių tiekimas yra finansinė nauda gavėjams ir buvo individualus, taigi kompensuotinas (21).

21

| (134) | Pirma, nuo 2007 m. kovo mėn. Indijos Vyriausybė geležies rūdai nustatė eksporto mokesčius, kurių norma iš pradžių buvo 300 INR už toną (tai atitinka 12–15 % procentinį dydį). 2011 m. kovo mėn. ši norma buvo padidinta iki 20 %, o 2011 m. gruodžio mėn. dar padidinta iki 30 %. Tokiu eksporto apribojimu taikant eksporto mokesčius siekta apsaugoti ir skatinti galutinės grandies pramonę, vidaus galutinės grandies pramonei tiekiant pigias žaliavas ir gamybos išteklius. |
| --- | --- |

(134)

Pirma, nuo 2007 m. kovo mėn. Indijos Vyriausybė geležies rūdai nustatė eksporto mokesčius, kurių norma iš pradžių buvo 300 INR už toną (tai atitinka 12–15 % procentinį dydį). 2011 m. kovo mėn. ši norma buvo padidinta iki 20 %, o 2011 m. gruodžio mėn. dar padidinta iki 30 %. Tokiu eksporto apribojimu taikant eksporto mokesčius siekta apsaugoti ir skatinti galutinės grandies pramonę, vidaus galutinės grandies pramonei tiekiant pigias žaliavas ir gamybos išteklius.

| (135) | Antra, 2008 m. gegužės mėn. Geležinkelių ministerija nustatė dvilypio frachto politiką – frachto skirtumą tarp geležies rūdos vežimo vidaus suvartojimui ir eksportui. Žinant, kad geležinkelių frachtas sudaro labai didelę visų geležies rūdos sąnaudų dalį, vidutinis geležies rūdos vežimo vidaus suvartojimui ir eksportui skirtumas buvo trilypis. |
| --- | --- |

(135)

Antra, 2008 m. gegužės mėn. Geležinkelių ministerija nustatė dvilypio frachto politiką – frachto skirtumą tarp geležies rūdos vežimo vidaus suvartojimui ir eksportui. Žinant, kad geležinkelių frachtas sudaro labai didelę visų geležies rūdos sąnaudų dalį, vidutinis geležies rūdos vežimo vidaus suvartojimui ir eksportui skirtumas buvo trilypis.

| (136) | Todėl šiomis dviem priemonėmis siekta atgrasyti nuo geležies rūdos eksporto, taip sukuriant tikslinių eksporto apribojimų sistemą, kuri iš esmės nustatyta 2007–2008 m., o jos aprėptis išplėsta 2011 m. kovo ir gruodžio mėn. padidinant eksporto mokesčio geležies rūdai normą. |
| --- | --- |

(136)

Todėl šiomis dviem priemonėmis siekta atgrasyti nuo geležies rūdos eksporto, taip sukuriant tikslinių eksporto apribojimų sistemą, kuri iš esmės nustatyta 2007–2008 m., o jos aprėptis išplėsta 2011 m. kovo ir gruodžio mėn. padidinant eksporto mokesčio geležies rūdai normą.

| (137) | Siekdama nustatyti, ar tenkinamas pirmasis elementas, t. y. ar Indijos Vyriausybė teikė pavedimus arba nurodymus geležies rūdos gavybos bendrovėms, Komisija analizavo, ar Indijos Vyriausybės parama kaliojo ketaus vamzdžių pramonei (visų pirma per nustatytus geležies rūdos kainų iškraipymus) iš tikrųjų buvo Vyriausybės politikos „tikslas“ (o ne tik šalutinis bendrųjų reguliavimo įgaliojimų įgyvendinimo poveikis). Komisija pažymėjo, kad jos išvada, kad Indijos Vyriausybė aiškiai siekė politinio tikslo remti kaliojo ketaus vamzdžių pramonę, patvirtinta įvairiuose dokumentuose. Visų pirma, 2005 m. „Dang“ ataskaitoje aiškiai nurodytas politikos tikslas remti Indijos plieno gamintojus („užtikrinta prieiga prie vietos geležies rūdos atsargų mažesnėmis nei pasaulinėms kainoms“) ir nurodymas, kad šis pranašumas turėtų būti išlaikytas ir skatinamas. Komisija pastebėjo, kad pagal toje ataskaitoje išdėstytus politikos tikslus Indijos Vyriausybė ėmėsi tam tikrų priemonių, kad konkrečiai paremtų kaliojo ketaus vamzdžių pramonę. |
| --- | --- |

(137)

Siekdama nustatyti, ar tenkinamas pirmasis elementas, t. y. ar Indijos Vyriausybė teikė pavedimus arba nurodymus geležies rūdos gavybos bendrovėms, Komisija analizavo, ar Indijos Vyriausybės parama kaliojo ketaus vamzdžių pramonei (visų pirma per nustatytus geležies rūdos kainų iškraipymus) iš tikrųjų buvo Vyriausybės politikos „tikslas“ (o ne tik šalutinis bendrųjų reguliavimo įgaliojimų įgyvendinimo poveikis). Komisija pažymėjo, kad jos išvada, kad Indijos Vyriausybė aiškiai siekė politinio tikslo remti kaliojo ketaus vamzdžių pramonę, patvirtinta įvairiuose dokumentuose. Visų pirma, 2005 m. „Dang“ ataskaitoje aiškiai nurodytas politikos tikslas remti Indijos plieno gamintojus („užtikrinta prieiga prie vietos geležies rūdos atsargų mažesnėmis nei pasaulinėms kainoms“) ir nurodymas, kad šis pranašumas turėtų būti išlaikytas ir skatinamas. Komisija pastebėjo, kad pagal toje ataskaitoje išdėstytus politikos tikslus Indijos Vyriausybė ėmėsi tam tikrų priemonių, kad konkrečiai paremtų kaliojo ketaus vamzdžių pramonę.

užtikrinta prieiga prie vietos geležies rūdos atsargų mažesnėmis nei pasaulinėms kainoms

| (138) | Iš įvairių oficialių dokumentų matyti ryšys tarp politikos tikslų remti kaliojo ketaus vamzdžių pramonę ir susijusių priemonių, kurių Indijos Vyriausybė sėkmingai ėmėsi šiems tikslams pasiekti, pavyzdžiui, 2011 m. lapkričio mėn. paskelbta 12-ojo penkmečio plano Plieno pramonės darbo grupės ataskaita. |
| --- | --- |

(138)

Iš įvairių oficialių dokumentų matyti ryšys tarp politikos tikslų remti kaliojo ketaus vamzdžių pramonę ir susijusių priemonių, kurių Indijos Vyriausybė sėkmingai ėmėsi šiems tikslams pasiekti, pavyzdžiui, 2011 m. lapkričio mėn. paskelbta 12-ojo penkmečio plano Plieno pramonės darbo grupės ataskaita.

| (139) | Taigi, Komisija nustatė, kad nustatydama tokius tikslinius eksporto apribojimus (visų pirma per eksporto mokesčius ir dvilypio frachto politiką) Indijos Vyriausybė pastato Indijos geležies rūdos gavybos bendroves į ekonomiškai nenaudingą padėtį – jas verčia parduoti prekes už mažesnę kainą, nei tą, kurią jos galėtų gauti, jei nebūtų šios politikos. Iš tiesų, priemonės, kurių ėmėsi Indijos Vyriausybė, apriboja geležies rūdos gavybos bendrovių veiksmų laisvę, nes praktiškai apribojami jų verslo sprendimai, kur ir už kokią kainą parduoti savo produktus, taip nurodant jiems geležies rūdą viduje tiekti už mažesnį nei pakankamą atlygį. |
| --- | --- |

(139)

Taigi, Komisija nustatė, kad nustatydama tokius tikslinius eksporto apribojimus (visų pirma per eksporto mokesčius ir dvilypio frachto politiką) Indijos Vyriausybė pastato Indijos geležies rūdos gavybos bendroves į ekonomiškai nenaudingą padėtį – jas verčia parduoti prekes už mažesnę kainą, nei tą, kurią jos galėtų gauti, jei nebūtų šios politikos. Iš tiesų, priemonės, kurių ėmėsi Indijos Vyriausybė, apriboja geležies rūdos gavybos bendrovių veiksmų laisvę, nes praktiškai apribojami jų verslo sprendimai, kur ir už kokią kainą parduoti savo produktus, taip nurodant jiems geležies rūdą viduje tiekti už mažesnį nei pakankamą atlygį.

| (140) | Komisija taip pat nustatė, kad Indijos Vyriausybė tikėjosi, kad geležies rūdos gavybos bendrovės ne sumažins dramatiškai vidaus produkciją (atsižvelgiant į taikomas eksporto ribojamąsias priemones), o išlaikys stabilią geležies rūdos pasiūlą vidaus rinkoje. Iš tiesų Komisija pastebėjo, kad buvo lengva ex ante numatyti, kad geležies rūdos gavybos bendrovės nesužlugdys didelių pradinių investicijų ir didelių pastoviųjų sąnaudų mažindamos produkciją vien tam, kad būtų išvengta perteklinės pasiūlos ir vėlesnio spaudimo mažinti vidaus rinkos kainas pagal Indijos Vyriausybės priemones. Kitaip tariant, taikydama tikslinius eksporto apribojimus Indijos Vyriausybė žinojo, kaip geležies rūdos gavybos bendrovės reaguos į priemones ir kokie bus to padariniai. Atsižvelgiant į šių gamintojų verslo operacijas ir sąnaudų struktūrą, nors, reaguodami į eksporto apribojimus, jie gali šiek tiek sumažinti savo vidaus produkciją, tačiau jie tos produkcijos nesustabdys ar nesumažins iki labai žemo lygio, ir, iš tiesų, duomenys rodė tokį numatomą poveikį. 2012–2013 m. laikotarpiu pardavimas eksportui sumažėjo daugiau kaip 60 %, palyginti su 2011–2012 m., ir toliau smarkiai mažėjo – 2014–2015 m. net 84 %, palyginti su 2011–2012 m. Kartu nuo 2011–2012 m. iki 2014–2015 m. gamyba sumažėjo tik 24 %. Šiuo atžvilgiu Komisija nustatė, kad gamybos išteklių gamintojams Vyriausybė pavedė arba nurodė prekes geležies rūdos vidaus naudotojams, t. y. plieno gamintojams, įskaitant kaliojo ketaus vamzdžių gamintojus, tiekti už mažesnį nei pakankamą atlygį. Geležies rūdos gavybos bendrovėms buvo pavesta sukurti dirbtinę, suskaidytą, mažų kainų Indijos vidaus rinką ir šiuo atžvilgiu jos veikė kaip Indijos Vyriausybės atstovės, kad įvykdytų geležies rūdos tiekimo kaliojo ketaus vamzdžių pramonei už mažesnį nei pakankamą atlygį politiką. |
| --- | --- |

(140)

Komisija taip pat nustatė, kad Indijos Vyriausybė tikėjosi, kad geležies rūdos gavybos bendrovės ne sumažins dramatiškai vidaus produkciją (atsižvelgiant į taikomas eksporto ribojamąsias priemones), o išlaikys stabilią geležies rūdos pasiūlą vidaus rinkoje. Iš tiesų Komisija pastebėjo, kad buvo lengva ex ante numatyti, kad geležies rūdos gavybos bendrovės nesužlugdys didelių pradinių investicijų ir didelių pastoviųjų sąnaudų mažindamos produkciją vien tam, kad būtų išvengta perteklinės pasiūlos ir vėlesnio spaudimo mažinti vidaus rinkos kainas pagal Indijos Vyriausybės priemones. Kitaip tariant, taikydama tikslinius eksporto apribojimus Indijos Vyriausybė žinojo, kaip geležies rūdos gavybos bendrovės reaguos į priemones ir kokie bus to padariniai. Atsižvelgiant į šių gamintojų verslo operacijas ir sąnaudų struktūrą, nors, reaguodami į eksporto apribojimus, jie gali šiek tiek sumažinti savo vidaus produkciją, tačiau jie tos produkcijos nesustabdys ar nesumažins iki labai žemo lygio, ir, iš tiesų, duomenys rodė tokį numatomą poveikį. 2012–2013 m. laikotarpiu pardavimas eksportui sumažėjo daugiau kaip 60 %, palyginti su 2011–2012 m., ir toliau smarkiai mažėjo – 2014–2015 m. net 84 %, palyginti su 2011–2012 m. Kartu nuo 2011–2012 m. iki 2014–2015 m. gamyba sumažėjo tik 24 %. Šiuo atžvilgiu Komisija nustatė, kad gamybos išteklių gamintojams Vyriausybė pavedė arba nurodė prekes geležies rūdos vidaus naudotojams, t. y. plieno gamintojams, įskaitant kaliojo ketaus vamzdžių gamintojus, tiekti už mažesnį nei pakankamą atlygį. Geležies rūdos gavybos bendrovėms buvo pavesta sukurti dirbtinę, suskaidytą, mažų kainų Indijos vidaus rinką ir šiuo atžvilgiu jos veikė kaip Indijos Vyriausybės atstovės, kad įvykdytų geležies rūdos tiekimo kaliojo ketaus vamzdžių pramonei už mažesnį nei pakankamą atlygį politiką.

ex ante

| (141) | Galiausiai Komisija taip pat gavo įrodymų, kad Indijos Vyriausybė pati pripažino savo tikslinių eksporto apribojimų politikos sėkmę, o tai rodo, kad tokio rezultato buvo tikėtasi ir tai nebuvo tik šalutinis reguliavimo priemonių poveikis. |
| --- | --- |

(141)

Galiausiai Komisija taip pat gavo įrodymų, kad Indijos Vyriausybė pati pripažino savo tikslinių eksporto apribojimų politikos sėkmę, o tai rodo, kad tokio rezultato buvo tikėtasi ir tai nebuvo tik šalutinis reguliavimo priemonių poveikis.

| (142) | Apibendrinant, Komisija nustatė, kad Indijos Vyriausybė pavedė gavybos bendrovėms vykdyti jos politiką, pagal kurią būtų sukurta suskaidyta vidaus rinka ir geležies rūda geležies ir plieno vidaus pramonei būtų tiekiama už mažesnį nei pakankamą atlygį. Eksporto mokestis ir dvilypio frachto politika akivaizdžiai buvo ne paprasta pajamų didinimo priemonė, o užtikrinti veiksmai, kurių Indijos Vyriausybė ėmėsi siekdama priversti geležies rūdos gavybos bendroves siekti nustatyto politikos tikslo remti geležies ir plieno pramonę, visų pirma kaliojo ketaus vamzdžių pramonę. |
| --- | --- |

(142)

Apibendrinant, Komisija nustatė, kad Indijos Vyriausybė pavedė gavybos bendrovėms vykdyti jos politiką, pagal kurią būtų sukurta suskaidyta vidaus rinka ir geležies rūda geležies ir plieno vidaus pramonei būtų tiekiama už mažesnį nei pakankamą atlygį. Eksporto mokestis ir dvilypio frachto politika akivaizdžiai buvo ne paprasta pajamų didinimo priemonė, o užtikrinti veiksmai, kurių Indijos Vyriausybė ėmėsi siekdama priversti geležies rūdos gavybos bendroves siekti nustatyto politikos tikslo remti geležies ir plieno pramonę, visų pirma kaliojo ketaus vamzdžių pramonę.

| (143) | Po to Komisija įvertino antrąjį elementą, t. y. ar Indijos geležies rūdos gavybos bendrovės yra privatūs subjektai, kurie veikė Indijos Vyriausybės pavedimu, kaip nustatyta pagrindinio kompensacinių priemonių reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto iv papunktyje. Šiuo atžvilgiu Komisija nustatė, kad abu Indijos eksportuojantys gamintojai didžiąją dalį geležies rūdos pirko iš privačių įmonių, išskyrus nedidelį geležies rūdos kiekį, pirktą iš valstybės valdomos bendrovės „National Mineral Development Corporation“ (toliau – NMDC). Nepriklausomai nuo to, kad NMDC yra valdoma valstybės (ir ją galima laikyti valstybine institucija), Komisija visus šiuos tiekėjus laikė privačiais subjektais, kuriems Indijos Vyriausybė pavedė arba nurodė, kaip apibrėžta pagrindinio kompensacinių priemonių reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto iv papunktyje, tiekti geležies rūdą už mažesnį nei pakankamą atlygį. |
| --- | --- |

(143)

Po to Komisija įvertino antrąjį elementą, t. y. ar Indijos geležies rūdos gavybos bendrovės yra privatūs subjektai, kurie veikė Indijos Vyriausybės pavedimu, kaip nustatyta pagrindinio kompensacinių priemonių reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto iv papunktyje. Šiuo atžvilgiu Komisija nustatė, kad abu Indijos eksportuojantys gamintojai didžiąją dalį geležies rūdos pirko iš privačių įmonių, išskyrus nedidelį geležies rūdos kiekį, pirktą iš valstybės valdomos bendrovės „National Mineral Development Corporation“ (toliau – NMDC). Nepriklausomai nuo to, kad NMDC yra valdoma valstybės (ir ją galima laikyti valstybine institucija), Komisija visus šiuos tiekėjus laikė privačiais subjektais, kuriems Indijos Vyriausybė pavedė arba nurodė, kaip apibrėžta pagrindinio kompensacinių priemonių reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto iv papunktyje, tiekti geležies rūdą už mažesnį nei pakankamą atlygį.

| (144) | Kitame etape Komisija patikrino trečiąjį elementą, t. y. ar geležies rūdos gavybos bendrovės faktiškai vykdė pirmiau minėtą Vyriausybės politiką tiekti geležies rūdą už mažesnį nei pakankamą atlygį. Šiuo atžvilgiu Komisija pastebėjo, kad taikant tikslinius eksporto apribojimus buvo pasiektas Indijos Vyriausybės tikslas neskatinti eksporto ir užtikrinti, kad geležies rūdą galutinės grandies vidaus pramonė galėtų įsigyti mažesnėmis kainomis. Nepaisant sumažėjusios geležies rūdos gavybos dėl to, kad atsižvelgiant į aplinkosaugines priežastis buvo uždarytos kelios kasyklos, Indijos rinkoje buvo matyti pastovūs ir neracionalūs pertekliniai pajėgumai, palyginti su vidaus suvartojimo ir eksporto atėmus importą suma. Dėl to geležies rūdos pasiūla vidaus rinkoje buvo perteklinė, kaip pripažino ir siekė Indijos Vyriausybė, atsižvelgiant į tai, kad gavybos bendrovėms natūraliai buvo neįmanoma greitai pritaikyti gavybos prie eksporto apribojimų. |
| --- | --- |

(144)

Kitame etape Komisija patikrino trečiąjį elementą, t. y. ar geležies rūdos gavybos bendrovės faktiškai vykdė pirmiau minėtą Vyriausybės politiką tiekti geležies rūdą už mažesnį nei pakankamą atlygį. Šiuo atžvilgiu Komisija pastebėjo, kad taikant tikslinius eksporto apribojimus buvo pasiektas Indijos Vyriausybės tikslas neskatinti eksporto ir užtikrinti, kad geležies rūdą galutinės grandies vidaus pramonė galėtų įsigyti mažesnėmis kainomis. Nepaisant sumažėjusios geležies rūdos gavybos dėl to, kad atsižvelgiant į aplinkosaugines priežastis buvo uždarytos kelios kasyklos, Indijos rinkoje buvo matyti pastovūs ir neracionalūs pertekliniai pajėgumai, palyginti su vidaus suvartojimo ir eksporto atėmus importą suma. Dėl to geležies rūdos pasiūla vidaus rinkoje buvo perteklinė, kaip pripažino ir siekė Indijos Vyriausybė, atsižvelgiant į tai, kad gavybos bendrovėms natūraliai buvo neįmanoma greitai pritaikyti gavybos prie eksporto apribojimų.

| (145) | Komisija toliau analizavo dėl Indijos Vyriausybės eksporto apribojimų susidariusio geležies rūdos pasiūlos pertekliaus poveikį geležies rūdos kainai Indijos vidaus rinkoje. Pasiremdama geležies rūdos importo į Kiniją (Kinija yra didžiausia geležies rūdos importuotoja) kaina ir pakoreguota Australijos FOB kaina (atėmus tarptautinio frachto sąnaudas), kaip artimiausiu įmanomu neiškraipytos Indijos vidaus rinkos kainos pakaitiniu rodikliu, Komisija nustatė, kad Indijos Vyriausybės kišimasis į geležies rūdos rinką (dėl ko Indijoje ypatingai sumažėjo geležies rūdos eksportas ir atsirado perteklinė pasiūla) taip pat padarė poveikį geležies rūdos vidaus rinkos kainoms. Pirma, kadangi 2008 m. geležies rūdos vidaus rinkos kainos Indijoje buvo visą laiką mažesnės nei tarptautinės kainos, ir, antra, kai tarptautinės kainos gerokai padidėjo 2008–2011 m, laikotarpiu, kurio pradžia sutapo su eksporto apribojimų nustatymu (2007–2008 m.), o pabaiga – su jų aprėpties išplėtimu (2011 m.), Indijos geležies rūdos kainų vidaus rinkoje raida buvo iš esmės be pokyčių, tarsi ji būtų nesusijusi su kitų pasaulio šalių padėtimi ir nebūtų jos neveikiama. Vadinasi, Komisijos manymu, Indijos Vyriausybės tiksliniais eksporto apribojimais buvo pasiektas tikslas sudaryti sąlygas vidaus pramonei įsigyti geležies rūdą mažesnėmis kainomis išlaikant pastovią Indijos vidaus rinkos kainą, nors geležies rūdos kainos pasaulinėje rinkoje smarkiai didėjo. Komisija padarė išvadą, kad nebuvo priežasčių, dėl kurių Indijos kainos nebūtų turėjusios atitikti tarptautinių kainų tendencijų, išskyrus Indijos Vyriausybės nustatytą tikslinių eksporto apribojimų sistemą. Indijos geležies rūdos gavybos bendrovės būtų gavusios daugiau naudos iš pelningo pardavimo aukštesnėmis tarptautinėmis kainomis, jei nebūtų tikslinių eksporto apribojimų. Vietoje to jos buvo priverstos tęsti gavybą ir tiekti geležies rūdą vietoje mažesnėmis kainomis, kad pasiektų Indijos Vyriausybės politikos tikslus. |
| --- | --- |

(145)

Komisija toliau analizavo dėl Indijos Vyriausybės eksporto apribojimų susidariusio geležies rūdos pasiūlos pertekliaus poveikį geležies rūdos kainai Indijos vidaus rinkoje. Pasiremdama geležies rūdos importo į Kiniją (Kinija yra didžiausia geležies rūdos importuotoja) kaina ir pakoreguota Australijos FOB kaina (atėmus tarptautinio frachto sąnaudas), kaip artimiausiu įmanomu neiškraipytos Indijos vidaus rinkos kainos pakaitiniu rodikliu, Komisija nustatė, kad Indijos Vyriausybės kišimasis į geležies rūdos rinką (dėl ko Indijoje ypatingai sumažėjo geležies rūdos eksportas ir atsirado perteklinė pasiūla) taip pat padarė poveikį geležies rūdos vidaus rinkos kainoms. Pirma, kadangi 2008 m. geležies rūdos vidaus rinkos kainos Indijoje buvo visą laiką mažesnės nei tarptautinės kainos, ir, antra, kai tarptautinės kainos gerokai padidėjo 2008–2011 m, laikotarpiu, kurio pradžia sutapo su eksporto apribojimų nustatymu (2007–2008 m.), o pabaiga – su jų aprėpties išplėtimu (2011 m.), Indijos geležies rūdos kainų vidaus rinkoje raida buvo iš esmės be pokyčių, tarsi ji būtų nesusijusi su kitų pasaulio šalių padėtimi ir nebūtų jos neveikiama. Vadinasi, Komisijos manymu, Indijos Vyriausybės tiksliniais eksporto apribojimais buvo pasiektas tikslas sudaryti sąlygas vidaus pramonei įsigyti geležies rūdą mažesnėmis kainomis išlaikant pastovią Indijos vidaus rinkos kainą, nors geležies rūdos kainos pasaulinėje rinkoje smarkiai didėjo. Komisija padarė išvadą, kad nebuvo priežasčių, dėl kurių Indijos kainos nebūtų turėjusios atitikti tarptautinių kainų tendencijų, išskyrus Indijos Vyriausybės nustatytą tikslinių eksporto apribojimų sistemą. Indijos geležies rūdos gavybos bendrovės būtų gavusios daugiau naudos iš pelningo pardavimo aukštesnėmis tarptautinėmis kainomis, jei nebūtų tikslinių eksporto apribojimų. Vietoje to jos buvo priverstos tęsti gavybą ir tiekti geležies rūdą vietoje mažesnėmis kainomis, kad pasiektų Indijos Vyriausybės politikos tikslus.

| (146) | Galiausiai Komisija išnagrinėjo du paskutinius elementus, t. y. ar geležies rūdos pardavimo už mažesnį nei pakankamą atlygį funkcija paprastai būtų pavesta Indijos Vyriausybei ir ar tokia praktika realiai nesiskyrė nuo praktikos, kurios paprastai laikosi Indijos Vyriausybė. Komisija nustatė, kad Indijos teritorijoje esančios geležies rūdos tiekimas Indijos plieno pramonei buvo funkcija, kuri paprastai pavedama Indijos Vyriausybei, nes Indijos Vyriausybė savo teisės aktais priėmė sprendimus, kaip tiekti Indijoje esančias žaliavas, naudojantis savo suvereniteto teisėmis į savo gamtos išteklius. Dėl kriterijaus „realiai nesiskyrė“, Komisija pastebėjo, kad norint patenkinti šį kriterijų būtina patvirtinanti išvada, kad privačių subjektų (kuriems pavesta tai atlikti) prekių tiekimas realiai nesiskiria nuo prielaidos, kad Vyriausybė tokias prekes tiekė pati. Šiuo atžvilgiu Komisija nustatė, kad realiai nebuvo skirtumo tarp tiesioginio įsikišimo į rinką tiekiant geležies rūdą pagal Vyriausybės nuolat keičiamų kainų sistemą ir pavedimo įgaliojant geležies rūdos gavybos bendroves tiekti geležies rūdą už mažesnį nei pakankamą atlygį. |
| --- | --- |

(146)

Galiausiai Komisija išnagrinėjo du paskutinius elementus, t. y. ar geležies rūdos pardavimo už mažesnį nei pakankamą atlygį funkcija paprastai būtų pavesta Indijos Vyriausybei ir ar tokia praktika realiai nesiskyrė nuo praktikos, kurios paprastai laikosi Indijos Vyriausybė. Komisija nustatė, kad Indijos teritorijoje esančios geležies rūdos tiekimas Indijos plieno pramonei buvo funkcija, kuri paprastai pavedama Indijos Vyriausybei, nes Indijos Vyriausybė savo teisės aktais priėmė sprendimus, kaip tiekti Indijoje esančias žaliavas, naudojantis savo suvereniteto teisėmis į savo gamtos išteklius. Dėl kriterijaus „realiai nesiskyrė“, Komisija pastebėjo, kad norint patenkinti šį kriterijų būtina patvirtinanti išvada, kad privačių subjektų (kuriems pavesta tai atlikti) prekių tiekimas realiai nesiskiria nuo prielaidos, kad Vyriausybė tokias prekes tiekė pati. Šiuo atžvilgiu Komisija nustatė, kad realiai nebuvo skirtumo tarp tiesioginio įsikišimo į rinką tiekiant geležies rūdą pagal Vyriausybės nuolat keičiamų kainų sistemą ir pavedimo įgaliojant geležies rūdos gavybos bendroves tiekti geležies rūdą už mažesnį nei pakankamą atlygį.

| (147) | Taigi, Komisija padarė išvadą, kad taikydama tikslines eksporto priemones Indijos Vyriausybė vertė vidaus geležies rūdos gavybos bendroves parduoti geležies rūdą vietoje ir pavedė arba nurodė joms tiekti šią žaliavą Indijoje už mažesnį nei pakankamą atlygį. Šiomis priemonėmis buvo pasiektas norimas tikslas – iškraipyti Indijos geležies rūdos vidaus rinką ir mažinti kainą iki dirbtinai mažo lygio galutinės grandies pramonės naudai. Funkcija tiekti geležies rūdą už mažesnį nei pakankamą atlygį yra paprastai pavedama Vyriausybei, o tokia Vyriausybės praktika realiai nesiskiria nuo Vyriausybių paprastai taikomos praktikos. Taigi Komisija padarė išvadą, kad Indijos Vyriausybė teikė netiesioginį finansinį įnašą, kaip apibrėžta pagrindinio kompensacinių priemonių reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto iv ir iii papunkčiuose, kaip aiškinama ir taikoma atsižvelgiant į atitinkamą PPO standartą pagal SKP sutarties 1.1 straipsnio a punkto iv ir iii papunkčius. |
| --- | --- |

(147)

Taigi, Komisija padarė išvadą, kad taikydama tikslines eksporto priemones Indijos Vyriausybė vertė vidaus geležies rūdos gavybos bendroves parduoti geležies rūdą vietoje ir pavedė arba nurodė joms tiekti šią žaliavą Indijoje už mažesnį nei pakankamą atlygį. Šiomis priemonėmis buvo pasiektas norimas tikslas – iškraipyti Indijos geležies rūdos vidaus rinką ir mažinti kainą iki dirbtinai mažo lygio galutinės grandies pramonės naudai. Funkcija tiekti geležies rūdą už mažesnį nei pakankamą atlygį yra paprastai pavedama Vyriausybei, o tokia Vyriausybės praktika realiai nesiskiria nuo Vyriausybių paprastai taikomos praktikos. Taigi Komisija padarė išvadą, kad Indijos Vyriausybė teikė netiesioginį finansinį įnašą, kaip apibrėžta pagrindinio kompensacinių priemonių reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto iv ir iii papunkčiuose, kaip aiškinama ir taikoma atsižvelgiant į atitinkamą PPO standartą pagal SKP sutarties 1.1 straipsnio a punkto iv ir iii papunkčius.

3.3.4.2.   Subsidijavimo schemos tęsimas

| (148) | Ir „Tata Metaliks Limited“, ir Indijos Vyriausybė teigė, kad vienas iš dviejų Komisijos per pradinį tyrimą nustatytų tikslinių eksporto apribojimų – dvilypio frachto politika – nuo 2016 m. gegužės 10 d. nebetaikomas. Šalys nurodė, kad nuo tos dienos geležies rūdos vežimui vidaus vartojimui ir eksportui taikomos tos pačios sąlygos ir vežimo sąnaudos yra tokios pačios. |
| --- | --- |

(148)

Ir „Tata Metaliks Limited“, ir Indijos Vyriausybė teigė, kad vienas iš dviejų Komisijos per pradinį tyrimą nustatytų tikslinių eksporto apribojimų – dvilypio frachto politika – nuo 2016 m. gegužės 10 d. nebetaikomas. Šalys nurodė, kad nuo tos dienos geležies rūdos vežimui vidaus vartojimui ir eksportui taikomos tos pačios sąlygos ir vežimo sąnaudos yra tokios pačios.

| (149) | Komisija įvertino visus prašyme atlikti peržiūrą ir atitinkamuose prieduose pateiktus įrodymus dėl priemonės tęsimo, taip pat atliekant tyrimą nustatytus įrodymus. Atlikus tyrimą nustatyta, kad, nepaisant to, kad nuo 2016 m. gegužės mėn. dvilypio frachto politika nebetaikoma, Indijos Vyriausybė peržiūros tiriamuoju laikotarpiu duodama pavedimą geležies rūdos gavybos bendrovėms toliau tiekė geležies rūdą už mažesnį nei pakankamą atlygį Indijos nagrinėjamojo produkto gamintojams. |
| --- | --- |

(149)

Komisija įvertino visus prašyme atlikti peržiūrą ir atitinkamuose prieduose pateiktus įrodymus dėl priemonės tęsimo, taip pat atliekant tyrimą nustatytus įrodymus. Atlikus tyrimą nustatyta, kad, nepaisant to, kad nuo 2016 m. gegužės mėn. dvilypio frachto politika nebetaikoma, Indijos Vyriausybė peržiūros tiriamuoju laikotarpiu duodama pavedimą geležies rūdos gavybos bendrovėms toliau tiekė geležies rūdą už mažesnį nei pakankamą atlygį Indijos nagrinėjamojo produkto gamintojams.

| (150) | Pirma, peržiūros tiriamuoju laikotarpiu tebegaliojo 30 % eksporto mokestis aukštos kokybės geležies rūdai. Indijos Vyriausybė patvirtino, kad paskutinį kartą eksporto mokesčiai keisti 2016 m. kovo 1 d. Pranešimu Nr. 15/2016-CUSTOMS, kuriuo žemos kokybės geležies rūdoms (kurių sudėtyje esančios geležies kiekis mažesnis nei 58 %) panaikintas eksporto muitas (kaliojo ketaus vamzdžių bendrovės žemos kokybės geležies rūdos nenaudoja). |
| --- | --- |

(150)

Pirma, peržiūros tiriamuoju laikotarpiu tebegaliojo 30 % eksporto mokestis aukštos kokybės geležies rūdai. Indijos Vyriausybė patvirtino, kad paskutinį kartą eksporto mokesčiai keisti 2016 m. kovo 1 d. Pranešimu Nr. 15/2016-CUSTOMS, kuriuo žemos kokybės geležies rūdoms (kurių sudėtyje esančios geležies kiekis mažesnis nei 58 %) panaikintas eksporto muitas (kaliojo ketaus vamzdžių bendrovės žemos kokybės geležies rūdos nenaudoja).

| (151) | Antra, Komisija pažymėjo, kad 2021 m. sausio 15 d. Indijos Vyriausybė patvirtino naują geležies rūdos vežimo politiką (22). Šia politika (toliau – 2021 m. geležies rūdos politika) nustatomi prioritetai, susiję su geležies rūdos pakrovimu ir iškrovimu, remiantis skirtingomis pirkėjų kategorijomis, pirmenybę teikiant ne geležies rūdos vežimui eksportui, o šalies viduje. Kaip aiškiai minėta, naujosios politikos tikslas – „skatinti plieno vidaus gamybą“. Todėl, panašiai kaip ir ankstesnė dvilypio frachto politika, ši nauja politika taip pat aiškiai yra Indijos Vyriausybės įgyvendinama papildoma priemonė, skirta vidaus plieno pramonei, iš kurios matyti Indijos Vyriausybės apgalvotas tikslas – mažesnė geležies rūdos kaina šiai pramonei. |
| --- | --- |

(151)

Antra, Komisija pažymėjo, kad 2021 m. sausio 15 d. Indijos Vyriausybė patvirtino naują geležies rūdos vežimo politiką (22). Šia politika (toliau – 2021 m. geležies rūdos politika) nustatomi prioritetai, susiję su geležies rūdos pakrovimu ir iškrovimu, remiantis skirtingomis pirkėjų kategorijomis, pirmenybę teikiant ne geležies rūdos vežimui eksportui, o šalies viduje. Kaip aiškiai minėta, naujosios politikos tikslas – „skatinti plieno vidaus gamybą“. Todėl, panašiai kaip ir ankstesnė dvilypio frachto politika, ši nauja politika taip pat aiškiai yra Indijos Vyriausybės įgyvendinama papildoma priemonė, skirta vidaus plieno pramonei, iš kurios matyti Indijos Vyriausybės apgalvotas tikslas – mažesnė geležies rūdos kaina šiai pramonei.

22

skatinti plieno vidaus gamybą

| (152) | Trečia, be šios naujos 2021 m. geležies rūdos politikos, Komisijos nuomone, iš keleto kitų politikos dokumentų buvo matyti, kad nuo pradinio tyrimo ir peržiūros tiriamuoju laikotarpiu Indijos Vyriausybė toliau dėjo pastangas vidaus pramonei tiekti pigesnes žaliavas. |
| --- | --- |

(152)

Trečia, be šios naujos 2021 m. geležies rūdos politikos, Komisijos nuomone, iš keleto kitų politikos dokumentų buvo matyti, kad nuo pradinio tyrimo ir peržiūros tiriamuoju laikotarpiu Indijos Vyriausybė toliau dėjo pastangas vidaus pramonei tiekti pigesnes žaliavas.

| (153) | Pavyzdžiui, pagal 2017 m. nacionalinę plieno politiką, kuri tebetaikoma šiandien (23), patvirtintas politikos tikslas remti vidaus plieno pramonę. Pagal šią politiką pabrėžiama, kaip svarbu turėti galimybių vidaus rinkoje gauti geležies rūdos konkurencingomis kainomis: | „Galimybė gauti žaliavų konkurencingomis kainomis yra būtina plieno pramonės augimo sąlyga“
   (24). |
| --- | --- | --- |

(153)

Pavyzdžiui, pagal 2017 m. nacionalinę plieno politiką, kuri tebetaikoma šiandien (23), patvirtintas politikos tikslas remti vidaus plieno pramonę. Pagal šią politiką pabrėžiama, kaip svarbu turėti galimybių vidaus rinkoje gauti geležies rūdos konkurencingomis kainomis:

23

„Galimybė gauti žaliavų konkurencingomis kainomis yra būtina plieno pramonės augimo sąlyga“
   (24).

24

| | „Indijos konkurencinį pranašumą plieno gamybos srityje daugiausia lemia galimybė iš vietos šaltinių gauti aukštos kokybės geležies rūdos ir ne koksinių akmens anglių – dviejų svarbiausių plieno gamybos išteklių.“

   (25) |
| --- | --- |

„Indijos konkurencinį pranašumą plieno gamybos srityje daugiausia lemia galimybė iš vietos šaltinių gauti aukštos kokybės geležies rūdos ir ne koksinių akmens anglių – dviejų svarbiausių plieno gamybos išteklių.“

   (25)

konkurencinį pranašumą plieno gamybos srityje daugiausia lemia galimybė iš vietos šaltinių gauti aukštos kokybės geležies rūdos ir ne koksinių akmens anglių – dviejų svarbiausių plieno gamybos išteklių.“

25

| | „Misija: (...) Ekonomiškai efektyvi geležies rūdos, koksinių akmens anglių ir gamtinių dujų gamyba ir galimybė jų gauti vidaus rinkoje.“

   (26) |
| --- | --- |

„Misija: (...) Ekonomiškai efektyvi geležies rūdos, koksinių akmens anglių ir gamtinių dujų gamyba ir galimybė jų gauti vidaus rinkoje.“

   (26)

: (...) Ekonomiškai efektyvi geležies rūdos, koksinių akmens anglių ir gamtinių dujų gamyba ir galimybė jų gauti vidaus rinkoje.“

26

| | „
  (...) Galimybė gauti žaliavų bus užtikrinta sudarant palankesnes ne koksinių akmens anglių aukcionų, skirtų tik plieno ir (arba) kempėtosios geležies sektoriui, sąlygas ir didinant geležies rūdos prieinamumą vidaus rinkoje.
  “
   (27) |
| --- | --- |

„
  (...) Galimybė gauti žaliavų bus užtikrinta sudarant palankesnes ne koksinių akmens anglių aukcionų, skirtų tik plieno ir (arba) kempėtosios geležies sektoriui, sąlygas ir didinant geležies rūdos prieinamumą vidaus rinkoje.
  “
   (27)

(...) Galimybė gauti žaliavų bus užtikrinta sudarant palankesnes ne koksinių akmens anglių aukcionų, skirtų tik plieno ir (arba) kempėtosios geležies sektoriui, sąlygas ir didinant geležies rūdos prieinamumą vidaus rinkoje.

27

| (154) | 2015–2020 m. užsienio prekybos politikos pareiškime patvirtinta Indijos politika užtikrinti pigią galutinės grandies geležies rūdą vidaus rinkoje, kad būtų galima eksportuoti pigius pradinės grandies produktus:

  „
  Neseniai panaikinus geležies rūdos gavybos draudimą kai kuriose valstijose bus vykdoma geležies rūdos gavybos veikla. Kartu Indija pradeda gamybos programą, pagal kurią geležies rūda bus reikalinga vidaus rinkoje.“

   (28) |
| --- | --- |

(154)

2015–2020 m. užsienio prekybos politikos pareiškime patvirtinta Indijos politika užtikrinti pigią galutinės grandies geležies rūdą vidaus rinkoje, kad būtų galima eksportuoti pigius pradinės grandies produktus:

„
  Neseniai panaikinus geležies rūdos gavybos draudimą kai kuriose valstijose bus vykdoma geležies rūdos gavybos veikla. Kartu Indija pradeda gamybos programą, pagal kurią geležies rūda bus reikalinga vidaus rinkoje.“

   (28)

Neseniai panaikinus geležies rūdos gavybos draudimą kai kuriose valstijose bus vykdoma geležies rūdos gavybos veikla. Kartu Indija pradeda gamybos programą, pagal kurią geležies rūda bus reikalinga vidaus rinkoje.“

28

| (155) | Pagal 2019 m. nacionalinę naudingųjų iškasenų politiką taip pat pripažįstama, kaip svarbu galutinės grandies pramonei turėti pigių naudingųjų iškasenų: „Prieigos prie pakankamo, patikimo, įperkamo ir tvaraus naudingųjų iškasenų tiekimo užtikrinimas tampa vis svarbesniu galutinės grandies pramonės veikimo ir visos ekonomikos veiksniu.“
   (29) |
| --- | --- |

(155)

Pagal 2019 m. nacionalinę naudingųjų iškasenų politiką taip pat pripažįstama, kaip svarbu galutinės grandies pramonei turėti pigių naudingųjų iškasenų: „Prieigos prie pakankamo, patikimo, įperkamo ir tvaraus naudingųjų iškasenų tiekimo užtikrinimas tampa vis svarbesniu galutinės grandies pramonės veikimo ir visos ekonomikos veiksniu.“
   (29)

Prieigos prie pakankamo, patikimo, įperkamo ir tvaraus naudingųjų iškasenų tiekimo užtikrinimas tampa vis svarbesniu galutinės grandies pramonės veikimo ir visos ekonomikos veiksniu.“

29

| (156) | Todėl iš Komisijos turimų faktų ir naujos byloje turimos informacijos matyti, kad pradinio tyrimo išvados tebegalioja ir kad peržiūros tiriamuoju laikotarpiu Indijos Vyriausybė toliau taikė tam tikras priemones, įskaitant eksporto apribojimų sistemą, ir geležies rūdos gavybos bendrovėms davė pavedimą geležies rūdą tiekti už mažesnį nei pakankamą atlygį. Taigi Komisija padarė išvadą, kad peržiūros tiriamuoju laikotarpiu Indijos Vyriausybė tebeteikė netiesioginį finansinį įnašą, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto iv ir iii papunkčiuose, kaip aiškinama ir taikoma atsižvelgiant į atitinkamą PPO standartą pagal SKP sutarties 1 straipsnio 1.1 dalies a punkto iv ir iii papunkčius. |
| --- | --- |

(156)

Todėl iš Komisijos turimų faktų ir naujos byloje turimos informacijos matyti, kad pradinio tyrimo išvados tebegalioja ir kad peržiūros tiriamuoju laikotarpiu Indijos Vyriausybė toliau taikė tam tikras priemones, įskaitant eksporto apribojimų sistemą, ir geležies rūdos gavybos bendrovėms davė pavedimą geležies rūdą tiekti už mažesnį nei pakankamą atlygį. Taigi Komisija padarė išvadą, kad peržiūros tiriamuoju laikotarpiu Indijos Vyriausybė tebeteikė netiesioginį finansinį įnašą, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto iv ir iii papunkčiuose, kaip aiškinama ir taikoma atsižvelgiant į atitinkamą PPO standartą pagal SKP sutarties 1 straipsnio 1.1 dalies a punkto iv ir iii papunkčius.

| (157) | Kadangi nebuvo bendradarbiaujama, buvo neįmanoma apskaičiuoti tikslaus subsidijavimo pagal šią schemą lygio peržiūros tiriamuoju laikotarpiu ir Komisija rėmėsi turimais faktais pagal pagrindinio reglamento 28 straipsnį, visų pirma prašymu atlikti peržiūrą, kuriame pateikti įrodymai, kad geležies rūdos kainos Indijoje peržiūros tiriamuoju laikotarpiu tebebuvo mažesnės už tarptautines kainas. |
| --- | --- |

(157)

Kadangi nebuvo bendradarbiaujama, buvo neįmanoma apskaičiuoti tikslaus subsidijavimo pagal šią schemą lygio peržiūros tiriamuoju laikotarpiu ir Komisija rėmėsi turimais faktais pagal pagrindinio reglamento 28 straipsnį, visų pirma prašymu atlikti peržiūrą, kuriame pateikti įrodymai, kad geležies rūdos kainos Indijoje peržiūros tiriamuoju laikotarpiu tebebuvo mažesnės už tarptautines kainas.

| (158) | Tuo remdamasi Komisija padarė išvadą, kad pagal šią schemą peržiūros tiriamuoju laikotarpiu taikyto subsidijavimo lygis nebuvo nereikšmingas ir bet kuriuo atveju ne mažesnis už lygį, nustatytą per pradinį tyrimą. |
| --- | --- |

(158)

Tuo remdamasi Komisija padarė išvadą, kad pagal šią schemą peržiūros tiriamuoju laikotarpiu taikyto subsidijavimo lygis nebuvo nereikšmingas ir bet kuriuo atveju ne mažesnis už lygį, nustatytą per pradinį tyrimą.

| (159) | Po faktų atskleidimo „Tata Metaliks Limited“ teigė, kad pagal PPO teisę eksporto mokesčiai negali būti laikomi kompensuotinais. Be to, ji laikėsi nuomonės, kad 2020 m. naujos geležies rūdos politikos tikslas buvo tik sudaryti palankesnes sąlygas greitam ir veiksmingam geležies rūdos vežimui visoje šalyje ir kad šia politika nesuteikiama jokios finansinės naudos. Todėl ji manė, kad Komisijos išvados dėl schemos yra neteisingos. |
| --- | --- |

(159)

Po faktų atskleidimo „Tata Metaliks Limited“ teigė, kad pagal PPO teisę eksporto mokesčiai negali būti laikomi kompensuotinais. Be to, ji laikėsi nuomonės, kad 2020 m. naujos geležies rūdos politikos tikslas buvo tik sudaryti palankesnes sąlygas greitam ir veiksmingam geležies rūdos vežimui visoje šalyje ir kad šia politika nesuteikiama jokios finansinės naudos. Todėl ji manė, kad Komisijos išvados dėl schemos yra neteisingos.

| (160) | Komisija pakartojo, kad, kaip nurodyta 151 konstatuojamojoje dalyje, naująja geležies rūdos politika buvo siekiama skatinti plieno vidaus gamybą. Jos nuomone, naujoji politika akivaizdžiai buvo Indijos Vyriausybės įgyvendinta papildoma priemonė, skirta vidaus plieno pramonei. Nors pagal priemonę nebuvo numatyta tiesioginė finansinė subsidija, tai, kad pirmenybė buvo teikiama ne geležies rūdos vežimui eksportui, o jos vežimui šalies viduje, aiškiai parodė, kad buvo apgalvotai siekiama naudos Indijos kaliojo ketaus vamzdžių pramonei. |
| --- | --- |

(160)

Komisija pakartojo, kad, kaip nurodyta 151 konstatuojamojoje dalyje, naująja geležies rūdos politika buvo siekiama skatinti plieno vidaus gamybą. Jos nuomone, naujoji politika akivaizdžiai buvo Indijos Vyriausybės įgyvendinta papildoma priemonė, skirta vidaus plieno pramonei. Nors pagal priemonę nebuvo numatyta tiesioginė finansinė subsidija, tai, kad pirmenybė buvo teikiama ne geležies rūdos vežimui eksportui, o jos vežimui šalies viduje, aiškiai parodė, kad buvo apgalvotai siekiama naudos Indijos kaliojo ketaus vamzdžių pramonei.

| (161) | Atsižvelgdama į 148–158 konstatuojamosiose dalyse aprašytus nustatytus faktus, Komisija laikėsi nuomonės, kad nepaisant to, jog dvilypio frachto politika netaikoma nuo 2016 m. gegužės mėn., eksporto mokesčiai kartu su nauja geležies rūdos politika sudarė tikslinių eksporto apribojimų sistemą, kurią taikydama Indijos Vyriausybė tebeteikė netiesioginį finansinį įnašą, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto iv ir iii papunkčiuose, kaip aiškinama ir taikoma atsižvelgiant į atitinkamą PPO standartą pagal SKP susitarimo 1 straipsnio 1.1 dalies a punkto iv ir iii papunkčius. |
| --- | --- |

(161)

Atsižvelgdama į 148–158 konstatuojamosiose dalyse aprašytus nustatytus faktus, Komisija laikėsi nuomonės, kad nepaisant to, jog dvilypio frachto politika netaikoma nuo 2016 m. gegužės mėn., eksporto mokesčiai kartu su nauja geležies rūdos politika sudarė tikslinių eksporto apribojimų sistemą, kurią taikydama Indijos Vyriausybė tebeteikė netiesioginį finansinį įnašą, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto iv ir iii papunkčiuose, kaip aiškinama ir taikoma atsižvelgiant į atitinkamą PPO standartą pagal SKP susitarimo 1 straipsnio 1.1 dalies a punkto iv ir iii papunkčius.

3.4.   Išvada dėl subsidijavimo tęsimosi

Išvada dėl subsidijavimo tęsimosi

| (162) | Atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta, Komisija padarė išvadą, kad Indijos kaliojo ketaus vamzdžių ir vamzdelių gamintojai peržiūros tiriamuoju laikotarpiu tebegavo naudos iš kompensuotinų subsidijų. Nepaisant sumažėjusių PEIS ir SAMS normų, atlikus tyrimą nenustatyta jokių požymių, kad subsidijavimo lygis, palyginti su pradiniu tyrimu, būtų labai sumažėjęs. Prašyme atlikti peržiūrą ir Indijos bendradarbiaujančio gamintojo pateikti įrodymai veikiau patvirtino, kad šių subsidijų teikiama nauda vis tiek yra didelė ir bet kuriuo atveju gerokai viršija de minimis lygį. |
| --- | --- |

(162)

Atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta, Komisija padarė išvadą, kad Indijos kaliojo ketaus vamzdžių ir vamzdelių gamintojai peržiūros tiriamuoju laikotarpiu tebegavo naudos iš kompensuotinų subsidijų. Nepaisant sumažėjusių PEIS ir SAMS normų, atlikus tyrimą nenustatyta jokių požymių, kad subsidijavimo lygis, palyginti su pradiniu tyrimu, būtų labai sumažėjęs. Prašyme atlikti peržiūrą ir Indijos bendradarbiaujančio gamintojo pateikti įrodymai veikiau patvirtino, kad šių subsidijų teikiama nauda vis tiek yra didelė ir bet kuriuo atveju gerokai viršija de minimis lygį.

de minimis

| (163) | Todėl Komisija padarė išvadą, kad peržiūros tiriamuoju laikotarpiu Indijos eksportuojantys gamintojai nagrinėjamąjį produktą į Sąjungą toliau eksportavo subsidijuojamomis kainomis. |
| --- | --- |

(163)

Todėl Komisija padarė išvadą, kad peržiūros tiriamuoju laikotarpiu Indijos eksportuojantys gamintojai nagrinėjamąjį produktą į Sąjungą toliau eksportavo subsidijuojamomis kainomis.

3.5.   Subsidijavimo tęsimosi tikimybė, jei priemonės nebebūtų taikomos

Subsidijavimo tęsimosi tikimybė, jei priemonės nebebūtų taikomos

| (164) | Nustačiusi, kad peržiūros tiriamuoju laikotarpiu buvo toliau vykdomas subsidijavimas, Komisija pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnį nagrinėjo subsidijavimo tęsimosi tikimybę, jei priemonės nebebūtų taikomos. |
| --- | --- |

(164)

Nustačiusi, kad peržiūros tiriamuoju laikotarpiu buvo toliau vykdomas subsidijavimas, Komisija pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnį nagrinėjo subsidijavimo tęsimosi tikimybę, jei priemonės nebebūtų taikomos.

| (165) | Kaip nurodyta 162 konstatuojamojoje dalyje, buvo nustatyta, kad peržiūros tiriamuoju laikotarpiu Indijos nagrinėjamojo produkto eksportuotojai tebegavo naudos iš Indijos valdžios institucijų vykdomo kompensuotino subsidijavimo. |
| --- | --- |

(165)

Kaip nurodyta 162 konstatuojamojoje dalyje, buvo nustatyta, kad peržiūros tiriamuoju laikotarpiu Indijos nagrinėjamojo produkto eksportuotojai tebegavo naudos iš Indijos valdžios institucijų vykdomo kompensuotino subsidijavimo.

| (166) | Pagal subsidijų programas teikiamos lengvatos toliau taikomos ir nėra jokių požymių, kad artimiausioje ateityje šios lengvatos būtų panaikintos, net jei pačios schemos šiek tiek pasikeistų. Be to, kiekvienas eksportuotojas turi teisę naudotis keliomis subsidijomis. |
| --- | --- |

(166)

Pagal subsidijų programas teikiamos lengvatos toliau taikomos ir nėra jokių požymių, kad artimiausioje ateityje šios lengvatos būtų panaikintos, net jei pačios schemos šiek tiek pasikeistų. Be to, kiekvienas eksportuotojas turi teisę naudotis keliomis subsidijomis.

| (167) | Taip pat nagrinėta, ar panaikinus priemones eksporto į Sąjungą apimtis būtų didelė. Komisija visų pirma išnagrinėjo šiuos elementus: Indijos gamybos pajėgumus ir nepanaudotus pajėgumus, Indijos kainas trečiosioms šalims ir Sąjungos rinkos patrauklumą, atsižvelgiant į rinkos dydį ir kainas. |
| --- | --- |

(167)

Taip pat nagrinėta, ar panaikinus priemones eksporto į Sąjungą apimtis būtų didelė. Komisija visų pirma išnagrinėjo šiuos elementus: Indijos gamybos pajėgumus ir nepanaudotus pajėgumus, Indijos kainas trečiosioms šalims ir Sąjungos rinkos patrauklumą, atsižvelgiant į rinkos dydį ir kainas.

3.5.1.   Indijos gamybos pajėgumai, nepanaudoti pajėgumai ir Indijos kainos trečiosioms šalims

Indijos gamybos pajėgumai, nepanaudoti pajėgumai ir Indijos kainos trečiosioms šalims

| (168) | Peržiūros tiriamuoju laikotarpiu visa apskaičiuota Indijos nagrinėjamojo produkto gamintojų produkcija sudarė apie 2 mln. tonų per metus. Apskaičiuoti gamybos pajėgumai sudarė apie 2,5 mln. tonų. Taigi nepanaudoti pajėgumai sudarė apie 500 000 tonų per metus, o tai viršija nagrinėjamojo produkto suvartojimą Sąjungos rinkoje peržiūros tiriamuoju laikotarpiu, kuris siekė [388 000–454 000] tonų. |
| --- | --- |

(168)

Peržiūros tiriamuoju laikotarpiu visa apskaičiuota Indijos nagrinėjamojo produkto gamintojų produkcija sudarė apie 2 mln. tonų per metus. Apskaičiuoti gamybos pajėgumai sudarė apie 2,5 mln. tonų. Taigi nepanaudoti pajėgumai sudarė apie 500 000 tonų per metus, o tai viršija nagrinėjamojo produkto suvartojimą Sąjungos rinkoje peržiūros tiriamuoju laikotarpiu, kuris siekė [388 000–454 000] tonų.

| (169) | Remiantis pareiškėjo pateiktais įrodymais, patvirtintais bendradarbiaujančio gamintojo „Tata Metaliks Limited“ pateikta informacija, kai kurie Indijos gamintojai, įskaitant „Tata Metaliks Limited“ (30), planuoja investuoti į tolesnį pajėgumų didinimą (31). Apskaičiuota, kad per ateinančius kelerius metus iš viso bus įrengta apie 1,5 mln. tonų papildomų pajėgumų. |
| --- | --- |

(169)

Remiantis pareiškėjo pateiktais įrodymais, patvirtintais bendradarbiaujančio gamintojo „Tata Metaliks Limited“ pateikta informacija, kai kurie Indijos gamintojai, įskaitant „Tata Metaliks Limited“ (30), planuoja investuoti į tolesnį pajėgumų didinimą (31). Apskaičiuota, kad per ateinančius kelerius metus iš viso bus įrengta apie 1,5 mln. tonų papildomų pajėgumų.

30

31

| (170) | Numatomas pajėgumų augimas atitinka numatomą paklausos Indijos rinkoje augimą. Tačiau pagrindiniai žinomi gamintojai taip pat planuoja sutelkti dėmesį į eksporto rinkas (32). Pavyzdžiui, bendrovė „ESL Steel Limited“ („Vedenta Group“ priklausanti bendrovė) galimybių studijoje aiškiai nurodė, kad jos naujas subjektas yra įsikūręs prie uosto, o tai padidina jos eksporto galimybes. Ataskaitoje visų pirma paminėtas didelis potencialas eksportuoti į Rytų Europą (33). Bendradarbiaujanti bendrovė „Tata Metaliks Limited“ per nuotolinį jos klausimyno atsakymų sutikrinimą taip pat paminėjo planus ateityje plėstis į Sąjungos rinką. |
| --- | --- |

(170)

Numatomas pajėgumų augimas atitinka numatomą paklausos Indijos rinkoje augimą. Tačiau pagrindiniai žinomi gamintojai taip pat planuoja sutelkti dėmesį į eksporto rinkas (32). Pavyzdžiui, bendrovė „ESL Steel Limited“ („Vedenta Group“ priklausanti bendrovė) galimybių studijoje aiškiai nurodė, kad jos naujas subjektas yra įsikūręs prie uosto, o tai padidina jos eksporto galimybes. Ataskaitoje visų pirma paminėtas didelis potencialas eksportuoti į Rytų Europą (33). Bendradarbiaujanti bendrovė „Tata Metaliks Limited“ per nuotolinį jos klausimyno atsakymų sutikrinimą taip pat paminėjo planus ateityje plėstis į Sąjungos rinką.

32

33

| (171) | Be to, vienos iš pagrindinių rinkos dalyvių – bendrovės „Srikalahasthi Pipes Limited“ – teigimu, vidutinės trukmės ir ilguoju laikotarpiu (per 7–10 metų), Indijos rinkoje pasiūla viršys paklausą, nes bus užbaigti nuotekų ir vandens projektai. Todėl tai dar labiau paskatins Indijos gamintojus vis daugiau dėmesio skirti eksporto rinkoms. |
| --- | --- |

(171)

Be to, vienos iš pagrindinių rinkos dalyvių – bendrovės „Srikalahasthi Pipes Limited“ – teigimu, vidutinės trukmės ir ilguoju laikotarpiu (per 7–10 metų), Indijos rinkoje pasiūla viršys paklausą, nes bus užbaigti nuotekų ir vandens projektai. Todėl tai dar labiau paskatins Indijos gamintojus vis daugiau dėmesio skirti eksporto rinkoms.

| (172) | Remdamasi tuo, kas išdėstyta, Komisija padarė išvadą, kad Indijos eksportuojantys gamintojai turi daug nepanaudotų pajėgumų, kuriuos jie galėtų panaudoti eksportui į Sąjungos rinką skirtam nagrinėjamajam produktui gaminti, jei būtų leista nebetaikyti priemonių, ir kad manoma, jog šie nepanaudoti pajėgumai toliau didės. |
| --- | --- |

(172)

Remdamasi tuo, kas išdėstyta, Komisija padarė išvadą, kad Indijos eksportuojantys gamintojai turi daug nepanaudotų pajėgumų, kuriuos jie galėtų panaudoti eksportui į Sąjungos rinką skirtam nagrinėjamajam produktui gaminti, jei būtų leista nebetaikyti priemonių, ir kad manoma, jog šie nepanaudoti pajėgumai toliau didės.

| (173) | Indijos kainas trečiosioms šalims Komisija išnagrinėjo remdamasi „Global Trade Atlas“ (toliau – GTA) eksporto statistiniais duomenimis KN kodo 7303 00 30 lygmeniu. Remdamasi tais statistiniais duomenimis Komisija nustatė, kad Sąjungos rinka tebėra patraukli dėl savo dydžio ir kainų, nes ji yra pati svarbiausia Indijos kaliojo ketaus vamzdžių gamintojų eksporto rinka, sudaranti 40 % jų viso eksporto. Be to, eksportas į Sąjungą yra 25 kartus didesnis nei eksportas į antrą pagal dydį Indijos eksporto rinką Katarą. Šiai šaliai tenka tik 2 % viso Indijos eksporto. Galiausiai Indijos eksportuojančių gamintojų importo į Sąjungos rinką kainos peržiūros tiriamuoju laikotarpiu buvo šiek tiek didesnės nei importo į kitas šalis kainos. Todėl, jei būtų leista nebetaikyti priemonių, eksportuojantys gamintojai turėtų paskatų dar labiau didinti eksportą į Sąjungą. |
| --- | --- |

(173)

Indijos kainas trečiosioms šalims Komisija išnagrinėjo remdamasi „Global Trade Atlas“ (toliau – GTA) eksporto statistiniais duomenimis KN kodo 7303 00 30 lygmeniu. Remdamasi tais statistiniais duomenimis Komisija nustatė, kad Sąjungos rinka tebėra patraukli dėl savo dydžio ir kainų, nes ji yra pati svarbiausia Indijos kaliojo ketaus vamzdžių gamintojų eksporto rinka, sudaranti 40 % jų viso eksporto. Be to, eksportas į Sąjungą yra 25 kartus didesnis nei eksportas į antrą pagal dydį Indijos eksporto rinką Katarą. Šiai šaliai tenka tik 2 % viso Indijos eksporto. Galiausiai Indijos eksportuojančių gamintojų importo į Sąjungos rinką kainos peržiūros tiriamuoju laikotarpiu buvo šiek tiek didesnės nei importo į kitas šalis kainos. Todėl, jei būtų leista nebetaikyti priemonių, eksportuojantys gamintojai turėtų paskatų dar labiau didinti eksportą į Sąjungą.

3.5.2.   Sąjungos rinkos patrauklumas ir kainos Sąjungos rinkoje

Sąjungos rinkos patrauklumas ir kainos Sąjungos rinkoje

| (174) | Sąjungos kaliojo ketaus vamzdžių rinka yra svarbi ([388 000–454 000] tonų, žr. 168 konstatuojamąją dalį). Pareiškėjai mano, kad per ateinančius penkerius metus rinka toliau augs (34). |
| --- | --- |

(174)

Sąjungos kaliojo ketaus vamzdžių rinka yra svarbi ([388 000–454 000] tonų, žr. 168 konstatuojamąją dalį). Pareiškėjai mano, kad per ateinančius penkerius metus rinka toliau augs (34).

34

| (175) | Peržiūros tiriamuoju laikotarpiu vidutinė tonos kaina Sąjungos rinkoje buvo [1 020–1 200] EUR. Tuo pačiu laikotarpiu kaina Indijos vidaus rinkoje buvo 595 EUR už toną (EXW). Taigi, kainos Sąjungos rinkoje buvo maždaug du kartus didesnės, palyginti su importo iš Indijos kainomis. |
| --- | --- |

(175)

Peržiūros tiriamuoju laikotarpiu vidutinė tonos kaina Sąjungos rinkoje buvo [1 020–1 200] EUR. Tuo pačiu laikotarpiu kaina Indijos vidaus rinkoje buvo 595 EUR už toną (EXW). Taigi, kainos Sąjungos rinkoje buvo maždaug du kartus didesnės, palyginti su importo iš Indijos kainomis.

| (176) | Todėl pagal dydį ir kainas Sąjungos rinka tebebuvo patraukli rinka Indijos eksportuojantiems gamintojams. Tą patvirtina ir tai, kad peržiūros tiriamuoju laikotarpiu Indijos eksportuojančių gamintojų rinkos dalis tebebuvo didelė (žr. 2 lentelę) ir kad, kaip paaiškinta 173 konstatuojamojoje dalyje, Sąjungos rinkai teko 40 % visos Indijos nagrinėjamojo produkto eksporto apimties. |
| --- | --- |

(176)

Todėl pagal dydį ir kainas Sąjungos rinka tebebuvo patraukli rinka Indijos eksportuojantiems gamintojams. Tą patvirtina ir tai, kad peržiūros tiriamuoju laikotarpiu Indijos eksportuojančių gamintojų rinkos dalis tebebuvo didelė (žr. 2 lentelę) ir kad, kaip paaiškinta 173 konstatuojamojoje dalyje, Sąjungos rinkai teko 40 % visos Indijos nagrinėjamojo produkto eksporto apimties.

3.6.   Bendra išvada dėl subsidijavimo tęsimosi tikimybės

Bendra išvada dėl subsidijavimo tęsimosi tikimybės

| (177) | Per tyrimą nustatyta, kad peržiūros tiriamuoju laikotarpiu iš Indijos į Sąjungos rinką ir toliau importuota subsidijuojamomis kainomis. |
| --- | --- |

(177)

Per tyrimą nustatyta, kad peržiūros tiriamuoju laikotarpiu iš Indijos į Sąjungos rinką ir toliau importuota subsidijuojamomis kainomis.

| (178) | Komisija taip pat gavo įrodymų, kad subsidijavimas veikiausiai tęsis, jei priemonės nebebus taikomos. Indijos nepanaudoti pajėgumai peržiūros tiriamuoju laikotarpiu buvo dideli, palyginti su Sąjungos suvartojimu. Be to, Sąjungos rinkos patrauklumas pagal dydį ir kainas patvirtino tikimybę, kad Indijos eksportas ir nepanaudoti pajėgumai būtų nukreipti į Sąjungos rinką, jei būtų leista nebetaikyti priemonių. Todėl Komisija padarė išvadą, kad yra didelė tikimybė, jog pasibaigus kompensacinių priemonių galiojimui nagrinėjamojo produkto subsidijuojamas importas veikiausiai būtų nukreiptas į Sąjungos rinką. Atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta, Komisija padarė išvadą, kad pasibaigus kompensacinių priemonių galiojimui subsidijavimas veikiausiai tęsis. |
| --- | --- |

(178)

Komisija taip pat gavo įrodymų, kad subsidijavimas veikiausiai tęsis, jei priemonės nebebus taikomos. Indijos nepanaudoti pajėgumai peržiūros tiriamuoju laikotarpiu buvo dideli, palyginti su Sąjungos suvartojimu. Be to, Sąjungos rinkos patrauklumas pagal dydį ir kainas patvirtino tikimybę, kad Indijos eksportas ir nepanaudoti pajėgumai būtų nukreipti į Sąjungos rinką, jei būtų leista nebetaikyti priemonių. Todėl Komisija padarė išvadą, kad yra didelė tikimybė, jog pasibaigus kompensacinių priemonių galiojimui nagrinėjamojo produkto subsidijuojamas importas veikiausiai būtų nukreiptas į Sąjungos rinką. Atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta, Komisija padarė išvadą, kad pasibaigus kompensacinių priemonių galiojimui subsidijavimas veikiausiai tęsis.

4.   ŽALA

ŽALA

4.1.   Sąjungos pramonės apibrėžtis ir Sąjungos gamyba

Sąjungos pramonės apibrėžtis ir Sąjungos gamyba

| (179) | Sąjungoje nagrinėjamąjį produktą gamina penkios bendrovės. Trys iš šių bendrovių priklauso tai pačiai grupei. Remiantis prašyme pateikta informacija Sąjungoje nėra kitų Sąjungos nagrinėjamojo produkto gamintojų. Taigi jos sudaro Sąjungos pramonę, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 9 straipsnio 1 dalyje. |
| --- | --- |

(179)

Sąjungoje nagrinėjamąjį produktą gamina penkios bendrovės. Trys iš šių bendrovių priklauso tai pačiai grupei. Remiantis prašyme pateikta informacija Sąjungoje nėra kitų Sąjungos nagrinėjamojo produkto gamintojų. Taigi jos sudaro Sąjungos pramonę, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 9 straipsnio 1 dalyje.

| (180) | Kadangi su žalos vertinimu susiję duomenys daugiausia gauti iš tos pačios gamintojų grupės, kaip minėta 15 konstatuojamojoje dalyje, siekiant užtikrinti konfidencialumą žalos analizės duomenys pateikiami nurodant intervalus arba indeksus. |
| --- | --- |

(180)

Kadangi su žalos vertinimu susiję duomenys daugiausia gauti iš tos pačios gamintojų grupės, kaip minėta 15 konstatuojamojoje dalyje, siekiant užtikrinti konfidencialumą žalos analizės duomenys pateikiami nurodant intervalus arba indeksus.

| (181) | Nustatyta, kad peržiūros tiriamuoju laikotarpiu bendra Sąjungos gamybos apimtis buvo [372 000–436 000] tonų. Komisija šį skaičių nustatė remdamasi visa turima informacija apie Sąjungos pramonę, kaip antai pareiškėjų pateikta informacija apie makroekonominius duomenis ir iš atrinktų Sąjungos gamintojų per tyrimą gautais duomenimis. |
| --- | --- |

(181)

Nustatyta, kad peržiūros tiriamuoju laikotarpiu bendra Sąjungos gamybos apimtis buvo [372 000–436 000] tonų. Komisija šį skaičių nustatė remdamasi visa turima informacija apie Sąjungos pramonę, kaip antai pareiškėjų pateikta informacija apie makroekonominius duomenis ir iš atrinktų Sąjungos gamintojų per tyrimą gautais duomenimis.

4.2.   Sąjungos suvartojimas

Sąjungos suvartojimas

| (182) | Komisija Sąjungos suvartojimą nustatė remdamasi visa Sąjungos pramonės pardavimo Sąjungoje apimtimi, o uždarąją gamybą – iš atrinktų Sąjungos gamintojų gautais duomenimis ir pareiškėjų pateiktais likusių Sąjungos gamintojų įverčiais, pridėjusi bendrą importo iš visų šalių į Sąjungą apimtį, kurią nurodo Eurostatas (COMEXT duomenų bazė). |
| --- | --- |

(182)

Komisija Sąjungos suvartojimą nustatė remdamasi visa Sąjungos pramonės pardavimo Sąjungoje apimtimi, o uždarąją gamybą – iš atrinktų Sąjungos gamintojų gautais duomenimis ir pareiškėjų pateiktais likusių Sąjungos gamintojų įverčiais, pridėjusi bendrą importo iš visų šalių į Sąjungą apimtį, kurią nurodo Eurostatas (COMEXT duomenų bazė).

| (183) | Sąjungos suvartojimo raida:

  1 lentelė


  Sąjungos suvartojimas (1 000 tonų) | 2017 m. | 2018 m. | 2019 m. | Peržiūros tiriamasis laikotarpis |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Bendras Sąjungos suvartojimas | [376 –440 ] | [389 –455 ] | [420 –492 ] | [388 –454 ] |
| Indeksas (2017 m. = 100) | 100 | 103 | 111 | 103 |
| Uždaroji rinka | [15 –17 ] | [13 –16 ] | [10 –12 ] | [2 –3 ] |
| Indeksas | 100 | 91 | 68 | 18 |
| Atviroji rinka | [361 –423 ] | [375 –439 ] | [410 –479 ] | [385 –450 ] |
| Indeksas (2017 m. = 100) | 100 | 103 | 113 | 106 |
| Šaltinis: | Eurostatas (COMEXT). |

(183)

Sąjungos suvartojimo raida:

1 lentelė

1 lentelė

Sąjungos suvartojimas (1 000 tonų)

Sąjungos suvartojimas (1 000 tonų)

2017 m.

2018 m.

2019 m.

Peržiūros tiriamasis laikotarpis

Bendras Sąjungos suvartojimas

[376 –440 ]

[389 –455 ]

[420 –492 ]

[388 –454 ]

Indeksas (2017 m. = 100)

Indeksas (2017 m. = 100)

100

100

103

103

111

111

103

103

Uždaroji rinka

[15 –17 ]

[13 –16 ]

[10 –12 ]

[2 –3 ]

Indeksas

Indeksas

100

100

91

91

68

68

18

18

Atviroji rinka

[361 –423 ]

[375 –439 ]

[410 –479 ]

[385 –450 ]

Indeksas (2017 m. = 100)

Indeksas (2017 m. = 100)

100

100

103

103

113

113

106

106

Šaltinis:

Šaltinis:

Eurostatas (COMEXT).

| (184) | Nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungos suvartojimas svyravo. Apskritai 2018 m. jis šiek tiek padidėjo (3 %), 2019 m. padidėjo 8 %, o 2020 m. sumažėjo 8 %. Taigi, per nagrinėjamąjį laikotarpį suvartojimas padidėjo 3 %. |
| --- | --- |

(184)

Nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungos suvartojimas svyravo. Apskritai 2018 m. jis šiek tiek padidėjo (3 %), 2019 m. padidėjo 8 %, o 2020 m. sumažėjo 8 %. Taigi, per nagrinėjamąjį laikotarpį suvartojimas padidėjo 3 %.

| (185) | Kaliojo ketaus vamzdžių naudojimas pagal pobūdį yra susijęs su investicijomis į vandens valymo ir vandens tiekimo infrastruktūrą ir vandens valymo bendroves – tiek valstybines, tiek privačiąsias – ir sudaro didžiąją kaliojo ketaus vamzdžių paklausos Sąjungoje dalį. Kaliojo ketaus vamzdžiai daugiausia naudojami vykdant didelius infrastruktūros projektus. Be to, iš Sąjungos suvartojimo raidos nematyti, kad COVID-19 pandemija būtų padariusi didelį poveikį, nes vandentiekio tinklų gerinimas yra nuolatinis valdžios institucijų prioritetas. Todėl Sąjungos suvartojimo raida rodo investicijų į infrastruktūrą raidą. |
| --- | --- |

(185)

Kaliojo ketaus vamzdžių naudojimas pagal pobūdį yra susijęs su investicijomis į vandens valymo ir vandens tiekimo infrastruktūrą ir vandens valymo bendroves – tiek valstybines, tiek privačiąsias – ir sudaro didžiąją kaliojo ketaus vamzdžių paklausos Sąjungoje dalį. Kaliojo ketaus vamzdžiai daugiausia naudojami vykdant didelius infrastruktūros projektus. Be to, iš Sąjungos suvartojimo raidos nematyti, kad COVID-19 pandemija būtų padariusi didelį poveikį, nes vandentiekio tinklų gerinimas yra nuolatinis valdžios institucijų prioritetas. Todėl Sąjungos suvartojimo raida rodo investicijų į infrastruktūrą raidą.

| (186) | Sąjungos pramonė nurodė nagrinėjamojo produkto uždarąjį naudojimą, kuris 2017 m. sudarė mažiau nei 5 % viso Sąjungos suvartojimo, o per nagrinėjamąjį laikotarpį sumažėjo ir siekė mažiau nei 1 % peržiūros tiriamuoju laikotarpiu. Todėl Komisija laikėsi nuomonės, kad uždarasis naudojimas neturėjo jokios reikšmingos įtakos žalos analizei. |
| --- | --- |

(186)

Sąjungos pramonė nurodė nagrinėjamojo produkto uždarąjį naudojimą, kuris 2017 m. sudarė mažiau nei 5 % viso Sąjungos suvartojimo, o per nagrinėjamąjį laikotarpį sumažėjo ir siekė mažiau nei 1 % peržiūros tiriamuoju laikotarpiu. Todėl Komisija laikėsi nuomonės, kad uždarasis naudojimas neturėjo jokios reikšmingos įtakos žalos analizei.

4.3.   Importas iš Indijos

Importas iš Indijos

4.3.1.   Importo iš Indijos apimtis ir rinkos dalis

Importo iš Indijos apimtis ir rinkos dalis

| (187) | Komisija importo apimtį nustatė remdamasi Eurostato duomenimis (COMEXT duomenų bazė). Importo rinkos dalis nustatyta remiantis Sąjungos suvartojimu, kaip nurodyta 182 konstatuojamojoje dalyje. |
| --- | --- |

(187)

Komisija importo apimtį nustatė remdamasi Eurostato duomenimis (COMEXT duomenų bazė). Importo rinkos dalis nustatyta remiantis Sąjungos suvartojimu, kaip nurodyta 182 konstatuojamojoje dalyje.

| (188) | Nagrinėjamojo produkto importo iš Indijos į Sąjungą raida:

  2 lentelė


  Importo apimtis (1 000 tonų) ir rinkos dalis | 2017 m. | 2018 m. | 2019 m. | Peržiūros tiriamasis laikotarpis |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Importo iš Indijos apimtis | [45 –52 ] | [38 –45 ] | [64 –75 ] | [44 –52 ] |
| Indeksas (2017 m. = 100) | 100 | 86 | 143 | 98 |
| Rinkos dalis (%) | [11 –15 ] | [9 –13 ] | [14 –18 ] | [10 –14 ] |
| Indeksas (2017 m. = 100) | 100 | 83 | 128 | 95 |
| Šaltinis: | Eurostatas (COMEXT). |

(188)

Nagrinėjamojo produkto importo iš Indijos į Sąjungą raida:

2 lentelė

2 lentelė

Importo apimtis (1 000 tonų) ir rinkos dalis

Importo apimtis (1 000 tonų) ir rinkos dalis

2017 m.

2018 m.

2019 m.

Peržiūros tiriamasis laikotarpis

Importo iš Indijos apimtis

[45 –52 ]

[38 –45 ]

[64 –75 ]

[44 –52 ]

Indeksas (2017 m. = 100)

Indeksas (2017 m. = 100)

100

100

86

86

143

143

98

98

Rinkos dalis (%)

[11 –15 ]

[9 –13 ]

[14 –18 ]

[10 –14 ]

Indeksas (2017 m. = 100)

Indeksas (2017 m. = 100)

100

100

83

83

128

128

95

95

Šaltinis:

Šaltinis:

Eurostatas (COMEXT).

| (189) | Nagrinėjamuoju laikotarpiu importo iš Indijos apimtis ir rinkos dalis labai svyravo: 2018 m. importo apimtis sumažėjo 14 %, 2019 m. padidėjo 68 % ir galiausiai per peržiūros tiriamąjį laikotarpį sumažėjo 31 %. |
| --- | --- |

(189)

Nagrinėjamuoju laikotarpiu importo iš Indijos apimtis ir rinkos dalis labai svyravo: 2018 m. importo apimtis sumažėjo 14 %, 2019 m. padidėjo 68 % ir galiausiai per peržiūros tiriamąjį laikotarpį sumažėjo 31 %.

4.3.2.   Importo iš Indijos kainos

Importo iš Indijos kainos

| (190) | Komisija vidutines svertines importo kainas nustatė remdamasi Eurostato COMEXT duomenų bazės statistiniais duomenimis. |
| --- | --- |

(190)

Komisija vidutines svertines importo kainas nustatė remdamasi Eurostato COMEXT duomenų bazės statistiniais duomenimis.

| (191) | Importo iš Indijos į Sąjungą vidutinės svertinės kainos raida:

  3 lentelė


  Importo kainos (EUR/t) | 2017 m. | 2018 m. | 2019 m. | Peržiūros tiriamasis laikotarpis |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Indija | 553 | 562 | 586 | 585 |
| Indeksas (2017 m. = 100) | 100 | 101 | 105 | 105 |
| Šaltinis: | Eurostatas (COMEXT). |

(191)

Importo iš Indijos į Sąjungą vidutinės svertinės kainos raida:

3 lentelė

3 lentelė

Importo kainos (EUR/t)

Importo kainos (EUR/t)

2017 m.

2018 m.

2019 m.

Peržiūros tiriamasis laikotarpis

Indija

553

562

586

585

Indeksas (2017 m. = 100)

Indeksas (2017 m. = 100)

100

100

101

101

105

105

105

105

Šaltinis:

Šaltinis:

Eurostatas (COMEXT).

| (192) | 2017–2018 m. importo kainos buvo gana pastovios. Nuo 2019 m. importo kainos padidėjo 5 % ir peržiūros tiriamuoju laikotarpiu išliko pastovios. |
| --- | --- |

(192)

2017–2018 m. importo kainos buvo gana pastovios. Nuo 2019 m. importo kainos padidėjo 5 % ir peržiūros tiriamuoju laikotarpiu išliko pastovios.

4.3.3.   Priverstinis kainų mažinimas

Priverstinis kainų mažinimas

| (193) | Kaip minėta 55 konstatuojamojoje dalyje, atliekant tyrimą bendradarbiavo tik vienas Indijos gamintojas. Šio gamintojo deklaruota eksporto į Sąjungą apimtis buvo nedidelė ir atitiko mažiau nei 1 % viso nagrinėjamojo produkto importo iš Indijos į Sąjungą apimties. Todėl Komisija manė, kad ši eksporto apimtis nebuvo tipiška nagrinėjamojo produkto eksporto į Sąjungą apimtis, ir nusprendė priverstinį kainų mažinimą nustatyti remdamasi turimais faktais. |
| --- | --- |

(193)

Kaip minėta 55 konstatuojamojoje dalyje, atliekant tyrimą bendradarbiavo tik vienas Indijos gamintojas. Šio gamintojo deklaruota eksporto į Sąjungą apimtis buvo nedidelė ir atitiko mažiau nei 1 % viso nagrinėjamojo produkto importo iš Indijos į Sąjungą apimties. Todėl Komisija manė, kad ši eksporto apimtis nebuvo tipiška nagrinėjamojo produkto eksporto į Sąjungą apimtis, ir nusprendė priverstinį kainų mažinimą nustatyti remdamasi turimais faktais.

| (194) | Komisija palygino vidutines svertines importo iš Indijos CIF kainas, pakoreguotas atsižvelgiant į išlaidas po importo, su vidutine svertine Sąjungos pramonės kaina. Dėl importo iš Indijos kainų Sąjungos pramonės kainos peržiūros tiriamuoju laikotarpiu buvo priverstinai mažinamos maždaug [30–45] %. |
| --- | --- |

(194)

Komisija palygino vidutines svertines importo iš Indijos CIF kainas, pakoreguotas atsižvelgiant į išlaidas po importo, su vidutine svertine Sąjungos pramonės kaina. Dėl importo iš Indijos kainų Sąjungos pramonės kainos peržiūros tiriamuoju laikotarpiu buvo priverstinai mažinamos maždaug [30–45] %.

4.3.4.   Importas iš trečiųjų šalių, išskyrus Indiją

Importas iš trečiųjų šalių, išskyrus Indiją

| (195) | Peržiūros tiriamuoju laikotarpiu importo iš trečiųjų šalių, išskyrus Indiją, apimtis ir rinkos dalis sudarė atitinkamai [8 700–20 200] tonų ir [2–4] % Sąjungos suvartojimo. Nagrinėjamuoju laikotarpiu vidutinė svertinė importo iš trečiųjų šalių kaina buvo panašaus lygio kaip atrinktų Sąjungos gamintojų kainos 2017–2018 m. ir maždaug 25 % mažesnė 2019–2020 m. laikotarpiu (žr. 8 lentelę). Nors importo iš trečiųjų šalių apimtis šiek tiek padidėjo, t. y. 2 %, nagrinėjamuoju laikotarpiu buvo importuojami įvairios kilmės kaliojo ketaus vamzdžiai. Pavyzdžiui, 2017 m. iš trečiųjų šalių importuota daugiausia iš Kinijos, Rusijos ir Šveicarijos, o peržiūros tiriamuoju laikotarpiu – daugiausia iš Turkijos ir Jungtinių Arabų Emyratų. |
| --- | --- |

(195)

Peržiūros tiriamuoju laikotarpiu importo iš trečiųjų šalių, išskyrus Indiją, apimtis ir rinkos dalis sudarė atitinkamai [8 700–20 200] tonų ir [2–4] % Sąjungos suvartojimo. Nagrinėjamuoju laikotarpiu vidutinė svertinė importo iš trečiųjų šalių kaina buvo panašaus lygio kaip atrinktų Sąjungos gamintojų kainos 2017–2018 m. ir maždaug 25 % mažesnė 2019–2020 m. laikotarpiu (žr. 8 lentelę). Nors importo iš trečiųjų šalių apimtis šiek tiek padidėjo, t. y. 2 %, nagrinėjamuoju laikotarpiu buvo importuojami įvairios kilmės kaliojo ketaus vamzdžiai. Pavyzdžiui, 2017 m. iš trečiųjų šalių importuota daugiausia iš Kinijos, Rusijos ir Šveicarijos, o peržiūros tiriamuoju laikotarpiu – daugiausia iš Turkijos ir Jungtinių Arabų Emyratų.

| (196) | Bendros importo į Sąjungą apimties, taip pat kaliojo ketaus vamzdžių ir vamzdelių importo iš kitų trečiųjų šalių rinkos dalies ir kainų tendencijų raida:

  4 lentelė


  Importo iš kitų trečiųjų šalių apimtis ir rinkos dalis











  Šalis | | 2017 m. | 2018 m. | 2019 m. | Peržiūros tiriamasis laikotarpis |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kinija | Apimtis (tonomis) | [2 900 –3 400 ] | [1 400 –1 700 ] | [3 900 –4 600 ] | [200 –400 ] |
| Indeksas | 100 | 50 | 133 | 10 |
| Rinkos dalis (%) | [0 –1 ] | [0 –1 ] | [0 –2 ] | [0 –1 ] |
| Indeksas (2017 m. = 100) | 100 | 48 | 119 | 9 |
| Vidutinė kaina (EUR/t) | 701 | 933 | 738 | 833 |
| Indeksas (2017 m. = 100) | 100 | 133 | 105 | 118 |
| Rusija | Apimtis (tonomis) | [2 000 –2 500 ] | [1 400 –1 600 ] | [2 900 –3 600 ] | [1 200 –1 600 ] |
| Indeksas (2017 m. = 100) | 100 | 67 | 147 | 63 |
| Rinkos dalis (%) | [0 –1 ] | [0 –1 ] | [0 –1 ] | [0 –1 ] |
| Indeksas (2017 m. = 100) | 100 | 65 | 132 | 61 |
| Vidutinė kaina (EUR/t) | 568 | 697 | 735 | 698 |
| Indeksas (2017 m. = 100) | 100 | 122 | 129 | 122 |
| Šveicarija | Apimtis (tonomis) | [3 400 –4 400 ] | [1 800 –2 200 ] | [1 600 –2 000 ] | [800 –1 000 ] |
| Indeksas (2017 m. = 100) | 100 | 52 | 47 | 23 |
| Rinkos dalis (%) | [0 –1 ] | [0 –1 ] | [0 –1 ] | [0 –1 ] |
| Indeksas (2017 m. = 100) | 100 | 51 | 42 | 23 |
| Vidutinė kaina (EUR/t) | 1 604 | 1 656 | 1 714 | 1 817 |
| Indeksas (2017 m. = 100) | 100 | 103 | 106 | 113 |
| Turkija | Apimtis (tonomis) | [10 –20 ] | [10 –20 ] | [3 100 –3 650 ] | [4 200 –5 000 ] |
| Indeksas (2017 m. = 100) | 100 | 115 | 25 750 | 35 070 |
| Rinkos dalis (%) | [0 –1 ] | [0 –1 ] | [0 –1 ] | [1 –2 ] |
| Indeksas (2017 m. = 100) | 100 | 111 | 23 065 | 34 035 |
| Vidutinė kaina (EUR/t) | 1 136 | 1 750 | 838 | 1 007 |
| Indeksas (2017 m. = 100) | 100 | 153 | 73 | 88 |
| JAE | Apimtis (tonomis) | [460 –590 ] | [3 700 –4 400 ] | [4 800 –5 600 ] | [6 400 –7 600 ] |
| Indeksas (2017 m. = 100) | 100 | 766 | 988 | 1 322 |
| Rinkos dalis (%) | [0 –1 ] | [0 –1 ] | [1 –2 ] | [1 –2 ] |
| Indeksas (2017 m. = 100) | 100 | 741 | 884 | 1 282 |
| Vidutinė kaina (EUR/t) | 712 | 786 | 722 | 705 |
| Indeksas (2017 m. = 100) | 100 | 110 | 101 | 99 |
| Kitos trečiosios šalys | Apimtis (tonomis) | [10 –20 ] | [150 –200 ] | [10 –50 ] | [150 –300 ] |
| Indeksas (2017 m. = 100) | 100 | 994 | 200 | 1 457 |
| Rinkos dalis (%) | [0 –1 ] | [0 –1 ] | [0 –1 ] | [0 –1 ] |
| Indeksas (2017 m. = 100) | 100 | 962 | 179 | 1 414 |
| Vidutinė kaina | 508 | 1 422 | 1 980 | 897 |
| Indeksas (2017 m. = 100) | 100 | 279 | 389 | 176 |
| Iš viso visų trečiųjų šalių, išskyrus Indiją | Apimtis (tonomis) | [8 700 –11 200 ] | [8 800 –10 500 ] | [16 000 –19 600 ] | [13 500 –15 800 ] |
| Indeksas (2017 m. = 100) | 100 | 94 | 180 | 145 |
| Rinkos dalis (%) | [1 –3 ] | [1 –3 ] | [3 –5 ] | [3 –5 ] |
| Indeksas (2017 m. = 100) | 100 | 91 | 161 | 141 |
| Vidutinė kaina (EUR/t) | 1 033 | 1 004 | 856 | 879 |
| Indeksas (2017 m. = 100) | 100 | 97 | 82 | 85 |
| Šaltinis: | Eurostato COMEXT duomenų bazė. |

(196)

Bendros importo į Sąjungą apimties, taip pat kaliojo ketaus vamzdžių ir vamzdelių importo iš kitų trečiųjų šalių rinkos dalies ir kainų tendencijų raida:

4 lentelė

4 lentelė

Importo iš kitų trečiųjų šalių apimtis ir rinkos dalis

Importo iš kitų trečiųjų šalių apimtis ir rinkos dalis

Šalis

2017 m.

2018 m.

2019 m.

Peržiūros tiriamasis laikotarpis

Kinija

Apimtis (tonomis)

[2 900 –3 400 ]

[1 400 –1 700 ]

[3 900 –4 600 ]

[200 –400 ]

Indeksas

Indeksas

100

100

50

50

133

133

10

10

Rinkos dalis (%)

[0 –1 ]

[0 –1 ]

[0 –2 ]

[0 –1 ]

Indeksas (2017 m. = 100)

Indeksas (2017 m. = 100)

100

100

48

48

119

119

9

9

Vidutinė kaina (EUR/t)

701

933

738

833

Indeksas (2017 m. = 100)

Indeksas (2017 m. = 100)

100

100

133

133

105

105

118

118

Rusija

Apimtis (tonomis)

[2 000 –2 500 ]

[1 400 –1 600 ]

[2 900 –3 600 ]

[1 200 –1 600 ]

Indeksas (2017 m. = 100)

Indeksas (2017 m. = 100)

100

100

67

67

147

147

63

63

Rinkos dalis (%)

[0 –1 ]

[0 –1 ]

[0 –1 ]

[0 –1 ]

Indeksas (2017 m. = 100)

Indeksas (2017 m. = 100)

100

100

65

65

132

132

61

61

Vidutinė kaina (EUR/t)

568

697

735

698

Indeksas (2017 m. = 100)

Indeksas (2017 m. = 100)

100

100

122

122

129

129

122

122

Šveicarija

Apimtis (tonomis)

[3 400 –4 400 ]

[1 800 –2 200 ]

[1 600 –2 000 ]

[800 –1 000 ]

Indeksas (2017 m. = 100)

Indeksas (2017 m. = 100)

100

100

52

52

47

47

23

23

Rinkos dalis (%)

[0 –1 ]

[0 –1 ]

[0 –1 ]

[0 –1 ]

Indeksas (2017 m. = 100)

Indeksas (2017 m. = 100)

100

100

51

51

42

42

23

23

Vidutinė kaina (EUR/t)

1 604

1 656

1 714

1 817

Indeksas (2017 m. = 100)

Indeksas (2017 m. = 100)

100

100

103

103

106

106

113

113

Turkija

Apimtis (tonomis)

[10 –20 ]

[10 –20 ]

[3 100 –3 650 ]

[4 200 –5 000 ]

Indeksas (2017 m. = 100)

Indeksas (2017 m. = 100)

100

100

115

115

25 750

25 750

35 070

35 070

Rinkos dalis (%)

[0 –1 ]

[0 –1 ]

[0 –1 ]

[1 –2 ]

Indeksas (2017 m. = 100)

Indeksas (2017 m. = 100)

100

100

111

111

23 065

23 065

34 035

34 035

Vidutinė kaina (EUR/t)

1 136

1 750

838

1 007

Indeksas (2017 m. = 100)

Indeksas (2017 m. = 100)

100

100

153

153

73

73

88

88

JAE

Apimtis (tonomis)

[460 –590 ]

[3 700 –4 400 ]

[4 800 –5 600 ]

[6 400 –7 600 ]

Indeksas (2017 m. = 100)

Indeksas (2017 m. = 100)

100

100

766

766

988

988

1 322

1 322

Rinkos dalis (%)

[0 –1 ]

[0 –1 ]

[1 –2 ]

[1 –2 ]

Indeksas (2017 m. = 100)

Indeksas (2017 m. = 100)

100

100

741

741

884

884

1 282

1 282

Vidutinė kaina (EUR/t)

712

786

722

705

Indeksas (2017 m. = 100)

Indeksas (2017 m. = 100)

100

100

110

110

101

101

99

99

Kitos trečiosios šalys

Apimtis (tonomis)

[10 –20 ]

[150 –200 ]

[10 –50 ]

[150 –300 ]

Indeksas (2017 m. = 100)

Indeksas (2017 m. = 100)

100

100

994

994

200

200

1 457

1 457

Rinkos dalis (%)

[0 –1 ]

[0 –1 ]

[0 –1 ]

[0 –1 ]

Indeksas (2017 m. = 100)

Indeksas (2017 m. = 100)

100

100

962

962

179

179

1 414

1 414

Vidutinė kaina

508

1 422

1 980

897

Indeksas (2017 m. = 100)

Indeksas (2017 m. = 100)

100

100

279

279

389

389

176

176

Iš viso visų trečiųjų šalių, išskyrus Indiją

Apimtis (tonomis)

[8 700 –11 200 ]

[8 800 –10 500 ]

[16 000 –19 600 ]

[13 500 –15 800 ]

Indeksas (2017 m. = 100)

Indeksas (2017 m. = 100)

100

100

94

94

180

180

145

145

Rinkos dalis (%)

[1 –3 ]

[1 –3 ]

[3 –5 ]

[3 –5 ]

Indeksas (2017 m. = 100)

Indeksas (2017 m. = 100)

100

100

91

91

161

161

141

141

Vidutinė kaina (EUR/t)

1 033

1 004

856

879

Indeksas (2017 m. = 100)

Indeksas (2017 m. = 100)

100

100

97

97

82

82

85

85

Šaltinis:

Šaltinis:

Eurostato COMEXT duomenų bazė.

4.4.   Sąjungos pramonės ekonominė padėtis

Sąjungos pramonės ekonominė padėtis

4.4.1.   Bendrosios pastabos

Bendrosios pastabos

| (197) | Vertinant Sąjungos pramonės ekonominę padėtį buvo įvertinti visi ekonominiai rodikliai, nagrinėjamuoju laikotarpiu turėję įtakos Sąjungos pramonės būklei. |
| --- | --- |

(197)

Vertinant Sąjungos pramonės ekonominę padėtį buvo įvertinti visi ekonominiai rodikliai, nagrinėjamuoju laikotarpiu turėję įtakos Sąjungos pramonės būklei.

| (198) | Kaip minėta 15 konstatuojamojoje dalyje, Sąjungos pramonės ekonominei padėčiai įvertinti atlikta atranka. |
| --- | --- |

(198)

Kaip minėta 15 konstatuojamojoje dalyje, Sąjungos pramonės ekonominei padėčiai įvertinti atlikta atranka.

| (199) | Siekdama nustatyti žalą Komisija atskirai nagrinėjo makroekonominius ir mikroekonominius žalos rodiklius. Makroekonominius rodiklius Komisija vertino remdamasi prašyme atlikti priemonių galiojimo termino peržiūrą pateiktais duomenimis, susijusiais su visais Sąjungos gamintojais. Mikroekonominius rodiklius Komisija vertino remdamasi atrinktų Sąjungos gamintojų klausimyno atsakymuose pateiktais duomenimis. Duomenys buvo susiję su atrinktais Sąjungos gamintojais. Nustatyta, kad abu duomenų rinkiniai atspindi Sąjungos pramonės ekonominę padėtį. |
| --- | --- |

(199)

Siekdama nustatyti žalą Komisija atskirai nagrinėjo makroekonominius ir mikroekonominius žalos rodiklius. Makroekonominius rodiklius Komisija vertino remdamasi prašyme atlikti priemonių galiojimo termino peržiūrą pateiktais duomenimis, susijusiais su visais Sąjungos gamintojais. Mikroekonominius rodiklius Komisija vertino remdamasi atrinktų Sąjungos gamintojų klausimyno atsakymuose pateiktais duomenimis. Duomenys buvo susiję su atrinktais Sąjungos gamintojais. Nustatyta, kad abu duomenų rinkiniai atspindi Sąjungos pramonės ekonominę padėtį.

| (200) | Makroekonominiai rodikliai: gamyba, gamybos pajėgumai, pajėgumų naudojimas, pardavimo apimtis, rinkos dalis, augimas, užimtumas, našumas, kompensuotinų subsidijų sumos dydis ir atsigavimas nuo buvusio dempingo arba subsidijavimo. |
| --- | --- |

(200)

Makroekonominiai rodikliai: gamyba, gamybos pajėgumai, pajėgumų naudojimas, pardavimo apimtis, rinkos dalis, augimas, užimtumas, našumas, kompensuotinų subsidijų sumos dydis ir atsigavimas nuo buvusio dempingo arba subsidijavimo.

| (201) | Mikroekonominiai rodikliai: vidutinės vieneto kainos, vieneto sąnaudos, darbo sąnaudos, atsargos, pelningumas, pinigų srautas, investicijos, investicijų grąža ir pajėgumas padidinti kapitalą. |
| --- | --- |

(201)

Mikroekonominiai rodikliai: vidutinės vieneto kainos, vieneto sąnaudos, darbo sąnaudos, atsargos, pelningumas, pinigų srautas, investicijos, investicijų grąža ir pajėgumas padidinti kapitalą.

4.4.2.   Makroekonominiai rodikliai

Makroekonominiai rodikliai

4.4.2.1.   Gamyba, gamybos pajėgumai ir pajėgumų naudojimas

| (202) | Visos Sąjungos gamybos, gamybos pajėgumų ir pajėgumų naudojimo raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

  5 lentelė


  Gamyba, gamybos pajėgumai ir pajėgumų naudojimas | 2017 m. | 2018 m. | 2019 m. | Peržiūros tiriamasis laikotarpis |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Gamybos apimtis (1 000 tonų) | [408 –478 ] | [452 –530 ] | [436 –510 ] | [372 –436 ] |
| Indeksas (2017 m. = 100) | 100 | 110 | 106 | 91 |
| Gamybos pajėgumai (1 000 tonų) | [824 –965 ] | [824 –965 ] | [824 –965 ] | [743 –870 ] |
| Indeksas (2017 m. = 100) | 100 | 100 | 100 | 90 |
| Pajėgumų naudojimas (%) | [47 –51 ] | [52 –56 ] | [50 –54 ] | [48 –51 ] |
| Indeksas (2017 m. = 100) | 100 | 110 | 106 | 101 |
| Šaltinis: | Sąjungos pramonės pateikti duomenys ir patikrinti atrinktų Sąjungos gamintojų klausimyno atsakymai. |

(202)

Visos Sąjungos gamybos, gamybos pajėgumų ir pajėgumų naudojimo raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

5 lentelė

5 lentelė

Gamyba, gamybos pajėgumai ir pajėgumų naudojimas

Gamyba, gamybos pajėgumai ir pajėgumų naudojimas

2017 m.

2018 m.

2019 m.

Peržiūros tiriamasis laikotarpis

Gamybos apimtis (1 000 tonų)

[408 –478 ]

[452 –530 ]

[436 –510 ]

[372 –436 ]

Indeksas (2017 m. = 100)

Indeksas (2017 m. = 100)

100

100

110

110

106

106

91

91

Gamybos pajėgumai (1 000 tonų)

[824 –965 ]

[824 –965 ]

[824 –965 ]

[743 –870 ]

Indeksas (2017 m. = 100)

Indeksas (2017 m. = 100)

100

100

100

100

100

100

90

90

Pajėgumų naudojimas (%)

[47 –51 ]

[52 –56 ]

[50 –54 ]

[48 –51 ]

Indeksas (2017 m. = 100)

Indeksas (2017 m. = 100)

100

100

110

110

106

106

101

101

Šaltinis:

Šaltinis:

Sąjungos pramonės pateikti duomenys ir patikrinti atrinktų Sąjungos gamintojų klausimyno atsakymai.

| (203) | Sąjungos gamyba 2018 m. padidėjo 10 %, o nagrinėjamuoju laikotarpiu sumažėjo 9 %. |
| --- | --- |

(203)

Sąjungos gamyba 2018 m. padidėjo 10 %, o nagrinėjamuoju laikotarpiu sumažėjo 9 %.

| (204) | Gamybos pajėgumai keitėsi panašiai, nes nagrinėjamuoju laikotarpiu sumažėjo 10 %. |
| --- | --- |

(204)

Gamybos pajėgumai keitėsi panašiai, nes nagrinėjamuoju laikotarpiu sumažėjo 10 %.

| (205) | Pajėgumų naudojimas išliko pastovus, nes gamybos pajėgumai sumažėjo po to, kai sumažėjo Sąjungos gamyba. |
| --- | --- |

(205)

Pajėgumų naudojimas išliko pastovus, nes gamybos pajėgumai sumažėjo po to, kai sumažėjo Sąjungos gamyba.

| (206) | Po galutinio faktų atskleidimo „Tata Metaliks Limited“ tvirtino, kad priežastis, dėl kurios Sąjungos pramonė sumažino savo gamybos pajėgumus, negalėjo būti importas iš Indijos – priežastis veikiau buvo paklausos sumažėjimas, palyginti su 2019 m. |
| --- | --- |

(206)

Po galutinio faktų atskleidimo „Tata Metaliks Limited“ tvirtino, kad priežastis, dėl kurios Sąjungos pramonė sumažino savo gamybos pajėgumus, negalėjo būti importas iš Indijos – priežastis veikiau buvo paklausos sumažėjimas, palyginti su 2019 m.

| (207) | Sąjungos pramonė sprendimą mažinti savo gamybos pajėgumus priėmė prieš COVID-19 krizę, todėl sprendimas nebuvo susijęs su suvartojimo mažėjimu nuo 2019 m. iki peržiūros tiriamojo laikotarpio. Todėl tvirtinimas buvo atmestas. |
| --- | --- |

(207)

Sąjungos pramonė sprendimą mažinti savo gamybos pajėgumus priėmė prieš COVID-19 krizę, todėl sprendimas nebuvo susijęs su suvartojimo mažėjimu nuo 2019 m. iki peržiūros tiriamojo laikotarpio. Todėl tvirtinimas buvo atmestas.

4.4.2.2.   Pardavimo apimtis ir rinkos dalis

| (208) | Sąjungos pramonės pardavimo apimties ir rinkos dalies raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

  6 lentelė


  Sąjungos gamintojų pardavimo apimtis ir rinkos dalis | 2017 m. | 2018 m. | 2019 m. | Peržiūros tiriamasis laikotarpis |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pardavimo apimtis Sąjungos rinkoje (1 000 tonų) | [321 –376 ] | [341 –399 ] | [338 –396 ] | [329 –386 ] |
| Indeksas | 100 | 106 | 105 | 102 |
| Rinkos dalis (%) | [82 –88 ] | [84 –90 ] | [77 –83 ] | [81 –87 ] |
| Indeksas | 100 | 102 | 94 | 99 |
| Pardavimas uždarojoje rinkoje (1 000 tonų) | [15 –17 ] | [13 –16 ] | [10 –12 ] | [2 –3 ] |
| Indeksas | 100 | 91 | 68 | 18 |
| Pardavimo uždarojoje rinkoje rinkos dalis (%) | [3 –4 ] | [3 –4 ] | [2 –3 ] | [0 –1 ] |
| Indeksas | 100 | 88 | 61 | 18 |
| Šaltinis: | Sąjungos pramonės pateikti duomenys ir patikrinti atrinktų Sąjungos gamintojų klausimyno atsakymai. |

(208)

Sąjungos pramonės pardavimo apimties ir rinkos dalies raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

6 lentelė

6 lentelė

Sąjungos gamintojų pardavimo apimtis ir rinkos dalis

Sąjungos gamintojų pardavimo apimtis ir rinkos dalis

2017 m.

2018 m.

2019 m.

Peržiūros tiriamasis laikotarpis

Pardavimo apimtis Sąjungos rinkoje (1 000 tonų)

[321 –376 ]

[341 –399 ]

[338 –396 ]

[329 –386 ]

Indeksas

Indeksas

100

100

106

106

105

105

102

102

Rinkos dalis (%)

[82 –88 ]

[84 –90 ]

[77 –83 ]

[81 –87 ]

Indeksas

Indeksas

100

100

102

102

94

94

99

99

Pardavimas uždarojoje rinkoje (1 000 tonų)

[15 –17 ]

[13 –16 ]

[10 –12 ]

[2 –3 ]

Indeksas

Indeksas

100

100

91

91

68

68

18

18

Pardavimo uždarojoje rinkoje rinkos dalis (%)

[3 –4 ]

[3 –4 ]

[2 –3 ]

[0 –1 ]

Indeksas

Indeksas

100

100

88

88

61

61

18

18

Šaltinis:

Šaltinis:

Sąjungos pramonės pateikti duomenys ir patikrinti atrinktų Sąjungos gamintojų klausimyno atsakymai.

| (209) | Sąjungos pramonės panašaus produkto pardavimo apimtis nagrinėjamuoju laikotarpiu ir rinkos dalis neatitiko Sąjungos suvartojimo didėjimo tendencijos. Visų pirma 2019 m. Sąjungos pramonė nepasinaudojo padidėjusiu suvartojimu, priešingai nei importas iš Indijos. |
| --- | --- |

(209)

Sąjungos pramonės panašaus produkto pardavimo apimtis nagrinėjamuoju laikotarpiu ir rinkos dalis neatitiko Sąjungos suvartojimo didėjimo tendencijos. Visų pirma 2019 m. Sąjungos pramonė nepasinaudojo padidėjusiu suvartojimu, priešingai nei importas iš Indijos.

| (210) | Po galutinio faktų atskleidimo „Tata Metaliks Limited“ tvirtino, kad Sąjungos pramonės rinkos dalis tebebuvo didelė ir sudarė apie 85 %, o peržiūros tiriamuoju laikotarpiu padidėjo, palyginti su ankstesniais metais. Sąjungos pardavimo apimtis taip pat buvo nuolat didesnė nei 2017 m. Peržiūros tiriamuoju laikotarpiu apimtis galėjo būti didesnė, jei nebūtų buvę COVID-19 krizės poveikio. Šalis laikėsi nuomonės, kad Komisijos išvada nerodo faktinės padėties. |
| --- | --- |

(210)

Po galutinio faktų atskleidimo „Tata Metaliks Limited“ tvirtino, kad Sąjungos pramonės rinkos dalis tebebuvo didelė ir sudarė apie 85 %, o peržiūros tiriamuoju laikotarpiu padidėjo, palyginti su ankstesniais metais. Sąjungos pardavimo apimtis taip pat buvo nuolat didesnė nei 2017 m. Peržiūros tiriamuoju laikotarpiu apimtis galėjo būti didesnė, jei nebūtų buvę COVID-19 krizės poveikio. Šalis laikėsi nuomonės, kad Komisijos išvada nerodo faktinės padėties.

| (211) | Komisija padarė išvadą, kad Sąjungos pramonė nepasinaudojo didele rinkos dalimi. Kaip paaiškinta 234 konstatuojamojoje dalyje, dėl importo iš Indijos daromo didelio spaudimo kainoms atrinkti Sąjungos gamintojai per visą nagrinėjamąjį laikotarpį veikė nuostolingai (žr. 245 konstatuojamąją dalį). Be to, kaip paaiškinta 209 konstatuojamojoje dalyje, Sąjungos rinkos dalis nedidėjo kaip Sąjungos suvartojimas ir, kitaip nei importo iš Indijos atveju, 2019 m. padidėjus suvartojimui Sąjungos pardavimas nepadidėjo. Todėl tvirtinimas buvo atmestas. |
| --- | --- |

(211)

Komisija padarė išvadą, kad Sąjungos pramonė nepasinaudojo didele rinkos dalimi. Kaip paaiškinta 234 konstatuojamojoje dalyje, dėl importo iš Indijos daromo didelio spaudimo kainoms atrinkti Sąjungos gamintojai per visą nagrinėjamąjį laikotarpį veikė nuostolingai (žr. 245 konstatuojamąją dalį). Be to, kaip paaiškinta 209 konstatuojamojoje dalyje, Sąjungos rinkos dalis nedidėjo kaip Sąjungos suvartojimas ir, kitaip nei importo iš Indijos atveju, 2019 m. padidėjus suvartojimui Sąjungos pardavimas nepadidėjo. Todėl tvirtinimas buvo atmestas.

4.4.2.3.   Augimas

| (212) | Nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungos suvartojimas padidėjo 3 %, o pardavimo nesusijusiems pirkėjams Sąjungoje apimtis padidėjo 2 %. Todėl, nepaisant didėjančio suvartojimo, Sąjungos pramonės rinkos dalis nagrinėjamuoju laikotarpiu šiek tiek sumažėjo. |
| --- | --- |

(212)

Nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungos suvartojimas padidėjo 3 %, o pardavimo nesusijusiems pirkėjams Sąjungoje apimtis padidėjo 2 %. Todėl, nepaisant didėjančio suvartojimo, Sąjungos pramonės rinkos dalis nagrinėjamuoju laikotarpiu šiek tiek sumažėjo.

4.4.2.4.   Užimtumas ir našumas

| (213) | Užimtumo ir našumo raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

  7 lentelė


  Užimtumas ir našumas | 2017 m. | 2018 m. | 2019 m. | Peržiūros tiriamasis laikotarpis |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Darbuotojų skaičius | [1 820 –2 540 ] | [1 820 –2 540 ] | [1 810 –2 530 ] | [1 700 –2 390 ] |
| Indeksas | 100 | 100 | 99 | 93 |
| Našumas (tonomis darbuotojui) | [162 –226 ] | [179 –250 ] | [173 –242 ] | [157 –220 ] |
| Indeksas | 100 | 110 | 107 | 97 |
| Šaltinis: | Sąjungos pramonės pateikti duomenys ir patikrinti atrinktų Sąjungos gamintojų klausimyno atsakymai. |

(213)

Užimtumo ir našumo raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

7 lentelė

7 lentelė

Užimtumas ir našumas

Užimtumas ir našumas

2017 m.

2018 m.

2019 m.

Peržiūros tiriamasis laikotarpis

Darbuotojų skaičius

[1 820 –2 540 ]

[1 820 –2 540 ]

[1 810 –2 530 ]

[1 700 –2 390 ]

Indeksas

Indeksas

100

100

100

100

99

99

93

93

Našumas (tonomis darbuotojui)

[162 –226 ]

[179 –250 ]

[173 –242 ]

[157 –220 ]

Indeksas

Indeksas

100

100

110

110

107

107

97

97

Šaltinis:

Šaltinis:

Sąjungos pramonės pateikti duomenys ir patikrinti atrinktų Sąjungos gamintojų klausimyno atsakymai.

| (214) | Sąjungos pramonės darbuotojų, dalyvaujančių gaminant nagrinėjamąjį produktą, skaičius 2017–2018 m. buvo pastovus, tačiau 2019–2020 m. sumažėjo maždaug 6 %. |
| --- | --- |

(214)

Sąjungos pramonės darbuotojų, dalyvaujančių gaminant nagrinėjamąjį produktą, skaičius 2017–2018 m. buvo pastovus, tačiau 2019–2020 m. sumažėjo maždaug 6 %.

| (215) | Sąjungos pramonės darbo jėgos našumas, išreiškiamas kaip vieno darbuotojo našumas (tonomis), 2017–2018 m. padidėjo 10 %, o 2018–2020 m. sumažėjo 13 %. Tai galima paaiškinti bendru poveikiu, kurį padarė:






  — | vieno pagrindinio Sąjungos gamintojo gamykloje sustabdyta gamyba, dėl ko 2019 m. gruodžio mėn. – 2020 m. vasario mėn. gamybos apimtis buvo mažesnė, ir |
| --- | --- | --- |

(215)

Sąjungos pramonės darbo jėgos našumas, išreiškiamas kaip vieno darbuotojo našumas (tonomis), 2017–2018 m. padidėjo 10 %, o 2018–2020 m. sumažėjo 13 %. Tai galima paaiškinti bendru poveikiu, kurį padarė:

—

vieno pagrindinio Sąjungos gamintojo gamykloje sustabdyta gamyba, dėl ko 2019 m. gruodžio mėn. – 2020 m. vasario mėn. gamybos apimtis buvo mažesnė, ir

| — | mažesnė Sąjungos gamintojų gamybos apimtis antrąjį 2020 m. ketvirtį dėl COVID-19 pandemijos, kuri neatitiko atleistų darbuotojų skaičiaus. |
| --- | --- |

—

mažesnė Sąjungos gamintojų gamybos apimtis antrąjį 2020 m. ketvirtį dėl COVID-19 pandemijos, kuri neatitiko atleistų darbuotojų skaičiaus.

4.4.2.5.   Subsidijavimo sumos dydis ir atsigavimas nuo buvusio subsidijavimo

| (216) | Kaip paaiškinta 193 konstatuojamojoje dalyje, Indijos eksportuojantys gamintojai bendradarbiavo ribotai. |
| --- | --- |

(216)

Kaip paaiškinta 193 konstatuojamojoje dalyje, Indijos eksportuojantys gamintojai bendradarbiavo ribotai.

| (217) | Iš žalos rodiklių matyti, kad, nepaisant nuo 2016 m. galiojančių antisubsidinių priemonių, dėl kurių iš pradžių padėtis ir veiklos rezultatai šiek tiek pagerėjo, Sąjungos pramonės ekonominė padėtis išliko žalinga. Todėl nebuvo įmanoma nustatyti atsigavimo nuo ankstesnio subsidijavimo. |
| --- | --- |

(217)

Iš žalos rodiklių matyti, kad, nepaisant nuo 2016 m. galiojančių antisubsidinių priemonių, dėl kurių iš pradžių padėtis ir veiklos rezultatai šiek tiek pagerėjo, Sąjungos pramonės ekonominė padėtis išliko žalinga. Todėl nebuvo įmanoma nustatyti atsigavimo nuo ankstesnio subsidijavimo.

| (218) | Nustatyta subsidijavimo suma gerokai viršijo de minimis lygį. Atsižvelgiant į importo iš Indijos apimtį ir kainas, faktinės subsidijavimo sumos dydžio poveikis Sąjungos pramonei buvo reikšmingas. |
| --- | --- |

(218)

Nustatyta subsidijavimo suma gerokai viršijo de minimis lygį. Atsižvelgiant į importo iš Indijos apimtį ir kainas, faktinės subsidijavimo sumos dydžio poveikis Sąjungos pramonei buvo reikšmingas.

de minimis

| (219) | Dėl nuolatinės nesąžiningos Indijos eksportuotojų kainodaros Sąjungos pramonė negalėjo atsigauti nuo buvusio subsidijavimo. |
| --- | --- |

(219)

Dėl nuolatinės nesąžiningos Indijos eksportuotojų kainodaros Sąjungos pramonė negalėjo atsigauti nuo buvusio subsidijavimo.

| (220) | Po galutinio faktų atskleidimo „Tata Metaliks Limited“ tvirtino, kad importo iš Indijos apimtis absoliučiaisiais skaičiais nepadidėjo ir šis importas užėmė tik apie 15 % rinkos dalį. Be to, suinteresuotoji šalis nurodė, kad nustačius pradines priemones Sąjungos pramonės ekonominės veiklos rezultatai pagerėjo, o vėliau suprastėjo. Todėl importas iš Indijos nepadarė žalos Sąjungos pramonei. |
| --- | --- |

(220)

Po galutinio faktų atskleidimo „Tata Metaliks Limited“ tvirtino, kad importo iš Indijos apimtis absoliučiaisiais skaičiais nepadidėjo ir šis importas užėmė tik apie 15 % rinkos dalį. Be to, suinteresuotoji šalis nurodė, kad nustačius pradines priemones Sąjungos pramonės ekonominės veiklos rezultatai pagerėjo, o vėliau suprastėjo. Todėl importas iš Indijos nepadarė žalos Sąjungos pramonei.

| (221) | Komisija pažymėjo, kad suinteresuotoji šalis nepagrindė savo tvirtinimo, kad nustačius pradines priemones Sąjungos pramonės ekonominės veiklos rezultatai pagerėjo. Kaip minėta 234 konstatuojamojoje dalyje, atrinktų Sąjungos gamintojų pelningumas per visą nagrinėjamąjį laikotarpį buvo neigiamas. Todėl tvirtinimas buvo atmestas. |
| --- | --- |

(221)

Komisija pažymėjo, kad suinteresuotoji šalis nepagrindė savo tvirtinimo, kad nustačius pradines priemones Sąjungos pramonės ekonominės veiklos rezultatai pagerėjo. Kaip minėta 234 konstatuojamojoje dalyje, atrinktų Sąjungos gamintojų pelningumas per visą nagrinėjamąjį laikotarpį buvo neigiamas. Todėl tvirtinimas buvo atmestas.

4.4.3.   Mikroekonominiai rodikliai

Mikroekonominiai rodikliai

4.4.3.1.   Kainos ir kainoms poveikį darantys veiksniai

| (222) | Atrinktų Sąjungos gamintojų pardavimo nesusijusiems pirkėjams Sąjungoje vidutinių svertinių vieneto kainų raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

  8 lentelė


  Pardavimo kainos Sąjungoje ir vieneto sąnaudos | 2017 m. | 2018 m. | 2019 m. | Peržiūros tiriamasis laikotarpis |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vidutinė vieneto pardavimo kaina visoje Sąjungos rinkoje (EUR/t) | [950 –1 110 ] | [960 –1 130 ] | [1 020 –1 190 ] | [1 020 –1 200 ] |
| Indeksas | 100 | 101 | 107 | 107 |
| Vieneto gamybos sąnaudos (EUR/t) | [1 000 –1 100 ] | [900 –1 100 ] | [1 000 –1 100 ] | [1 000 –1 200 ] |
| Indeksas | 100 | 97 | 101 | 105 |
| Šaltinis: | patikrinti atrinktų Sąjungos gamintojų klausimyno atsakymai. |

(222)

Atrinktų Sąjungos gamintojų pardavimo nesusijusiems pirkėjams Sąjungoje vidutinių svertinių vieneto kainų raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

8 lentelė

8 lentelė

Pardavimo kainos Sąjungoje ir vieneto sąnaudos

Pardavimo kainos Sąjungoje ir vieneto sąnaudos

2017 m.

2018 m.

2019 m.

Peržiūros tiriamasis laikotarpis

Vidutinė vieneto pardavimo kaina visoje Sąjungos rinkoje (EUR/t)

[950 –1 110 ]

[960 –1 130 ]

[1 020 –1 190 ]

[1 020 –1 200 ]

Indeksas

Indeksas

100

100

101

101

107

107

107

107

Vieneto gamybos sąnaudos (EUR/t)

[1 000 –1 100 ]

[900 –1 100 ]

[1 000 –1 100 ]

[1 000 –1 200 ]

Indeksas

Indeksas

100

100

97

97

101

101

105

105

Šaltinis:

Šaltinis:

patikrinti atrinktų Sąjungos gamintojų klausimyno atsakymai.

| (223) | Sąjungos pramonės vidutinė vieneto pardavimo nesusijusiems pirkėjams Sąjungoje kaina nagrinėjamuoju laikotarpiu padidėjo 7 % ir atspindėjo vieneto gamybos sąnaudų padidėjimą (5 %). |
| --- | --- |

(223)

Sąjungos pramonės vidutinė vieneto pardavimo nesusijusiems pirkėjams Sąjungoje kaina nagrinėjamuoju laikotarpiu padidėjo 7 % ir atspindėjo vieneto gamybos sąnaudų padidėjimą (5 %).

| (224) | Po galutinio faktų atskleidimo „Tata Metaliks Limited“ tvirtino, kad įtariamas iškrauto produkto kainų sumažėjimas parodė, jog dėl importo kainos nėra smukdomos. |
| --- | --- |

(224)

Po galutinio faktų atskleidimo „Tata Metaliks Limited“ tvirtino, kad įtariamas iškrauto produkto kainų sumažėjimas parodė, jog dėl importo kainos nėra smukdomos.

| (225) | Komisija pažymėjo, kad suinteresuotoji šalis nepagrindė savo tvirtinimo, kaip dėl iškrauto produkto kainų, dėl kurių Sąjungos kainos buvo priverstinai mažinamos maždaug 40 %, nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungos gamintojų kainos nebuvo smukdomos. Todėl tvirtinimas buvo atmestas. |
| --- | --- |

(225)

Komisija pažymėjo, kad suinteresuotoji šalis nepagrindė savo tvirtinimo, kaip dėl iškrauto produkto kainų, dėl kurių Sąjungos kainos buvo priverstinai mažinamos maždaug 40 %, nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungos gamintojų kainos nebuvo smukdomos. Todėl tvirtinimas buvo atmestas.

4.4.3.2.   Darbo sąnaudos

| (226) | Atrinktų Sąjungos gamintojų vidutinių darbo sąnaudų raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

  9 lentelė


  Vieno darbuotojo vidutinės darbo sąnaudos (EUR darbuotojui) | 2017 m. | 2018 m. | 2019 m. | Peržiūros tiriamasis laikotarpis |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vieno darbuotojo vidutinės darbo sąnaudos | [56 000 –66 000 ] | [57 000 –66 000 ] | [57 000 –67 000 ] | [53 000 –62 000 ] |
| Indeksas (2017 m. = 100) | 100 | 100 | 101 | 94 |
| Šaltinis: | patikrinti atrinktų Sąjungos gamintojų klausimyno atsakymai. |

(226)

Atrinktų Sąjungos gamintojų vidutinių darbo sąnaudų raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

9 lentelė

9 lentelė

Vieno darbuotojo vidutinės darbo sąnaudos (EUR darbuotojui)

Vieno darbuotojo vidutinės darbo sąnaudos (EUR darbuotojui)

2017 m.

2018 m.

2019 m.

Peržiūros tiriamasis laikotarpis

Vieno darbuotojo vidutinės darbo sąnaudos

[56 000 –66 000 ]

[57 000 –66 000 ]

[57 000 –67 000 ]

[53 000 –62 000 ]

Indeksas (2017 m. = 100)

Indeksas (2017 m. = 100)

100

100

100

100

101

101

94

94

Šaltinis:

Šaltinis:

patikrinti atrinktų Sąjungos gamintojų klausimyno atsakymai.

| (227) | Vidutinės vieno darbuotojo darbo sąnaudos iki 2019 m. buvo pastovios, o nagrinėjamuoju laikotarpiu sumažėjo 6 %. Peržiūros tiriamuoju laikotarpiu vidutinės vieno darbuotojo darbo sąnaudos sumažėjo, nes Prancūzijos valstybė finansavo nedarbo išmokas dėl COVID-19 pandemijos metu uždarytų įmonių. |
| --- | --- |

(227)

Vidutinės vieno darbuotojo darbo sąnaudos iki 2019 m. buvo pastovios, o nagrinėjamuoju laikotarpiu sumažėjo 6 %. Peržiūros tiriamuoju laikotarpiu vidutinės vieno darbuotojo darbo sąnaudos sumažėjo, nes Prancūzijos valstybė finansavo nedarbo išmokas dėl COVID-19 pandemijos metu uždarytų įmonių.

| (228) | Po galutinio faktų atskleidimo „Tata Metaliks Limited“ pažymėjo, kad pagal šį rodiklį Sąjungos pramonei žalos nepadaryta. |
| --- | --- |

(228)

Po galutinio faktų atskleidimo „Tata Metaliks Limited“ pažymėjo, kad pagal šį rodiklį Sąjungos pramonei žalos nepadaryta.

| (229) | Komisija priminė, kad, kaip paaiškinta 227 konstatuojamojoje dalyje, vidutinės vieno darbuotojo darbo sąnaudos sumažėjo dėl išskirtinio finansavimo, kurį peržiūros tiriamuoju laikotarpiu skyrė Prancūzijos valstybė. Taigi šis tvirtinimas buvo atmestas. |
| --- | --- |

(229)

Komisija priminė, kad, kaip paaiškinta 227 konstatuojamojoje dalyje, vidutinės vieno darbuotojo darbo sąnaudos sumažėjo dėl išskirtinio finansavimo, kurį peržiūros tiriamuoju laikotarpiu skyrė Prancūzijos valstybė. Taigi šis tvirtinimas buvo atmestas.

4.4.3.3.   Atsargos

| (230) | Atrinktų Sąjungos gamintojų atsargų raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

  10 lentelė


  Atsargos | 2017 m. | 2018 m. | 2019 m. | Peržiūros tiriamasis laikotarpis |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Laikotarpio pabaigos atsargos (1 000 tonų) | [87 –102 ] | [77 –90 ] | [84 –98 ] | [68 –79 ] |
| Indeksas (2017 m. = 100) | 100 | 88 | 95 | 77 |
| Laikotarpio pabaigos atsargos gamybos procentine dalimi (%) | [20 –25 ] | [15 –17 ] | [18 –20 ] | [18 –20 ] |
| Indeksas (2017 m. = 100) | 100 | 79 | 89 | 85 |

(230)

Atrinktų Sąjungos gamintojų atsargų raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

10 lentelė

10 lentelė

Atsargos

Atsargos

2017 m.

2018 m.

2019 m.

Peržiūros tiriamasis laikotarpis

Laikotarpio pabaigos atsargos (1 000 tonų)

[87 –102 ]

[77 –90 ]

[84 –98 ]

[68 –79 ]

Indeksas (2017 m. = 100)

Indeksas (2017 m. = 100)

100

100

88

88

95

95

77

77

Laikotarpio pabaigos atsargos gamybos procentine dalimi (%)

[20 –25 ]

[15 –17 ]

[18 –20 ]

[18 –20 ]

Indeksas (2017 m. = 100)

Indeksas (2017 m. = 100)

100

100

79

79

89

89

85

85

| (231) | Atrinktų Sąjungos gamintojų laikotarpio pabaigos atsargų lygis, palyginti su gamyba, išliko pastovus. |
| --- | --- |

(231)

Atrinktų Sąjungos gamintojų laikotarpio pabaigos atsargų lygis, palyginti su gamyba, išliko pastovus.

| (232) | Po galutinio faktų atskleidimo „Tata Metaliks Limited“ tvirtino, kad peržiūros tiriamuoju laikotarpiu atsargos labai sumažėjo, o tai rodo, kad Sąjungos pramonė daugiausia dėmesio skyrė gamybos mažinimui. Suinteresuotoji šalis tvirtino, kad atsargos turėjo didėti, jei joms poveikį darė importas iš Indijos. |
| --- | --- |

(232)

Po galutinio faktų atskleidimo „Tata Metaliks Limited“ tvirtino, kad peržiūros tiriamuoju laikotarpiu atsargos labai sumažėjo, o tai rodo, kad Sąjungos pramonė daugiausia dėmesio skyrė gamybos mažinimui. Suinteresuotoji šalis tvirtino, kad atsargos turėjo didėti, jei joms poveikį darė importas iš Indijos.

| (233) | Kaip nurodyta 203 konstatuojamojoje dalyje, per peržiūros tiriamąjį laikotarpį atsargos mažėjo kaip ir Sąjungos gamybos apimtis, kaip pastebėjo ši šalis. Be to, Komisija nenustatė jokio ryšio tarp atsargų sumažėjimo, pastebėto daugiausia peržiūros tiriamuoju laikotarpiu, ir importo iš Indijos, nes importo iš Indijos poveikis buvo darytas ne tik peržiūros tiriamuoju laikotarpiu, bet ir per visą nagrinėjamąjį laikotarpį. Todėl tvirtinimas buvo atmestas. |
| --- | --- |

(233)

Kaip nurodyta 203 konstatuojamojoje dalyje, per peržiūros tiriamąjį laikotarpį atsargos mažėjo kaip ir Sąjungos gamybos apimtis, kaip pastebėjo ši šalis. Be to, Komisija nenustatė jokio ryšio tarp atsargų sumažėjimo, pastebėto daugiausia peržiūros tiriamuoju laikotarpiu, ir importo iš Indijos, nes importo iš Indijos poveikis buvo darytas ne tik peržiūros tiriamuoju laikotarpiu, bet ir per visą nagrinėjamąjį laikotarpį. Todėl tvirtinimas buvo atmestas.

4.4.3.4.   Pelningumas, pinigų srautas, investicijos, investicijų grąža ir pajėgumas padidinti kapitalą

| (234) | Atrinktų Sąjungos gamintojų pelningumo, pinigų srauto, investicijų ir investicijų grąžos raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

  11 lentelė


  Pelningumas, pinigų srautas, investicijos ir investicijų grąža | 2017 m. | 2018 m. | 2019 m. | Peržiūros tiriamasis laikotarpis |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pardavimo nesusijusiems pirkėjams Sąjungoje pelningumas (pardavimo %) | [–5 ––9 ] | [–1 ––5 ] | [–1 ––5 ] | [–3 ––7 ] |
| Indeksas (2017 m. = 100) | – 100 | –33 | –36 | –69 |
| Pinigų srautas (mln. EUR) | [–31 ––37 ] | [–46 ––54 ] | [–73 ––85 ] | [–43 ––51 ] |
| Indeksas (2017 m. = 100) | – 100 | – 145 | – 231 | – 138 |
| Investicijos (mln. EUR) | [20 –24 ] | [30 –36 ] | [33 –39 ] | [15 –18 ] |
| Indeksas (2017 m. = 100) | 100 | 149 | 161 | 73 |
| Investicijų grąža (%) | [–6 ––8 ] | [–7 ––9 ] | [–10 ––12 ] | [–5 ––7 ] |
| Indeksas (2017 m. = 100) | – 100 | – 131 | – 194 | – 106 |
| Šaltinis: | patikrinti atrinktų Sąjungos gamintojų klausimyno atsakymai. |

(234)

Atrinktų Sąjungos gamintojų pelningumo, pinigų srauto, investicijų ir investicijų grąžos raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

11 lentelė

11 lentelė

Pelningumas, pinigų srautas, investicijos ir investicijų grąža

Pelningumas, pinigų srautas, investicijos ir investicijų grąža

2017 m.

2018 m.

2019 m.

Peržiūros tiriamasis laikotarpis

Pardavimo nesusijusiems pirkėjams Sąjungoje pelningumas (pardavimo %)

[–5 ––9 ]

[–1 ––5 ]

[–1 ––5 ]

[–3 ––7 ]

Indeksas (2017 m. = 100)

Indeksas (2017 m. = 100)

– 100

– 100

–33

–33

–36

–36

–69

–69

Pinigų srautas (mln. EUR)

[–31 ––37 ]

[–46 ––54 ]

[–73 ––85 ]

[–43 ––51 ]

Indeksas (2017 m. = 100)

Indeksas (2017 m. = 100)

– 100

– 100

– 145

– 145

– 231

– 231

– 138

– 138

Investicijos (mln. EUR)

[20 –24 ]

[30 –36 ]

[33 –39 ]

[15 –18 ]

Indeksas (2017 m. = 100)

Indeksas (2017 m. = 100)

100

100

149

149

161

161

73

73

Investicijų grąža (%)

[–6 ––8 ]

[–7 ––9 ]

[–10 ––12 ]

[–5 ––7 ]

Indeksas (2017 m. = 100)

Indeksas (2017 m. = 100)

– 100

– 100

– 131

– 131

– 194

– 194

– 106

– 106

Šaltinis:

Šaltinis:

patikrinti atrinktų Sąjungos gamintojų klausimyno atsakymai.

| (235) | Komisija atrinktų Sąjungos gamintojų pelningumą nustatė panašaus produkto pardavimo nesusijusiems pirkėjams Sąjungoje grynąjį pelną neatskaičius mokesčių išreiškusi šio pardavimo apyvartos procentine dalimi. Atrinktų gamintojų pelningumas nagrinėjamuoju laikotarpiu buvo neigiamas – nuo maždaug [– 5––9] % 2017 m. iki [– 3––7] % peržiūros tiriamuoju laikotarpiu. |
| --- | --- |

(235)

Komisija atrinktų Sąjungos gamintojų pelningumą nustatė panašaus produkto pardavimo nesusijusiems pirkėjams Sąjungoje grynąjį pelną neatskaičius mokesčių išreiškusi šio pardavimo apyvartos procentine dalimi. Atrinktų gamintojų pelningumas nagrinėjamuoju laikotarpiu buvo neigiamas – nuo maždaug [– 5––9] % 2017 m. iki [– 3––7] % peržiūros tiriamuoju laikotarpiu.

| (236) | Grynasis pinigų srautas yra Sąjungos gamintojų pajėgumas patiems finansuoti savo veiklą. Grynojo pinigų srauto raida per visą nagrinėjamąjį laikotarpį, išskyrus 2018 m., išliko neigiama. |
| --- | --- |

(236)

Grynasis pinigų srautas yra Sąjungos gamintojų pajėgumas patiems finansuoti savo veiklą. Grynojo pinigų srauto raida per visą nagrinėjamąjį laikotarpį, išskyrus 2018 m., išliko neigiama.

| (237) | Investicijos (daugiausia skirtos gamybos įrangos atnaujinimui, kokybės, našumo ir lankstumo didinimui) 2017–2019 m. padidėjo, o 2020 m. sumažėjo iki žemiausio lygio. |
| --- | --- |

(237)

Investicijos (daugiausia skirtos gamybos įrangos atnaujinimui, kokybės, našumo ir lankstumo didinimui) 2017–2019 m. padidėjo, o 2020 m. sumažėjo iki žemiausio lygio.

| (238) | Investicijų grąža išreiškiama investicijų grynosios buhalterinės vertės pelno procentiniu dydžiu. Jos raida buvo panaši į pelningumo – 2019 m. smarkiai sumažėjo, o 2020 m. šiek tiek pagerėjo. Nagrinėjamuoju laikotarpiu ji išliko neigiama ir pablogėjo 53 %. |
| --- | --- |

(238)

Investicijų grąža išreiškiama investicijų grynosios buhalterinės vertės pelno procentiniu dydžiu. Jos raida buvo panaši į pelningumo – 2019 m. smarkiai sumažėjo, o 2020 m. šiek tiek pagerėjo. Nagrinėjamuoju laikotarpiu ji išliko neigiama ir pablogėjo 53 %.

4.5.   Išvada dėl žalos

Išvada dėl žalos

| (239) | Nepaisant galiojančių kompensacinių priemonių, nagrinėjamuoju laikotarpiu kaliojo ketaus vamzdžių importo iš Indijos apimtis tebebuvo didelė, o jam tenkanti rinkos dalis tebebuvo pastovi ir siekė maždaug [9–18] %. Peržiūros tiriamuoju laikotarpiu rinkos dalis siekė [10–14] %. Kartu, nepaisant taikomų kompensacinių ir antidempingo priemonių, importo kainos peržiūros tiriamuoju laikotarpiu mažėjo ir dėl jų Sąjungos kainos buvo priverstinai mažinamos vidutiniškai [30–45] %. |
| --- | --- |

(239)

Nepaisant galiojančių kompensacinių priemonių, nagrinėjamuoju laikotarpiu kaliojo ketaus vamzdžių importo iš Indijos apimtis tebebuvo didelė, o jam tenkanti rinkos dalis tebebuvo pastovi ir siekė maždaug [9–18] %. Peržiūros tiriamuoju laikotarpiu rinkos dalis siekė [10–14] %. Kartu, nepaisant taikomų kompensacinių ir antidempingo priemonių, importo kainos peržiūros tiriamuoju laikotarpiu mažėjo ir dėl jų Sąjungos kainos buvo priverstinai mažinamos vidutiniškai [30–45] %.

| (240) | Makroekonominių rodiklių, visų pirma gamybos ir pardavimo apimties, užimtumo ir našumo, raidos tendencijos buvo pastovios arba šiek tiek mažėjančios. Sąjungos pramonės rinkos dalis peržiūros tiriamuoju laikotarpiu sumažėjo ir pasiekė panašų lygį kaip 2017 m. Nepaisant palyginti pastovios pardavimo apimties, rinkos dalis 2018 m. padidėjo dėl sumažėjusio suvartojimo per tą patį laikotarpį. Nors Sąjungos pramonei pavyko iš esmės išlaikyti pardavimo apimtį ir rinkos dalį, tai buvo padaryta pelningumo ir kitų finansinių rodiklių sąskaita, kaip paaiškinta kitoje konstatuojamojoje dalyje. |
| --- | --- |

(240)

Makroekonominių rodiklių, visų pirma gamybos ir pardavimo apimties, užimtumo ir našumo, raidos tendencijos buvo pastovios arba šiek tiek mažėjančios. Sąjungos pramonės rinkos dalis peržiūros tiriamuoju laikotarpiu sumažėjo ir pasiekė panašų lygį kaip 2017 m. Nepaisant palyginti pastovios pardavimo apimties, rinkos dalis 2018 m. padidėjo dėl sumažėjusio suvartojimo per tą patį laikotarpį. Nors Sąjungos pramonei pavyko iš esmės išlaikyti pardavimo apimtį ir rinkos dalį, tai buvo padaryta pelningumo ir kitų finansinių rodiklių sąskaita, kaip paaiškinta kitoje konstatuojamojoje dalyje.

| (241) | Nors vidutinė Sąjungos gamintojų vieneto pardavimo kaina per nagrinėjamąjį laikotarpį padidėjo 7 %, t. y. daugiau nei 5 % padidėjusios gamybos sąnaudos, Sąjungos pramonei vis tiek nepavyko pasiekti tvaraus pelno dydžio. Dėl importo iš Indijos daromo spaudimo kainoms Sąjungos pramonė negalėjo padidinti savo pardavimo kainų, kad jos padengtų vidutines gamybos sąnaudas, todėl nagrinėjamuoju laikotarpiu (išskyrus 2018 m., kai ji buvo beveik nenuostolinga) veikė nuostolingai. Taigi, dėl importo iš Indijos peržiūros tiriamuoju laikotarpiu taip pat buvo labai smukdomos Sąjungos gamintojų pardavimo kainos. Kiti finansiniai rodikliai (pinigų srautas, investicijų grąža) kito panašiai kaip pelningumas ir per nagrinėjamąjį laikotarpį jų vertė buvo neigiama arba maža. Investicijos, nors 2017 ir 2018 m. šiek tiek padidėjo, iš esmės taip pat buvo nedidelės. |
| --- | --- |

(241)

Nors vidutinė Sąjungos gamintojų vieneto pardavimo kaina per nagrinėjamąjį laikotarpį padidėjo 7 %, t. y. daugiau nei 5 % padidėjusios gamybos sąnaudos, Sąjungos pramonei vis tiek nepavyko pasiekti tvaraus pelno dydžio. Dėl importo iš Indijos daromo spaudimo kainoms Sąjungos pramonė negalėjo padidinti savo pardavimo kainų, kad jos padengtų vidutines gamybos sąnaudas, todėl nagrinėjamuoju laikotarpiu (išskyrus 2018 m., kai ji buvo beveik nenuostolinga) veikė nuostolingai. Taigi, dėl importo iš Indijos peržiūros tiriamuoju laikotarpiu taip pat buvo labai smukdomos Sąjungos gamintojų pardavimo kainos. Kiti finansiniai rodikliai (pinigų srautas, investicijų grąža) kito panašiai kaip pelningumas ir per nagrinėjamąjį laikotarpį jų vertė buvo neigiama arba maža. Investicijos, nors 2017 ir 2018 m. šiek tiek padidėjo, iš esmės taip pat buvo nedidelės.

| (242) | Atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta, Komisija padarė išvadą, kad Sąjungos pramonei daryta materialinė žala. |
| --- | --- |

(242)

Atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta, Komisija padarė išvadą, kad Sąjungos pramonei daryta materialinė žala.

5.   PRIEŽASTINIS RYŠYS

PRIEŽASTINIS RYŠYS

| (243) | Pagal pagrindinio reglamento 8 straipsnio 5 dalį Komisija nagrinėjo, ar dėl nagrinėjamojo produkto subsidijuojamo importo iš Indijos Sąjungos pramonei padaryta materialinė žala. Remdamasi pagrindinio reglamento 8 straipsnio 6 dalimi Komisija taip pat nagrinėjo, ar kiti žinomi veiksniai galėjo tuo pat metu daryti žalą Sąjungos pramonei. Komisija užtikrino, kad žala, kuri galėjo būti padaryta dėl tų kitų veiksnių, nebūtų priskirta nagrinėjamojo produkto subsidijuojamam importui iš Indijos. |
| --- | --- |

(243)

Pagal pagrindinio reglamento 8 straipsnio 5 dalį Komisija nagrinėjo, ar dėl nagrinėjamojo produkto subsidijuojamo importo iš Indijos Sąjungos pramonei padaryta materialinė žala. Remdamasi pagrindinio reglamento 8 straipsnio 6 dalimi Komisija taip pat nagrinėjo, ar kiti žinomi veiksniai galėjo tuo pat metu daryti žalą Sąjungos pramonei. Komisija užtikrino, kad žala, kuri galėjo būti padaryta dėl tų kitų veiksnių, nebūtų priskirta nagrinėjamojo produkto subsidijuojamam importui iš Indijos.

5.1.   Subsidijuojamo importo poveikis

Subsidijuojamo importo poveikis

| (244) | Pirma, Komisija nagrinėjo, ar yra priežastinis ryšys tarp subsidijuojamo importo ir Sąjungos pramonei padarytos žalos. |
| --- | --- |

(244)

Pirma, Komisija nagrinėjo, ar yra priežastinis ryšys tarp subsidijuojamo importo ir Sąjungos pramonei padarytos žalos.

| (245) | Nepaisant galiojančių kompensacinių ir antidempingo priemonių, kaliojo ketaus vamzdžių importas iš Indijos peržiūros tiriamuoju laikotarpiu tebebuvo didelės apimties ir mažų kainų, o jo rinkos dalis per visą nagrinėjamąjį laikotarpį viršijo 10 %. Dėl importo iš Indijos daromo didelio spaudimo kainoms Sąjungos pramonė negalėjo perkelti pirkėjams padidėjusių gamybos sąnaudų, dėl ko per visą nagrinėjamąjį laikotarpį veikė nuostolingai. Todėl Komisija padarė išvadą, kad dėl tiriamojo importo apimties ir kainų lygio daryta materialinė žala. |
| --- | --- |

(245)

Nepaisant galiojančių kompensacinių ir antidempingo priemonių, kaliojo ketaus vamzdžių importas iš Indijos peržiūros tiriamuoju laikotarpiu tebebuvo didelės apimties ir mažų kainų, o jo rinkos dalis per visą nagrinėjamąjį laikotarpį viršijo 10 %. Dėl importo iš Indijos daromo didelio spaudimo kainoms Sąjungos pramonė negalėjo perkelti pirkėjams padidėjusių gamybos sąnaudų, dėl ko per visą nagrinėjamąjį laikotarpį veikė nuostolingai. Todėl Komisija padarė išvadą, kad dėl tiriamojo importo apimties ir kainų lygio daryta materialinė žala.

| (246) | Po galutinio faktų atskleidimo „Tata Metaliks Limited“ tvirtino, kad Sąjungos pramonės finansiniai rezultatai suprastėjo dėl kitų veiksnių nei įtariamo subsidijuojamo importo. |
| --- | --- |

(246)

Po galutinio faktų atskleidimo „Tata Metaliks Limited“ tvirtino, kad Sąjungos pramonės finansiniai rezultatai suprastėjo dėl kitų veiksnių nei įtariamo subsidijuojamo importo.

| (247) | Komisija pažymėjo, kad šalis nepateikė naujos informacijos, kuria remiantis būtų galima pakeisti šią išvadą. Todėl tvirtinimas buvo atmestas. |
| --- | --- |

(247)

Komisija pažymėjo, kad šalis nepateikė naujos informacijos, kuria remiantis būtų galima pakeisti šią išvadą. Todėl tvirtinimas buvo atmestas.

| (248) | „Tata Metaliks Limited“ taip pat tvirtino, kad nėra ryšio tarp importo raidos ir Sąjungos pramonės nurodytų nuostolių lygio, todėl nėra priežastinio ryšio tarp importo ir Sąjungos pramonės finansinės veiklos rezultatų. |
| --- | --- |

(248)

„Tata Metaliks Limited“ taip pat tvirtino, kad nėra ryšio tarp importo raidos ir Sąjungos pramonės nurodytų nuostolių lygio, todėl nėra priežastinio ryšio tarp importo ir Sąjungos pramonės finansinės veiklos rezultatų.

| (249) | Kaip minėta 194 konstatuojamojoje dalyje, Komisija nustatė, kad dėl importo iš Indijos kainų Sąjungos pramonės kainos buvo priverstinai labai mažinamos. Be to, Komisija pažymėjo, kad šalis nepateikė jokių įrodymų, kad kiti veiksniai darė poveikį Sąjungos pramonei. Todėl tvirtinimas buvo atmestas. |
| --- | --- |

(249)

Kaip minėta 194 konstatuojamojoje dalyje, Komisija nustatė, kad dėl importo iš Indijos kainų Sąjungos pramonės kainos buvo priverstinai labai mažinamos. Be to, Komisija pažymėjo, kad šalis nepateikė jokių įrodymų, kad kiti veiksniai darė poveikį Sąjungos pramonei. Todėl tvirtinimas buvo atmestas.

| (250) | Be to, „Tata Metaliks Limited“ tvirtino negalinti išnagrinėti priverstinio kainų mažinimo ir Sąjungos pramonės ekonominės veiklos rezultatų ryšio, nes Komisija neatskleidė priverstinio kainų mažinimo nagrinėjamuoju laikotarpiu skaičiavimo. |
| --- | --- |

(250)

Be to, „Tata Metaliks Limited“ tvirtino negalinti išnagrinėti priverstinio kainų mažinimo ir Sąjungos pramonės ekonominės veiklos rezultatų ryšio, nes Komisija neatskleidė priverstinio kainų mažinimo nagrinėjamuoju laikotarpiu skaičiavimo.

| (251) | Komisija pažymėjo, kad šaliai buvo pateikta informacija, reikalinga priverstiniam kainų mažinimui nustatyti. Išvados dėl priverstinio kainų mažinimo peržiūros tiriamuoju laikotarpiu išdėstytos 193 ir 194 konstatuojamosiose dalyse. 191 konstatuojamojoje dalyje nurodytos importo iš Indijos vieneto kainos, o 222 konstatuojamojoje dalyje – atrinktų Sąjungos gamintojų vidutinės svertinės vieneto pardavimo nesusijusiems pirkėjams kainos 2017, 2018 ir 2019 m. Todėl šalis turėjo visą informaciją, kuria remdamasi Komisija padarė išvadą, kad kainos priverstinai mažintos. Todėl tvirtinimas buvo atmestas. |
| --- | --- |

(251)

Komisija pažymėjo, kad šaliai buvo pateikta informacija, reikalinga priverstiniam kainų mažinimui nustatyti. Išvados dėl priverstinio kainų mažinimo peržiūros tiriamuoju laikotarpiu išdėstytos 193 ir 194 konstatuojamosiose dalyse. 191 konstatuojamojoje dalyje nurodytos importo iš Indijos vieneto kainos, o 222 konstatuojamojoje dalyje – atrinktų Sąjungos gamintojų vidutinės svertinės vieneto pardavimo nesusijusiems pirkėjams kainos 2017, 2018 ir 2019 m. Todėl šalis turėjo visą informaciją, kuria remdamasi Komisija padarė išvadą, kad kainos priverstinai mažintos. Todėl tvirtinimas buvo atmestas.

| (252) | Galiausiai šalis tvirtino, kad nuo 2019 m. iki peržiūros tiriamojo laikotarpio importo apimtis sumažėjo. Todėl šalis padarė išvadą, kad apimtis poveikio nedarė. |
| --- | --- |

(252)

Galiausiai šalis tvirtino, kad nuo 2019 m. iki peržiūros tiriamojo laikotarpio importo apimtis sumažėjo. Todėl šalis padarė išvadą, kad apimtis poveikio nedarė.

| (253) | Komisija pastebėjo, kad importas iš Indijos peržiūros tiriamuoju laikotarpiu vėl pasiekė 2017 m. lygį. Be to, nustatyta, kad pagrindinis importo iš Indijos poveikis – mažos kainos, dėl kurių buvo daromas didelis spaudimas Sąjungos rinkos kainoms. Todėl tvirtinimas buvo atmestas. |
| --- | --- |

(253)

Komisija pastebėjo, kad importas iš Indijos peržiūros tiriamuoju laikotarpiu vėl pasiekė 2017 m. lygį. Be to, nustatyta, kad pagrindinis importo iš Indijos poveikis – mažos kainos, dėl kurių buvo daromas didelis spaudimas Sąjungos rinkos kainoms. Todėl tvirtinimas buvo atmestas.

5.2.   Kitų veiksnių poveikis

Kitų veiksnių poveikis

| (254) | Importo iš kitų trečiųjų šalių apimtis peržiūros tiriamuoju laikotarpiu sudarė tik 2–4 % rinkos dalies. Kaip parodyta 4 lentelėje, peržiūros tiriamuoju laikotarpiu vidutinė importo iš trečiųjų šalių kaina buvo 50 % didesnė už vidutinę importo iš Indijos kainą. |
| --- | --- |

(254)

Importo iš kitų trečiųjų šalių apimtis peržiūros tiriamuoju laikotarpiu sudarė tik 2–4 % rinkos dalies. Kaip parodyta 4 lentelėje, peržiūros tiriamuoju laikotarpiu vidutinė importo iš trečiųjų šalių kaina buvo 50 % didesnė už vidutinę importo iš Indijos kainą.

| (255) | Kaip nurodyta 42 konstatuojamojoje dalyje, viena šalis tvirtino, kad išvada dėl žalos nesitęsimo ar nepasikartojimo turėtų būti grindžiama bendrais konkurencingumo aspektais. Šalis išvardijo įvairius veiksnius, pavyzdžiui, Sąjungos kaliojo ketaus vamzdžių suvartojimo sumažėjimą po euro krizės, dėl kurios sumažėjo viešosios išlaidos, sunkumus pritraukiant darbuotojus, dominuojančios padėties išlaikymą ir pigesnio importo iš Kinijos spaudimą viešųjų pirkimų konkursams. Be to, šalis tvirtino, kad plastikiniai vamzdžiai yra pagrindinis Sąjungos pramonės konkurentas, nes jie yra pigesni ir todėl pritraukia didelę dalį viešųjų konkursų. |
| --- | --- |

(255)

Kaip nurodyta 42 konstatuojamojoje dalyje, viena šalis tvirtino, kad išvada dėl žalos nesitęsimo ar nepasikartojimo turėtų būti grindžiama bendrais konkurencingumo aspektais. Šalis išvardijo įvairius veiksnius, pavyzdžiui, Sąjungos kaliojo ketaus vamzdžių suvartojimo sumažėjimą po euro krizės, dėl kurios sumažėjo viešosios išlaidos, sunkumus pritraukiant darbuotojus, dominuojančios padėties išlaikymą ir pigesnio importo iš Kinijos spaudimą viešųjų pirkimų konkursams. Be to, šalis tvirtino, kad plastikiniai vamzdžiai yra pagrindinis Sąjungos pramonės konkurentas, nes jie yra pigesni ir todėl pritraukia didelę dalį viešųjų konkursų.

| (256) | Priešingai šalies tvirtinimui, nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungos suvartojimas ir Sąjungos pramonės rinkos dalis padidėjo, o užimtumas išliko pastovus. Be to, nėra įrodymų, kad per nagrinėjamąjį laikotarpį plastikinių vamzdžių rinkos dalis didėjo, palyginti su kaliojo ketaus vamzdžių rinkos dalimi. Taip pat reikėtų pažymėti, kad plastikiniai vamzdžiai nekonkuruoja dėl didelių vamzdžių skersmenų. Todėl šie veiksniai neturėjo įtakos nustatytai žalai. Be to, importas iš Kinijos buvo vykdomas daug didesnėmis kainomis nei importas iš Indijos, o apimtis buvo gerokai mažesnė. Galiausiai šalis nenurodė, kaip dominuojanti padėtis, jei tokia buvo, galėjo padaryti žalos. Todėl šie tvirtinimai buvo atmesti. |
| --- | --- |

(256)

Priešingai šalies tvirtinimui, nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungos suvartojimas ir Sąjungos pramonės rinkos dalis padidėjo, o užimtumas išliko pastovus. Be to, nėra įrodymų, kad per nagrinėjamąjį laikotarpį plastikinių vamzdžių rinkos dalis didėjo, palyginti su kaliojo ketaus vamzdžių rinkos dalimi. Taip pat reikėtų pažymėti, kad plastikiniai vamzdžiai nekonkuruoja dėl didelių vamzdžių skersmenų. Todėl šie veiksniai neturėjo įtakos nustatytai žalai. Be to, importas iš Kinijos buvo vykdomas daug didesnėmis kainomis nei importas iš Indijos, o apimtis buvo gerokai mažesnė. Galiausiai šalis nenurodė, kaip dominuojanti padėtis, jei tokia buvo, galėjo padaryti žalos. Todėl šie tvirtinimai buvo atmesti.

| (257) | Kalbant apie Sąjungos pramonės eksportą, šio eksporto apimties raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

  12 lentelė


  Sąjungos pramonės eksportas | 2017 m. | 2018 m. | 2019 m. | Peržiūros tiriamasis laikotarpis |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Eksporto apimtis (1 000 tonų) | [119 –140 ] | [147 –172 ] | [102 –119 ] | [66 –77 ] |
| Indeksas (2017 m. = 100) | 100 | 122 | 85 | 55 |
| Vidutinė kaina (EUR/t) | [760 –890 ] | [750 –880 ] | [840 –980 ] | [890 –1 040 ] |
| Indeksas (2017 m. = 100) | 100 | 99 | 110 | 117 |
| Šaltinis: | dėl apimties – pareiškėjas, dėl verčių – patikrinti klausimyno atsakymai. |

(257)

Kalbant apie Sąjungos pramonės eksportą, šio eksporto apimties raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

12 lentelė

12 lentelė

Sąjungos pramonės eksportas

Sąjungos pramonės eksportas

2017 m.

2018 m.

2019 m.

Peržiūros tiriamasis laikotarpis

Eksporto apimtis (1 000 tonų)

[119 –140 ]

[147 –172 ]

[102 –119 ]

[66 –77 ]

Indeksas (2017 m. = 100)

Indeksas (2017 m. = 100)

100

100

122

122

85

85

55

55

Vidutinė kaina (EUR/t)

[760 –890 ]

[750 –880 ]

[840 –980 ]

[890 –1 040 ]

Indeksas (2017 m. = 100)

Indeksas (2017 m. = 100)

100

100

99

99

110

110

117

117

Šaltinis:

Šaltinis:

dėl apimties – pareiškėjas, dėl verčių – patikrinti klausimyno atsakymai.

| (258) | Nagrinėjamuoju laikotarpiu apimtis sumažėjo perpus. Nors eksporto kainos padidėjo 17 %, jų nepakako gamybos sąnaudoms padengti per visą nagrinėjamąjį laikotarpį, kaip parodyta 8 lentelėje. Todėl eksportas nesusilpnino priežastinio ryšio tarp Indijos subsidijuojamo eksporto ir nustatytos žalos. |
| --- | --- |

(258)

Nagrinėjamuoju laikotarpiu apimtis sumažėjo perpus. Nors eksporto kainos padidėjo 17 %, jų nepakako gamybos sąnaudoms padengti per visą nagrinėjamąjį laikotarpį, kaip parodyta 8 lentelėje. Todėl eksportas nesusilpnino priežastinio ryšio tarp Indijos subsidijuojamo eksporto ir nustatytos žalos.

| (259) | Taip pat nagrinėti kiti galimi veiksniai, kaip antai COVID-19 krizė, tačiau nė vienas iš jų negalėjo susilpninti subsidijuojamo importo ir Sąjungos pramonei padarytos materialinės žalos priežastinio ryšio. Komisija nustatė visų žinomų veiksnių poveikį Sąjungos pramonės padėčiai ir jį atskyrė nuo subsidijuojamo importo žalingo poveikio. |
| --- | --- |

(259)

Taip pat nagrinėti kiti galimi veiksniai, kaip antai COVID-19 krizė, tačiau nė vienas iš jų negalėjo susilpninti subsidijuojamo importo ir Sąjungos pramonei padarytos materialinės žalos priežastinio ryšio. Komisija nustatė visų žinomų veiksnių poveikį Sąjungos pramonės padėčiai ir jį atskyrė nuo subsidijuojamo importo žalingo poveikio.

| (260) | Po galutinio faktų atskleidimo „Tata Metaliks Limited“ tvirtino, kad COVID-19 krizė 2020 m. pirmąjį pusmetį darė neigiamą poveikį Sąjungos pramonės ekonominei padėčiai. Šalis teigė, kad dėl pradinių izoliavimo priemonių, taikytų dėl visuomenės sveikatos priemonių, daugelis statybos projektų buvo sustabdyti. |
| --- | --- |

(260)

Po galutinio faktų atskleidimo „Tata Metaliks Limited“ tvirtino, kad COVID-19 krizė 2020 m. pirmąjį pusmetį darė neigiamą poveikį Sąjungos pramonės ekonominei padėčiai. Šalis teigė, kad dėl pradinių izoliavimo priemonių, taikytų dėl visuomenės sveikatos priemonių, daugelis statybos projektų buvo sustabdyti.

| (261) | Kaip aprašyta pirmiau, Sąjungos kaliojo ketaus vamzdžių rinkai peržiūros tiriamuoju laikotarpiu izoliavimo priemonės dėl COVID-19 krizės nedarė didelio poveikio. Bendras Sąjungos suvartojimas tais metais buvo panašus į suvartojimą 2018 m. Todėl tvirtinimas buvo atmestas. |
| --- | --- |

(261)

Kaip aprašyta pirmiau, Sąjungos kaliojo ketaus vamzdžių rinkai peržiūros tiriamuoju laikotarpiu izoliavimo priemonės dėl COVID-19 krizės nedarė didelio poveikio. Bendras Sąjungos suvartojimas tais metais buvo panašus į suvartojimą 2018 m. Todėl tvirtinimas buvo atmestas.

| (262) | Atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta, Komisija padarė išvadą, kad materialinė žala Sąjungos pramonei buvo padaryta dėl subsidijuojamo importo iš Indijos ir kad dėl kitų veiksnių, vertintų atskirai arba bendrai, subsidijuojamo importo ir materialinės žalos priežastinis ryšys nesusilpnėjo. Žala akivaizdžiai matyti visų pirma iš gamybos, pajėgumų naudojimo, pardavimo apimties Sąjungos rinkoje, rinkos dalies, našumo, pelningumo ir investicijų grąžos pokyčių. |
| --- | --- |

(262)

Atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta, Komisija padarė išvadą, kad materialinė žala Sąjungos pramonei buvo padaryta dėl subsidijuojamo importo iš Indijos ir kad dėl kitų veiksnių, vertintų atskirai arba bendrai, subsidijuojamo importo ir materialinės žalos priežastinis ryšys nesusilpnėjo. Žala akivaizdžiai matyti visų pirma iš gamybos, pajėgumų naudojimo, pardavimo apimties Sąjungos rinkoje, rinkos dalies, našumo, pelningumo ir investicijų grąžos pokyčių.

6.   ŽALOS TĘSIMOSI TIKIMYBĖ, JEI PRIEMONĖS BŪTŲ PANAIKINTOS

ŽALOS TĘSIMOSI TIKIMYBĖ, JEI PRIEMONĖS BŪTŲ PANAIKINTOS

| (263) | 242 konstatuojamojoje dalyje Komisija padarė išvadą, kad peržiūros tiriamuoju laikotarpiu Sąjungos pramonei daryta materialinė žala. Todėl pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnio 2 dalį Komisija vertino, ar yra žalos dėl subsidijuojamo importo iš Indijos tęsimosi tikimybė, jei būtų leista nebetaikyti priemonių. |
| --- | --- |

(263)

242 konstatuojamojoje dalyje Komisija padarė išvadą, kad peržiūros tiriamuoju laikotarpiu Sąjungos pramonei daryta materialinė žala. Todėl pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnio 2 dalį Komisija vertino, ar yra žalos dėl subsidijuojamo importo iš Indijos tęsimosi tikimybė, jei būtų leista nebetaikyti priemonių.

| (264) | Šiuo atžvilgiu Komisija išnagrinėjo šiuos veiksnius: Indijos gamybos pajėgumus ir nepanaudotus pajėgumus, kainų Sąjungoje ir Indijos kainų santykį; Sąjungos rinkos patrauklumą ir galimo importo iš Indijos poveikį Sąjungos pramonės padėčiai, jei priemonės nebebūtų taikomos. |
| --- | --- |

(264)

Šiuo atžvilgiu Komisija išnagrinėjo šiuos veiksnius: Indijos gamybos pajėgumus ir nepanaudotus pajėgumus, kainų Sąjungoje ir Indijos kainų santykį; Sąjungos rinkos patrauklumą ir galimo importo iš Indijos poveikį Sąjungos pramonės padėčiai, jei priemonės nebebūtų taikomos.

6.1.   Indijos gamybos pajėgumai, nepanaudoti pajėgumai ir Sąjungos rinkos patrauklumas

Indijos gamybos pajėgumai, nepanaudoti pajėgumai ir Sąjungos rinkos patrauklumas

| (265) | Kaip jau aprašyta 168–172 konstatuojamosiose dalyse, Indijos nepanaudoti pajėgumai sudarė apie 500 000 tonų per metus, o tai viršija nagrinėjamojo produkto suvartojimą Sąjungos rinkoje, kuris peržiūros tiriamuoju laikotarpiu siekė [388 000–454 000] tonų. Be to, Indijos gamintojai planavo investuoti į naujus gamybos pajėgumus. Todėl kitais metais pasiūla Indijos rinkoje viršys paklausą. Todėl tai dar labiau paskatins Indijos gamintojus vis daugiau dėmesio skirti eksporto rinkoms. |
| --- | --- |

(265)

Kaip jau aprašyta 168–172 konstatuojamosiose dalyse, Indijos nepanaudoti pajėgumai sudarė apie 500 000 tonų per metus, o tai viršija nagrinėjamojo produkto suvartojimą Sąjungos rinkoje, kuris peržiūros tiriamuoju laikotarpiu siekė [388 000–454 000] tonų. Be to, Indijos gamintojai planavo investuoti į naujus gamybos pajėgumus. Todėl kitais metais pasiūla Indijos rinkoje viršys paklausą. Todėl tai dar labiau paskatins Indijos gamintojus vis daugiau dėmesio skirti eksporto rinkoms.

| (266) | Jei būtų leista nebetaikyti priemonių, Indijos eksportuojančių gamintojų turimus ir būsimus nepanaudotus pajėgumus būtų galima naudoti eksportui į Sąjungos rinką skirtam nagrinėjamajam produktui gaminti. |
| --- | --- |

(266)

Jei būtų leista nebetaikyti priemonių, Indijos eksportuojančių gamintojų turimus ir būsimus nepanaudotus pajėgumus būtų galima naudoti eksportui į Sąjungos rinką skirtam nagrinėjamajam produktui gaminti.

| (267) | Po galutinio faktų atskleidimo „Tata Metaliks Limited“ tvirtino, kad nėra įrodymų, jog įtariami nepanaudoti Indijos gamybos pajėgumai bus būtinai naudojami kaliojo ketaus vamzdžiams gaminti ir eksportuoti dėl to, kad pasiūla Indijoje viršys paklausą. Be to, Komisija nenagrinėjo kitų eksporto rinkų patrauklumo ir neanalizavo jokių duomenų po peržiūros tiriamojo laikotarpio. Galiausiai šalis tvirtino, kad bet koks sprendimas dėl subsidijavimo ir žalos tęsimosi tikimybės turi būti grindžiamas tiesioginiais įrodymais (35). Todėl šalis padarė išvadą, kad išvada dėl tikimybės yra neteisinga. |
| --- | --- |

(267)

Po galutinio faktų atskleidimo „Tata Metaliks Limited“ tvirtino, kad nėra įrodymų, jog įtariami nepanaudoti Indijos gamybos pajėgumai bus būtinai naudojami kaliojo ketaus vamzdžiams gaminti ir eksportuoti dėl to, kad pasiūla Indijoje viršys paklausą. Be to, Komisija nenagrinėjo kitų eksporto rinkų patrauklumo ir neanalizavo jokių duomenų po peržiūros tiriamojo laikotarpio. Galiausiai šalis tvirtino, kad bet koks sprendimas dėl subsidijavimo ir žalos tęsimosi tikimybės turi būti grindžiamas tiesioginiais įrodymais (35). Todėl šalis padarė išvadą, kad išvada dėl tikimybės yra neteisinga.

35

| (268) | Komisija pažymėjo, kad šalis patvirtino, jog Indijoje yra nepanaudotų pajėgumų. Be to, kaip paaiškinta 168–172 konstatuojamosiose dalyse, Komisija nustatė, kad aptariami nepanaudoti pajėgumai konkrečiai susiję su nagrinėjamuoju produktu. Be to, kaip paaiškinta tose pačiose konstatuojamosiose dalyse, Komisija nustatė, kad ilgainiui paklausa Indijos rinkoje sumažės, o pati šalis pripažino ketinanti plėsti pardavimą į Sąjungos rinką. Be to, kaip aprašyta 6.2 skirsnyje, Sąjungos rinka laikyta patrauklia Indijos gamintojams, todėl galima daryti išvadą, kad Indijos turimi nepanaudoti pajėgumai bent iš dalies būtų panaudoti eksportui į Sąjungos rinką padidinti. Todėl tvirtinimas buvo atmestas. |
| --- | --- |

(268)

Komisija pažymėjo, kad šalis patvirtino, jog Indijoje yra nepanaudotų pajėgumų. Be to, kaip paaiškinta 168–172 konstatuojamosiose dalyse, Komisija nustatė, kad aptariami nepanaudoti pajėgumai konkrečiai susiję su nagrinėjamuoju produktu. Be to, kaip paaiškinta tose pačiose konstatuojamosiose dalyse, Komisija nustatė, kad ilgainiui paklausa Indijos rinkoje sumažės, o pati šalis pripažino ketinanti plėsti pardavimą į Sąjungos rinką. Be to, kaip aprašyta 6.2 skirsnyje, Sąjungos rinka laikyta patrauklia Indijos gamintojams, todėl galima daryti išvadą, kad Indijos turimi nepanaudoti pajėgumai bent iš dalies būtų panaudoti eksportui į Sąjungos rinką padidinti. Todėl tvirtinimas buvo atmestas.

| (269) | Dėl tiesioginių įrodymų, kurių reikalaujama pagal minėtą teismų praktiką, Komisija laikėsi nuomonės, kad ji laikėsi visų galiojančios teismų praktikos reikalavimų, o jos vertinimas ir išvada dėl subsidijavimo ir žalos tęsimosi tikimybės buvo pagrįsti tiesioginiais įrodymais, surinktais atliekant tyrimą. Taigi šis tvirtinimas buvo atmestas. |
| --- | --- |

(269)

Dėl tiesioginių įrodymų, kurių reikalaujama pagal minėtą teismų praktiką, Komisija laikėsi nuomonės, kad ji laikėsi visų galiojančios teismų praktikos reikalavimų, o jos vertinimas ir išvada dėl subsidijavimo ir žalos tęsimosi tikimybės buvo pagrįsti tiesioginiais įrodymais, surinktais atliekant tyrimą. Taigi šis tvirtinimas buvo atmestas.

| (270) | Atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta, Komisija padarė išvadą, kad labai tikėtina, jog baigus galioti priemonėms labai padidėtų subsidijuojamas importas iš Indijos, dėl kurio priverstinai mažinamos Sąjungos pramonės kainos, todėl dar labiau padidėtų Sąjungos pramonei daroma žala. Todėl Sąjungos pramonės gyvybingumui iškiltų didelis pavojus. |
| --- | --- |

(270)

Atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta, Komisija padarė išvadą, kad labai tikėtina, jog baigus galioti priemonėms labai padidėtų subsidijuojamas importas iš Indijos, dėl kurio priverstinai mažinamos Sąjungos pramonės kainos, todėl dar labiau padidėtų Sąjungos pramonei daroma žala. Todėl Sąjungos pramonės gyvybingumui iškiltų didelis pavojus.

6.2.   Sąjungos rinkos patrauklumas

Sąjungos rinkos patrauklumas

| (271) | Sąjungos rinka patraukli dėl dydžio ir kainų. Kaip minėta 176 konstatuojamojoje dalyje, ji yra pati svarbiausia Indijos kaliojo ketaus vamzdžių gamintojų eksporto rinka, sudaranti 40 % jų viso eksporto. Eksportas į Sąjungą yra 25 kartus didesnis nei eksportas į antrą pagal dydį Indijos eksporto rinką Katarą, kuriam tenka 2 % Indijos kaliojo ketaus vamzdžių eksporto. Be to, importo iš Indijos į Sąjungos rinką kainos peržiūros tiriamuoju laikotarpiu buvo šiek tiek didesnės nei importo į kitas šalis kainos. |
| --- | --- |

(271)

Sąjungos rinka patraukli dėl dydžio ir kainų. Kaip minėta 176 konstatuojamojoje dalyje, ji yra pati svarbiausia Indijos kaliojo ketaus vamzdžių gamintojų eksporto rinka, sudaranti 40 % jų viso eksporto. Eksportas į Sąjungą yra 25 kartus didesnis nei eksportas į antrą pagal dydį Indijos eksporto rinką Katarą, kuriam tenka 2 % Indijos kaliojo ketaus vamzdžių eksporto. Be to, importo iš Indijos į Sąjungos rinką kainos peržiūros tiriamuoju laikotarpiu buvo šiek tiek didesnės nei importo į kitas šalis kainos.

| (272) | Nepaisant galiojančių priemonių, Indijos eksportuojantys gamintojai per nagrinėjamąjį laikotarpį Sąjungai pardavė didelį kiekį kaliojo ketaus vamzdžių ir peržiūros tiriamuoju laikotarpiu vis dar užėmė didelę rinkos dalį ([10–14] %). Šie vamzdžiai buvo parduodami už kainą, dėl kurios, net ir įskaitant kompensacinius muitus, Sąjungos pramonės pardavimo Sąjungos rinkoje kainos buvo priverstinai labai mažinamos. |
| --- | --- |

(272)

Nepaisant galiojančių priemonių, Indijos eksportuojantys gamintojai per nagrinėjamąjį laikotarpį Sąjungai pardavė didelį kiekį kaliojo ketaus vamzdžių ir peržiūros tiriamuoju laikotarpiu vis dar užėmė didelę rinkos dalį ([10–14] %). Šie vamzdžiai buvo parduodami už kainą, dėl kurios, net ir įskaitant kompensacinius muitus, Sąjungos pramonės pardavimo Sąjungos rinkoje kainos buvo priverstinai labai mažinamos.

| (273) | Todėl manoma, kad Sąjungos rinka yra patraukli Indijos gamintojams, ir galima daryti išvadą, kad Indijos turimi nepanaudoti pajėgumai bent iš dalies būtų naudojami eksportui į Sąjungos rinką padidinti. Šiuo atžvilgiu primenama, kad pradinio tyrimo tiriamuoju laikotarpiu, t. y. prieš nustatant kompensacinius muitus, importo iš Indijos rinkos dalis buvo didelė ir siekė [17–19] %. |
| --- | --- |

(273)

Todėl manoma, kad Sąjungos rinka yra patraukli Indijos gamintojams, ir galima daryti išvadą, kad Indijos turimi nepanaudoti pajėgumai bent iš dalies būtų naudojami eksportui į Sąjungos rinką padidinti. Šiuo atžvilgiu primenama, kad pradinio tyrimo tiriamuoju laikotarpiu, t. y. prieš nustatant kompensacinius muitus, importo iš Indijos rinkos dalis buvo didelė ir siekė [17–19] %.

6.3.   Išvada dėl žalos tęsimosi ir (arba) pasikartojimo tikimybės

Išvada dėl žalos tęsimosi ir (arba) pasikartojimo tikimybės

| (274) | Tuo pagrindu, atsižvelgiant į ankstesnę ir dabartinę Sąjungos pramonės patiriamą žalą, labai tikėtina, kad nenustačius priemonių gerokai padidėtų nagrinėjamojo produkto subsidijuojamas importas iš Indijos žalinga kaina ir Sąjungos gamintojai patirtų dar didesnių nuostolių. Todėl Komisija padarė išvadą, kad, jei būtų leista nebetaikyti priemonių, yra labai didelė tikimybė, kad labai padidėtų subsidijuojamas importas iš Indijos žalinga kaina ir tęstųsi materialinė žala. |
| --- | --- |

(274)

Tuo pagrindu, atsižvelgiant į ankstesnę ir dabartinę Sąjungos pramonės patiriamą žalą, labai tikėtina, kad nenustačius priemonių gerokai padidėtų nagrinėjamojo produkto subsidijuojamas importas iš Indijos žalinga kaina ir Sąjungos gamintojai patirtų dar didesnių nuostolių. Todėl Komisija padarė išvadą, kad, jei būtų leista nebetaikyti priemonių, yra labai didelė tikimybė, kad labai padidėtų subsidijuojamas importas iš Indijos žalinga kaina ir tęstųsi materialinė žala.

7.   SĄJUNGOS INTERESAI

SĄJUNGOS INTERESAI

| (275) | Pagal pagrindinio reglamento 31 straipsnį Komisija nagrinėjo, ar toliau taikant galiojančias antisubsidines priemones nebūtų prieštaraujama visos Sąjungos interesams. Sąjungos interesai nustatyti remiantis visų su nagrinėjamuoju produktu susijusių interesų, įskaitant Sąjungos pramonės, importuotojų, naudotojų ir viešosios politikos interesų, vertinimu, kaip nustatyta Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2009/125/EB (36) (Ekologinio projektavimo direktyva) ir su konkrečiais produktais susijusiuose reglamentuose. Pagal pagrindinio reglamento 31 straipsnio 1 dalies trečią sakinį atskirai nagrinėtas poreikis apsaugoti pramonę nuo neigiamo žalingo dempingo poveikio. |
| --- | --- |

(275)

Pagal pagrindinio reglamento 31 straipsnį Komisija nagrinėjo, ar toliau taikant galiojančias antisubsidines priemones nebūtų prieštaraujama visos Sąjungos interesams. Sąjungos interesai nustatyti remiantis visų su nagrinėjamuoju produktu susijusių interesų, įskaitant Sąjungos pramonės, importuotojų, naudotojų ir viešosios politikos interesų, vertinimu, kaip nustatyta Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2009/125/EB (36) (Ekologinio projektavimo direktyva) ir su konkrečiais produktais susijusiuose reglamentuose. Pagal pagrindinio reglamento 31 straipsnio 1 dalies trečią sakinį atskirai nagrinėtas poreikis apsaugoti pramonę nuo neigiamo žalingo dempingo poveikio.

36

| (276) | Visoms suinteresuotosioms šalims buvo suteikta galimybė reikšti savo nuomonę pagal pagrindinio reglamento 31 straipsnio 2 dalį. |
| --- | --- |

(276)

Visoms suinteresuotosioms šalims buvo suteikta galimybė reikšti savo nuomonę pagal pagrindinio reglamento 31 straipsnio 2 dalį.

7.1.   Sąjungos pramonės interesai

Sąjungos pramonės interesai

| (277) | Sąjungos pramonė yra įsikūrusi trijose valstybėse narėse (Prancūzijoje, Vokietijoje ir Ispanijoje), joje tiesiogiai dirba daugiau nei 2 200 su nagrinėjamuoju produktu susijusių darbuotojų. |
| --- | --- |

(277)

Sąjungos pramonė yra įsikūrusi trijose valstybėse narėse (Prancūzijoje, Vokietijoje ir Ispanijoje), joje tiesiogiai dirba daugiau nei 2 200 su nagrinėjamuoju produktu susijusių darbuotojų.

| (278) | Galiojančios antisubsidinės priemonės neužkirto kelio subsidijuojamam importui iš Indijos patekti į Sąjungos rinką ir Sąjungos pramonei peržiūros tiriamuoju laikotarpiu buvo daryta materialinė žala. |
| --- | --- |

(278)

Galiojančios antisubsidinės priemonės neužkirto kelio subsidijuojamam importui iš Indijos patekti į Sąjungos rinką ir Sąjungos pramonei peržiūros tiriamuoju laikotarpiu buvo daryta materialinė žala.

| (279) | Tuo remdamasi Komisija nustatė, jog yra didelė tikimybė, kad žala, kurią darė importas iš šios šalies, tęstųsi, jei priemonės nustotų galioti. Didelės apimties subsidijuojamas importas iš Indijos toliau darytų žalą Sąjungos pramonei. |
| --- | --- |

(279)

Tuo remdamasi Komisija nustatė, jog yra didelė tikimybė, kad žala, kurią darė importas iš šios šalies, tęstųsi, jei priemonės nustotų galioti. Didelės apimties subsidijuojamas importas iš Indijos toliau darytų žalą Sąjungos pramonei.

| (280) | Po galutinio faktų atskleidimo „Tata Metaliks Limited“ tvirtino, kad Sąjungos pramonė buvo saugoma daugiau kaip šešerius metus ir užima 85 % rinkos dalį. Todėl nepanašu, kad panaikinus galiojančias priemones Sąjungos pramonei būtų padarytas poveikis. Jei Sąjungos pramonei bus daromas poveikis, ji gali prašyti Komisijos pradėti naują tyrimą. |
| --- | --- |

(280)

Po galutinio faktų atskleidimo „Tata Metaliks Limited“ tvirtino, kad Sąjungos pramonė buvo saugoma daugiau kaip šešerius metus ir užima 85 % rinkos dalį. Todėl nepanašu, kad panaikinus galiojančias priemones Sąjungos pramonei būtų padarytas poveikis. Jei Sąjungos pramonei bus daromas poveikis, ji gali prašyti Komisijos pradėti naują tyrimą.

| (281) | Priešingai, nei tvirtino suinteresuotoji šalis, Komisija, remdamasi visų susijusių žalos rodiklių, įskaitant Sąjungos pramonės rinkos dalies raidą, analize, nustatė, kad Sąjungos pramonei vis dar daroma materialinė žala dėl subsidijuojamo importo iš Indijos. Komisija padarė išvadą, kad žala veikiausiai tęstųsi ir didėtų, jei būtų leista nebetaikyti priemonių. Taigi šis tvirtinimas buvo atmestas. |
| --- | --- |

(281)

Priešingai, nei tvirtino suinteresuotoji šalis, Komisija, remdamasi visų susijusių žalos rodiklių, įskaitant Sąjungos pramonės rinkos dalies raidą, analize, nustatė, kad Sąjungos pramonei vis dar daroma materialinė žala dėl subsidijuojamo importo iš Indijos. Komisija padarė išvadą, kad žala veikiausiai tęstųsi ir didėtų, jei būtų leista nebetaikyti priemonių. Taigi šis tvirtinimas buvo atmestas.

| (282) | Todėl Komisija padarė išvadą, kad tolesnis antisubsidinių priemonių taikymas Indijai neprieštarautų Sąjungos pramonės interesams. |
| --- | --- |

(282)

Todėl Komisija padarė išvadą, kad tolesnis antisubsidinių priemonių taikymas Indijai neprieštarautų Sąjungos pramonės interesams.

7.2.   Nesusijusių importuotojų, prekiautojų ir naudotojų interesai

Nesusijusių importuotojų, prekiautojų ir naudotojų interesai

| (283) | Komisija susisiekė su visais žinomais nesusijusiais importuotojais, prekiautojais ir naudotojais. Nė vienas iš jų neatsakė į Komisijos klausimyną. |
| --- | --- |

(283)

Komisija susisiekė su visais žinomais nesusijusiais importuotojais, prekiautojais ir naudotojais. Nė vienas iš jų neatsakė į Komisijos klausimyną.

| (284) | Komisija negavo jokių pastabų, kad tolesnis priemonių taikymas darytų didelį neigiamą poveikį importuotojams ir naudotojams, kuris būtų didesnis už teigiamą priemonių poveikį Sąjungos pramonei. |
| --- | --- |

(284)

Komisija negavo jokių pastabų, kad tolesnis priemonių taikymas darytų didelį neigiamą poveikį importuotojams ir naudotojams, kuris būtų didesnis už teigiamą priemonių poveikį Sąjungos pramonei.

7.3.   Išvada dėl Sąjungos interesų

Išvada dėl Sąjungos interesų

| (285) | Remdamasi tuo, kas išdėstyta, Komisija padarė išvadą, kad nėra jokių įtikinamų priežasčių manyti, kad tolesnis galiojančių priemonių taikymas importuojamam Indijos kilmės nagrinėjamajam produktui prieštarautų Sąjungos interesams. |
| --- | --- |

(285)

Remdamasi tuo, kas išdėstyta, Komisija padarė išvadą, kad nėra jokių įtikinamų priežasčių manyti, kad tolesnis galiojančių priemonių taikymas importuojamam Indijos kilmės nagrinėjamajam produktui prieštarautų Sąjungos interesams.

8.   ANTISUBSIDINĖS PRIEMONĖS

ANTISUBSIDINĖS PRIEMONĖS

| (286) | Remiantis Komisijos padarytomis išvadomis dėl subsidijavimo bei žalos tęsimosi tikimybės ir Sąjungos interesų, antisubsidinės priemonės importuojamiems Indijos kilmės kaliojo ketaus (dar vadinamo ketumi su rutuliniu grafitu) vamzdžiams ir vamzdeliams turėtų būti taikomos toliau. |
| --- | --- |

(286)

Remiantis Komisijos padarytomis išvadomis dėl subsidijavimo bei žalos tęsimosi tikimybės ir Sąjungos interesų, antisubsidinės priemonės importuojamiems Indijos kilmės kaliojo ketaus (dar vadinamo ketumi su rutuliniu grafitu) vamzdžiams ir vamzdeliams turėtų būti taikomos toliau.

| (287) | Po faktų atskleidimo „Tata Metaliks Limited“ teigė, kad tolesnis priemonių taikymas turėtų būti laikomas išimtimi, o ne norma. Bendrovė visų pirma nurodė pagrindinio reglamento 18 straipsnio 1 dalį ir SKP sutarties 21 straipsnio 21.3 dalį, kuriose teigiama, kad priemonė galioja tik tokį laiką, kiek tai reikalinga, ir baigia galioti praėjus penkeriems metams nuo jos nustatymo. Kadangi muitų taikymas buvo pratęstas, kol bus atlikta ši peržiūra, bendrovė teigė, kad tuo metu, kai ši peržiūra veikiausiai bus baigta, muitai jau galiotų daugiau nei septynerius metus. Dėl šios priežasties ji paprašė Komisijos nutraukti tyrimą. |
| --- | --- |

(287)

Po faktų atskleidimo „Tata Metaliks Limited“ teigė, kad tolesnis priemonių taikymas turėtų būti laikomas išimtimi, o ne norma. Bendrovė visų pirma nurodė pagrindinio reglamento 18 straipsnio 1 dalį ir SKP sutarties 21 straipsnio 21.3 dalį, kuriose teigiama, kad priemonė galioja tik tokį laiką, kiek tai reikalinga, ir baigia galioti praėjus penkeriems metams nuo jos nustatymo. Kadangi muitų taikymas buvo pratęstas, kol bus atlikta ši peržiūra, bendrovė teigė, kad tuo metu, kai ši peržiūra veikiausiai bus baigta, muitai jau galiotų daugiau nei septynerius metus. Dėl šios priežasties ji paprašė Komisijos nutraukti tyrimą.

| (288) | Komisija priminė, kad sprendimas toliau taikyti priemones buvo pagrįstas išsamiu visų faktų, nustatytų atliekant priemonių galiojimo termino peržiūros tyrimą pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnio 2 dalį, vertinimu. Todėl tolesnis priemonių taikymas nebuvo nei automatinis, nei laikytas norma. Taigi ji atmetė tvirtinimą, kad priemonės turėtų būti panaikintos. |
| --- | --- |

(288)

Komisija priminė, kad sprendimas toliau taikyti priemones buvo pagrįstas išsamiu visų faktų, nustatytų atliekant priemonių galiojimo termino peržiūros tyrimą pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnio 2 dalį, vertinimu. Todėl tolesnis priemonių taikymas nebuvo nei automatinis, nei laikytas norma. Taigi ji atmetė tvirtinimą, kad priemonės turėtų būti panaikintos.

| (289) | Siekiant sumažinti priemonių vengimo riziką, kylančią dėl didelių muitų normų skirtumų, reikia specialių priemonių, kad būtų užtikrintas individualių kompensacinių muitų taikymas. Bendrovės, kurioms nustatyti individualūs kompensaciniai muitai, valstybių narių muitinėms privalo pateikti galiojančią komercinę sąskaitą faktūrą. Ši sąskaita faktūra turi atitikti šio reglamento 1 straipsnio 3 dalyje nustatytus reikalavimus. Be tokios sąskaitos faktūros importuojamiems produktams turėtų būti taikomas visoms kitoms bendrovėms galiojantis kompensacinis muitas. |
| --- | --- |

(289)

Siekiant sumažinti priemonių vengimo riziką, kylančią dėl didelių muitų normų skirtumų, reikia specialių priemonių, kad būtų užtikrintas individualių kompensacinių muitų taikymas. Bendrovės, kurioms nustatyti individualūs kompensaciniai muitai, valstybių narių muitinėms privalo pateikti galiojančią komercinę sąskaitą faktūrą. Ši sąskaita faktūra turi atitikti šio reglamento 1 straipsnio 3 dalyje nustatytus reikalavimus. Be tokios sąskaitos faktūros importuojamiems produktams turėtų būti taikomas visoms kitoms bendrovėms galiojantis kompensacinis muitas.

| (290) | Nors tokią sąskaitą faktūrą būtina pateikti valstybių narių muitinėms, kad jos importuojamiems produktams pritaikytų individualias kompensacinio muito normas, ji nėra vienintelis elementas, į kurį muitinės turėtų atsižvelgti. Iš tikrųjų, net jeigu valstybių narių muitinės gauna šią sąskaitą faktūrą, atitinkančią visus šio reglamento 1 straipsnio 3 dalyje nustatytus reikalavimus, jos vis tiek privalo atlikti įprastas patikras ir, kaip visais kitais atvejais, gali reikalauti papildomų dokumentų (vežimo dokumentų ir kt.), kad patikrintų deklaracijos duomenų tikslumą ir užtikrintų, kad tolesnis mažesnės muito normos taikymas būtų pagrįstas ir atitiktų muitų teisės reikalavimus. |
| --- | --- |

(290)

Nors tokią sąskaitą faktūrą būtina pateikti valstybių narių muitinėms, kad jos importuojamiems produktams pritaikytų individualias kompensacinio muito normas, ji nėra vienintelis elementas, į kurį muitinės turėtų atsižvelgti. Iš tikrųjų, net jeigu valstybių narių muitinės gauna šią sąskaitą faktūrą, atitinkančią visus šio reglamento 1 straipsnio 3 dalyje nustatytus reikalavimus, jos vis tiek privalo atlikti įprastas patikras ir, kaip visais kitais atvejais, gali reikalauti papildomų dokumentų (vežimo dokumentų ir kt.), kad patikrintų deklaracijos duomenų tikslumą ir užtikrintų, kad tolesnis mažesnės muito normos taikymas būtų pagrįstas ir atitiktų muitų teisės reikalavimus.

| (291) | Jeigu nustačius susijusias priemones labai padidėtų vienos iš bendrovių, kurioms taikomos mažesnės individualios muito normos, eksporto apimtis, tokį padidėjimą būtų galima laikyti prekybos pobūdžio pasikeitimu dėl nustatytų priemonių, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 23 straipsnio 1 dalyje. Tokiomis aplinkybėmis, jeigu tenkinamos sąlygos, gali būti inicijuojamas vengimo tyrimas. Atliekant šį tyrimą galima, be kita ko, išnagrinėti, ar reikia panaikinti individualią (-ias) muito normą (-as) ir atitinkamai nustatyti muitą visos šalies mastu. |
| --- | --- |

(291)

Jeigu nustačius susijusias priemones labai padidėtų vienos iš bendrovių, kurioms taikomos mažesnės individualios muito normos, eksporto apimtis, tokį padidėjimą būtų galima laikyti prekybos pobūdžio pasikeitimu dėl nustatytų priemonių, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 23 straipsnio 1 dalyje. Tokiomis aplinkybėmis, jeigu tenkinamos sąlygos, gali būti inicijuojamas vengimo tyrimas. Atliekant šį tyrimą galima, be kita ko, išnagrinėti, ar reikia panaikinti individualią (-ias) muito normą (-as) ir atitinkamai nustatyti muitą visos šalies mastu.

| (292) | Šiame reglamente nurodytos individualios kompensacinio muito normos bendrovėms taikomos tik nurodytų juridinių asmenų pagamintam importuojamam Indijos kilmės nagrinėjamajam produktui. Importuojamam nagrinėjamajam produktui, pagamintam bet kurios kitos bendrovės, kuri konkrečiai nepaminėta šio reglamento rezoliucinėje dalyje, įskaitant subjektus, susijusius su konkrečiai paminėtomis bendrovėmis, turėtų būti taikoma visoms kitoms bendrovėms nustatyta muito norma. Tokioms bendrovėms neturėtų būti taikomos jokios individualios kompensacinio muito normos. |
| --- | --- |

(292)

Šiame reglamente nurodytos individualios kompensacinio muito normos bendrovėms taikomos tik nurodytų juridinių asmenų pagamintam importuojamam Indijos kilmės nagrinėjamajam produktui. Importuojamam nagrinėjamajam produktui, pagamintam bet kurios kitos bendrovės, kuri konkrečiai nepaminėta šio reglamento rezoliucinėje dalyje, įskaitant subjektus, susijusius su konkrečiai paminėtomis bendrovėmis, turėtų būti taikoma visoms kitoms bendrovėms nustatyta muito norma. Tokioms bendrovėms neturėtų būti taikomos jokios individualios kompensacinio muito normos.

| (293) | Po faktų atskleidimo „Tata Metaliks Limited“ paprašė Komisijos jai priskirti individualų kompensacinį skirtumą. Priešingu atveju, jos nuomone, Komisija, atsižvelgdama į bendrovės bendradarbiavimą su Komisija atliekant šį priemonių galiojimo termino peržiūros tyrimą, turėtų bent svarstyti galimybę jai taikyti per pradinį tyrimą kitiems bendradarbiaujantiems Indijos nagrinėjamojo produkto gamintojams nustatytas individualias kompensacinio muito normas. |
| --- | --- |

(293)

Po faktų atskleidimo „Tata Metaliks Limited“ paprašė Komisijos jai priskirti individualų kompensacinį skirtumą. Priešingu atveju, jos nuomone, Komisija, atsižvelgdama į bendrovės bendradarbiavimą su Komisija atliekant šį priemonių galiojimo termino peržiūros tyrimą, turėtų bent svarstyti galimybę jai taikyti per pradinį tyrimą kitiems bendradarbiaujantiems Indijos nagrinėjamojo produkto gamintojams nustatytas individualias kompensacinio muito normas.

| (294) | Komisija priminė, kad priemonių galiojimo termino peržiūros tyrimo pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnio 2 dalį tikslas yra tik nustatyti, ar galiojančios priemonės tebėra būtinos, ir pagal šią dalį negalima nustatyti individualių muito normų bendrovėms, kurios nebendradarbiavo atliekant pradinį tyrimą. Tokie tvirtinimai gali būti nagrinėjami tik per peržiūros tyrimus pagal pagrindinio reglamento 19 straipsnio 3 arba 4 dalį. Todėl šis prašymas buvo atmestas. |
| --- | --- |

(294)

Komisija priminė, kad priemonių galiojimo termino peržiūros tyrimo pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnio 2 dalį tikslas yra tik nustatyti, ar galiojančios priemonės tebėra būtinos, ir pagal šią dalį negalima nustatyti individualių muito normų bendrovėms, kurios nebendradarbiavo atliekant pradinį tyrimą. Tokie tvirtinimai gali būti nagrinėjami tik per peržiūros tyrimus pagal pagrindinio reglamento 19 straipsnio 3 arba 4 dalį. Todėl šis prašymas buvo atmestas.

| (295) | Pasikeitus pavadinimui bendrovė gali prašyti taikyti šias individualias kompensacinio muito normas. Prašymas turi būti teikiamas Komisijai (37). Prašyme turi būti pateikta visa susijusi informacija, leidžianti įrodyti, kad pakeitimas nedaro poveikio bendrovės teisei pasinaudoti jai taikoma muito norma. Jei bendrovės pavadinimo pakeitimas nedaro poveikio jos teisei naudotis jai taikoma muito norma, reglamentas dėl pavadinimo pakeitimo bus paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje. |
| --- | --- |

(295)

Pasikeitus pavadinimui bendrovė gali prašyti taikyti šias individualias kompensacinio muito normas. Prašymas turi būti teikiamas Komisijai (37). Prašyme turi būti pateikta visa susijusi informacija, leidžianti įrodyti, kad pakeitimas nedaro poveikio bendrovės teisei pasinaudoti jai taikoma muito norma. Jei bendrovės pavadinimo pakeitimas nedaro poveikio jos teisei naudotis jai taikoma muito norma, reglamentas dėl pavadinimo pakeitimo bus paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

37

Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje

| (296) | Atsižvelgiant į Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES, Euratomas) 2018/1046 (38) 109 straipsnį, jei suma turi būti kompensuojama remiantis Europos Sąjungos Teisingumo Teismo sprendimu, mokėtinų delspinigių norma yra Europos Centrinio Banko savo pagrindinėms refinansavimo operacijoms taikoma norma, paskelbta Europos Sąjungos oficialiojo leidinio C serijoje ir galiojusi kiekvieno mėnesio pirmą kalendorinę dieną. |
| --- | --- |

(296)

Atsižvelgiant į Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES, Euratomas) 2018/1046 (38) 109 straipsnį, jei suma turi būti kompensuojama remiantis Europos Sąjungos Teisingumo Teismo sprendimu, mokėtinų delspinigių norma yra Europos Centrinio Banko savo pagrindinėms refinansavimo operacijoms taikoma norma, paskelbta Europos Sąjungos oficialiojo leidinio C serijoje ir galiojusi kiekvieno mėnesio pirmą kalendorinę dieną.

38

Europos Sąjungos oficialiojo leidinio

| (297) | Šiame reglamente nustatytos priemonės atitinka pagal Reglamento (ES) 2016/1036 15 straipsnio 1 dalį įsteigto komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(297)

Šiame reglamente nustatytos priemonės atitinka pagal Reglamento (ES) 2016/1036 15 straipsnio 1 dalį įsteigto komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

1.   Importuojamiems Indijos kilmės kaliojo ketaus (dar vadinamo ketumi su rutuliniu grafitu) vamzdžiams ir vamzdeliams, išskyrus kaliojo ketaus vamzdžius ir vamzdelius be vidinės ir išorinės dangos (toliau – nedengti vamzdžiai), kurių KN kodai šiuo metu yra ex 7303 00 10 (TARIC kodas 7303001010) ir ex 7303 00 90 (TARIC kodas 7303009010), nustatomas galutinis kompensacinis muitas.

2.   Galutinio kompensacinio muito normos, taikomos 1 dalyje aprašyto produkto, kurį pagamino toliau nurodytos bendrovės, neto kainai Sąjungos pasienyje prieš sumokant muitą, yra tokios:

| Bendrovė | Kompensacinis muitas | Papildomas TARIC kodas |
| --- | --- | --- |
| Jindal Saw Limited | 6,0  % | C054 |
| Electrosteel Castings Ltd | 9,0  % | C055 |
| Visos kitos bendrovės | 9,0  % | C999 |

Bendrovė

Kompensacinis muitas

Papildomas TARIC kodas

Jindal Saw Limited

6,0  %

C054

Electrosteel Castings Ltd

9,0  %

C055

Visos kitos bendrovės

9,0  %

C999

3.   2 dalyje nurodytoms bendrovėms nustatytos individualios kompensacinio muito normos taikomos, jeigu valstybių narių muitinėms pateikiama galiojanti komercinė sąskaita faktūra, kurioje pateikiama deklaracija su nurodyta data ir pasirašyta tą sąskaitą faktūrą išdavusio subjekto atstovo, kurio nurodomas vardas, pavardė ir pareigos:
  „Aš, toliau pasirašęs (-iusi), patvirtinu, kad (kiekis) šioje sąskaitoje faktūroje nurodytų kaliojo ketaus (dar vadinamo ketumi su rutuliniu grafitu) vamzdžių ir vamzdelių, parduodamų eksportuoti į Europos Sąjungą, Indijoje pagamino (bendrovės pavadinimas ir adresas) (papildomas TARIC kodas). Patvirtinu, kad šioje sąskaitoje faktūroje pateikta informacija yra išsami ir teisinga.“
  Jeigu tokia sąskaita faktūra nepateikiama, taikomas visoms kitoms bendrovėms nustatytas muitas.

4.   Jeigu nenurodyta kitaip, taikomos galiojančios muitus reglamentuojančios nuostatos.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2022 m. birželio 15 d.

Komisijos vardu

Pirmininkė

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  OL L 176, 2016 6 30, p. 55.

1

(2)  
  2016 m. kovo 17 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2016/387, kuriuo nustatomas galutinis kompensacinis muitas importuojamiems Indijos kilmės kaliojo ketaus (dar vadinamo ketumi su rutuliniu grafitu) vamzdžiams ir vamzdeliams (OL L 73, 2016 3 18, p. 1).

2

(3)  
  2016 m. kovo 17 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2016/388, kuriuo nustatomas galutinis antidempingo muitas importuojamiems Indijos kilmės kaliojo ketaus (dar vadinamo ketumi su rutuliniu grafitu) vamzdžiams ir vamzdeliams (OL L 73, 2016 3 18, p. 53).

3

(4)  
  2019 m. balandžio 10 d. Bendrojo Teismo sprendimas Jindal Saw Ltd ir Jindal Saw Italia SpA prieš Europos Komisiją, T-301/16, ECLI:EU:T:2019:234 ir T-300/16, ECLI:EU:T:2019:235.

4

Jindal Saw Ltd ir Jindal Saw Italia SpA prieš Europos Komisiją

(5)  
  2020 m. balandžio 15 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2020/526, kuriuo, atsižvelgiant į Bendrojo Teismo sprendimą byloje T-300/16, importuojamiems Indijos kilmės kaliojo ketaus (dar vadinamo ketumi su rutuliniu grafitu) vamzdžiams ir vamzdeliams, pagamintiems bendrovės „Jindal Saw Limited“, vėl nustatomas galutinis kompensacinis muitas (OL L 118, 2020 4 16, p. 1).

5

(6)  
  2020 m. balandžio 15 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2020/527, kuriuo, atsižvelgiant į Bendrojo Teismo sprendimą byloje T-301/16, importuojamiems Indijos kilmės kaliojo ketaus (dar vadinamo ketumi su rutuliniu grafitu) vamzdžiams ir vamzdeliams, pagamintiems bendrovės „Jindal Saw Limited“, vėl nustatomas galutinis antidempingo muitas (OL L 118, 2020 4 16, p. 14).

6

(7)  Pranešimas apie artėjančią tam tikrų kompensacinių priemonių galiojimo pabaigą (OL C 210, 2020 6 24, p. 28).

7

(8)  
  2016 m. birželio 8 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2016/1036 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos Sąjungos narėmis nesančių valstybių (OL L 176, 2016 6 30, p. 21).

8

(9)  Pranešimas apie antisubsidinių priemonių, taikomų importuojamiems Indijos kilmės kaliojo ketaus vamzdžiams ir vamzdeliams, galiojimo termino peržiūros inicijavimą (OL C 90, 2021 3 17, p. 8).

9

(10)  Pranešimas apie antidempingo priemonių, taikomų importuojamiems Indijos kilmės kaliojo ketaus vamzdžiams ir vamzdeliams, galiojimo termino peržiūros inicijavimą (OL C 90, 2021 3 17, p. 19).

10

(11)  https://trade.ec.europa.eu/tdi/case_details.cfm?ref=ong&id=2521&sta=1&en=20&page=1&c_order=date&c_order_dir=Down

11

(12)  Pranešimas dėl COVID-19 protrūkio poveikio antidempingo ir antisubsidijų tyrimams (OL C 86, 2020 3 16, p. 6).

12

(13)  
  OL C 210, 2020 6 24, p. 28.

13

(14)  
  2020 m. rugsėjo 25 d. Komisijos įgyvendinimo reglamento (ES) 2020/1336, kuriuo tam tikriems importuojamiems Kinijos Liaudies Respublikos kilmės polivinilo alkoholiams nustatomi galutiniai antidempingo muitai (OL L 315, 2020 9 29, p. 1), 442 ir 460–471 konstatuojamosios dalys.

14

(15)  
  2013 m. spalio 1 d. – 2014 m. rugsėjo 30 d.

15

(16)  Pradinio tyrimo duomenys dėl konfidencialumo buvo pateikti nurodant intervalus arba indeksus.

16

(17)  Per peržiūros tiriamąjį laikotarpį eksportuotas kiekis sudarė mažiau nei 0,1 % nagrinėjamojo produkto apyvartos.

17

(18)  
  2022 m. kovo 15 d. Komisijos įgyvendinimo reglamento (ES) 2022/433, kuriuo importuojamiems Indijos ir Indonezijos kilmės plokštiems šaltai valcuotiems nerūdijančiojo plieno produktams nustatomi galutiniai kompensaciniai muitai ir iš dalies keičiamas Įgyvendinimo reglamentas (ES) 2021/2012, kuriuo importuojamiems Indijos ir Indonezijos kilmės plokštiems šaltai valcuotiems nerūdijančiojo plieno produktams nustatomas galutinis antidempingo muitas ir galutinai surenkamas laikinasis muitas (OL L 88, 2022 3 16, p. 24), 190–205 konstatuojamosios dalys.

18

(19)  AIMMEP schemos gairės: https://fieo.org/uploads/files/file/Notification%20No_%2019%20English.pdf ir https://commerce.gov.in/press-releases/centre-notifies-rodtep-scheme-guidelines-and-rates/.

19

(20)  https://www.livemint.com/industry/govt-should-include-iron-and-steel-in-rodtep-to-make-exports-competitive-eepc-11640938763351.html.

20

(21)  Pradinio reglamento 131–278 konstatuojamosios dalys.

21

(22)  Indijos geležinkelių interneto svetainė https://indianrailways.gov.in/railwayboard/uploads/directorate/traffic_tran/downloads/2021/Policy-Iron-Ore-Traffic-220121.pdf.

22

(23)  Žr. 2017 m. nacionalinė plieno politika, prašymo atlikti peržiūrą 9 priedas.

23

(24)  Žr. 2017 m. nacionalinė plieno politika, prašymo atlikti peržiūrą 9 priedas, p. 24.

24

(25)  Žr. 2017 m. nacionalinė plieno politika, prašymo atlikti peržiūrą 9 priedas, p. 20.

25

(26)  Žr. 2017 m. nacionalinė plieno politika, prašymo atlikti peržiūrą 9 priedas, p. 22.

26

(27)  Žr. 2017 m. nacionalinė plieno politika, prašymo atlikti peržiūrą 9 priedas, p. 29.

27

(28)  Žr. 2015–2020 m. užsienio prekybos politika, p. 43–44, prašymo atlikti peržiūrą 9 priedas.

28

(29)  Žr. 2019 m. nacionalinė naudingųjų iškasenų politika, p. 9, prašymo atlikti peržiūrą 9 priedas.

29

(30)  Atitinkamas aplinkraštis paskelbtas Indijos geležinkelių interneto svetainėje https://indianrailways.gov.in/railwayboard/uploads/directorate/traffic_comm/Freight_Rate_2016/RC_16_16.pdf.

30

https://www.tatametaliks.com/tata-metalik-ir-20-21/focus-on-downstream.html#:~:text=Tata%20Metaliks%20had%20foreseen%20the,in%20H1%20FY%202022%2D23

(31)  Apie ketinimą investuoti į pajėgumų didinimą viešai paskelbė Indijos pagrindiniai nagrinėjamojo produkto gamintojai, kaip antai „Vedanda“.

31

(32)  Prašymo atlikti peržiūrą 17 priedas.

32

(33)  Prašymo atlikti peržiūrą 17 priedas.

33

(34)  Prašymo atlikti peržiūrą 5.1.6 skirsnis.

34

(35)  
  „United States – Sunset reviews of Anti-dumping Measures on Oil Country Tubular Goods From Argentina“ (WT/DS/268/AB/R).

35

(36)  
  2009 m. spalio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/125/EB, nustatanti ekologinio projektavimo reikalavimų su energija susijusiems gaminiams nustatymo sistemą (OL L 285, 2009 10 31, p. 10). Ekologinio projektavimo direktyva įgyvendinama konkretiems produktams skirtais reglamentais, kurie tiesiogiai taikomi visose Sąjungos šalyse. Ekologinio projektavimo reglamente nustatyti nauji ekologinio projektavimo reikalavimai mažos, vidutinės ir didelės galios transformatoriams. 1 lygio Ekologinio projektavimo reglamentas įsigaliojo 2015 m. liepos 1 d., o 2 lygio – 2021 m. liepos 1 d. 2 lygio reikalavimai yra griežtesni nei 1 lygio reikalavimai. Nors per tokį trumpą laikotarpį nuo 2 lygio įsigaliojimo dar negalima įvertinti viso poveikio, apskritai manoma, kad pagal šiuos 2 lygio reikalavimus reikės aukščiausios kokybės OGEP, kad transformatoriai būtų projektuojami ir gaminami ekonomiškai efektyviai ir neviršijant privalomų erdvės apribojimų.

36

(37)  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate G, Rue de la Loi 170, 1040 Brussels, Belgium.

37

(38)  
  2018 m. liepos 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES, Euratomas) 2018/1046 dėl Sąjungos bendrajam biudžetui taikomų finansinių taisyklių, kuriuo iš dalies keičiami reglamentai (ES) Nr. 1296/2013, (ES) Nr. 1301/2013, (ES) Nr. 1303/2013, (ES) Nr. 1304/2013, (ES) Nr. 1309/2013, (ES) Nr. 1316/2013, (ES) Nr. 223/2014, (ES) Nr. 283/2014 ir Sprendimas Nr. 541/2014/ES, bei panaikinamas Reglamentas (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 (OL L 193, 2018 7 30, p. 1).

38

---

| 2022 6 16 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 161/67 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 6 16

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 161/67

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) 2022/928

2022 m. birželio 15 d.

kuriuo dėl Kanadai, Jungtinei Karalystei ir Jungtinėms Amerikos Valstijoms skirtų įrašų trečiųjų šalių, iš kurių į Sąjungą leidžiama įvežti naminių paukščių, naminių paukščių genetinės medžiagos produktų ir naminių paukščių bei medžiojamųjų paukščių šviežios mėsos siuntas, sąrašuose iš dalies keičiami Įgyvendinimo reglamento (ES) 2021/404 V ir XIV priedai

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2016 m. kovo 9 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2016/429 dėl užkrečiamųjų gyvūnų ligų, kuriuo iš dalies keičiami ir panaikinami tam tikri gyvūnų sveikatos srities aktai („Gyvūnų sveikatos teisės aktą“) (1), visų pirma į jo 230 straipsnio 1 dalį ir 232 straipsnio 1 ir 3 dalis,

kadangi:

| (1) | pagal Reglamentą (ES) 2016/429 reikalaujama, kad tam, kad gyvūnų, genetinės medžiagos produktų ir gyvūninių produktų siuntos galėtų būti įvežtos į Sąjungą, jos turi būti kilusios iš trečiosios šalies, teritorijos arba jos zonos ar laikymo vietos, įtrauktos į sąrašą pagal to reglamento 230 straipsnio 1 dalį; |
| --- | --- |

(1)

pagal Reglamentą (ES) 2016/429 reikalaujama, kad tam, kad gyvūnų, genetinės medžiagos produktų ir gyvūninių produktų siuntos galėtų būti įvežtos į Sąjungą, jos turi būti kilusios iš trečiosios šalies, teritorijos arba jos zonos ar laikymo vietos, įtrauktos į sąrašą pagal to reglamento 230 straipsnio 1 dalį;

| (2) | Komisijos deleguotuoju reglamentu (ES) 2020/692 (2) nustatyti gyvūnų sveikatos reikalavimai, kuriuos turi atitikti tam tikrų rūšių ir kategorijų gyvūnų, genetinės medžiagos produktų ir gyvūninių produktų siuntos iš trečiųjų šalių, teritorijų arba jų zonų, o jeigu vežami akvakultūros gyvūnai – iš laikymo vietų, tam, kad jas būtų galima įvežti į Sąjungą; |
| --- | --- |

(2)

Komisijos deleguotuoju reglamentu (ES) 2020/692 (2) nustatyti gyvūnų sveikatos reikalavimai, kuriuos turi atitikti tam tikrų rūšių ir kategorijų gyvūnų, genetinės medžiagos produktų ir gyvūninių produktų siuntos iš trečiųjų šalių, teritorijų arba jų zonų, o jeigu vežami akvakultūros gyvūnai – iš laikymo vietų, tam, kad jas būtų galima įvežti į Sąjungą;

| (3) | Komisijos įgyvendinimo reglamentu (ES) 2021/404 (3) sudaryti sąrašai, į kuriuos įtrauktos trečiosios šalys, teritorijos arba zonos ar laikymo vietos, iš kurių leidžiama įvežti į Sąjungą tų rūšių ir kategorijų gyvūnus, genetinės medžiagos produktus ir gyvūninius produktus, kuriems taikomas Deleguotasis reglamentas (ES) 2020/692; |
| --- | --- |

(3)

Komisijos įgyvendinimo reglamentu (ES) 2021/404 (3) sudaryti sąrašai, į kuriuos įtrauktos trečiosios šalys, teritorijos arba zonos ar laikymo vietos, iš kurių leidžiama įvežti į Sąjungą tų rūšių ir kategorijų gyvūnus, genetinės medžiagos produktus ir gyvūninius produktus, kuriems taikomas Deleguotasis reglamentas (ES) 2020/692;

| (4) | konkrečiai Įgyvendinimo reglamento (ES) 2021/404 V ir XIV prieduose yra pateikti sąrašai, į kuriuos įtrauktos trečiosios šalys, jų teritorijos arba zonos, iš kurių į Sąjungą leidžiama įvežti naminių paukščių, naminių paukščių genetinės medžiagos produktų ir naminių paukščių bei medžiojamųjų paukščių šviežios mėsos siuntas; |
| --- | --- |

(4)

konkrečiai Įgyvendinimo reglamento (ES) 2021/404 V ir XIV prieduose yra pateikti sąrašai, į kuriuos įtrauktos trečiosios šalys, jų teritorijos arba zonos, iš kurių į Sąjungą leidžiama įvežti naminių paukščių, naminių paukščių genetinės medžiagos produktų ir naminių paukščių bei medžiojamųjų paukščių šviežios mėsos siuntas;

| (5) | Kanada pranešė Komisijai apie du labai patogeniško paukščių gripo protrūkius tarp naminių paukščių: vienas protrūkis nustatytas Kanados Britų Kolumbijos provincijoje, kitas – Kanados Ontarijo provincijoje, 2022 m. gegužės 18 d. jie buvo patvirtinti laboratoriniais tyrimais (AT-PGR); |
| --- | --- |

(5)

Kanada pranešė Komisijai apie du labai patogeniško paukščių gripo protrūkius tarp naminių paukščių: vienas protrūkis nustatytas Kanados Britų Kolumbijos provincijoje, kitas – Kanados Ontarijo provincijoje, 2022 m. gegužės 18 d. jie buvo patvirtinti laboratoriniais tyrimais (AT-PGR);

| (6) | be to, Kanada pranešė Komisijai apie vieną labai patogeniško paukščių gripo protrūkį tarp naminių paukščių Kanados Britų Kolumbijos provincijoje, 2022 m. gegužės 22 d. jis buvo patvirtintas laboratoriniu tyrimu (AT-PGR); |
| --- | --- |

(6)

be to, Kanada pranešė Komisijai apie vieną labai patogeniško paukščių gripo protrūkį tarp naminių paukščių Kanados Britų Kolumbijos provincijoje, 2022 m. gegužės 22 d. jis buvo patvirtintas laboratoriniu tyrimu (AT-PGR);

| (7) | Kanada taip pat pranešė Komisijai apie vieną labai patogeniško paukščių gripo protrūkį tarp naminių paukščių Kanados Saskačevano provincijoje, 2022 m. gegužės 26 d. jis buvo patvirtintas laboratoriniu tyrimu (AT-PGR); |
| --- | --- |

(7)

Kanada taip pat pranešė Komisijai apie vieną labai patogeniško paukščių gripo protrūkį tarp naminių paukščių Kanados Saskačevano provincijoje, 2022 m. gegužės 26 d. jis buvo patvirtintas laboratoriniu tyrimu (AT-PGR);

| (8) | Jungtinė Karalystė pranešė Komisijai apie vieną labai patogeniško paukščių gripo protrūkį netoli Ladlou, Ladlou, Šropšyre (Jungtinė Karalystė), 2022 m. birželio 1 d. jis buvo patvirtintas laboratoriniu tyrimu (AT-PGR); |
| --- | --- |

(8)

Jungtinė Karalystė pranešė Komisijai apie vieną labai patogeniško paukščių gripo protrūkį netoli Ladlou, Ladlou, Šropšyre (Jungtinė Karalystė), 2022 m. birželio 1 d. jis buvo patvirtintas laboratoriniu tyrimu (AT-PGR);

| (9) | be to, Jungtinė Karalystė pranešė Komisijai apie dar vieną labai patogeniško paukščių gripo protrūkį netoli Ladlou, Ladlou, Šropšyre (Jungtinė Karalystė), 2022 m. birželio 7 d. jis buvo patvirtintas laboratoriniu tyrimu (AT-PGR); |
| --- | --- |

(9)

be to, Jungtinė Karalystė pranešė Komisijai apie dar vieną labai patogeniško paukščių gripo protrūkį netoli Ladlou, Ladlou, Šropšyre (Jungtinė Karalystė), 2022 m. birželio 7 d. jis buvo patvirtintas laboratoriniu tyrimu (AT-PGR);

| (10) | Jungtinės Amerikos Valstijos pranešė Komisijai apie vieną labai patogeniško paukščių gripo protrūkį tarp naminių paukščių Pensilvanijos valstijoje (Jungtinės Amerikos Valstijos), 2022 m. birželio 2 d. jis buvo patvirtintas laboratoriniu tyrimu (AT-PGR); |
| --- | --- |

(10)

Jungtinės Amerikos Valstijos pranešė Komisijai apie vieną labai patogeniško paukščių gripo protrūkį tarp naminių paukščių Pensilvanijos valstijoje (Jungtinės Amerikos Valstijos), 2022 m. birželio 2 d. jis buvo patvirtintas laboratoriniu tyrimu (AT-PGR);

| (11) | po šių labai patogeniško paukščių gripo protrūkių Kanados, Jungtinės Karalystės ir Jungtinių Amerikos Valstijų veterinarijos tarnybos aplink užkrėstus ūkius nustatė 10 km kontrolės zoną ir įgyvendino likvidavimo politiką, kad būtų suvaldytas labai patogeniškas paukščių gripas ir apribotas šios ligos plitimas; |
| --- | --- |

(11)

po šių labai patogeniško paukščių gripo protrūkių Kanados, Jungtinės Karalystės ir Jungtinių Amerikos Valstijų veterinarijos tarnybos aplink užkrėstus ūkius nustatė 10 km kontrolės zoną ir įgyvendino likvidavimo politiką, kad būtų suvaldytas labai patogeniškas paukščių gripas ir apribotas šios ligos plitimas;

| (12) | Kanada, Jungtinė Karalystė ir Jungtinės Amerikos Valstijos pateikė Komisijai informaciją apie jų teritorijose susiklosčiusią epizootinę situaciją ir apie priemones, kurių jos ėmėsi, siekdamos užkirsti kelią tolesniam labai patogeniško paukščių gripo plitimui. Komisija tą informaciją įvertino. Remiantis tuo vertinimu ir siekiant apsaugoti Sąjungos gyvūnų sveikatos būklę, nebeturėtų būti leidžiama įvežti į Sąjungą naminių paukščių, naminių paukščių genetinės medžiagos produktų ir naminių bei medžiojamųjų paukščių šviežios mėsos siuntų iš teritorijų, kurioms dėl naujausių labai patogeniško paukščių gripo protrūkių taikomi Kanados, Jungtinės Karalystės ir Jungtinių Amerikos Valstijų veterinarijos tarnybų nustatyti apribojimai; |
| --- | --- |

(12)

Kanada, Jungtinė Karalystė ir Jungtinės Amerikos Valstijos pateikė Komisijai informaciją apie jų teritorijose susiklosčiusią epizootinę situaciją ir apie priemones, kurių jos ėmėsi, siekdamos užkirsti kelią tolesniam labai patogeniško paukščių gripo plitimui. Komisija tą informaciją įvertino. Remiantis tuo vertinimu ir siekiant apsaugoti Sąjungos gyvūnų sveikatos būklę, nebeturėtų būti leidžiama įvežti į Sąjungą naminių paukščių, naminių paukščių genetinės medžiagos produktų ir naminių bei medžiojamųjų paukščių šviežios mėsos siuntų iš teritorijų, kurioms dėl naujausių labai patogeniško paukščių gripo protrūkių taikomi Kanados, Jungtinės Karalystės ir Jungtinių Amerikos Valstijų veterinarijos tarnybų nustatyti apribojimai;

| (13) | be to, Jungtinė Karalystė pateikė atnaujintą informaciją apie jos teritorijoje susiklosčiusią epizootinę situaciją, susijusią su penkiais labai patogeniško paukščių gripo protrūkiais Jungtinės Karalystės naminių paukščių ūkiuose: du protrūkiai netoli Šiaurės Somerkoto, Rytų Lindsyje, Linkolnšyre, Anglijoje (Jungtinė Karalystė), kurie buvo patvirtinti 2021 m. gruodžio 28 d. ir 2022 m. sausio 5 d., du protrūkiai netoli Lauto, Rytų Lindsyje, Linkolnšyre, Anglijoje (Jungtinė Karalystė), kurie buvo patvirtinti 2021 m. gruodžio 31 d. ir 2022 m. sausio 10 d., ir vienas protrūkis netoli Leizonbio, Idene, Kambrijoje, Anglijoje (Jungtinė Karalystė), kuris buvo patvirtintas 2022 m. sausio 4 d. Jungtinė Karalystė taip pat pateikė informaciją apie priemones, kurių ji ėmėsi, siekdama užkirsti kelią tolesniam šios ligos plitimui. Visų pirma po šių labai patogeniško paukščių gripo protrūkių Jungtinė Karalystė įgyvendino likvidavimo strategiją, kad kontroliuotų ir apribotų šios ligos plitimą. Be to, įgyvendinusi likvidavimo strategiją užkrėstuose naminių paukščių ūkiuose jos teritorijoje, Jungtinė Karalystė baigė taikyti būtinąsias valymo ir dezinfekavimo priemones; |
| --- | --- |

(13)

be to, Jungtinė Karalystė pateikė atnaujintą informaciją apie jos teritorijoje susiklosčiusią epizootinę situaciją, susijusią su penkiais labai patogeniško paukščių gripo protrūkiais Jungtinės Karalystės naminių paukščių ūkiuose: du protrūkiai netoli Šiaurės Somerkoto, Rytų Lindsyje, Linkolnšyre, Anglijoje (Jungtinė Karalystė), kurie buvo patvirtinti 2021 m. gruodžio 28 d. ir 2022 m. sausio 5 d., du protrūkiai netoli Lauto, Rytų Lindsyje, Linkolnšyre, Anglijoje (Jungtinė Karalystė), kurie buvo patvirtinti 2021 m. gruodžio 31 d. ir 2022 m. sausio 10 d., ir vienas protrūkis netoli Leizonbio, Idene, Kambrijoje, Anglijoje (Jungtinė Karalystė), kuris buvo patvirtintas 2022 m. sausio 4 d. Jungtinė Karalystė taip pat pateikė informaciją apie priemones, kurių ji ėmėsi, siekdama užkirsti kelią tolesniam šios ligos plitimui. Visų pirma po šių labai patogeniško paukščių gripo protrūkių Jungtinė Karalystė įgyvendino likvidavimo strategiją, kad kontroliuotų ir apribotų šios ligos plitimą. Be to, įgyvendinusi likvidavimo strategiją užkrėstuose naminių paukščių ūkiuose jos teritorijoje, Jungtinė Karalystė baigė taikyti būtinąsias valymo ir dezinfekavimo priemones;

| (14) | Komisija įvertino Jungtinės Karalystės pateiktą informaciją ir padarė išvadą, kad labai patogeniško paukščių gripo protrūkiai naminių paukščių ūkiuose Jungtinėje Karalystėje, netoli Šiaurės Somerkoto, Rytų Lindsyje, Linkolnšyre, Anglijoje, netoli Lauto, Rytų Lindsyje, Linkolnšyre, Anglijoje, netoli Leizonbio, Idene, Kambrijoje, Anglijoje yra suvaldyti ir kad nėra jokios rizikos, susijusios su naminių paukščių prekių įvežimu į Sąjungą iš Jungtinės Karalystės zonų, iš kurių naminių paukščių prekių įvežimas į Sąjungą dėl tų protrūkių buvo laikinai sustabdytas; |
| --- | --- |

(14)

Komisija įvertino Jungtinės Karalystės pateiktą informaciją ir padarė išvadą, kad labai patogeniško paukščių gripo protrūkiai naminių paukščių ūkiuose Jungtinėje Karalystėje, netoli Šiaurės Somerkoto, Rytų Lindsyje, Linkolnšyre, Anglijoje, netoli Lauto, Rytų Lindsyje, Linkolnšyre, Anglijoje, netoli Leizonbio, Idene, Kambrijoje, Anglijoje yra suvaldyti ir kad nėra jokios rizikos, susijusios su naminių paukščių prekių įvežimu į Sąjungą iš Jungtinės Karalystės zonų, iš kurių naminių paukščių prekių įvežimas į Sąjungą dėl tų protrūkių buvo laikinai sustabdytas;

| (15) | todėl Įgyvendinimo reglamento (ES) 2021/404 V ir XIV priedai turėtų būti iš dalies pakeisti, kad būtų atsižvelgta į dabartinę epizootinę padėtį, susijusią su labai patogenišku paukščių gripu Kanadoje, Jungtinėje Karalystėje ir Jungtinėse Amerikos Valstijose. Todėl Reglamentas (ES) 2021/404 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas; |
| --- | --- |

(15)

todėl Įgyvendinimo reglamento (ES) 2021/404 V ir XIV priedai turėtų būti iš dalies pakeisti, kad būtų atsižvelgta į dabartinę epizootinę padėtį, susijusią su labai patogenišku paukščių gripu Kanadoje, Jungtinėje Karalystėje ir Jungtinėse Amerikos Valstijose. Todėl Reglamentas (ES) 2021/404 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas;

| (16) | atsižvelgiant į dabartinę dėl labai patogeniško paukščių gripo Kanadoje, Jungtinėje Karalystėje ir Jungtinėse Amerikos Valstijose susiklosčiusią epizootinę situaciją ir didelį jo patekimo į Sąjungą pavojų, Įgyvendinimo reglamento (ES) 2021/404 pakeitimai, kurie turi būti padaryti šiuo reglamentu, turėtų įsigalioti skubos tvarka; |
| --- | --- |

(16)

atsižvelgiant į dabartinę dėl labai patogeniško paukščių gripo Kanadoje, Jungtinėje Karalystėje ir Jungtinėse Amerikos Valstijose susiklosčiusią epizootinę situaciją ir didelį jo patekimo į Sąjungą pavojų, Įgyvendinimo reglamento (ES) 2021/404 pakeitimai, kurie turi būti padaryti šiuo reglamentu, turėtų įsigalioti skubos tvarka;

| (17) | šiame reglamente nustatytos priemonės atitinka Augalų, gyvūnų, maisto ir pašarų nuolatinio komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(17)

šiame reglamente nustatytos priemonės atitinka Augalų, gyvūnų, maisto ir pašarų nuolatinio komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Įgyvendinimo reglamento (ES) 2021/404 V ir XIV priedai iš dalies keičiami pagal šio reglamento priedą.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2022 m. birželio 15 d.

Komisijos vardu

Pirmininkė

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  OL L 84, 2016 3 31, p. 1.

1

(2)  
  2020 m. sausio 30 d. Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) 2020/692, kuriuo papildomos Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2016/429 taisyklės dėl tam tikrų gyvūnų, genetinės medžiagos produktų ir gyvūninių produktų siuntų įvežimo į Sąjungą ir jų gabenimo bei tvarkymo įvežus (OL L 174, 2020 6 3, p. 379).

2

(3)  
  2021 m. kovo 24 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2021/404, kuriuo, vadovaujantis Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) 2016/429, sudaromi trečiųjų šalių, teritorijų arba jų zonų, iš kurių leidžiama į Sąjungą įvežti gyvūnus, genetinės medžiagos produktus ir gyvūninius produktus, sąrašai (OL L 114, 2021 3 31, p. 1).

3

---

PRIEDAS

Įgyvendinimo reglamento (ES) 2021/404 V ir XIV priedai iš dalies keičiami taip:

| 1) | V priedas iš dalies keičiamas taip:






  a) | 1 dalis iš dalies keičiama taip:






  i) | Kanados įraše po CA-2.63 zonai skirtos eilutės įrašomos šios CA-2.64–CA-2.67 zonoms skirtos eilutės:












  „CA

  Kanada | CA-2.64 | Veisliniai naminiai paukščiai, išskyrus beketerius, ir produkciniai naminiai paukščiai, išskyrus beketerius | BPP | N, P1 | | 2022 05 18 | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Veisliniai beketeriai paukščiai ir produkciniai beketeriai paukščiai | BPR | N, P1 | | 2022 05 18 | |
| Skerstini naminiai paukščiai, išskyrus beketerius | SP | N, P1 | | 2022 05 18 | |
| Skerstini beketeriai paukščiai | SR | N, P1 | | 2022 05 18 | |
| Vienadieniai paukščiukai, išskyrus beketerius | DOC | N, P1 | | 2022 05 18 | |
| Vienadieniai beketeriai paukščiukai | DOR | N, P1 | | 2022 05 18 | |
| Mažiau nei 20 naminių paukščių, išskyrus beketerius | POU-LT20 | N, P1 | | 2022 05 18 | |
| Naminių paukščių, išskyrus beketerius, periniai kiaušiniai | HEP | N, P1 | | 2022 05 18 | |
| Beketerių paukščių periniai kiaušiniai | HER | N, P1 | | 2022 05 18 | |
| Mažiau nei 20 naminių paukščių, išskyrus beketerius, perinių kiaušinių | HE-LT20 | N, P1 | | 2022 05 18 | |
| CA-2.65 | Veisliniai naminiai paukščiai, išskyrus beketerius, ir produkciniai naminiai paukščiai, išskyrus beketerius | BPP | N, P1 | | 2022 05 18 | |
| Veisliniai beketeriai paukščiai ir produkciniai beketeriai paukščiai | BPR | N, P1 | | 2022 05 18 | |
| Skerstini naminiai paukščiai, išskyrus beketerius | SP | N, P1 | | 2022 05 18 | |
| Skerstini beketeriai paukščiai | SR | N, P1 | | 2022 05 18 | |
| Vienadieniai paukščiukai, išskyrus beketerius | DOC | N, P1 | | 2022 05 18 | |
| Vienadieniai beketeriai paukščiukai | DOR | N, P1 | | 2022 05 18 | |
| Mažiau nei 20 naminių paukščių, išskyrus beketerius | POU-LT20 | N, P1 | | 2022 05 18 | |
| Naminių paukščių, išskyrus beketerius, periniai kiaušiniai | HEP | N, P1 | | 2022 05 18 | |
| Beketerių paukščių periniai kiaušiniai | HER | N, P1 | | 2022 05 18 | |
| Mažiau nei 20 naminių paukščių, išskyrus beketerius, perinių kiaušinių | HE-LT20 | N, P1 | | 2022 05 18 | |
| CA-2.66 | Veisliniai naminiai paukščiai, išskyrus beketerius, ir produkciniai naminiai paukščiai, išskyrus beketerius | BPP | N, P1 | | 2022 05 22 | |
| Veisliniai beketeriai paukščiai ir produkciniai beketeriai paukščiai | BPR | N, P1 | | 2022 05 22 | |
| Skerstini naminiai paukščiai, išskyrus beketerius | SP | N, P1 | | 2022 05 22 | |
| Skerstini beketeriai paukščiai | SR | N, P1 | | 2022 05 22 | |
| Vienadieniai paukščiukai, išskyrus beketerius | DOC | N, P1 | | 2022 05 22 | |
| Vienadieniai beketeriai paukščiukai | DOR | N, P1 | | 2022 05 22 | |
| Mažiau nei 20 naminių paukščių, išskyrus beketerius | POU-LT20 | N, P1 | | 2022 05 22 | |
| Naminių paukščių, išskyrus beketerius, periniai kiaušiniai | HEP | N, P1 | | 2022 05 22 | |
| Beketerių paukščių periniai kiaušiniai | HER | N, P1 | | 2022 05 22 | |
| Mažiau nei 20 naminių paukščių, išskyrus beketerius, perinių kiaušinių | HE-LT20 | N, P1 | | 2022 05 22 | |
| CA-2.67 | Veisliniai naminiai paukščiai, išskyrus beketerius, ir produkciniai naminiai paukščiai, išskyrus beketerius | BPP | N, P1 | | 2022 05 26 | |
| Veisliniai beketeriai paukščiai ir produkciniai beketeriai paukščiai | BPR | N, P1 | | 2022 05 26 | |
| Skerstini naminiai paukščiai, išskyrus beketerius | SP | N, P1 | | 2022 05 26 | |
| Skerstini beketeriai paukščiai | SR | N, P1 | | 2022 05 26 | |
| Vienadieniai paukščiukai, išskyrus beketerius | DOC | N, P1 | | 2022 05 26 | |
| Vienadieniai beketeriai paukščiukai | DOR | N, P1 | | 2022 05 26 | |
| Mažiau nei 20 naminių paukščių, išskyrus beketerius | POU-LT20 | N, P1 | | 2022 05 26 | |
| Naminių paukščių, išskyrus beketerius, periniai kiaušiniai | HEP | N, P1 | | 2022 05 26 | |
| Beketerių paukščių periniai kiaušiniai | HER | N, P1 | | 2022 05 26 | |
| Mažiau nei 20 naminių paukščių, išskyrus beketerius, perinių kiaušinių | HE-LT20 | N, P1 | | 2022 05 26“ | |

1)

V priedas iš dalies keičiamas taip:

a)

1 dalis iš dalies keičiama taip:

i)

Kanados įraše po CA-2.63 zonai skirtos eilutės įrašomos šios CA-2.64–CA-2.67 zonoms skirtos eilutės:

„CA

Kanada

CA-2.64

Veisliniai naminiai paukščiai, išskyrus beketerius, ir produkciniai naminiai paukščiai, išskyrus beketerius

BPP

N, P1

2022 05 18

Veisliniai beketeriai paukščiai ir produkciniai beketeriai paukščiai

BPR

N, P1

2022 05 18

Skerstini naminiai paukščiai, išskyrus beketerius

SP

N, P1

2022 05 18

Skerstini beketeriai paukščiai

SR

N, P1

2022 05 18

Vienadieniai paukščiukai, išskyrus beketerius

DOC

N, P1

2022 05 18

Vienadieniai beketeriai paukščiukai

DOR

N, P1

2022 05 18

Mažiau nei 20 naminių paukščių, išskyrus beketerius

POU-LT20

N, P1

2022 05 18

Naminių paukščių, išskyrus beketerius, periniai kiaušiniai

HEP

N, P1

2022 05 18

Beketerių paukščių periniai kiaušiniai

HER

N, P1

2022 05 18

Mažiau nei 20 naminių paukščių, išskyrus beketerius, perinių kiaušinių

HE-LT20

N, P1

2022 05 18

CA-2.65

Veisliniai naminiai paukščiai, išskyrus beketerius, ir produkciniai naminiai paukščiai, išskyrus beketerius

BPP

N, P1

2022 05 18

Veisliniai beketeriai paukščiai ir produkciniai beketeriai paukščiai

BPR

N, P1

2022 05 18

Skerstini naminiai paukščiai, išskyrus beketerius

SP

N, P1

2022 05 18

Skerstini beketeriai paukščiai

SR

N, P1

2022 05 18

Vienadieniai paukščiukai, išskyrus beketerius

DOC

N, P1

2022 05 18

Vienadieniai beketeriai paukščiukai

DOR

N, P1

2022 05 18

Mažiau nei 20 naminių paukščių, išskyrus beketerius

POU-LT20

N, P1

2022 05 18

Naminių paukščių, išskyrus beketerius, periniai kiaušiniai

HEP

N, P1

2022 05 18

Beketerių paukščių periniai kiaušiniai

HER

N, P1

2022 05 18

Mažiau nei 20 naminių paukščių, išskyrus beketerius, perinių kiaušinių

HE-LT20

N, P1

2022 05 18

CA-2.66

Veisliniai naminiai paukščiai, išskyrus beketerius, ir produkciniai naminiai paukščiai, išskyrus beketerius

BPP

N, P1

2022 05 22

Veisliniai beketeriai paukščiai ir produkciniai beketeriai paukščiai

BPR

N, P1

2022 05 22

Skerstini naminiai paukščiai, išskyrus beketerius

SP

N, P1

2022 05 22

Skerstini beketeriai paukščiai

SR

N, P1

2022 05 22

Vienadieniai paukščiukai, išskyrus beketerius

DOC

N, P1

2022 05 22

Vienadieniai beketeriai paukščiukai

DOR

N, P1

2022 05 22

Mažiau nei 20 naminių paukščių, išskyrus beketerius

POU-LT20

N, P1

2022 05 22

Naminių paukščių, išskyrus beketerius, periniai kiaušiniai

HEP

N, P1

2022 05 22

Beketerių paukščių periniai kiaušiniai

HER

N, P1

2022 05 22

Mažiau nei 20 naminių paukščių, išskyrus beketerius, perinių kiaušinių

HE-LT20

N, P1

2022 05 22

CA-2.67

Veisliniai naminiai paukščiai, išskyrus beketerius, ir produkciniai naminiai paukščiai, išskyrus beketerius

BPP

N, P1

2022 05 26

Veisliniai beketeriai paukščiai ir produkciniai beketeriai paukščiai

BPR

N, P1

2022 05 26

Skerstini naminiai paukščiai, išskyrus beketerius

SP

N, P1

2022 05 26

Skerstini beketeriai paukščiai

SR

N, P1

2022 05 26

Vienadieniai paukščiukai, išskyrus beketerius

DOC

N, P1

2022 05 26

Vienadieniai beketeriai paukščiukai

DOR

N, P1

2022 05 26

Mažiau nei 20 naminių paukščių, išskyrus beketerius

POU-LT20

N, P1

2022 05 26

Naminių paukščių, išskyrus beketerius, periniai kiaušiniai

HEP

N, P1

2022 05 26

Beketerių paukščių periniai kiaušiniai

HER

N, P1

2022 05 26

Mažiau nei 20 naminių paukščių, išskyrus beketerius, perinių kiaušinių

HE-LT20

N, P1

2022 05 26“

| ii) | Jungtinės Karalystės įraše GB-2.79 zonai skirtos eilutės pakeičiamos taip:












  „GB

  Jungtinė Karalystė | GB-2.79 | Veisliniai naminiai paukščiai, išskyrus beketerius, ir produkciniai naminiai paukščiai, išskyrus beketerius | BPP | N, P1 | | 2021 12 28 | 2022 06 08 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Veisliniai beketeriai paukščiai ir produkciniai beketeriai paukščiai | BPR | N, P1 | | 2021 12 28 | 2022 06 08 |
| Skerstini naminiai paukščiai, išskyrus beketerius | SP | N, P1 | | 2021 12 28 | 2022 06 08 |
| Skerstini beketeriai paukščiai | SR | N, P1 | | 2021 12 28 | 2022 06 08 |
| Vienadieniai paukščiukai, išskyrus beketerius | DOC | N, P1 | | 2021 12 28 | 2022 06 08 |
| Vienadieniai beketeriai paukščiukai | DOR | N, P1 | | 2021 12 28 | 2022 06 08 |
| Mažiau nei 20 naminių paukščių, išskyrus beketerius | POU-LT20 | N, P1 | | 2021 12 28 | 2022 06 08 |
| Naminių paukščių, išskyrus beketerius, periniai kiaušiniai | HEP | N, P1 | | 2021 12 28 | 2022 06 08 |
| Beketerių paukščių periniai kiaušiniai | HER | N, P1 | | 2021 12 28 | 2022 06 08 |
| Mažiau nei 20 naminių paukščių, išskyrus beketerius, perinių kiaušinių | HE-LT20 | N, P1 | | 2021 12 28 | 2022 06 08“ |

ii)

Jungtinės Karalystės įraše GB-2.79 zonai skirtos eilutės pakeičiamos taip:

„GB

Jungtinė Karalystė

GB-2.79

Veisliniai naminiai paukščiai, išskyrus beketerius, ir produkciniai naminiai paukščiai, išskyrus beketerius

BPP

N, P1

2021 12 28

2022 06 08

Veisliniai beketeriai paukščiai ir produkciniai beketeriai paukščiai

BPR

N, P1

2021 12 28

2022 06 08

Skerstini naminiai paukščiai, išskyrus beketerius

SP

N, P1

2021 12 28

2022 06 08

Skerstini beketeriai paukščiai

SR

N, P1

2021 12 28

2022 06 08

Vienadieniai paukščiukai, išskyrus beketerius

DOC

N, P1

2021 12 28

2022 06 08

Vienadieniai beketeriai paukščiukai

DOR

N, P1

2021 12 28

2022 06 08

Mažiau nei 20 naminių paukščių, išskyrus beketerius

POU-LT20

N, P1

2021 12 28

2022 06 08

Naminių paukščių, išskyrus beketerius, periniai kiaušiniai

HEP

N, P1

2021 12 28

2022 06 08

Beketerių paukščių periniai kiaušiniai

HER

N, P1

2021 12 28

2022 06 08

Mažiau nei 20 naminių paukščių, išskyrus beketerius, perinių kiaušinių

HE-LT20

N, P1

2021 12 28

2022 06 08“

| iii) | Jungtinės Karalystės įraše GB-2.82 zonai skirtos eilutės pakeičiamos taip:












  „GB

  Jungtinė Karalystė | GB-2.82 | Veisliniai naminiai paukščiai, išskyrus beketerius, ir produkciniai naminiai paukščiai, išskyrus beketerius | BPP | N, P1 | | 2021 12 31 | 2022 06 08 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Veisliniai beketeriai paukščiai ir produkciniai beketeriai paukščiai | BPR | N, P1 | | 2021 12 31 | 2022 06 08 |
| Skerstini naminiai paukščiai, išskyrus beketerius | SP | N, P1 | | 2021 12 31 | 2022 06 08 |
| Skerstini beketeriai paukščiai | SR | N, P1 | | 2021 12 31 | 2022 06 08 |
| Vienadieniai paukščiukai, išskyrus beketerius | DOC | N, P1 | | 2021 12 31 | 2022 06 08 |
| Vienadieniai beketeriai paukščiukai | DOR | N, P1 | | 2021 12 31 | 2022 06 08 |
| Mažiau nei 20 naminių paukščių, išskyrus beketerius | POU-LT20 | N, P1 | | 2021 12 31 | 2022 06 08 |
| Naminių paukščių, išskyrus beketerius, periniai kiaušiniai | HEP | N, P1 | | 2021 12 31 | 2022 06 08 |
| Beketerių paukščių periniai kiaušiniai | HER | N, P1 | | 2021 12 31 | 2022 06 08 |
| Mažiau nei 20 naminių paukščių, išskyrus beketerius, perinių kiaušinių | HE-LT20 | N, P1 | | 2021 12 31 | 2022 06 08“ |

iii)

Jungtinės Karalystės įraše GB-2.82 zonai skirtos eilutės pakeičiamos taip:

„GB

Jungtinė Karalystė

GB-2.82

Veisliniai naminiai paukščiai, išskyrus beketerius, ir produkciniai naminiai paukščiai, išskyrus beketerius

BPP

N, P1

2021 12 31

2022 06 08

Veisliniai beketeriai paukščiai ir produkciniai beketeriai paukščiai

BPR

N, P1

2021 12 31

2022 06 08

Skerstini naminiai paukščiai, išskyrus beketerius

SP

N, P1

2021 12 31

2022 06 08

Skerstini beketeriai paukščiai

SR

N, P1

2021 12 31

2022 06 08

Vienadieniai paukščiukai, išskyrus beketerius

DOC

N, P1

2021 12 31

2022 06 08

Vienadieniai beketeriai paukščiukai

DOR

N, P1

2021 12 31

2022 06 08

Mažiau nei 20 naminių paukščių, išskyrus beketerius

POU-LT20

N, P1

2021 12 31

2022 06 08

Naminių paukščių, išskyrus beketerius, periniai kiaušiniai

HEP

N, P1

2021 12 31

2022 06 08

Beketerių paukščių periniai kiaušiniai

HER

N, P1

2021 12 31

2022 06 08

Mažiau nei 20 naminių paukščių, išskyrus beketerius, perinių kiaušinių

HE-LT20

N, P1

2021 12 31

2022 06 08“

| iv) | Jungtinės Karalystės įraše GB-2.85 ir GB-2.86 zonoms skirtos eilutės pakeičiamos taip:












  „GB

  Jungtinė Karalystė | GB-2.85 | Veisliniai naminiai paukščiai, išskyrus beketerius, ir produkciniai naminiai paukščiai, išskyrus beketerius | BPP | N, P1 | | 2022 01 04 | 2022 06 07 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Veisliniai beketeriai paukščiai ir produkciniai beketeriai paukščiai | BPR | N, P1 | | 2022 01 04 | 2022 06 07 |
| Skerstini naminiai paukščiai, išskyrus beketerius | SP | N, P1 | | 2022 01 04 | 2022 06 07 |
| Skerstini beketeriai paukščiai | SR | N, P1 | | 2022 01 04 | 2022 06 07 |
| Vienadieniai paukščiukai, išskyrus beketerius | DOC | N, P1 | | 2022 01 04 | 2022 06 07 |
| Vienadieniai beketeriai paukščiukai | DOR | N, P1 | | 2022 01 04 | 2022 06 07 |
| Mažiau nei 20 naminių paukščių, išskyrus beketerius | POU-LT20 | N, P1 | | 2022 01 04 | 2022 06 07 |
| Naminių paukščių, išskyrus beketerius, periniai kiaušiniai | HEP | N, P1 | | 2022 01 04 | 2022 06 07 |
| Beketerių paukščių periniai kiaušiniai | HER | N, P1 | | 2022 01 04 | 2022 06 07 |
| Mažiau nei 20 naminių paukščių, išskyrus beketerius, perinių kiaušinių | HE-LT20 | N, P1 | | 2022 01 04 | 2022 06 07 |
| GB-2.86 | Veisliniai naminiai paukščiai, išskyrus beketerius, ir produkciniai naminiai paukščiai, išskyrus beketerius | BPP | N, P1 | | 2022 01 05 | 2022 06 08 |
| Veisliniai beketeriai paukščiai ir produkciniai beketeriai paukščiai | BPR | N, P1 | | 2022 01 05 | 2022 06 08 |
| Skerstini naminiai paukščiai, išskyrus beketerius | SP | N, P1 | | 2022 01 05 | 2022 06 08 |
| Skerstini beketeriai paukščiai | SR | N, P1 | | 2022 01 05 | 2022 06 08 |
| Vienadieniai paukščiukai, išskyrus beketerius | DOC | N, P1 | | 2022 01 05 | 2022 06 08 |
| Vienadieniai beketeriai paukščiukai | DOR | N, P1 | | 2022 01 05 | 2022 06 08 |
| Mažiau nei 20 naminių paukščių, išskyrus beketerius | POU-LT20 | N, P1 | | 2022 01 05 | 2022 06 08 |
| Naminių paukščių, išskyrus beketerius, periniai kiaušiniai | HEP | N, P1 | | 2022 01 05 | 2022 06 08 |
| Beketerių paukščių periniai kiaušiniai | HER | N, P1 | | 2022 01 05 | 2022 06 08 |
| Mažiau nei 20 naminių paukščių, išskyrus beketerius, perinių kiaušinių | HE-LT20 | N, P1 | | 2022 01 05 | 2022 06 08“ |

iv)

Jungtinės Karalystės įraše GB-2.85 ir GB-2.86 zonoms skirtos eilutės pakeičiamos taip:

„GB

Jungtinė Karalystė

GB-2.85

Veisliniai naminiai paukščiai, išskyrus beketerius, ir produkciniai naminiai paukščiai, išskyrus beketerius

BPP

N, P1

2022 01 04

2022 06 07

Veisliniai beketeriai paukščiai ir produkciniai beketeriai paukščiai

BPR

N, P1

2022 01 04

2022 06 07

Skerstini naminiai paukščiai, išskyrus beketerius

SP

N, P1

2022 01 04

2022 06 07

Skerstini beketeriai paukščiai

SR

N, P1

2022 01 04

2022 06 07

Vienadieniai paukščiukai, išskyrus beketerius

DOC

N, P1

2022 01 04

2022 06 07

Vienadieniai beketeriai paukščiukai

DOR

N, P1

2022 01 04

2022 06 07

Mažiau nei 20 naminių paukščių, išskyrus beketerius

POU-LT20

N, P1

2022 01 04

2022 06 07

Naminių paukščių, išskyrus beketerius, periniai kiaušiniai

HEP

N, P1

2022 01 04

2022 06 07

Beketerių paukščių periniai kiaušiniai

HER

N, P1

2022 01 04

2022 06 07

Mažiau nei 20 naminių paukščių, išskyrus beketerius, perinių kiaušinių

HE-LT20

N, P1

2022 01 04

2022 06 07

GB-2.86

Veisliniai naminiai paukščiai, išskyrus beketerius, ir produkciniai naminiai paukščiai, išskyrus beketerius

BPP

N, P1

2022 01 05

2022 06 08

Veisliniai beketeriai paukščiai ir produkciniai beketeriai paukščiai

BPR

N, P1

2022 01 05

2022 06 08

Skerstini naminiai paukščiai, išskyrus beketerius

SP

N, P1

2022 01 05

2022 06 08

Skerstini beketeriai paukščiai

SR

N, P1

2022 01 05

2022 06 08

Vienadieniai paukščiukai, išskyrus beketerius

DOC

N, P1

2022 01 05

2022 06 08

Vienadieniai beketeriai paukščiukai

DOR

N, P1

2022 01 05

2022 06 08

Mažiau nei 20 naminių paukščių, išskyrus beketerius

POU-LT20

N, P1

2022 01 05

2022 06 08

Naminių paukščių, išskyrus beketerius, periniai kiaušiniai

HEP

N, P1

2022 01 05

2022 06 08

Beketerių paukščių periniai kiaušiniai

HER

N, P1

2022 01 05

2022 06 08

Mažiau nei 20 naminių paukščių, išskyrus beketerius, perinių kiaušinių

HE-LT20

N, P1

2022 01 05

2022 06 08“

| v) | Jungtinės Karalystės įraše GB-2.88 zonai skirtos eilutės pakeičiamos taip:












  „GB

  Jungtinė Karalystė | GB-2.88 | Veisliniai naminiai paukščiai, išskyrus beketerius, ir produkciniai naminiai paukščiai, išskyrus beketerius | BPP | N, P1 | | 2022 01 10 | 2022 06 08 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Veisliniai beketeriai paukščiai ir produkciniai beketeriai paukščiai | BPR | N, P1 | | 2022 01 10 | 2022 06 08 |
| Skerstini naminiai paukščiai, išskyrus beketerius | SP | N, P1 | | 2022 01 10 | 2022 06 08 |
| Skerstini beketeriai paukščiai | SR | N, P1 | | 2022 01 10 | 2022 06 08 |
| Vienadieniai paukščiukai, išskyrus beketerius | DOC | N, P1 | | 2022 01 10 | 2022 06 08 |
| Vienadieniai beketeriai paukščiukai | DOR | N, P1 | | 2022 01 10 | 2022 06 08 |
| Mažiau nei 20 naminių paukščių, išskyrus beketerius | POU-LT20 | N, P1 | | 2022 01 10 | 2022 06 08 |
| Naminių paukščių, išskyrus beketerius, periniai kiaušiniai | HEP | N, P1 | | 2022 01 10 | 2022 06 08 |
| Beketerių paukščių periniai kiaušiniai | HER | N, P1 | | 2022 01 10 | 2022 06 08 |
| Mažiau nei 20 naminių paukščių, išskyrus beketerius, perinių kiaušinių | HE-LT20 | N, P1 | | 2022 01 10 | 2022 06 08“ |

v)

Jungtinės Karalystės įraše GB-2.88 zonai skirtos eilutės pakeičiamos taip:

„GB

Jungtinė Karalystė

GB-2.88

Veisliniai naminiai paukščiai, išskyrus beketerius, ir produkciniai naminiai paukščiai, išskyrus beketerius

BPP

N, P1

2022 01 10

2022 06 08

Veisliniai beketeriai paukščiai ir produkciniai beketeriai paukščiai

BPR

N, P1

2022 01 10

2022 06 08

Skerstini naminiai paukščiai, išskyrus beketerius

SP

N, P1

2022 01 10

2022 06 08

Skerstini beketeriai paukščiai

SR

N, P1

2022 01 10

2022 06 08

Vienadieniai paukščiukai, išskyrus beketerius

DOC

N, P1

2022 01 10

2022 06 08

Vienadieniai beketeriai paukščiukai

DOR

N, P1

2022 01 10

2022 06 08

Mažiau nei 20 naminių paukščių, išskyrus beketerius

POU-LT20

N, P1

2022 01 10

2022 06 08

Naminių paukščių, išskyrus beketerius, periniai kiaušiniai

HEP

N, P1

2022 01 10

2022 06 08

Beketerių paukščių periniai kiaušiniai

HER

N, P1

2022 01 10

2022 06 08

Mažiau nei 20 naminių paukščių, išskyrus beketerius, perinių kiaušinių

HE-LT20

N, P1

2022 01 10

2022 06 08“

| vi) | Jungtinės Karalystės įraše po GB-2.122 zonai skirtos eilutės įrašomos šios GB-2.123 ir GB-2.124 zonoms skirtos eilutės:












  „GB

  Jungtinė Karalystė | GB-2.123 | Veisliniai naminiai paukščiai, išskyrus beketerius, ir produkciniai naminiai paukščiai, išskyrus beketerius | BPP | N, P1 | | 2022 06 01 | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Veisliniai beketeriai paukščiai ir produkciniai beketeriai paukščiai | BPR | N, P1 | | 2022 06 01 | |
| Skerstini naminiai paukščiai, išskyrus beketerius | SP | N, P1 | | 2022 06 01 | |
| Skerstini beketeriai paukščiai | SR | N, P1 | | 2022 06 01 | |
| Vienadieniai paukščiukai, išskyrus beketerius | DOC | N, P1 | | 2022 06 01 | |
| Vienadieniai beketeriai paukščiukai | DOR | N, P1 | | 2022 06 01 | |
| Mažiau nei 20 naminių paukščių, išskyrus beketerius | POU-LT20 | N, P1 | | 2022 06 01 | |
| Naminių paukščių, išskyrus beketerius, periniai kiaušiniai | HEP | N, P1 | | 2022 06 01 | |
| Beketerių paukščių periniai kiaušiniai | HER | N, P1 | | 2022 06 01 | |
| Mažiau nei 20 naminių paukščių, išskyrus beketerius, perinių kiaušinių | HE-LT20 | N, P1 | | 2022 06 01 | |
| GB-2.124 | Veisliniai naminiai paukščiai, išskyrus beketerius, ir produkciniai naminiai paukščiai, išskyrus beketerius | BPP | N, P1 | | 2022 06 07 | |
| Veisliniai beketeriai paukščiai ir produkciniai beketeriai paukščiai | BPR | N, P1 | | 2022 06 07 | |
| Skerstini naminiai paukščiai, išskyrus beketerius | SP | N, P1 | | 2022 06 07 | |
| Skerstini beketeriai paukščiai | SR | N, P1 | | 2022 06 07 | |
| Vienadieniai paukščiukai, išskyrus beketerius | DOC | N, P1 | | 2022 06 07 | |
| Vienadieniai beketeriai paukščiukai | DOR | N, P1 | | 2022 06 07 | |
| Mažiau nei 20 naminių paukščių, išskyrus beketerius | POU-LT20 | N, P1 | | 2022 06 07 | |
| Naminių paukščių, išskyrus beketerius, periniai kiaušiniai | HEP | N, P1 | | 2022 06 07 | |
| Beketerių paukščių periniai kiaušiniai | HER | N, P1 | | 2022 06 07 | |
| Mažiau nei 20 naminių paukščių, išskyrus beketerius, perinių kiaušinių | HE-LT20 | N, P1 | | 2022 06 07“ | |

vi)

Jungtinės Karalystės įraše po GB-2.122 zonai skirtos eilutės įrašomos šios GB-2.123 ir GB-2.124 zonoms skirtos eilutės:

„GB

Jungtinė Karalystė

GB-2.123

Veisliniai naminiai paukščiai, išskyrus beketerius, ir produkciniai naminiai paukščiai, išskyrus beketerius

BPP

N, P1

2022 06 01

Veisliniai beketeriai paukščiai ir produkciniai beketeriai paukščiai

BPR

N, P1

2022 06 01

Skerstini naminiai paukščiai, išskyrus beketerius

SP

N, P1

2022 06 01

Skerstini beketeriai paukščiai

SR

N, P1

2022 06 01

Vienadieniai paukščiukai, išskyrus beketerius

DOC

N, P1

2022 06 01

Vienadieniai beketeriai paukščiukai

DOR

N, P1

2022 06 01

Mažiau nei 20 naminių paukščių, išskyrus beketerius

POU-LT20

N, P1

2022 06 01

Naminių paukščių, išskyrus beketerius, periniai kiaušiniai

HEP

N, P1

2022 06 01

Beketerių paukščių periniai kiaušiniai

HER

N, P1

2022 06 01

Mažiau nei 20 naminių paukščių, išskyrus beketerius, perinių kiaušinių

HE-LT20

N, P1

2022 06 01

GB-2.124

Veisliniai naminiai paukščiai, išskyrus beketerius, ir produkciniai naminiai paukščiai, išskyrus beketerius

BPP

N, P1

2022 06 07

Veisliniai beketeriai paukščiai ir produkciniai beketeriai paukščiai

BPR

N, P1

2022 06 07

Skerstini naminiai paukščiai, išskyrus beketerius

SP

N, P1

2022 06 07

Skerstini beketeriai paukščiai

SR

N, P1

2022 06 07

Vienadieniai paukščiukai, išskyrus beketerius

DOC

N, P1

2022 06 07

Vienadieniai beketeriai paukščiukai

DOR

N, P1

2022 06 07

Mažiau nei 20 naminių paukščių, išskyrus beketerius

POU-LT20

N, P1

2022 06 07

Naminių paukščių, išskyrus beketerius, periniai kiaušiniai

HEP

N, P1

2022 06 07

Beketerių paukščių periniai kiaušiniai

HER

N, P1

2022 06 07

Mažiau nei 20 naminių paukščių, išskyrus beketerius, perinių kiaušinių

HE-LT20

N, P1

2022 06 07“

| vii) | Jungtinių Amerikos Valstijų įraše po US-2.223 zonai skirtos eilutės įrašomos šios US-2.224 zonai skirtos eilutės:












  „US

  Jungtinės Valstijos | US-2.224 | Veisliniai naminiai paukščiai, išskyrus beketerius, ir produkciniai naminiai paukščiai, išskyrus beketerius | BPP | N, P1 | | 2022 06 02 | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Veisliniai beketeriai paukščiai ir produkciniai beketeriai paukščiai | BPR | N, P1 | | 2022 06 02 | |
| Skerstini naminiai paukščiai, išskyrus beketerius | SP | N, P1 | | 2022 06 02 | |
| Skerstini beketeriai paukščiai | SR | N, P1 | | 2022 06 02 | |
| Vienadieniai paukščiukai, išskyrus beketerius | DOC | N, P1 | | 2022 06 02 | |
| Vienadieniai beketeriai paukščiukai | DOR | N, P1 | | 2022 06 02 | |
| Mažiau nei 20 naminių paukščių, išskyrus beketerius | POU-LT20 | N, P1 | | 2022 06 02 | |
| Naminių paukščių, išskyrus beketerius, periniai kiaušiniai | HEP | N, P1 | | 2022 06 02 | |
| Beketerių paukščių periniai kiaušiniai | HER | N, P1 | | 2022 06 02 | |
| Mažiau nei 20 naminių paukščių, išskyrus beketerius, perinių kiaušinių | HE-LT20 | N, P1 | | 2022 06 02“ | |

vii)

Jungtinių Amerikos Valstijų įraše po US-2.223 zonai skirtos eilutės įrašomos šios US-2.224 zonai skirtos eilutės:

„US

Jungtinės Valstijos

US-2.224

Veisliniai naminiai paukščiai, išskyrus beketerius, ir produkciniai naminiai paukščiai, išskyrus beketerius

BPP

N, P1

2022 06 02

Veisliniai beketeriai paukščiai ir produkciniai beketeriai paukščiai

BPR

N, P1

2022 06 02

Skerstini naminiai paukščiai, išskyrus beketerius

SP

N, P1

2022 06 02

Skerstini beketeriai paukščiai

SR

N, P1

2022 06 02

Vienadieniai paukščiukai, išskyrus beketerius

DOC

N, P1

2022 06 02

Vienadieniai beketeriai paukščiukai

DOR

N, P1

2022 06 02

Mažiau nei 20 naminių paukščių, išskyrus beketerius

POU-LT20

N, P1

2022 06 02

Naminių paukščių, išskyrus beketerius, periniai kiaušiniai

HEP

N, P1

2022 06 02

Beketerių paukščių periniai kiaušiniai

HER

N, P1

2022 06 02

Mažiau nei 20 naminių paukščių, išskyrus beketerius, perinių kiaušinių

HE-LT20

N, P1

2022 06 02“

| b) | 2 dalis iš dalies keičiama taip:






  i) | Kanados įraše po CA-2.63 zonos aprašymo įrašomi šie CA-2.64–CA-2.67 zonų aprašymai:







  „Kanada | CA-2.64 | British Columbia:
  BC-IP9: Latitude 49.04 Longitude -122.38
  BC-IP11: Latitude 49.04 Longitude -122.39
  The municipalities involved are:
  3 km PZ: Aldergrove, Aberdeen and West Abbotsford
  10km SZ: Langley Township, Bradner, Townline Hill, Abbotsford and South Poplar |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| CA-2.65 | Ontario - Latitude 44.3 Longitude -79.25
  The municipalities involved are:
  3 km PZ: Brighton Beach, Balfour Beach and Orchard Grove
  10km SZ: Stroud, Innisfil, Nantyr, Alcona, Georgina, Filey Beach, Baldwin, Keswick, Brown Hill, Ravenshoe, Beverley Isles, Deerhurst, Fennell and Gilford Beach |
| CA-2.66 | British Columbia - Latitude 49.65 Longitude -120.41
  The municipalities involved are:
  3 km PZ: Bankeir
  10km SZ: Jellicoe |
| CA-2.67 | Saskatchewan - Latitude 50.51 Longitude -103.71
  The municipalities involved are:
  3 km PZ: Dingley
  10km SZ: Indian Head and Sintaluta“ |

b)

2 dalis iš dalies keičiama taip:

i)

Kanados įraše po CA-2.63 zonos aprašymo įrašomi šie CA-2.64–CA-2.67 zonų aprašymai:

„Kanada

CA-2.64

British Columbia:

BC-IP9: Latitude 49.04 Longitude -122.38

BC-IP11: Latitude 49.04 Longitude -122.39

The municipalities involved are:

3 km PZ: Aldergrove, Aberdeen and West Abbotsford

10km SZ: Langley Township, Bradner, Townline Hill, Abbotsford and South Poplar

CA-2.65

Ontario - Latitude 44.3 Longitude -79.25

The municipalities involved are:

3 km PZ: Brighton Beach, Balfour Beach and Orchard Grove

10km SZ: Stroud, Innisfil, Nantyr, Alcona, Georgina, Filey Beach, Baldwin, Keswick, Brown Hill, Ravenshoe, Beverley Isles, Deerhurst, Fennell and Gilford Beach

CA-2.66

British Columbia - Latitude 49.65 Longitude -120.41

The municipalities involved are:

3 km PZ: Bankeir

10km SZ: Jellicoe

CA-2.67

Saskatchewan - Latitude 50.51 Longitude -103.71

The municipalities involved are:

3 km PZ: Dingley

10km SZ: Indian Head and Sintaluta“

| ii) | Jungtinės Karalystės įraše po GB-2.122 zonos aprašymo įrašomi šie GB-2.123 ir GB-2.124 zonų aprašymai:







  „Jungtinė Karalystė | GB-2.123 | Near Ludlow, Ludlow, Shropshire, England, United Kingdom:
  The area contained with a circle of a radius of 10km, centred on WGS84 dec, coordinates N52.32 and W2.72. |
| --- | --- | --- | --- |
| GB-2.124 | Near Ludlow, Ludlow, Shropshire, England, United Kingdom:
  The area contained with a circle of a radius of 10km, centred on WGS84 dec, coordinates N52.35 and W2.63.“ |

ii)

Jungtinės Karalystės įraše po GB-2.122 zonos aprašymo įrašomi šie GB-2.123 ir GB-2.124 zonų aprašymai:

„Jungtinė Karalystė

GB-2.123

Near Ludlow, Ludlow, Shropshire, England, United Kingdom:

The area contained with a circle of a radius of 10km, centred on WGS84 dec, coordinates N52.32 and W2.72.

GB-2.124

Near Ludlow, Ludlow, Shropshire, England, United Kingdom:

The area contained with a circle of a radius of 10km, centred on WGS84 dec, coordinates N52.35 and W2.63.“

| iii) | Jungtinių Amerikos Valstijų įraše po US-2.223 zonos aprašymo įrašomas šis US-2.224 zonos aprašymas:







  „Jungtinės Valstijos | US-2.224 | State of Pennsylvania - Berks 10
  Berks County: A circular zone of a 10 km radius starting with North point (GPS coordinates: 76.1349705°W 40.5745889°N).“ |
| --- | --- | --- | --- |

iii)

Jungtinių Amerikos Valstijų įraše po US-2.223 zonos aprašymo įrašomas šis US-2.224 zonos aprašymas:

„Jungtinės Valstijos

US-2.224

State of Pennsylvania - Berks 10

Berks County: A circular zone of a 10 km radius starting with North point (GPS coordinates: 76.1349705°W 40.5745889°N).“

| 2) | XIV priedo 1 dalis iš dalies keičiama taip:






  i) | Kanados įraše po CA-2.63 zonai skirtos eilutės įrašomos šios CA-2.64–CA-2.67 zonoms skirtos eilutės:












  „CA

  Kanada | CA-2.64 | Šviežia naminių paukščių, išskyrus beketerius, mėsa | POU | N, P1 | | 2022 05 18 | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Šviežia beketerių paukščių mėsa | RAT | N, P1 | | 2022 05 18 | |
| Šviežia medžiojamųjų paukščių mėsa | GBM | P1 | | 2022 05 18 | |
| CA-2.65 | Šviežia naminių paukščių, išskyrus beketerius, mėsa | POU | N, P1 | | 2022 05 18 | |
| Šviežia beketerių paukščių mėsa | RAT | N, P1 | | 2022 05 18 | |
| Šviežia medžiojamųjų paukščių mėsa | GBM | P1 | | 2022 05 18 | |
| CA-2.66 | Šviežia naminių paukščių, išskyrus beketerius, mėsa | POU | N, P1 | | 2022 05 22 | |
| Šviežia beketerių paukščių mėsa | RAT | N, P1 | | 2022 05 22 | |
| Šviežia medžiojamųjų paukščių mėsa | GBM | P1 | | 2022 05 22 | |
| CA-2.67 | Šviežia naminių paukščių, išskyrus beketerius, mėsa | POU | N, P1 | | 2022 05 26 | |
| Šviežia beketerių paukščių mėsa | RAT | N, P1 | | 2022 05 26 | |
| Šviežia medžiojamųjų paukščių mėsa | GBM | P1 | | 2022 05 26“ | |

2)

XIV priedo 1 dalis iš dalies keičiama taip:

i)

Kanados įraše po CA-2.63 zonai skirtos eilutės įrašomos šios CA-2.64–CA-2.67 zonoms skirtos eilutės:

„CA

Kanada

CA-2.64

Šviežia naminių paukščių, išskyrus beketerius, mėsa

POU

N, P1

2022 05 18

Šviežia beketerių paukščių mėsa

RAT

N, P1

2022 05 18

Šviežia medžiojamųjų paukščių mėsa

GBM

P1

2022 05 18

CA-2.65

Šviežia naminių paukščių, išskyrus beketerius, mėsa

POU

N, P1

2022 05 18

Šviežia beketerių paukščių mėsa

RAT

N, P1

2022 05 18

Šviežia medžiojamųjų paukščių mėsa

GBM

P1

2022 05 18

CA-2.66

Šviežia naminių paukščių, išskyrus beketerius, mėsa

POU

N, P1

2022 05 22

Šviežia beketerių paukščių mėsa

RAT

N, P1

2022 05 22

Šviežia medžiojamųjų paukščių mėsa

GBM

P1

2022 05 22

CA-2.67

Šviežia naminių paukščių, išskyrus beketerius, mėsa

POU

N, P1

2022 05 26

Šviežia beketerių paukščių mėsa

RAT

N, P1

2022 05 26

Šviežia medžiojamųjų paukščių mėsa

GBM

P1

2022 05 26“

| ii) | Jungtinės Karalystės įraše GB-2.79 zonai skirtos eilutės pakeičiamos taip:












  „GB

  Jungtinė Karalystė | GB-2.79 | Šviežia naminių paukščių, išskyrus beketerius, mėsa | POU | N, P1 | | 2021 12 28 | 2022 06 08 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Šviežia beketerių paukščių mėsa | RAT | N, P1 | | 2021 12 28 | 2022 06 08 |
| Šviežia medžiojamųjų paukščių mėsa | GBM | P1 | | 2021 12 28 | 2022 06 08“ |

ii)

Jungtinės Karalystės įraše GB-2.79 zonai skirtos eilutės pakeičiamos taip:

„GB

Jungtinė Karalystė

GB-2.79

Šviežia naminių paukščių, išskyrus beketerius, mėsa

POU

N, P1

2021 12 28

2022 06 08

Šviežia beketerių paukščių mėsa

RAT

N, P1

2021 12 28

2022 06 08

Šviežia medžiojamųjų paukščių mėsa

GBM

P1

2021 12 28

2022 06 08“

| iii) | Jungtinės Karalystės įraše GB-2.82 zonai skirtos eilutės pakeičiamos taip:












  „GB

  Jungtinė Karalystė | GB-2.82 | Šviežia naminių paukščių, išskyrus beketerius, mėsa | POU | N, P1 | | 2021 12 31 | 2022 06 08 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Šviežia beketerių paukščių mėsa | RAT | N, P1 | | 2021 12 31 | 2022 06 08 |
| Šviežia medžiojamųjų paukščių mėsa | GBM | P1 | | 2021 12 31 | 2022 06 08“ |

iii)

Jungtinės Karalystės įraše GB-2.82 zonai skirtos eilutės pakeičiamos taip:

„GB

Jungtinė Karalystė

GB-2.82

Šviežia naminių paukščių, išskyrus beketerius, mėsa

POU

N, P1

2021 12 31

2022 06 08

Šviežia beketerių paukščių mėsa

RAT

N, P1

2021 12 31

2022 06 08

Šviežia medžiojamųjų paukščių mėsa

GBM

P1

2021 12 31

2022 06 08“

| iv) | Jungtinės Karalystės įraše GB-2.85 ir GB-2.86 zonoms skirtos eilutės pakeičiamos taip:












  „GB

  Jungtinė Karalystė | GB-2.85 | Šviežia naminių paukščių, išskyrus beketerius, mėsa | POU | N, P1 | | 2022 01 04 | 2022 06 07 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Šviežia beketerių paukščių mėsa | RAT | N, P1 | | 2022 01 04 | 2022 06 07 |
| Šviežia medžiojamųjų paukščių mėsa | GBM | P1 | | 2022 01 04 | 2022 06 07 |
| GB-2.86 | Šviežia naminių paukščių, išskyrus beketerius, mėsa | POU | N, P1 | | 2022 01 05 | 2022 06 08 |
| Šviežia beketerių paukščių mėsa | RAT | N, P1 | | 2022 01 05 | 2022 06 08 |
| Šviežia medžiojamųjų paukščių mėsa | GBM | P1 | | 2022 01 05 | 2022 06 08“ |

iv)

Jungtinės Karalystės įraše GB-2.85 ir GB-2.86 zonoms skirtos eilutės pakeičiamos taip:

„GB

Jungtinė Karalystė

GB-2.85

Šviežia naminių paukščių, išskyrus beketerius, mėsa

POU

N, P1

2022 01 04

2022 06 07

Šviežia beketerių paukščių mėsa

RAT

N, P1

2022 01 04

2022 06 07

Šviežia medžiojamųjų paukščių mėsa

GBM

P1

2022 01 04

2022 06 07

GB-2.86

Šviežia naminių paukščių, išskyrus beketerius, mėsa

POU

N, P1

2022 01 05

2022 06 08

Šviežia beketerių paukščių mėsa

RAT

N, P1

2022 01 05

2022 06 08

Šviežia medžiojamųjų paukščių mėsa

GBM

P1

2022 01 05

2022 06 08“

| v) | Jungtinės Karalystės įraše GB-2.88 zonai skirtos eilutės pakeičiamos taip:












  „GB

  Jungtinė Karalystė | GB-2.88 | Šviežia naminių paukščių, išskyrus beketerius, mėsa | POU | N, P1 | | 2022 01 10 | 2022 06 08 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Šviežia beketerių paukščių mėsa | RAT | N, P1 | | 2022 01 10 | 2022 06 08 |
| Šviežia medžiojamųjų paukščių mėsa | GBM | P1 | | 2022 01 10 | 2022 06 08“ |

v)

Jungtinės Karalystės įraše GB-2.88 zonai skirtos eilutės pakeičiamos taip:

„GB

Jungtinė Karalystė

GB-2.88

Šviežia naminių paukščių, išskyrus beketerius, mėsa

POU

N, P1

2022 01 10

2022 06 08

Šviežia beketerių paukščių mėsa

RAT

N, P1

2022 01 10

2022 06 08

Šviežia medžiojamųjų paukščių mėsa

GBM

P1

2022 01 10

2022 06 08“

| vi) | Jungtinės Karalystės įraše po GB-2.122 zonai skirtos eilutės įrašomos šios GB-2.123 ir GB-2.124 zonoms skirtos eilutės:












  „GB

  Jungtinė Karalystė | GB-2.123 | Šviežia naminių paukščių, išskyrus beketerius, mėsa | POU | N, P1 | | 2022 06 01 | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Šviežia beketerių paukščių mėsa | RAT | N, P1 | | 2022 06 01 | |
| Šviežia medžiojamųjų paukščių mėsa | GBM | P1 | | 2022 06 01 | |
| GB-2.124 | Šviežia naminių paukščių, išskyrus beketerius, mėsa | POU | N, P1 | | 2022 06 07 | |
| Šviežia beketerių paukščių mėsa | RAT | N, P1 | | 2022 06 07 | |
| Šviežia medžiojamųjų paukščių mėsa | GBM | P1 | | 2022 06 07“ | |

vi)

Jungtinės Karalystės įraše po GB-2.122 zonai skirtos eilutės įrašomos šios GB-2.123 ir GB-2.124 zonoms skirtos eilutės:

„GB

Jungtinė Karalystė

GB-2.123

Šviežia naminių paukščių, išskyrus beketerius, mėsa

POU

N, P1

2022 06 01

Šviežia beketerių paukščių mėsa

RAT

N, P1

2022 06 01

Šviežia medžiojamųjų paukščių mėsa

GBM

P1

2022 06 01

GB-2.124

Šviežia naminių paukščių, išskyrus beketerius, mėsa

POU

N, P1

2022 06 07

Šviežia beketerių paukščių mėsa

RAT

N, P1

2022 06 07

Šviežia medžiojamųjų paukščių mėsa

GBM

P1

2022 06 07“

| vii) | Jungtinių Amerikos Valstijų įraše po US-2.223 zonai skirtos eilutės įrašomos šios US-2.224 zonai skirtos eilutės:












  „US

  Jungtinės Valstijos | US-2.224 | Šviežia naminių paukščių, išskyrus beketerius, mėsa | POU | N, P1 | | 2022 06 02 | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Šviežia beketerių paukščių mėsa | RAT | N, P1 | | 2022 06 02 | |
| Šviežia medžiojamųjų paukščių mėsa | GBM | P1 | | 2022 06 02“ | |

vii)

Jungtinių Amerikos Valstijų įraše po US-2.223 zonai skirtos eilutės įrašomos šios US-2.224 zonai skirtos eilutės:

„US

Jungtinės Valstijos

US-2.224

Šviežia naminių paukščių, išskyrus beketerius, mėsa

POU

N, P1

2022 06 02

Šviežia beketerių paukščių mėsa

RAT

N, P1

2022 06 02

Šviežia medžiojamųjų paukščių mėsa

GBM

P1

2022 06 02“

---

III Kiti aktai

EUROPOS EKONOMINĖ ERDVĖ

| 2022 6 16 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 161/81 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 6 16

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 161/81

---

ELPA PRIEŽIŪROS INSTITUCIJOS SPRENDIMAS Nr. 292/21/COL

2021 m. gruodžio 15 d.

kuriuo iš dalies keičiamos procedūrinės ir materialinės valstybės pagalbos srities taisyklės, įtraukiant naujas Valstybės pagalbos rizikos finansų investicijoms skatinti gaires [2022/929]

ELPA priežiūros institucija,

atsižvelgdama į Europos ekonominės erdvės susitarimą (toliau – EEE susitarimas), ypač į jo 61–63 straipsnius ir 26 protokolą,

atsižvelgdama į ELPA valstybių susitarimą dėl Priežiūros institucijos ir Teisingumo Teismo įsteigimo (toliau – Susitarimas dėl Priežiūros institucijos ir Teismo), ypač į jo 24 straipsnį ir 5 straipsnio 2 dalies b punktą,

atsižvelgdama į Susitarimo dėl Priežiūros institucijos ir Teisingumo Teismo 3 protokolą (toliau – 3 protokolas), ypač į jo I dalies 1 straipsnio 1 dalį,

kadangi:

pagal Susitarimo dėl Priežiūros institucijos ir Teismo 24 straipsnį ELPA priežiūros institucija įgyvendina EEE susitarimo nuostatas dėl valstybės pagalbos;

pagal Susitarimo dėl Priežiūros institucijos ir Teismo 5 straipsnio 2 dalies b punktą ELPA priežiūros institucija skelbia pranešimus arba gaires dėl EEE susitarime reglamentuojamų klausimų, jei tai aiškiai numatyta tame susitarime arba Susitarime dėl Priežiūros institucijos ir Teismo arba jei ELPA Priežiūros institucija mano, kad to reikia;

pagal 3 protokolo I dalies 1 straipsnio 1 dalį ELPA priežiūros institucija nuolat peržiūri visas ELPA valstybėse (1) taikomas pagalbos sistemas ir siūlo atitinkamas priemones, būtinas EEE susitarimui palaipsniui plėtoti arba jam veikti;

2021 m. gruodžio 6 d. Europos Komisija priėmė Valstybės pagalbos rizikos finansų investicijoms skatinti gaires (toliau – Gairės) (2);

Gairės taip pat svarbios Europos ekonominei erdvei (toliau – EEE);

laikantis EEE susitarimo 1 straipsnyje nustatyto vientisumo tikslo, reikia užtikrinti, kad EEE valstybės pagalbos taisyklės būtų vienodai taikomos visoje EEE;

pagal EEE susitarimo XV priedo skyriaus „Bendrosios nuostatos“ II dalį ELPA priežiūros institucija, pasikonsultavusi su Europos Komisija, turi priimti aktus, atitinkančius Europos Komisijos priimtus aktus;

Gairėse gali būti nuorodų į tam tikras Europos Sąjungos politikos priemones ir tam tikrus Europos Sąjungos teisės aktus, kurie nebuvo įtraukti į EEE susitarimą. Siekdama užtikrinti vienodą valstybės pagalbos nuostatų taikymą ir vienodas konkurencijos sąlygas visoje EEE, ELPA priežiūros institucija, vertindama pagalbos suderinamumą su EEE susitarimo veikimu, paprastai taikys tuos pačius pagrindinius principus kaip Europos Komisija,

pasikonsultavusi su Europos Komisija,

pasikonsultavusi su ELPA valstybėmis,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

1.   Materialinės valstybės pagalbos srities taisyklės iš dalies keičiamos įtraukiant naujas Valstybės pagalbos rizikos finansų investicijoms skatinti gaires. Gairės pridedamos prie šio sprendimo ir yra neatskiriama jo dalis.

2.   Nuo 2022 m. sausio 1 d. Gairėmis pakeičiamos dabartinės Valstybės pagalbos rizikos finansų investicijoms skatinti gairės (3).

2 straipsnis

ELPA priežiūros institucija Gaires taiko su toliau nurodytomis adaptacijomis, įskaitant šias, bet jomis neapsiribojant:

| a) | jeigu daroma nuoroda į valstybę narę (-es), ELPA priežiūros institucija laiko ją nuoroda į ELPA valstybę (-es) (4) arba, jei tinkama, į EEE valstybę (-es); |
| --- | --- |

a)

jeigu daroma nuoroda į valstybę narę (-es), ELPA priežiūros institucija laiko ją nuoroda į ELPA valstybę (-es) (4) arba, jei tinkama, į EEE valstybę (-es);

| b) | jeigu daroma nuoroda į Europos Komisiją, ELPA priežiūros institucija laiko ją nuoroda į ELPA priežiūros instituciją; |
| --- | --- |

b)

jeigu daroma nuoroda į Europos Komisiją, ELPA priežiūros institucija laiko ją nuoroda į ELPA priežiūros instituciją;

| c) | jeigu daroma nuoroda į Sutartį ar SESV, ELPA priežiūros institucija laiko ją nuoroda į EEE susitarimą; |
| --- | --- |

c)

jeigu daroma nuoroda į Sutartį ar SESV, ELPA priežiūros institucija laiko ją nuoroda į EEE susitarimą;

| d) | jeigu daroma nuoroda į SESV 49 straipsnį ar jo dalis, ELPA priežiūros institucija laiko ją nuoroda į EEE susitarimo 31 straipsnį ir atitinkamas to straipsnio dalis; |
| --- | --- |

d)

jeigu daroma nuoroda į SESV 49 straipsnį ar jo dalis, ELPA priežiūros institucija laiko ją nuoroda į EEE susitarimo 31 straipsnį ir atitinkamas to straipsnio dalis;

| e) | jeigu daroma nuoroda į SESV 63 straipsnį ar jo dalis, ELPA priežiūros institucija laiko ją nuoroda į EEE susitarimo 40 straipsnį ir atitinkamas to straipsnio dalis; |
| --- | --- |

e)

jeigu daroma nuoroda į SESV 63 straipsnį ar jo dalis, ELPA priežiūros institucija laiko ją nuoroda į EEE susitarimo 40 straipsnį ir atitinkamas to straipsnio dalis;

| f) | jeigu daroma nuoroda į SESV 107 straipsnį ar jo dalis, ELPA priežiūros institucija laiko ją nuoroda į EEE susitarimo 61 straipsnį ir atitinkamas to straipsnio dalis; |
| --- | --- |

f)

jeigu daroma nuoroda į SESV 107 straipsnį ar jo dalis, ELPA priežiūros institucija laiko ją nuoroda į EEE susitarimo 61 straipsnį ir atitinkamas to straipsnio dalis;

| g) | jeigu daroma nuoroda į SESV 108 straipsnį ar jo dalis, ELPA priežiūros institucija laiko ją nuoroda į Susitarimo dėl Priežiūros institucijos ir Teismo 3 protokolo I dalies 1 straipsnį ir atitinkamas to straipsnio dalis; |
| --- | --- |

g)

jeigu daroma nuoroda į SESV 108 straipsnį ar jo dalis, ELPA priežiūros institucija laiko ją nuoroda į Susitarimo dėl Priežiūros institucijos ir Teismo 3 protokolo I dalies 1 straipsnį ir atitinkamas to straipsnio dalis;

| h) | jeigu daroma nuoroda į Tarybos reglamentą (ES) 2015/1589 (5), ELPA priežiūros institucija laiko ją nuoroda į Susitarimo dėl Priežiūros institucijos ir Teismo 3 protokolo II dalį; |
| --- | --- |

h)

jeigu daroma nuoroda į Tarybos reglamentą (ES) 2015/1589 (5), ELPA priežiūros institucija laiko ją nuoroda į Susitarimo dėl Priežiūros institucijos ir Teismo 3 protokolo II dalį;

| i) | jeigu daroma nuoroda į Komisijos reglamentą (EB) Nr. 794/2004 (6), ELPA priežiūros institucija laiko ją nuoroda į ELPA priežiūros institucijos sprendimą Nr. 195/04/COL; |
| --- | --- |

i)

jeigu daroma nuoroda į Komisijos reglamentą (EB) Nr. 794/2004 (6), ELPA priežiūros institucija laiko ją nuoroda į ELPA priežiūros institucijos sprendimą Nr. 195/04/COL;

| j) | jeigu daroma nuoroda į formuluotę „(ne)suderinama su vidaus rinka“, ELPA priežiūros institucija laiko ją formuluote „(ne)suderinama su EEE susitarimo veikimu“; |
| --- | --- |

j)

jeigu daroma nuoroda į formuluotę „(ne)suderinama su vidaus rinka“, ELPA priežiūros institucija laiko ją formuluote „(ne)suderinama su EEE susitarimo veikimu“;

| k) | jeigu daroma nuoroda į formuluotę „Sąjungoje (ar už jos ribų)“, ELPA priežiūros institucija laiko ją formuluote „EEE (arba už jos ribų)“; |
| --- | --- |

k)

jeigu daroma nuoroda į formuluotę „Sąjungoje (ar už jos ribų)“, ELPA priežiūros institucija laiko ją formuluote „EEE (arba už jos ribų)“;

| l) | jeigu daroma nuoroda į Sąjungos vidaus prekybą, ELPA priežiūros institucija laiko ją nuoroda į EEE vidaus prekybą; |
| --- | --- |

l)

jeigu daroma nuoroda į Sąjungos vidaus prekybą, ELPA priežiūros institucija laiko ją nuoroda į EEE vidaus prekybą;

| m) | jeigu Gairėse nustatyta, kad jos bus taikomos visiems ekonominės veiklos sektoriams, ELPA priežiūros institucija taiko jas visiems ekonominės veiklos sektoriams arba ekonominės veiklos sektorių dalims, patenkančioms į EEE susitarimo taikymo sritį; |
| --- | --- |

m)

jeigu Gairėse nustatyta, kad jos bus taikomos visiems ekonominės veiklos sektoriams, ELPA priežiūros institucija taiko jas visiems ekonominės veiklos sektoriams arba ekonominės veiklos sektorių dalims, patenkančioms į EEE susitarimo taikymo sritį;

| n) | jeigu daroma nuoroda į Komisijos komunikatus, pranešimus ar gaires, ELPA priežiūros institucija laiko ją nuoroda į atitinkamas ELPA priežiūros institucijos gaires; |
| --- | --- |

n)

jeigu daroma nuoroda į Komisijos komunikatus, pranešimus ar gaires, ELPA priežiūros institucija laiko ją nuoroda į atitinkamas ELPA priežiūros institucijos gaires;

| o) | jeigu daroma nuoroda į bendrą teritorinių statistinių vienetų klasifikatorių arba NUTS (7), ELPA priežiūros institucija laiko ją nuoroda į statistinį regioną. |
| --- | --- |

o)

jeigu daroma nuoroda į bendrą teritorinių statistinių vienetų klasifikatorių arba NUTS (7), ELPA priežiūros institucija laiko ją nuoroda į statistinį regioną.

3 straipsnis

ELPA priežiūros institucija Gaires taiko su šiomis papildomomis adaptacijomis:

| a) | 36 išnaša pakeičiama taip:

  „
  2013 m. gruodžio 18 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 1407/2013 dėl Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 107 ir 108 straipsnių taikymo de minimis pagalbai (OL L 352, 2013 12 24, p. 1), įtrauktas į EEE susitarimo XV priedo 1ea punktą Jungtinio komiteto sprendimu Nr. 98/2014 (OL L 310, 2014 10 30, p. 65, ir EEE priedas Nr. 63, 2014 10 30, p. 56)“; |
| --- | --- |

a)

36 išnaša pakeičiama taip:

„
  2013 m. gruodžio 18 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 1407/2013 dėl Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 107 ir 108 straipsnių taikymo de minimis pagalbai (OL L 352, 2013 12 24, p. 1), įtrauktas į EEE susitarimo XV priedo 1ea punktą Jungtinio komiteto sprendimu Nr. 98/2014 (OL L 310, 2014 10 30, p. 65, ir EEE priedas Nr. 63, 2014 10 30, p. 56)“;

| b) | 180 punktas pakeičiamas taip:

  „ELPA valstybės turi išsamioje valstybės pagalbos svetainėje nacionaliniu arba regioniniu mastu skelbti šią informaciją:






  a) | visą sprendimo dėl individualios pagalbos teikimo arba patvirtintos pagalbos schemos ir jos įgyvendinimo nuostatų tekstą arba nuorodą į jį; |
| --- | --- | --- |

b)

180 punktas pakeičiamas taip:

„ELPA valstybės turi išsamioje valstybės pagalbos svetainėje nacionaliniu arba regioniniu mastu skelbti šią informaciją:

a)

visą sprendimo dėl individualios pagalbos teikimo arba patvirtintos pagalbos schemos ir jos įgyvendinimo nuostatų tekstą arba nuorodą į jį;

| b) | informaciją apie kiekvieną skirtos individualios pagalbos, viršijančios 100 000 EUR, atvejį, kaip nurodyta šių gairių priede“; |
| --- | --- |

b)

informaciją apie kiekvieną skirtos individualios pagalbos, viršijančios 100 000 EUR, atvejį, kaip nurodyta šių gairių priede“;

| c) | 197 punktas pakeičiamas taip:

  „ELPA priežiūros institucija mano, kad šių gairių įgyvendinimas lems svarbius vertinimo principų, taikytinų rizikos finansų pagalbai EEE, pokyčius. Dėl šių priežasčių ELPA priežiūros institucija pagal Susitarimo dėl Priežiūros institucijos ir Teismo 3 protokolo I dalies 1 straipsnio 1 dalį siūlo ELPA valstybėms imtis šių atitinkamų priemonių:






  a) | prireikus ELPA valstybės turėtų iki 2022 m. birželio 30 d. iš dalies pakeisti vykdomas rizikos finansų pagalbos schemas, kad jos atitiktų šias gaires; |
| --- | --- | --- |

c)

197 punktas pakeičiamas taip:

„ELPA priežiūros institucija mano, kad šių gairių įgyvendinimas lems svarbius vertinimo principų, taikytinų rizikos finansų pagalbai EEE, pokyčius. Dėl šių priežasčių ELPA priežiūros institucija pagal Susitarimo dėl Priežiūros institucijos ir Teismo 3 protokolo I dalies 1 straipsnio 1 dalį siūlo ELPA valstybėms imtis šių atitinkamų priemonių:

a)

prireikus ELPA valstybės turėtų iki 2022 m. birželio 30 d. iš dalies pakeisti vykdomas rizikos finansų pagalbos schemas, kad jos atitiktų šias gaires;

| b) | ELPA valstybių prašoma iki 2022 m. vasario 28 d. aiškiai ir besąlygiškai pritarti siūlomoms priemonėms. Nesulaukusi atsakymo ELPA priežiūros institucija darys prielaidą, kad atitinkama ELPA valstybė su siūlomomis priemonėmis nesutinka.“ |
| --- | --- |

b)

ELPA valstybių prašoma iki 2022 m. vasario 28 d. aiškiai ir besąlygiškai pritarti siūlomoms priemonėms. Nesulaukusi atsakymo ELPA priežiūros institucija darys prielaidą, kad atitinkama ELPA valstybė su siūlomomis priemonėmis nesutinka.“

Priimta Briuselyje 2021 m. gruodžio 15 d.

ELPA priežiūros institucijos vardu

Bente ANGELL-HANSEN

Pirmininkė

Atsakinga kolegijos narė

Högni S. KRISTJÁNSSON

Kolegijos narys

Stefan BARRIGA

Kolegijos narys

Melpo-Menie JOSÉPHIDÈS

Už teisinius ir vykdomuosius reikalus atsakingos direktorės,

kontrasignuojančios sprendimą, vardu

---

(1)  Susitarimo dėl Priežiūros institucijos ir Teismo 1 straipsnio b punkte nurodyta, kad „sąvoka „EFTA valstybės“ reiškia Islandijos Respubliką ir Norvegijos Karalystę ir, ELPA valstybių susitarimą dėl Priežiūros institucijos ir Teisingumo Teismo įsteigimo patikslinančio protokolo 1 straipsnio 2 dalyje nustatytomis sąlygomis, Lichtenšteino Kunigaikštystę“.

1

(2)  
  OL C 508, 2021 12 16, p. 1.

2

(3)  
  2014 m. kovo 12 d. ELPA priežiūros institucijos sprendimas Nr. 117/14/COL, kuriuo devyniasdešimt ketvirtąjį kartą iš dalies keičiamos procesinės ir materialinės valstybės pagalbos taisyklės priimant naujas rizikos finansų investicijų skatinimo gaires ir pratęsiant dabartinių gairių dėl valstybės pagalbos rizikos kapitalo investicijoms į mažąsias ir vidutines įmones skatinti taikymą, OL L 354, 2014 12 11, p. 62, ir EEE priedas Nr. 74, 2014 12 11, p. 1, iš dalies pakeistas 2014 m. liepos 16 d. ELPA priežiūros institucijos sprendimu Nr. 302/14/COL, kuriuo devyniasdešimt devintą kartą iš dalies keičiamos procesinės ir materialinės valstybės pagalbos taisyklės, kuriose keičiamos tam tikros valstybės pagalbos gairės [2015/95], OL L 15, 2015 1 22, p. 103, ir EEE priedas Nr. 4, 2015 1 22, p. 1, iš dalies pakeistas 2020 m. liepos 15 d. ELPA priežiūros institucijos sprendimu Nr. 90/20/COL, kuriuo, iš dalies keičiant tam tikras valstybės pagalbos gaires ir pratęsiant jų taikymo laikotarpį, šimtas septintą kartą iš dalies keičiamos procedūrinės ir materialinės valstybės pagalbos srities taisyklės [2020/1576], OL L 359, 2020 10 29, p. 16–19, ir EEE priedas Nr. 68, 2020 10 29, p. 4.

3

(4)  ELPA valstybės yra Islandija, Lichtenšteinas ir Norvegija.

4

(5)  
  2015 m. liepos 13 d. Tarybos reglamentas (ES) 2015/1589, nustatantis išsamias Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 108 straipsnio taikymo taisykles (OL L 248, 2015 9 24, p. 9).

5

(6)  
  2004 m. balandžio 21 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 794/2004, įgyvendinantis Tarybos reglamentą (ES) 2015/1589, nustatantį išsamias Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 108 straipsnio taikymo taisykles (OL L 140, 2004 4 30, p. 1).

6

(7)  
  2003 m. gegužės 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1059/2003 dėl bendro teritorinių statistinių vienetų klasifikatoriaus (NUTS) nustatymo (OL L 154, 2003 6 21, p. 1).

7

---

KOMISIJOS KOMUNIKATAS

Valstybės pagalbos rizikos finansų investicijoms skatinti gairės

Turinys

| 1. | Įvadas | 86 |
| --- | --- | --- |

1.

| 2. | Gairių taikymo sritis ir apibrėžtys | 91 |
| --- | --- | --- |

2.

| 2.1. | Gairių taikymo sritis | 91 |
| --- | --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Rizikos finansų pagalba, apie kurią būtina pranešti | 93 |
| --- | --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Apibrėžtys | 94 |
| --- | --- | --- |

2.3.

| 3. | Rizikos finansų pagalbos suderinamumo vertinimas | 97 |
| --- | --- | --- |

3.

| 3.1. | Pirmoji sąlyga – pagalba skatina ekonominės veiklos plėtrą | 98 |
| --- | --- | --- |

3.1.

| 3.1.1. | Remiamos ekonominės veiklos identifikavimas | 98 |
| --- | --- | --- |

3.1.1.

| 3.1.2. | Skatinamasis poveikis | 98 |
| --- | --- | --- |

3.1.2.

| 3.2. | Antroji sąlyga – vengiama neigiamo poveikio prekybos sąlygoms, kuris prieštarautų bendram interesui | 99 |
| --- | --- | --- |

3.2.

| 3.2.1. | Pagrindiniai ex ante vertinimo, kurį atitinkama valstybė narė turi pateikti Komisijai, elementai | 99 |
| --- | --- | --- |

3.2.1.

| 3.2.2. | Valstybės intervencijos būtinybė | 101 |
| --- | --- | --- |

3.2.2.

| 3.2.2.1. | Priemonės, skirtos į Bendrojo bendrosios išimties reglamento taikymo sritį neįtrauktų kategorijų įmonėms | 102 |
| --- | --- | --- |

3.2.2.1.

| a) | Mažos vidutinės kapitalizacijos įmonės | 102 |
| --- | --- | --- |

a)

| b) | Novatoriškos vidutinės kapitalizacijos įmonės | 102 |
| --- | --- | --- |

b)

| c) | Pradinę rizikos finansų investiciją gaunančios MVĮ, jei jos bet kurioje rinkoje veikia ilgiau nei Bendrojo bendrosios išimties reglamente nustatytas tinkamumo finansuoti laikotarpis | 103 |
| --- | --- | --- |

c)

| d) | startuoliams ir MVĮ, kuriems būtinų rizikos finansų investicijų suma viršija Bendrajame bendrosios išimties reglamente nustatytą ribą; | 103 |
| --- | --- | --- |

d)

| e) | Alternatyvios prekybos platformos, neatitinkančios Bendrojo bendrosios išimties reglamento sąlygų | 103 |
| --- | --- | --- |

e)

| 3.2.2.2. | Priemonės, kurių struktūriniai parametrai neatitinka Bendrojo bendrosios išimties reglamento | 104 |
| --- | --- | --- |

3.2.2.2.

| a) | Finansinės priemonės, kurių atveju nepriklausomų privačių investuotojų dalyvavimo lygis nesiekia Bendrajame bendrosios išimties reglamente nustatytų normų | 104 |
| --- | --- | --- |

a)

| b) | Finansinės priemonės, kurių finansiniai struktūriniai parametrai viršija Bendrajame bendrosios išimties reglamente nustatytas viršutines ribas | 104 |
| --- | --- | --- |

b)

| c) | Kitos nei garantijos finansinės priemonės, jei investuotojai, finansų tarpininkai ir jų valdytojai atrenkami pirmenybę teikiant apsaugai nuo investicijų vertės sumažėjimo, o ne nelygiam pelno pasidalijimui | 105 |
| --- | --- | --- |

c)

| d) | Fiskalinės paskatos investuojančioms įmonėms, įskaitant bendrai investuojančius finansų tarpininkus arba jų valdytojus | 105 |
| --- | --- | --- |

d)

| 3.2.3. | Pagalbos priemonės tinkamumas | 105 |
| --- | --- | --- |

3.2.3.

| 3.2.3.1. | Tinkamumas, palyginti su kitomis politikos priemonėmis ir kitomis pagalbos priemonėmis | 106 |
| --- | --- | --- |

3.2.3.1.

| 3.2.3.2. | Finansinių priemonių tinkamumo nustatymo sąlygos | 106 |
| --- | --- | --- |

3.2.3.2.

| (a) | Investicijos į nuosavą kapitalą | 108 |
| --- | --- | --- |

(a)

| (b) | Finansuojamos skolos priemonės: paskolos | 109 |
| --- | --- | --- |

(b)

| (c) | Nefinansuojamos skolos priemonės: garantijos | 109 |
| --- | --- | --- |

(c)

| 3.2.3.3. | Fiskalinių paskatų tinkamumo nustatymo sąlygos | 110 |
| --- | --- | --- |

3.2.3.3.

| 3.2.3.4. | Priemonėms, kuriomis remiamos alternatyvios prekybos platformos, taikomos sąlygos | 110 |
| --- | --- | --- |

3.2.3.4.

| 3.2.4. | Pagalbos proporcingumas | 111 |
| --- | --- | --- |

3.2.4.

| 3.2.4.1. | Finansinėms priemonėms taikomos sąlygos | 111 |
| --- | --- | --- |

3.2.4.1.

| 3.2.4.2. | Fiskalinėms paskatoms taikomos sąlygos | 112 |
| --- | --- | --- |

3.2.4.2.

| 3.2.4.3. | Alternatyvioms prekybos platformoms taikomos sąlygos | 113 |
| --- | --- | --- |

3.2.4.3.

| 3.2.4.4. | Pagalbos sumavimas | 113 |
| --- | --- | --- |

3.2.4.4.

| 3.2.5. | Nederamo neigiamo rizikos finansų pagalbos poveikio konkurencijai ir prekybai vengimas | 113 |
| --- | --- | --- |

3.2.5.

| 3.2.5.1. | Teigiamas poveikis, į kurį reikia atsižvelgti | 113 |
| --- | --- | --- |

3.2.5.1.

| 3.2.5.2. | Neigiamas poveikis, į kurį reikia atsižvelgti | 114 |
| --- | --- | --- |

3.2.5.2.

| 3.2.5.3. | Teigiamo ir neigiamo pagalbos poveikio pusiausvyros vertinimas | 116 |
| --- | --- | --- |

3.2.5.3.

| 3.2.6. | Skaidrumas | 116 |
| --- | --- | --- |

3.2.6.

| 4. | Vertinimas | 117 |
| --- | --- | --- |

4.

| 5. | Baigiamosios nuostatos | 118 |
| --- | --- | --- |

5.

| 5.1. | Taikymas | 118 |
| --- | --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Tinkamos priemonės | 119 |
| --- | --- | --- |

5.2.

| 5.3. | Ataskaitų teikimas ir stebėsena | 119 |
| --- | --- | --- |

5.3.

| 5.4. | Peržiūra | 119 |
| --- | --- | --- |

5.4.

1.   ĮVADAS

ĮVADAS

| 1. | Remiantis Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 107 straipsnio 3 dalies c punktu, galima laikyti, kad su vidaus rinka yra suderinama pagalba, skirta tam tikros ekonominės veiklos rūšių plėtrai skatinti, jei ji netrikdo prekybos sąlygų taip, kad prieštarautų bendram interesui. Komisija visuomet pripažino rizikos finansų rinkos svarbą valstybių narių ekonomikai ir poreikį gerinti mažųjų ir vidutinių įmonių (MVĮ), mažųjų vidutinės kapitalizacijos įmonių (vidutinės kapitalizacijos įmonių) ir novatoriškų vidutinės kapitalizacijos įmonių galimybes gauti rizikos finansavimą (1), taip pat būtinybę parengti gairių rinkinį, kad būtų užtikrintas nuoseklus požiūris į rizikos finansų pagalbos priemonių vertinimą. Atsižvelgdama į tai Komisija priėmė 2006 m. rizikos kapitalo gaires (2), o šios paskui buvo pakeistos 2014 m. rizikos finansų gairėmis (3), įtrauktomis į valstybės pagalbos modernizavimo dokumentų rinkinį (4). 2014 m. Rizikos finansų gairės baigs galioti 2021 m. pabaigoje. Tačiau valstybės narės gali matyti būtinybę toliau teikti rizikos finansų pagalbą, todėl tebėra reikalingos gairės, kaip remti rizikos finansus visapusiškai laikantis valstybės pagalbos taisyklių. |
| --- | --- |

1.

Remiantis Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 107 straipsnio 3 dalies c punktu, galima laikyti, kad su vidaus rinka yra suderinama pagalba, skirta tam tikros ekonominės veiklos rūšių plėtrai skatinti, jei ji netrikdo prekybos sąlygų taip, kad prieštarautų bendram interesui. Komisija visuomet pripažino rizikos finansų rinkos svarbą valstybių narių ekonomikai ir poreikį gerinti mažųjų ir vidutinių įmonių (MVĮ), mažųjų vidutinės kapitalizacijos įmonių (vidutinės kapitalizacijos įmonių) ir novatoriškų vidutinės kapitalizacijos įmonių galimybes gauti rizikos finansavimą (1

2

3

4

| 2. | Atsižvelgiant į tai, MVĮ yra valstybių narių ekonomikos pagrindas skatinant tiek užimtumą, tiek ekonomikos dinamiškumą ir augimą, todėl jos taip pat yra labai svarbios visos Sąjungos ekonomikos vystymuisi ir atsparumui. Kaip pripažįstama Tvarios ir skaitmeninės Europos MVĮ strategijoje (5), 25 mln. Sąjungos MVĮ dirba maždaug 100 mln. darbuotojų, jos sukuria daugiau nei pusę Sąjungos bendrojo vidaus produkto (BVP) ir atlieka pagrindinį vaidmenį kuriant pridėtinę vertę kiekviename ekonomikos sektoriuje. Jos teikia novatoriškus tokių problemų, kaip klimato kaita, neefektyvus išteklių naudojimas ir socialinės sanglaudos praradimas, sprendimus ir padeda skleisti šias inovacijas remdamos žaliąją ir skaitmeninę pertvarką ir stiprindamos Sąjungos atsparumą arba technologinį suverenumą. Tačiau tam, kad galėtų augti ir atskleisti visą savo potencialą, MVĮ reikia finansavimo. Visų pirma tai pasakytina apie į inovacijas orientuotus, aukštųjų technologijų ir didelės rizikos sektorius. Todėl veiksminga MVĮ skirta rizikos finansų rinka yra labai svarbi verslo įmonėms, kad jos kiekvienu savo plėtros etapu galėtų gauti būtiną finansavimą. |
| --- | --- |

2.

Atsižvelgiant į tai, MVĮ yra valstybių narių ekonomikos pagrindas skatinant tiek užimtumą, tiek ekonomikos dinamiškumą ir augimą, todėl jos taip pat yra labai svarbios visos Sąjungos ekonomikos vystymuisi ir atsparumui. Kaip pripažįstama Tvarios ir skaitmeninės Europos MVĮ strategijoje (5

| 3. | Nepaisant augimo perspektyvų, startuoliams ir MVĮ dažnai kyla sunkumų gauti finansavimą, ypač ankstyvaisiais plėtros etapais (6) ir kai reikia papildomo finansavimo plėtrai. Esminė šiuos sunkumus lemianti problema – asimetriška informacija: startuoliai ir MVĮ, ypač veiklos pradžioje, kai jie yra naujai įsisteigę arba veikia aukštųjų technologijų sektoriuose, dažnai negali investuotojams ir bankams įrodyti savo kreditingumo arba verslo planų patikimumo. Tokiomis aplinkybėmis investicija į sandorius, kuriuose dalyvauja MVĮ ir startuoliai, gali būti neverta kruopštaus patikrinimo ir tyrimo, kuriuos investuotojai atlieka prieš suteikdami finansavimą didesnėms arba geriau įsitvirtinusioms įmonėms, nes patikrinimo sąnaudos yra per didelės, palyginti su investicijos verte. Todėl, nepriklausomai nuo projekto kokybės, technologijų novatoriškumo ir augimo potencialo, tikėtina, kad startuoliai ir MVĮ negaus joms būtino finansavimo tol, kol jiems stigs įrodytos patirties ir pakankamo galimo įkeisti turto. Ta problema gali būti ypač aktuali, kai investuojama į novatoriškas žaliąsias, aukštąsias, skaitmenines ar orlaivių ir erdvėlaivių technologijas arba į socialines inovacijas, kurias skatina socialiai atsakingi verslininkai (7). Taigi dėl tokios asimetriškos informacijos nauji, potencialiai novatoriški ir sparčiai augsiantys startuoliai ir MVĮ verslo finansavimo rinkose gali negauti būtino akcinio kapitalo arba skolos finansavimo, todėl dėl nuolatinio kapitalo rinkos nepakankamumo pasiūla gali nepatenkinti paklausos abiem šalims priimtina kaina, o tai neigiamai veikia MVĮ augimo perspektyvas ir trukdo augti bendrosios rinkos našumui ir didėti bendram Sąjungos ekonomikos atsparumui. Tam tikromis aplinkybėmis mažos vidutinės kapitalizacijos įmonės ir novatoriškos vidutinės kapitalizacijos įmonės patiria tokį patį rinkos nepakankamumą. |
| --- | --- |

3.

Nepaisant augimo perspektyvų, startuoliams ir MVĮ dažnai kyla sunkumų gauti finansavimą, ypač ankstyvaisiais plėtros etapais (6

asimetriška informacija

7

| 4. | Jei įmonė negauna finansavimo, pasekmes gali pajusti ne vien ji, visų pirma dėl išorinio augimo poveikio. Daugelyje sėkmingai veikiančių sektorių našumas didėja ne todėl, kad didėja rinkoje esančių įmonių našumas, o todėl, kad efektyvesnės ir technologiškai pažangesnės įmonės auga mažiau efektyvių įmonių (arba įmonių, gaminančių nebepaklausius produktus) sąskaita. Be to, susijusiems ekonomikos sektoriams ir bendrai ekonomikai naudingas teigiamas išorinis augimo poveikis, susijęs su įmonių (organizacinio kapitalo) arba darbuotojų (žmogiškojo kapitalo) turimomis sukauptomis žiniomis, taip pat naujų prekių atsiradimas (vartotojo ir (arba) įmonės perviršio forma). Jeigu šiuos procesus trikdo tai, kad potencialiai sėkmingos įmonės gali nesugebėti gauti finansavimo, tai gali turėti didesnių neigiamų pasekmių našumo augimui. Sudarius sąlygas platesniam įmonių ratui patekti į rinką ir plėstis, pašalinant nereikalingas kliūtis gauti finansavimą, augimas gali paspartėti. |
| --- | --- |

4.

Jei įmonė negauna finansavimo, pasekmes gali pajusti ne vien ji, visų pirma dėl išorinio augimo poveikio

| 5. | Taigi startuolius, MVĮ, mažąsias vidutinės kapitalizacijos įmones ir novatoriškas vidutinės kapitalizacijos įmones neigiamai veikiančio finansavimo deficito egzistavimas gali pateisinti valstybių narių pasirinkimą taikyti valstybės paramos priemones, kad būtų skatinama rizikos finansavimo plėtra jų vidaus rinkose. Tikslingai teikiama valstybės pagalba, padedanti teikti rizikos finansavimą, gali būti veiksminga priemonė nustatytam rinkos nepakankamumui ar kitai reikšmingai kliūčiai gauti finansavimą mažinti ir privatiems ištekliams pritraukti. Šiomis aplinkybėmis valstybės narės ja taip pat gali pasinaudoti, kad paskatintų atsigavimą po COVID-19 pandemijos sukeltos ekonomikos krizės. |
| --- | --- |

5.

Taigi startuolius, MVĮ, mažąsias vidutinės kapitalizacijos įmones ir novatoriškas vidutinės kapitalizacijos įmones neigiamai veikiančio finansavimo deficito egzistavimas gali pateisinti valstybių narių pasirinkimą taikyti valstybės paramos priemones, kad būtų skatinama rizikos finansavimo plėtra jų vidaus rinkose. Tikslingai teikiama valstybės pagalba, padedanti teikti rizikos finansavimą, gali būti veiksminga priemonė nustatytam rinkos nepakankamumui ar kitai reikšmingai kliūčiai gauti finansavimą mažinti ir privatiems ištekliams pritraukti. Šiomis aplinkybėmis valstybės narės ja taip pat gali pasinaudoti, kad paskatintų atsigavimą po COVID-19 pandemijos sukeltos ekonomikos krizės.

| 6. | Didesnės galimybės gauti finansavimą yra ne tik būtinos valstybių narių vidaus ekonomikai, bet jos taip pat gali padėti įgyvendinti tam tikrus pagrindinius Sąjungos politikos tikslus. Galimybės gauti finansavimą – veiksminga priemonė siekiant remti žaliąjį kursą (8) ir padėti Europai prisitaikyti prie skaitmeninio amžiaus (9), taip pat užtikrinti atsigavimą po COVID-19 pandemijos sukeltos ekonomikos krizės ir kurti Sąjungą, kuri būtų atsparesnė būsimoms krizėms. |
| --- | --- |

6.

Didesnės galimybės gauti finansavimą yra ne tik būtinos valstybių narių vidaus ekonomikai, bet jos taip pat gali padėti įgyvendinti tam tikrus pagrindinius Sąjungos politikos tikslus. Galimybės gauti finansavimą – veiksminga priemonė siekiant remti žaliąjį kursą (8

9

| 7. | Žalioji pertvarka yra vienas pagrindinių Sąjungos tikslų. Remiantis naujausiomis prognozėmis (10), norint iki 2030 m. pasiekti dabartinius klimato ir energetikos tikslus, reikės maždaug 417 mlrd. EUR papildomų metinių investicijų – siekiant įveikti šį iššūkį bus itin svarbu sutelkti reikšmingas privačiąsias investicijas. Norint skatinti tvarų finansavimą reikia tinkamų signalų, padedančių finansinius ir kapitalo srautus nukreipti į žaliąsias investicijas. Tuo tikslu 2018 m. Komisija pradėjo įgyvendinti Tvaraus finansavimo planą (11), be to, neseniai priimtas naujas tvaraus finansavimo dokumentų rinkinys (12). Vienas iš žaliojo finansavimo skatinimo elementų – su klimatu ir aplinka susijusių duomenų atskleidimo gerinimas, kad investuotojai būtų visapusiškai informuoti apie savo investicijų tvarumą. Šiomis aplinkybėmis svarbus žingsnis buvo Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2020/852 (13), kuriuo nustatoma aplinkos atžvilgiu tvarios veiklos klasifikacija (paprastai vadinama ES taksonomija), priėmimas. |
| --- | --- |

7.

Žalioji pertvarka yra vienas pagrindinių Sąjungos tikslų. Remiantis naujausiomis prognozėmis (10

11

12

13

| 8. | Kalbant apie perėjimą prie skaitmeninių technologijų, 2030 m. skaitmeninio kelrodžio komunikate (14) pabrėžiama, kad reikia sudaryti sąlygas Sąjungai ypatingos svarbos skaitmenines technologijas plėtoti taip, kad būtų skatinamas didesnis našumas ir ekonomikos vystymasis ir kartu visapusiškai atsižvelgiama į visuomenės vertybes ir visuomeninius tikslus. Kad šis tikslas būtų pasiektas, būtina pasinaudojant nacionalinėmis lėšomis kartu su susijusiais ES fondais bei privačiomis investicijomis labai padidinti investicijas. |
| --- | --- |

8.

Kalbant apie perėjimą prie skaitmeninių technologijų, 2030 m. skaitmeninio kelrodžio komunikate (14

| 9. | Kalbant apie COVID-19 pandemijos sukeltą krizę, atsigavimas – neatidėliotinas prioritetas: turi būti akstinas siekti skaitmeninės ir žaliosios pertvarkos pažangos, dėl kurios ekonomika taps atsparesnė ir konkurencingesnė. Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonė (EGADP) (15) yra pirmoji ir svarbiausioji reaguojant į krizę priimto ES ekonomikos gaivinimo priemonių rinkinio dalis, pagal kurią valstybėms narėms, patvirtinus jų ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planų projektus, per pirmuosius kelerius itin svarbius jų ekonomikos atsigavimo metus suteikiama 672,5 mlrd. EUR finansinė parama paskolų ir dotacijų forma. Atsižvelgdama į tai, Komisija nustatė pavyzdinių iniciatyvų sritis (16) ir ragina valstybes nares jas įtraukti į savo ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planus, atsižvelgiant į jų svarbą visose valstybėse narėse, būtinas labai dideles investicijas ir jų potencialą kurti darbo vietas bei skatinti ekonomikos augimą ir pasinaudoti žaliosios ir skaitmeninės pertvarkos teikiama nauda. |
| --- | --- |

9.

Kalbant apie COVID-19 pandemijos sukeltą krizę, atsigavimas – neatidėliotinas prioritetas: turi būti akstinas siekti skaitmeninės ir žaliosios pertvarkos pažangos, dėl kurios ekonomika taps atsparesnė ir konkurencingesnė. Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonė (EGADP) (15

16

| 10. | Be to, kaip pabrėžiama atnaujintoje Pramonės strategijoje (17), Sąjunga turi pasimokyti iš COVID-19 pandemijos ir jos poveikio pasaulinėms vertės grandinėms. Šių pastangų pagrindas – bendrosios rinkos atsparumo didinimas ir strateginės priklausomybės klausimų sprendimas, kartu apsaugant atvirą, konkurencingą ir prekyba pagrįstą ES ekonomiką. |
| --- | --- |

10.

Be to, kaip pabrėžiama atnaujintoje Pramonės strategijoje (17

| 11. | Atsižvelgdama į veiksmingų galimybių gauti finansavimą svarbą siekiant pagrindinių Sąjungos tikslų, reikia dar daugiau pastangų, paremtų tokioms galimybėms didinti skirtomis Sąjungos politikos kryptimis – kapitalo rinkų sąjungos ir Sąjungos biudžeto naudojimo politika. |
| --- | --- |

11.

Atsižvelgdama į veiksmingų galimybių gauti finansavimą svarbą siekiant pagrindinių Sąjungos tikslų, reikia dar daugiau pastangų, paremtų tokioms galimybėms didinti skirtomis Sąjungos politikos kryptimis – kapitalo rinkų sąjungos ir Sąjungos biudžeto naudojimo politika.

| 12. | Todėl, siekdama sutelkti kapitalą Sąjungoje ir nukreipti jį visoms įmonėms, 2015 m. Komisija priėmė pirmąjį kapitalo rinkų sąjungos veiksmų planą (18). Vienas iš pagrindinių jo tikslų – padidinti MVĮ galimybes gauti finansavimą, visų pirma, ne bankų teikiamą finansavimą. Nuo to laiko ES padarė didelę pažangą: iš esmės pasiekė rezultatų, susijusių su 2015 m. kapitalo rinkų sąjungos veiksmų plane ir 2017 m. atlikus jo laikotarpio vidurio peržiūrą paskelbtais atskirais veiksmais. Daugeliu šių veiksmų buvo siekiama pagerinti visų įmonių galimybes gauti finansavimą nepriklausomai nuo jų dydžio ar amžiaus, tačiau kai kuriais iš jų daugiausia siekta sudaryti palankesnes sąlygas konkrečiai MVĮ ir mažoms vidutinės kapitalizacijos įmonėms patekti į kapitalo rinkas (19). 2020 m. pradėtas įgyvendinti naujas kapitalo rinkų sąjungos veiksmų planas (20), kuriuo siekiama per artimiausius metus sustiprinti Sąjungos kapitalo rinkų sąjungą: toliau plėtoti kapitalo rinkas ir užtikrinti galimybes gauti rinkos finansavimą, visų pirma mažosioms ir vidutinėms įmonėms. Atsižvelgdama į tai, pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2014/65/ES 33 straipsnio 9 dalį (21) Komisija taip pat įsteigė MVĮ techninių ekspertų suinteresuotųjų subjektų grupę, kuriai pavesta įvertinti kliūtis, trukdančias MVĮ pasinaudoti viešosiomis rinkomis. |
| --- | --- |

12.

Todėl, siekdama sutelkti kapitalą Sąjungoje ir nukreipti jį visoms įmonėms, 2015 m. Komisija priėmė pirmąjį kapitalo rinkų sąjungos veiksmų planą (18

19

20

21

| 13. | Atsižvelgdama į tai, kad svarbu gerinti MVĮ galimybes gauti finansavimą, Komisija Sąjungos teisės aktus ir politikos veiksmus papildo Sąjungos biudžeto priemonėmis, kad būtų išspręstos struktūrinės rinkos nepakankamumo problemos, ribojančios startuolių ir MVĮ augimą. Todėl pagal 2014–2020 m. daugiametę finansinę programą buvo padidintas finansinių priemonių (22)taikymo mastas. Gerinti viešųjų išteklių naudojimą visų pirma padėjo Sąjungos finansavimo programos, sukurtos Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) Nr. 1287/2013 (Įmonių konkurencingumo ir mažųjų bei vidutinių įmonių programa (COSME)) (23) ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) Nr. 1291/2013 (24) (programa „Horizontas 2020“): taikant rizikos pasidalijimo finansavimo mechanizmus, skirtus MVĮ ir jų veiklos pradžios, augimo ir perkėlimo etapams, taip pat mažoms vidutinės kapitalizacijos įmonėms ir novatoriškoms vidutinės kapitalizacijos įmonėms, ir ypač daug dėmesio skiriant veiksmams, kuriais siekiama sklandžiai teikti paramą inovacijoms ir jų panaudojimui rinkoje, įskaitant komercinį mokslinių tyrimų ir plėtros rezultatų įgyvendinimą (25). Be to, Europos inovacijų taryba (EIC) nuo 2018 m. pagal programą „Horizontas 2020“ remia startuolius ir MVĮ ir, siekdama pagerinti Sąjungos kapitalo rinkos veikimą, juos (taip pat ir mažas vidutinės kapitalizacijos įmones) toliau rems pagal Sąjungos mokslinių tyrimų ir inovacijų finansavimo programą „Europos horizontas“ (26). Pradėjus įgyvendinti bandomąją Komisijos ir Europos investicijų fondo (EIF) programą – Europos rizikos kapitalo veiklą plečiančioms įmonėms iniciatyvą (ESCALAR) (27), taip pat kuriant privatųjį ir viešąjį fondą (28), kuris padėtų finansuoti pirminį viešąjį MVĮ akcijų siūlymą, tapo akivaizdu, jog yra svarbu sudaryti sąlygas startuoliams ir MVĮ augti ir kad įvairias esamas viešosios paramos priemones reikia toliau plėtoti visais finansavimo etapais. Be to, 2020 m. EIF pradėjo naudoti fondų fondą kartu su bandomąja kosmoso srities nuosavo kapitalo iniciatyva „InnovFin“ ir įtraukė keturis privačius rizikos kapitalo fondo investuotojus, kad padidintų investicijas į Europos orlaivių ir erdvėlaivių bei gynybos įmonių nuosavą kapitalą. Šis modelis toliau taikomas pagal iniciatyvą CASSINI, visų pirma jį taiko pagal ją numatytas Augimo fondas. (29) Be to, nuo 2000 m. pradžios vis daugiau finansavimo MVĮ, be kita ko, rizikos kapitalo, teikiama Sąjungos sanglaudos fondo lėšomis: 2013 m. pabaigoje ši parama siekė 10 mlrd. EUR, o 2020 m. pabaigoje – 15 mlrd. EUR, kuriuos sudarė 23 valstybių narių įsipareigojimai. Vien 2020 m. Sanglaudos fondo finansuojamomis finansinėmis priemonėmis buvo paremta beveik 365 000 MVĮ visoje Europoje. Be to, naujojoje programoje „InvestEU“ (30), sujungsiančioje 14 skirtingų finansinių priemonių, kuriomis dabar galima naudotis investicijoms Sąjungoje remti, taip pat sutelksiančioje pagal pasidalijamojo valdymo principą skiriamas lėšas valstybių narių skyriams, yra speciali mažųjų įmonių finansavimui skirta linija, tačiau taikant kitas tris „InvestEU“ linijas taip pat galima finansuoti MVĮ. |
| --- | --- |

13.

Atsižvelgdama į tai, kad svarbu gerinti MVĮ galimybes gauti finansavimą, Komisija Sąjungos teisės aktus ir politikos veiksmus papildo Sąjungos biudžeto priemonėmis, kad būtų išspręstos struktūrinės rinkos nepakankamumo problemos, ribojančios startuolių ir MVĮ augimą. Todėl pagal 2014–2020 m. daugiametę finansinę programą buvo padidintas finansinių priemonių (22

23

24

25

26

27

28

29

30

| 14. | Tiek Komisijos patirtis rizikos finansų pagalbos srityje (pagal 2014 m. Rizikos finansų gaires ir Bendrąjį bendrosios išimties reglamentą (31)), tiek pirmiau minėtos Sąjungos lygmens iniciatyvos (žr. 12 ir 13 punktus), kuriomis siekiama pagerinti galimybę gauti finansavimą, rodo, kad galimybė gauti finansavimą tebėra ir Sąjungos, ir jos valstybių narių prioritetinis uždavinys. Atsižvelgiant į tai labai svarbu, kad Komisija ir toliau teiktų valstybėms narėms gaires, kaip ji vertins rizikos finansų priemonių suderinamumą su vidaus rinka. Tai taip pat patvirtina 2019 ir 2020 m. atliktas 2014 m. rizikos finansų gairių vertinimas – tinkamumo patikra (32). Tinkamumo patikros rezultatai rodo, kad Rizikos finansų gairės apskritai tebėra aktualios ir atitinka paskirtį. Tačiau taisykles būtina patikslinti ir supaprastinti. Šios peržiūrėtos Rizikos finansų gairės valstybėms narėms sudarys palankesnes sąlygas teikti tinkamą tikslinę rizikos finansų valstybės pagalbą, kartu atsižvelgiant į teigiamą tokios pagalbos poveikį sprendžiant pirmiau nurodytus Komisijos prioritetinius uždavinius (žr. 6–9 punktus), taip pat į teigiamą pagalbos poveikį užtikrinant galimybes gauti finansavimą. |
| --- | --- |

14.

Tiek Komisijos patirtis rizikos finansų pagalbos srityje (pagal 2014 m. Rizikos finansų gaires ir Bendrąjį bendrosios išimties reglamentą (31

32

| 15. | 2016 m. priėmus Pranešimą dėl pagalbos sąvokos (33) ir atsižvelgiant visų pirma į jo 4.2 skirsnį (34), pagal šias gaires nebenustatoma, ar viešosios pagalbos priemonė yra valstybės pagalba, bet daugiausia dėmesio skiriama sąlygoms, kuriomis valstybės pagalbos priemonė gali būti laikoma suderinama su vidaus rinka. |
| --- | --- |

15.

2016 m. priėmus Pranešimą dėl pagalbos sąvokos (33

34

| 16. | Dėl šių priežasčių Komisija nusprendė padaryti tam tikrų 2014 m. rizikos finansų gairių pakeitimų: patikslinti taisykles ir supaprastinti administracinę tvarką, kad būtų sudarytos palankesnės sąlygos taikyti valstybės pagalbos schemas, kuriomis remiamas rizikos finansavimas. |
| --- | --- |

16.

Dėl šių priežasčių Komisija nusprendė padaryti tam tikrų 2014 m. rizikos finansų gairių pakeitimų: patikslinti taisykles ir supaprastinti administracinę tvarką, kad būtų sudarytos palankesnės sąlygos taikyti valstybės pagalbos schemas, kuriomis remiamas rizikos finansavimas.

2.   GAIRIŲ TAIKYMO SRITIS IR APIBRĖŽTYS

GAIRIŲ TAIKYMO SRITIS IR APIBRĖŽTYS

2.1.   
  Gairių taikymo sritis

Gairių taikymo sritis

| 17. | Komisija taikys šiose gairėse apibrėžtus principus rizikos finansų priemonėms, neatitinkančioms visų Bendrajame bendrosios išimties reglamento 3 skirsnyje („Pagalba MVĮ gauti finansavimą“) išdėstytų sąlygų. Atitinkama valstybė narė turi pranešti apie šias priemones (žr. 2.2 skirsnį) pagal Sutarties 108 straipsnio 3 dalį ir Komisija privalo atlikti išsamų suderinamumo vertinimą, kaip nustatyta šių gairių 3 skirsnyje. |
| --- | --- |

17.

Komisija taikys šiose gairėse apibrėžtus principus rizikos finansų priemonėms, neatitinkančioms visų Bendrajame bendrosios išimties reglamento 3 skirsnyje („Pagalba MVĮ gauti finansavimą“) išdėstytų sąlygų. Atitinkama valstybė narė turi pranešti apie šias priemones (žr. 2.2 skirsnį) pagal Sutarties 108 straipsnio 3 dalį ir Komisija privalo atlikti išsamų suderinamumo vertinimą, kaip nustatyta šių gairių 3 skirsnyje.

| 18. | Tačiau valstybės narės gali nuspręsti sukurti tokias rizikos finansų priemones, kurios nelaikomos valstybės pagalba pagal Sutarties 107 straipsnio 1 dalį, pavyzdžiui, dėl to, kad jos atitinka rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančio veiklos vykdytojo kriterijų (35) arba taikomo de minimis reglamento sąlygas (36). Apie tokius atvejus Komisijai pranešti nereikia. |
| --- | --- |

18.

Tačiau valstybės narės gali nuspręsti sukurti tokias rizikos finansų priemones, kurios nelaikomos valstybės pagalba pagal Sutarties 107 straipsnio 1 dalį, pavyzdžiui, dėl to, kad jos atitinka rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančio veiklos vykdytojo kriterijų (35

de minimis

36

| 19. | Šiose gairėse nenagrinėjamas valstybės pagalbos priemonių, atitinkančių kitose valstybės pagalbos gairėse, programose arba reglamentuose nustatytus kriterijus, suderinamumas su vidaus rinka. Komisija ypač stengsis užtikrinti, kad šios gairės nebūtų naudojamos politikos tikslams, kuriems iš esmės yra skirtos kitos valstybės pagalbos sistemos, gairės ir reglamentai, siekti. |
| --- | --- |

19.

Šiose gairėse nenagrinėjamas valstybės pagalbos priemonių, atitinkančių kitose valstybės pagalbos gairėse, programose arba reglamentuose nustatytus kriterijus, suderinamumas su vidaus rinka. Komisija ypač stengsis užtikrinti, kad šios gairės nebūtų naudojamos politikos tikslams, kuriems iš esmės yra skirtos kitos valstybės pagalbos sistemos, gairės ir reglamentai, siekti.

| 20. | Šios gairės nedaro poveikio kitų nei šiose gairėse nurodytos finansinių priemonių rūšių, pavyzdžiui, priemonių, kurių esamos paskolos pakeičiamos vertybiniais popieriais, vertinimui pagal valstybės pagalbos taisykles. |
| --- | --- |

20.

Šios gairės nedaro poveikio kitų nei šiose gairėse nurodytos finansinių priemonių rūšių, pavyzdžiui, priemonių, kurių esamos paskolos pakeičiamos vertybiniais popieriais, vertinimui pagal valstybės pagalbos taisykles.

| 21. | Šiose gairėse nustatytus principus Komisija taikys tik Rizikos finansų schemoms. Jie nebus taikomi ad hoc priemonėms, kuriomis rizikos finansų pagalba teikiama atskiroms įmonėms, išskyrus priemones, kuriomis siekiama remti tam tikrą alternatyvios prekybos platformą. |
| --- | --- |

21.

Šiose gairėse nustatytus principus Komisija taikys tik Rizikos finansų schemoms. Jie nebus taikomi ad hoc

| 22. | Svarbu nepamiršti, kad rizikos finansų pagalbos priemonės, išskyrus fiskalines paskatas, taikytinas tiesioginėms investicijoms į tinkamas finansuoti įmones, visada turi būti įgyvendinamos per finansų tarpininkus arba alternatyvias prekybos platformas. Todėl priemonė, kurią taikydama valstybė narė arba viešasis subjektas tiesiogiai investuoja į įmones be tokių tarpininkavimo priemonių, nepatenka į Bendrojo bendrosios išimties reglamento rizikos finansų valstybės pagalbos taisyklių arba šių gairių taikymo sritį. |
| --- | --- |

22.

Svarbu nepamiršti, kad rizikos finansų pagalbos priemonės, išskyrus fiskalines paskatas, taikytinas tiesioginėms investicijoms į tinkamas finansuoti įmones, visada turi būti įgyvendinamos per finansų tarpininkus arba alternatyvias prekybos platformas. Todėl priemonė, kurią taikydama valstybė narė arba viešasis subjektas tiesiogiai investuoja į įmones be tokių tarpininkavimo priemonių, nepatenka į Bendrojo bendrosios išimties reglamento rizikos finansų valstybės pagalbos taisyklių arba šių gairių taikymo sritį.

| 23. | Atsižvelgdama į tai, kad didelės įmonės turi daugiau įrodytos patirties ir galimo įkeisti turto, Komisija mano, kad apskritai joms nekyla tokių pačių sunkumų kaip startuoliams ir MVĮ gauti finansavimo, todėl šios gairės neturėtų apimti pagalbos tokioms įmonėms. Išimties tvarka didelei įmonei taikoma rizikos finansų priemonė gali būti laikoma suderinama remiantis šiomis gairėmis, jeigu ji skiriama mažoms vidutinės kapitalizacijos įmonėms pagal 3.2.2.1 skirsnio a punktą, arba novatoriškoms vidutinės kapitalizacijos įmonėms, vykdančioms mokslinių tyrimų ir plėtros bei inovacijų projektus pagal 3.2.2.1 skirsnio b punktą. |
| --- | --- |

23.

Atsižvelgdama į tai, kad didelės įmonės turi daugiau įrodytos patirties ir galimo įkeisti turto, Komisija mano, kad apskritai joms nekyla tokių pačių sunkumų kaip startuoliams ir MVĮ gauti finansavimo, todėl šios gairės neturėtų apimti pagalbos tokioms įmonėms. Išimties tvarka didelei įmonei taikoma rizikos finansų priemonė gali būti laikoma suderinama remiantis šiomis gairėmis, jeigu ji skiriama mažoms vidutinės kapitalizacijos įmonėms pagal 3.2.2.1 skirsnio a punktą, arba novatoriškoms vidutinės kapitalizacijos įmonėms, vykdančioms mokslinių tyrimų ir plėtros bei inovacijų projektus pagal 3.2.2.1 skirsnio b punktą.

| 24. | Komisija netaikys šiose gairėse nurodytų principų rizikos finansų pagalbai į oficialius reguliuojamos rinkos sąrašus įtrauktoms įmonėms, nes tai, kad jos yra įtrauktos į reguliuojamos rinkos sąrašus, įrodo jų gebėjimą pritraukti privatų finansavimą. |
| --- | --- |

24.

Komisija netaikys šiose gairėse nurodytų principų rizikos finansų pagalbai į oficialius reguliuojamos rinkos sąrašus įtrauktoms įmonėms, nes tai, kad jos yra įtrauktos į reguliuojamos rinkos sąrašus, įrodo jų gebėjimą pritraukti privatų finansavimą.

| 25. | Rizikos finansų pagalbos priemonės, kuriose nedalyvauja nepriklausomi privatūs investuotojai, nebus laikomos suderinamomis pagal šias gaires. Tokiais atvejais valstybė narė turėtų apsvarstyti alternatyvias politikos galimybes, kurios gali būti tinkamesnės tiems patiems tikslams ir rezultatams pasiekti, pavyzdžiui, regioninę investicinę pagalbą arba veiklos pradžios pagalbą, ir kurios leidžiamos pagal Bendrąjį bendrosios išimties reglamentą. |
| --- | --- |

25.

Rizikos finansų pagalbos priemonės, kuriose nedalyvauja nepriklausomi privatūs investuotojai, nebus laikomos suderinamomis pagal šias gaires. Tokiais atvejais valstybė narė turėtų apsvarstyti alternatyvias politikos galimybes, kurios gali būti tinkamesnės tiems patiems tikslams ir rezultatams pasiekti, pavyzdžiui, regioninę investicinę pagalbą arba veiklos pradžios pagalbą, ir kurios leidžiamos pagal Bendrąjį bendrosios išimties reglamentą.

| 26. | Rizikos finansų pagalbos priemonės nebus laikomos suderinamomis pagal šias gaires, jei nepriklausomi privatūs investuotojai neprisiims pakankamai rizikos arba naudos gaus tik jie vieni. Dalijimasis rizika ir grąža pagal šias gaires yra būtina sąlyga finansinei valstybės rizikai apriboti ir deramai grąžai valstybei užtikrinti. |
| --- | --- |

26.

Rizikos finansų pagalbos priemonės nebus laikomos suderinamomis pagal šias gaires, jei nepriklausomi privatūs investuotojai neprisiims pakankamai rizikos arba naudos gaus tik jie vieni. Dalijimasis rizika ir grąža pagal šias gaires yra būtina sąlyga finansinei valstybės rizikai apriboti ir deramai grąžai valstybei užtikrinti.

| 27. | Išskyrus galimybę teikti rizikos finansų pagalbą pakeitimo kapitalo forma, taikant Bendrojo bendrosios išimties reglamento 21 straipsnyje nurodytas sąlygas, šiose gairėse nurodytos rizikos finansų pagalbos negalima teikti siekiant remti kontrolinio akcijų paketo išpirkimo sandorius. |
| --- | --- |

27.

Išskyrus galimybę teikti rizikos finansų pagalbą pakeitimo kapitalo forma, taikant Bendrojo bendrosios išimties reglamento 21 straipsnyje nurodytas sąlygas, šiose gairėse nurodytos rizikos finansų pagalbos negalima teikti siekiant remti kontrolinio akcijų paketo išpirkimo sandorius.

| 28. | Rizikos finansų pagalba pagal šias gaires nebus laikoma suderinama su vidaus rinka, jei ji skiriama:






  (a) | sunkumų patiriančioms įmonėms, kaip apibrėžta Gairėse dėl valstybės pagalbos sunkumus patiriančioms ne finansų įmonėms sanuoti ir restruktūrizuoti (37). Tačiau šiose gairėse MVĮ, kurios veiklą bet kurioje rinkoje vykdo trumpiau nei Bendrojo bendrosios išimties reglamento 21 straipsnyje nustatytas tinkamumo finansuoti laikotarpis ir kurios, remiantis atrinkto finansų tarpininko atlikto išsamaus patikrinimo rezultatais, atitinka rizikos finansų investicijų kriterijus, nebus laikomos sunkumų patiriančiomis įmonėmis, išskyrus tuos atvejus, kai joms taikomos bankroto procedūros arba kai jos pagal jų šalies vidaus teisę atitinka kriterijus, pagal kuriuos jų kreditorių prašymu joms gali būti taikomos kolektyvinio bankroto procedūros; |
| --- | --- | --- |

28.

Rizikos finansų pagalba pagal šias gaires nebus laikoma suderinama su vidaus rinka, jei ji skiriama:

(a)

sunkumų patiriančioms įmonėms, kaip apibrėžta Gairėse dėl valstybės pagalbos sunkumus patiriančioms ne finansų įmonėms sanuoti ir restruktūrizuoti (37). Tačiau šiose gairėse MVĮ, kurios veiklą bet kurioje rinkoje vykdo trumpiau nei Bendrojo bendrosios išimties reglamento 21 straipsnyje nustatytas tinkamumo finansuoti laikotarpis ir kurios, remiantis atrinkto finansų tarpininko atlikto išsamaus patikrinimo rezultatais, atitinka rizikos finansų investicijų kriterijus, nebus laikomos sunkumų patiriančiomis įmonėmis, išskyrus tuos atvejus, kai joms taikomos bankroto procedūros arba kai jos pagal jų šalies vidaus teisę atitinka kriterijus, pagal kuriuos jų kreditorių prašymu joms gali būti taikomos kolektyvinio bankroto procedūros;

37

| (b) | įmonėms, kurioms išduotas vykdomasis raštas sumoms išieškoti po to, kai Komisija priėmė sprendimą, kuriame tos pačios valstybės narės suteikta pagalba pripažįstama neteisėta ir nesuderinama su vidaus rinka. |
| --- | --- |

(b)

įmonėms, kurioms išduotas vykdomasis raštas sumoms išieškoti po to, kai Komisija priėmė sprendimą, kuriame tos pačios valstybės narės suteikta pagalba pripažįstama neteisėta ir nesuderinama su vidaus rinka.

| 29. | Komisija netaikys šių gairių principų pagalbai, skirtai su eksportu į trečiąsias šalis arba valstybes nares susijusiai veiklai vykdyti, būtent tiesiogiai su eksportuotu kiekiu susijusiai pagalbai, su platinimo tinklo sukūrimu ir eksploatavimu ar su kitomis eksporto veiklos einamosiomis išlaidomis susijusiai pagalbai, taip pat pagalbai, priklausančiai nuo vietinių, o ne nuo importuotų prekių vartojimo. |
| --- | --- |

29.

Komisija netaikys šių gairių principų pagalbai, skirtai su eksportu į trečiąsias šalis arba valstybes nares susijusiai veiklai vykdyti, būtent tiesiogiai su eksportuotu kiekiu susijusiai pagalbai, su platinimo tinklo sukūrimu ir eksploatavimu ar su kitomis eksporto veiklos einamosiomis išlaidomis susijusiai pagalbai, taip pat pagalbai, priklausančiai nuo vietinių, o ne nuo importuotų prekių vartojimo.

| 30. | Rizikos finansų priemonės dažnai yra susijusios su sudėtingomis schemomis, kurias taikant viena ekonominės veiklos vykdytojų (investuotojų) grupė skatinama teikti rizikos finansavimą kitai veiklos vykdytojų grupei (tinkamoms finansuoti įmonėms). Priklausomai nuo priemonės struktūros, net jeigu valdžios institucijos nori, kad ji būtų naudinga tik pastarajai grupei, iš valstybės pagalbos naudos gali gauti arba vieno iš šių lygmenų, arba abiejų lygmenų įmonės. Be to, įgyvendinant rizikos finansų priemones paprastai dalyvauja vienas ar daugiau finansų tarpininkų, galinčių turėti atskirą – ne investuotojo ir ne galutinio gavėjo, į kurį investuojama – statusą. Tokiais atvejais taip pat reikia apsvarstyti, ar gali būti laikoma, kad finansų tarpininkas gauna naudos iš valstybės pagalbos. Pagalba finansų tarpininkui turėtų būti apribota perduodant naudą galutiniams gavėjams, kaip išdėstyta šiose gairėse. Tai, kad finansų tarpininkai gali padidinti savo turtą ir jų valdytojai gali pasiekti didesnę apyvartą gaudami komisinius, laikoma tik antriniu ekonominiu pagalbos priemonės poveikiu, o ne finansų tarpininkams arba jų valdytojams pagalba suteikta nauda. Tačiau jeigu rizikos finansų priemonė yra sukurta taip, kad jos antrinis poveikis yra nukreiptas į finansų tarpininkus ar finansų tarpininkų grupes, kuriuos galima iš anksto nustatyti, bus laikoma, kad tokie finansų tarpininkai gauna netiesioginę naudą. |
| --- | --- |

30.

Rizikos finansų priemonės dažnai yra susijusios su sudėtingomis schemomis, kurias taikant viena ekonominės veiklos vykdytojų (investuotojų) grupė skatinama teikti rizikos finansavimą kitai veiklos vykdytojų grupei (tinkamoms finansuoti įmonėms). Priklausomai nuo priemonės struktūros, net jeigu valdžios institucijos nori, kad ji būtų naudinga tik pastarajai grupei, iš valstybės pagalbos naudos gali gauti arba vieno iš šių lygmenų, arba abiejų lygmenų įmonės. Be to, įgyvendinant rizikos finansų priemones paprastai dalyvauja vienas ar daugiau finansų tarpininkų, galinčių turėti atskirą – ne investuotojo ir ne galutinio gavėjo, į kurį investuojama – statusą. Tokiais atvejais taip pat reikia apsvarstyti, ar gali būti laikoma, kad finansų tarpininkas gauna naudos iš valstybės pagalbos. Pagalba finansų tarpininkui turėtų būti apribota perduodant naudą galutiniams gavėjams, kaip išdėstyta šiose gairėse. Tai, kad finansų tarpininkai gali padidinti savo turtą ir jų valdytojai gali pasiekti didesnę apyvartą gaudami komisinius, laikoma tik antriniu ekonominiu pagalbos priemonės poveikiu, o ne finansų tarpininkams arba jų valdytojams pagalba suteikta nauda. Tačiau jeigu rizikos finansų priemonė yra sukurta taip, kad jos antrinis poveikis yra nukreiptas į finansų tarpininkus ar finansų tarpininkų grupes, kuriuos galima iš anksto nustatyti, bus laikoma, kad tokie finansų tarpininkai gauna netiesioginę naudą.

2.2.   
  Rizikos finansų pagalba, apie kurią būtina pranešti

Rizikos finansų pagalba, apie kurią būtina pranešti

| 31. | Pagal Sutarties 108 straipsnio 3 dalį valstybės narės privalo pranešti apie rizikos finansų priemones, kurios: i) yra laikomos valstybės pagalba, kaip apibrėžta Sutarties 107 straipsnio 1 dalyje (visų pirma priemonės, kurios neatitinka rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančio veiklos vykdytojo kriterijaus (38) ir nepatenka į de minimis reglamento (39) taikymo sritį), ir ii) neatitinka visų Bendrojo bendrosios išimties reglamento 3 skirsnyje („Pagalba MVĮ gauti finansavimą“) išdėstytų sąlygų. Komisija įvertins tų priemonių suderinamumą su vidaus rinka pagal Sutarties 107 straipsnio 3 dalies c punktą. Šiose gairėse dėmesys kreipiamas į tas rizikos finansų priemones, kurių suderinamumas su Sutarties 107 straipsnio 3 dalies c punktu yra labiausiai tikėtinas, priklausomai nuo sąlygų, kurios bus išsamiau paaiškintos šių gairių 3 skirsnyje. Tokios priemonės priskiriamos vienai iš dviejų kategorijų. |
| --- | --- |

31.

Pagal Sutarties 108 straipsnio 3 dalį valstybės narės privalo pranešti apie rizikos finansų priemones, kurios: i) yra laikomos valstybės pagalba, kaip apibrėžta Sutarties 107 straipsnio 1 dalyje (visų pirma priemonės, kurios neatitinka rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančio veiklos vykdytojo kriterijaus (38

de minimis

39

| 32. | Pirmajai kategorijai priklauso rizikos finansų priemonės, skirtos toms įmonėms, kurios neatitinka visų Bendrojo bendrosios išimties reglamento 3 skirsnyje nustatytų tinkamumo gauti rizikos finansų pagalbą reikalavimų. Ta kategorija visų pirma apima priemones, skirtas šioms įmonėms:






  (a) | mažoms vidutinės kapitalizacijos įmonėms; |
| --- | --- | --- |

32.

Pirmajai kategorijai priklauso rizikos finansų priemonės, skirtos toms įmonėms, kurios neatitinka visų Bendrojo bendrosios išimties reglamento 3 skirsnyje nustatytų tinkamumo

reikalavimų

(a)

mažoms vidutinės kapitalizacijos įmonėms;

| (b) | novatoriškoms vidutinės kapitalizacijos įmonėms; |
| --- | --- |

(b)

novatoriškoms vidutinės kapitalizacijos įmonėms;

| (c) | pradinę rizikos finansų investiciją gaunančioms MVĮ, jei jos bet kurioje rinkoje veikia ilgiau nei Bendrojo bendrosios išimties reglamento 21 straipsnyje nustatytas tinkamumo finansuoti laikotarpis; |
| --- | --- |

(c)

pradinę rizikos finansų investiciją gaunančioms MVĮ, jei jos bet kurioje rinkoje veikia ilgiau nei Bendrojo bendrosios išimties reglamento 21 straipsnyje nustatytas tinkamumo finansuoti laikotarpis;

| (d) | startuoliams ir MVĮ, kuriems būtinų rizikos finansų investicijų bendra suma viršija Bendrajame bendrosios išimties reglamente nustatytą ribą; |
| --- | --- |

(d)

startuoliams ir MVĮ, kuriems būtinų rizikos finansų investicijų bendra suma viršija Bendrajame bendrosios išimties reglamente nustatytą ribą;

| (e) | alternatyvioms prekybos platformoms, neatitinkančioms Bendrojo bendrosios išimties reglamento sąlygų. |
| --- | --- |

(e)

alternatyvioms prekybos platformoms, neatitinkančioms Bendrojo bendrosios išimties reglamento sąlygų.

| 33. | Antrąją kategoriją sudaro priemonės, kurių struktūriniai parametrai skiriasi nuo nustatytųjų Bendrojo bendrosios išimties reglamento 3 skirsnyje. Ta kategorija visų pirma apima šiuos atvejus:






  (a) | finansines priemones, kurių atveju nepriklausomų privačių investuotojų dalyvavimo lygis nesiekia Bendrajame bendrosios išimties reglamente nustatytų normų; |
| --- | --- | --- |

33.

Antrąją kategoriją sudaro priemonės, kurių struktūriniai parametrai

(a)

finansines priemones, kurių atveju nepriklausomų privačių investuotojų dalyvavimo lygis nesiekia Bendrajame bendrosios išimties reglamente nustatytų normų;

| (b) | finansines priemones, kurių struktūriniai parametrai viršija Bendrajame bendrosios išimties reglamente nustatytas viršutines ribas; |
| --- | --- |

(b)

finansines priemones, kurių struktūriniai parametrai viršija Bendrajame bendrosios išimties reglamente nustatytas viršutines ribas;

| (c) | kitas nei garantijos finansines priemones, jei finansų tarpininkai, investuotojai arba fondų valdytojai atrenkami suteikiant pirmenybę apsaugai nuo galimų nuostolių (apsauga nuo investicijų vertės sumažėjimo), o ne pirmumo teisei į grąžą iš pelno (teigiamos paskatos); |
| --- | --- |

(c)

kitas nei garantijos finansines priemones, jei finansų tarpininkai, investuotojai arba fondų valdytojai atrenkami suteikiant pirmenybę apsaugai nuo galimų nuostolių (apsauga nuo investicijų vertės sumažėjimo), o ne pirmumo teisei į grąžą iš pelno (teigiamos paskatos);

| (d) | fiskalines paskatas investuojančioms įmonėms, įskaitant bendrai investuojančius finansų tarpininkus arba jų valdytojus. |
| --- | --- |

(d)

fiskalines paskatas investuojančioms įmonėms, įskaitant bendrai investuojančius finansų tarpininkus arba jų valdytojus.

| 34. | Jeigu šiose gairėse nenurodyta kitaip, vertindama priemonių, apie kurias būtina pranešti, kategorijas, Komisija atsižvelgs į visas rizikos finansų pagalbai pagal Bendrojo bendrosios išimties reglamento 3 skirsnį taikomas suderinamumo sąlygas. |
| --- | --- |

34.

Jeigu šiose gairėse nenurodyta kitaip, vertindama priemonių, apie kurias būtina pranešti, kategorijas, Komisija atsižvelgs į visas rizikos finansų pagalbai pagal Bendrojo bendrosios išimties reglamento 3 skirsnį taikomas suderinamumo sąlygas.

2.3.   
  Apibrėžtys

Apibrėžtys

| 35. | Šiose gairėse vartojamų terminų apibrėžtys:






  1) | alternatyvi prekybos platforma – daugiašalė prekybos sistema, kaip ji apibrėžta Direktyvos 2014/65/ES 4 straipsnio 1 dalies 22 punkte, jeigu bent 50 % finansinių priemonių, kuriomis leidžiama jose prekiauti, yra išleistos MVĮ; |
| --- | --- | --- |

35.

Šiose gairėse vartojamų terminų apibrėžtys:

1)

alternatyvi prekybos platforma – daugiašalė prekybos sistema, kaip ji apibrėžta Direktyvos 2014/65/ES 4 straipsnio 1 dalies 22 punkte, jeigu bent 50 % finansinių priemonių, kuriomis leidžiama jose prekiauti, yra išleistos MVĮ;

| 2) | kontrolinio akcijų paketo išpirkimas – ne mažesnio nei įmonės kontrolinio akcijų paketo procentinės dalies įsigijimas iš esamų akcininkų, siekiant perimti jos turtą ir veiklą; |
| --- | --- |

2)

kontrolinio akcijų paketo išpirkimas – ne mažesnio nei įmonės kontrolinio akcijų paketo procentinės dalies įsigijimas iš esamų akcininkų, siekiant perimti jos turtą ir veiklą;

| 3) | apsauga nuo investicijų vertės sumažėjimo – sumažinta nuostolių rizika tuo atveju, jei sandoris bus neįvykdytas, palyginti su valstybės investuotojais (apsauga nuo investicijų vertės sumažėjimo); |
| --- | --- |

3)

apsauga nuo investicijų vertės sumažėjimo – sumažinta nuostolių rizika tuo atveju, jei sandoris bus neįvykdytas, palyginti su valstybės investuotojais (apsauga nuo investicijų vertės sumažėjimo);

| 4) | tinkamos finansuoti įmonės – startuoliai ir MVĮ, mažos ir novatoriškos vidutinės kapitalizacijos įmonės; |
| --- | --- |

4)

tinkamos finansuoti įmonės – startuoliai ir MVĮ, mažos ir novatoriškos vidutinės kapitalizacijos įmonės;

| 5) | įgaliotasis subjektas – Europos investicijų bankas, Europos investicijų fondas, tarptautinė finansų įstaiga, kurios akcijų turi valstybė narė, arba valstybėje narėje įsisteigusi finansų įstaiga, kurios tikslas – valdžios institucijai kontroliuojant siekti viešojo intereso, viešosios teisės reglamentuojama įstaiga arba privatinės teisės reglamentuojama įstaiga, kuriai pavesta teikti viešąją paslaugą. Įgaliotasis subjektas gali būti atrenkamas arba tiesiogiai paskiriamas pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2014/24/ES (40), Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1303/2013 (41) 38 straipsnio 4 dalies b punkto iii papunktį arba Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2021/1060 (42) 59 straipsnio 3 dalies c punktą; |
| --- | --- |

5)

įgaliotasis subjektas – Europos investicijų bankas, Europos investicijų fondas, tarptautinė finansų įstaiga, kurios akcijų turi valstybė narė, arba valstybėje narėje įsisteigusi finansų įstaiga, kurios tikslas – valdžios institucijai kontroliuojant siekti viešojo intereso, viešosios teisės reglamentuojama įstaiga arba privatinės teisės reglamentuojama įstaiga, kuriai pavesta teikti viešąją paslaugą. Įgaliotasis subjektas gali būti atrenkamas arba tiesiogiai paskiriamas pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2014/24/ES (40), Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1303/2013 (41) 38 straipsnio 4 dalies b punkto iii papunktį arba Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2021/1060 (42) 59 straipsnio 3 dalies c punktą;

40

41

42

| 6) | investicija į nuosavą kapitalą – kapitalo suteikimas įmonei tiesiogiai ar netiesiogiai investuojant mainais už atitinkamą tos įmonės nuosavybės dalį; |
| --- | --- |

6)

investicija į nuosavą kapitalą – kapitalo suteikimas įmonei tiesiogiai ar netiesiogiai investuojant mainais už atitinkamą tos įmonės nuosavybės dalį;

| 7) | vertinimo planas – dokumentas, kuriame nurodomos viena ar daugiau pagalbos schemų ir kuriame pateikiami bent šie elementai:






  (a) | vertintini tikslai; |
| --- | --- | --- |

7)

vertinimo planas – dokumentas, kuriame nurodomos viena ar daugiau pagalbos schemų ir kuriame pateikiami bent šie elementai:

(a)

vertintini tikslai;

| (b) | vertinimo klausimai; |
| --- | --- |

(b)

vertinimo klausimai;

| (c) | rezultatų rodikliai; |
| --- | --- |

(c)

rezultatų rodikliai;

| (d) | numatyta vertinimo vykdymo metodika; |
| --- | --- |

(d)

numatyta vertinimo vykdymo metodika;

| (e) | duomenų rinkimo reikalavimai; |
| --- | --- |

(e)

duomenų rinkimo reikalavimai;

| (f) | pasiūlytas vertinimo laikas, įskaitant galutinės vertinimo ataskaitos pateikimo datas; |
| --- | --- |

(f)

pasiūlytas vertinimo laikas, įskaitant galutinės vertinimo ataskaitos pateikimo datas;

| (g) | nepriklausomos vertinimą vykdysiančios įstaigos arba jos vykdomai atrankai naudosimų kriterijų aprašymas; |
| --- | --- |

(g)

nepriklausomos vertinimą vykdysiančios įstaigos arba jos vykdomai atrankai naudosimų kriterijų aprašymas;

| (h) | vertinimo politikos paskelbimo viešai sąlygos; |
| --- | --- |

(h)

vertinimo politikos paskelbimo viešai sąlygos;

| 8) | pasitraukimas – turimų akcijų likvidavimas, kurį vykdo finansų tarpininkas arba investuotojas, įskaitant pardavimą, nurašymą, akcijų ir (arba) paskolų grąžinimą, pardavimą kitam finansų tarpininkui arba investuotojui, pardavimą finansų įstaigai ir pardavimą viešojo platinimo būdu, įskaitant pirminį viešą akcijų siūlymą; |
| --- | --- |

8)

pasitraukimas – turimų akcijų likvidavimas, kurį vykdo finansų tarpininkas arba investuotojas, įskaitant pardavimą, nurašymą, akcijų ir (arba) paskolų grąžinimą, pardavimą kitam finansų tarpininkui arba investuotojui, pardavimą finansų įstaigai ir pardavimą viešojo platinimo būdu, įskaitant pirminį viešą akcijų siūlymą;

| 9) | tinkama kapitalo grąžos norma – numatoma vidinė grąžos norma, lygi pagal riziką pakoreguotai diskonto normai, atspindinčiai investicijos rizikos laipsnį ir kapitalo, kurį investuos privatus investuotojas, pobūdį ir apimtį; |
| --- | --- |

9)

tinkama kapitalo grąžos norma – numatoma vidinė grąžos norma, lygi pagal riziką pakoreguotai diskonto normai, atspindinčiai investicijos rizikos laipsnį ir kapitalo, kurį investuos privatus investuotojas, pobūdį ir apimtį;

| 10) | galutinis pagalbos gavėjas – tinkama finansuoti įmonė, į kurią buvo investuota pagal rizikos finansų valstybės pagalbos priemonę; |
| --- | --- |

10)

galutinis pagalbos gavėjas – tinkama finansuoti įmonė, į kurią buvo investuota pagal rizikos finansų valstybės pagalbos priemonę;

| 11) | finansų tarpininkas – bet kokios formos ir nuosavybės finansų įstaiga, įskaitant fondų fondus, privačius investicinius fondus, valstybinius investicinius fondus, bankus, mikrofinansų įstaigas ir garantijų draugijas; |
| --- | --- |

11)

finansų tarpininkas – bet kokios formos ir nuosavybės finansų įstaiga, įskaitant fondų fondus, privačius investicinius fondus, valstybinius investicinius fondus, bankus, mikrofinansų įstaigas ir garantijų draugijas;

| 12) | pirmasis komercinis pardavimas – pirmas įmonės atliekamas pardavimas produktų arba paslaugų rinkoje, išskyrus ribotą pardavimą siekiant ištirti rinką; |
| --- | --- |

12)

pirmasis komercinis pardavimas – pirmas įmonės atliekamas pardavimas produktų arba paslaugų rinkoje, išskyrus ribotą pardavimą siekiant ištirti rinką;

| 13) | pirmojo nuostolio dalis – pirmojo nuostolio segmentas, kuriam tenka didžiausia rizika patirti nuostolius ir kuris apima tikėtinus tikslinio portfelio nuostolius; |
| --- | --- |

13)

pirmojo nuostolio dalis – pirmojo nuostolio segmentas, kuriam tenka didžiausia rizika patirti nuostolius ir kuris apima tikėtinus tikslinio portfelio nuostolius;

| 14) | paskesnė investicija – papildoma investicija į įmonę po vieno arba daugiau rizikos finansų investavimo etapų; |
| --- | --- |

14)

paskesnė investicija – papildoma investicija į įmonę po vieno arba daugiau rizikos finansų investavimo etapų;

| 15) | fondų fondas – fondas, kuris teikia išteklių kitiems fondams arba investuoja į juos, o ne tiesiogiai į įmones ar finansinį turtą, kaip antai akcijas ar obligacijas; |
| --- | --- |

15)

fondų fondas – fondas, kuris teikia išteklių kitiems fondams arba investuoja į juos, o ne tiesiogiai į įmones ar finansinį turtą, kaip antai akcijas ar obligacijas;

| 16) | garantija – rašytinis įsipareigojimas prisiimti atsakomybę už trečiosios šalies visus naujai pradedamus rizikos finansų paskolos sandorius, tokius kaip skolos arba nuomos priemonės bei kvazinuosavo kapitalo priemonės, arba už jų dalį; |
| --- | --- |

16)

garantija – rašytinis įsipareigojimas prisiimti atsakomybę už trečiosios šalies visus naujai pradedamus rizikos finansų paskolos sandorius, tokius kaip skolos arba nuomos priemonės bei kvazinuosavo kapitalo priemonės, arba už jų dalį;

| 17) | garantijos riba – didžiausia viešojo investuotojo pozicija, išreikšta procentine visų garantija apsaugoto portfelio investicijų dalimi; |
| --- | --- |

17)

garantijos riba – didžiausia viešojo investuotojo pozicija, išreikšta procentine visų garantija apsaugoto portfelio investicijų dalimi;

| 18) | garantijos dydis – su kiekvienu sandoriu, kuris gali būti sudarytas pagal rizikos finansų valstybės pagalbos priemonę, susijusi viešojo investuotojo dengiamų nuostolių procentinė dalis; |
| --- | --- |

18)

garantijos dydis – su kiekvienu sandoriu, kuris gali būti sudarytas pagal rizikos finansų valstybės pagalbos priemonę, susijusi viešojo investuotojo dengiamų nuostolių procentinė dalis;

| 19) | nepriklausomas privatus investuotojas – nepriklausomas privatus investuotojas, kaip apibrėžta Bendrojo bendrosios išimties reglamento 2 straipsnyje; |
| --- | --- |

19)

nepriklausomas privatus investuotojas – nepriklausomas privatus investuotojas, kaip apibrėžta Bendrojo bendrosios išimties reglamento 2 straipsnyje;

| 20) | novatoriška vidutinės kapitalizacijos įmonė – įmonė, atitinkanti vieną iš šių sąlygų: atitinka novatoriškos įmonės, apibrėžtos Bendrojo bendrosios išimties reglamento 2 straipsnyje, kriterijus, pagal programos „Horizontas 2020“ 2018–2020 m. darbo programą (43) arba Reglamento (ES) 2021/695 2 straipsnio 23 dalį ir 15 straipsnio 2 dalį Europos inovacijų taryba jai neseniai suteikė pažangumo ženklą, neseniai gavo Europos inovacijų tarybos fondo investiciją, pavyzdžiui, investiciją pagal programą „Accelerator“, nurodytą Reglamento (ES) 2021/695 48 straipsnyje; dalyvavo iniciatyvos CASSINI (44) veiksme (verslo spartinimo arba ryšių užmezgimo), gavo investicijų pagal CASSINI priemonę parengiamojo etapo ir augimo finansavimui, gavo CASSINI apdovanojimą, nes atitiko nustatytas vertinimo ribas, arba buvo remiama vykdant su kosmosu susijusius projektus, finansuojamus programos „Europos horizontas“ lėšas, ir jų vykdymo rezultatas – įsteigtas startuolis. |
| --- | --- |

20)

novatoriška vidutinės kapitalizacijos įmonė – įmonė, atitinkanti vieną iš šių sąlygų: atitinka novatoriškos įmonės, apibrėžtos Bendrojo bendrosios išimties reglamento 2 straipsnyje, kriterijus, pagal programos „Horizontas 2020“ 2018–2020 m. darbo programą (43) arba Reglamento (ES) 2021/695 2 straipsnio 23 dalį ir 15 straipsnio 2 dalį Europos inovacijų taryba jai neseniai suteikė pažangumo ženklą, neseniai gavo Europos inovacijų tarybos fondo investiciją, pavyzdžiui, investiciją pagal programą „Accelerator“, nurodytą Reglamento (ES) 2021/695 48 straipsnyje; dalyvavo iniciatyvos CASSINI (44) veiksme (verslo spartinimo arba ryšių užmezgimo), gavo investicijų pagal CASSINI priemonę parengiamojo etapo ir augimo finansavimui, gavo CASSINI apdovanojimą, nes atitiko nustatytas vertinimo ribas, arba buvo remiama vykdant su kosmosu susijusius projektus, finansuojamus programos „Europos horizontas“ lėšas, ir jų vykdymo rezultatas – įsteigtas startuolis.

43

44

| 21) | privačių išteklių pritraukimo svertas – viešąją investiciją papildančių investicijų iš privačių šaltinių pritraukimo laipsnis; |
| --- | --- |

21)

privačių išteklių pritraukimo svertas – viešąją investiciją papildančių investicijų iš privačių šaltinių pritraukimo laipsnis;

| 22) | paskolos priemonė – susitarimas, pagal kurį skolintojas privalo pateikti skolininkui sutarto dydžio pinigų sumą sutartam laikotarpiui, o skolininkas privalo per sutartą laikotarpį tą sumą grąžinti; ši priemonė gali būti paskolos arba kitokios finansavimo priemonės, įskaitant nuomą, kurios pagrindinė savybė – mažiausia grąža skolintojui, formos; |
| --- | --- |

22)

paskolos priemonė – susitarimas, pagal kurį skolintojas privalo pateikti skolininkui sutarto dydžio pinigų sumą sutartam laikotarpiui, o skolininkas privalo per sutartą laikotarpį tą sumą grąžinti; ši priemonė gali būti paskolos arba kitokios finansavimo priemonės, įskaitant nuomą, kurios pagrindinė savybė – mažiausia grąža skolintojui, formos;

| 23) | vidutinės kapitalizacijos įmonė – įmonė, kuri nėra MVĮ ir kurios darbuotojų skaičius apskaičiuotas pagal Bendrojo bendrosios išimties reglamento I priedo 3–6 straipsnius neviršija 1 500 darbuotojų. Taikant šią apibrėžtį, keli ūkio subjektai laikomi viena įmone, jei tenkinama bet kuri iš Bendrojo bendrosios išimties reglamento II priedo 3 straipsnio 3 dalyje nurodytų sąlygų; |
| --- | --- |

23)

vidutinės kapitalizacijos įmonė – įmonė, kuri nėra MVĮ ir kurios darbuotojų skaičius apskaičiuotas pagal Bendrojo bendrosios išimties reglamento I priedo 3–6 straipsnius neviršija 1 500 darbuotojų. Taikant šią apibrėžtį, keli ūkio subjektai laikomi viena įmone, jei tenkinama bet kuri iš Bendrojo bendrosios išimties reglamento II priedo 3 straipsnio 3 dalyje nurodytų sąlygų;

| 24) | fizinis asmuo – asmuo, kuris nėra juridinis asmuo ar įmonė, kaip apibrėžiama Sutarties 107 straipsnio 1 dalyje; |
| --- | --- |

24)

fizinis asmuo – asmuo, kuris nėra juridinis asmuo ar įmonė, kaip apibrėžiama Sutarties 107 straipsnio 1 dalyje;

| 25) | nauja paskola – nauja paskolos priemonė, sudaryta naujai investicijai arba apyvartiniam kapitalui finansuoti, išskyrus i) esamų paskolų refinansavimą arba iii) kitų formų finansavimą; |
| --- | --- |

25)

nauja paskola – nauja paskolos priemonė, sudaryta naujai investicijai arba apyvartiniam kapitalui finansuoti, išskyrus i) esamų paskolų refinansavimą arba iii) kitų formų finansavimą;

| 26) | investicija į kvazinuosavą kapitalą – tarpinę vietą tarp nuosavo kapitalo ir skolos finansavimo užimanti finansavimo rūšis, susijusi su didesne rizika negu pirmaeilė skola ir su mažesne rizika negu bendras kapitalas, kurios grąža savininkui daugiausia grindžiama tikslinės įmonės pelnu arba nuostoliu ir kuri įsipareigojimų neįvykdymo atveju yra neužtikrinta; investicijos į kvazinuosavą kapitalą gali būti neužtikrintos ir subordinuotosios skolos (įskaitant tarpinio pobūdžio skolą), kurias tam tikrais atvejais galima pakeisti į nuosavą kapitalą arba į privilegijuotąsias akcijas; |
| --- | --- |

26)

investicija į kvazinuosavą kapitalą – tarpinę vietą tarp nuosavo kapitalo ir skolos finansavimo užimanti finansavimo rūšis, susijusi su didesne rizika negu pirmaeilė skola ir su mažesne rizika negu bendras kapitalas, kurios grąža savininkui daugiausia grindžiama tikslinės įmonės pelnu arba nuostoliu ir kuri įsipareigojimų neįvykdymo atveju yra neužtikrinta; investicijos į kvazinuosavą kapitalą gali būti neužtikrintos ir subordinuotosios skolos (įskaitant tarpinio pobūdžio skolą), kurias tam tikrais atvejais galima pakeisti į nuosavą kapitalą arba į privilegijuotąsias akcijas;

| 27) | pakeitimo kapitalas – įmonės akcijų pirkimas iš ankstesnio investuotojo ar akcininko; |
| --- | --- |

27)

pakeitimo kapitalas – įmonės akcijų pirkimas iš ankstesnio investuotojo ar akcininko;

| 28) | rizikos finansų investicija – investicija į nuosavą ir kvazinuosavą kapitalą, paskola (įskaitant nuomą) ir garantija arba šių priemonių derinys, skiriami tinkamų finansuoti įmonių naujoms investicijoms finansuoti , išskyrus rinkos sąlygomis teikiamą visiškai privačią investiciją, kuri nepatenka į atitinkamos valstybės pagalbos priemonės taikymo sritį; |
| --- | --- |

28)

rizikos finansų investicija – investicija į nuosavą ir kvazinuosavą kapitalą, paskola (įskaitant nuomą) ir garantija arba šių priemonių derinys, skiriami tinkamų finansuoti įmonių naujoms investicijoms finansuoti , išskyrus rinkos sąlygomis teikiamą visiškai privačią investiciją, kuri nepatenka į atitinkamos valstybės pagalbos priemonės taikymo sritį;

| 29) | mažosios ir vidutinės įmonės (MVĮ) – įmonės, kurios atitinka Bendrojo bendrosios išimties reglamento I priede išdėstytus kriterijus; |
| --- | --- |

29)

mažosios ir vidutinės įmonės (MVĮ) – įmonės, kurios atitinka Bendrojo bendrosios išimties reglamento I priede išdėstytus kriterijus;

| 30) | maža vidutinės kapitalizacijos įmonė – įmonė, kuri nėra MVĮ, kurios darbuotojų skaičius, apskaičiuotas pagal Bendrojo bendrosios išimties reglamento I priedo 3–6 straipsnius, neviršija 499 darbuotojų ir kurios metinė apyvarta neviršija 100 mln. EUR arba metinis balansas neviršija 86 mln. EUR. Taikant šią apibrėžtį, keli ūkio subjektai laikomi viena įmone, jei tenkinama bet kuri iš Bendrojo bendrosios išimties reglamento II priedo 3 straipsnio 3 dalyje nurodytų sąlygų; |
| --- | --- |

30)

maža vidutinės kapitalizacijos įmonė – įmonė, kuri nėra MVĮ, kurios darbuotojų skaičius, apskaičiuotas pagal Bendrojo bendrosios išimties reglamento I priedo 3–6 straipsnius, neviršija 499 darbuotojų ir kurios metinė apyvarta neviršija 100 mln. EUR arba metinis balansas neviršija 86 mln. EUR. Taikant šią apibrėžtį, keli ūkio subjektai laikomi viena įmone, jei tenkinama bet kuri iš Bendrojo bendrosios išimties reglamento II priedo 3 straipsnio 3 dalyje nurodytų sąlygų;

| 31) | startuolis – nebiržinė maža įmonė ne ilgiau kaip penkerius metus po jos registracijos, atitinkanti šias sąlygas: a) ji nėra perėmusi kitos įmonės veiklos; b) ji dar nėra paskirsčiusi pelno; c) ji nebuvo sukurta susijungimo būdu (45). Tinkamų finansuoti įmonių, kurioms netaikomas registracijos reikalavimas, atveju laikoma, kad penkerių metų tinkamumo finansuoti laikotarpis prasideda nuo to momento, kai įmonė pradeda savo ekonominę veiklą, arba nuo to momento, kai jai atsiranda prievolė už savo ekonominę veiklą mokėti mokesčius, atsižvelgiant į tai, kuris iš jų yra ankstesnis; |
| --- | --- |

31)

startuolis – nebiržinė maža įmonė ne ilgiau kaip penkerius metus po jos registracijos, atitinkanti šias sąlygas: a) ji nėra perėmusi kitos įmonės veiklos; b) ji dar nėra paskirsčiusi pelno; c) ji nebuvo sukurta susijungimo būdu (45). Tinkamų finansuoti įmonių, kurioms netaikomas registracijos reikalavimas, atveju laikoma, kad penkerių metų tinkamumo finansuoti laikotarpis prasideda nuo to momento, kai įmonė pradeda savo ekonominę veiklą, arba nuo to momento, kai jai atsiranda prievolė už savo ekonominę veiklą mokėti mokesčius, atsižvelgiant į tai, kuris iš jų yra ankstesnis;

45

| 32) | bendras finansavimas – bendra suma, investuota į tinkamą finansuoti įmonę atlikus vieną ar daugiau rizikos finansų investicijų, įskaitant paskesnes investicijas pagal bet kurią rizikos finansų valstybės pagalbos priemonę, išskyrus rinkos sąlygomis teikiamas visiškai privačias investicijas, kurios nepatenka į rizikos finansų valstybės pagalbos priemonės taikymo sritį; |
| --- | --- |

32)

bendras finansavimas – bendra suma, investuota į tinkamą finansuoti įmonę atlikus vieną ar daugiau rizikos finansų investicijų, įskaitant paskesnes investicijas pagal bet kurią rizikos finansų valstybės pagalbos priemonę, išskyrus rinkos sąlygomis teikiamas visiškai privačias investicijas, kurios nepatenka į rizikos finansų valstybės pagalbos priemonės taikymo sritį;

| 33) | teigiama paskata – pirmumo teisė į grąžą iš pelno, palyginti su valstybės investuotojais. |
| --- | --- |

33)

teigiama paskata – pirmumo teisė į grąžą iš pelno, palyginti su valstybės investuotojais.

3.   RIZIKOS FINANSŲ PAGALBOS SUDERINAMUMO VERTINIMAS

RIZIKOS FINANSŲ PAGALBOS SUDERINAMUMO VERTINIMAS

| 36. | Remiantis Sutarties 107 straipsnio 3 dalies c punktu, galima laikyti, kad su vidaus rinka yra suderinama pagalba, skirta tam tikros ekonominės veiklos rūšių plėtrai Sąjungoje skatinti, jei ji netrikdo prekybos sąlygų taip, kad prieštarautų bendram interesui. |
| --- | --- |

36.

Remiantis Sutarties 107 straipsnio 3 dalies c punktu, galima laikyti, kad su vidaus rinka yra suderinama pagalba, skirta tam tikros ekonominės veiklos rūšių plėtrai Sąjungoje skatinti, jei ji netrikdo prekybos sąlygų taip, kad prieštarautų bendram interesui.

| 37. | Šiame skirsnyje Komisija paaiškina, kaip ji vertins rizikos finansų pagalbos priemonių, apie kurias privaloma pranešti pagal Sutarties 108 straipsnio 3 dalį, suderinamumą. Visų pirma siekdama įvertinti, ar rizikos finansų pagalbos priemonė gali būti laikoma suderinama su vidaus rinka, Komisija vertins, ar pagalbos priemonė






  (a) | skatina tam tikros srities ekonominės veiklos plėtrą (pirmoji sąlyga) ir |
| --- | --- | --- |

37.

Šiame skirsnyje Komisija paaiškina, kaip ji vertins rizikos finansų pagalbos priemonių, apie kurias privaloma pranešti pagal Sutarties 108 straipsnio 3 dalį, suderinamumą. Visų pirma siekdama įvertinti, ar rizikos finansų pagalbos priemonė gali būti laikoma suderinama su vidaus rinka, Komisija vertins, ar pagalbos priemonė

(a)

skatina tam tikros srities ekonominės veiklos plėtrą (pirmoji sąlyga) ir

pirmoji sąlyga

| (b) | ar ji netrikdo prekybos sąlygų taip, kad prieštarautų bendram interesui (antroji sąlyga). |
| --- | --- |

(b)

ar ji netrikdo prekybos sąlygų taip, kad prieštarautų bendram interesui (antroji sąlyga).

antroji sąlyga

| 38. | Nustatydama, ar tenkinama pirmoji sąlyga, t. y. ar pagalba skatina ekonominės veiklos plėtrą, Komisija atsižvelgs į šiuos aspektus:






  (a) | remiamos ekonominės veiklos nustatymas (žr. 3.1.1 skirsnį), |
| --- | --- | --- |

38.

Nustatydama, ar tenkinama pirmoji sąlyga, t. y. ar pagalba skatina ekonominės veiklos plėtrą, Komisija atsižvelgs į šiuos aspektus:

(a)

remiamos ekonominės veiklos nustatymas (žr. 3.1.1 skirsnį),

| (b) | skatinamasis poveikis: dėl pagalbos atitinkamų įmonių elgesys pasikeičia taip, kad tokios įmonės pradeda vykdyti papildomą veiklą, kurios be pagalbos jos nevykdytų arba vykdytų mažesniu mastu, kitaip ar kitoje vietoje (žr. 3.1.2 skirsnį). |
| --- | --- |

(b)

skatinamasis poveikis: dėl pagalbos atitinkamų įmonių elgesys pasikeičia taip, kad tokios įmonės pradeda vykdyti papildomą veiklą, kurios be pagalbos jos nevykdytų arba vykdytų mažesniu mastu, kitaip ar kitoje vietoje (žr. 3.1.2 skirsnį).

skatinamasis poveikis:

| 39. | Svarstydama, ar įvykdyta antroji sąlyga, t. y. ar pagalba netrikdo prekybos sąlygų taip, kad prieštarautų bendram interesui, Komisija atsižvelgs į šiuos aspektus:






  (a) | valstybės intervencijos būtinybė: pagalbos priemonė turi iš esmės pagerinti padėtį taip, kaip to negali padaryti pati rinka, pavyzdžiui, ji turi pašalinti rinkos nepakankamumą arba kitą reikšmingą kliūtį teikti rizikos finansavimą, įskaitant, pavyzdžiui, regioninę nelygybę siekiant gauti finansavimą (žr. 3.2.2 skirsnį), |
| --- | --- | --- |

39.

Svarstydama, ar įvykdyta antroji sąlyga, t. y. ar pagalba netrikdo prekybos sąlygų taip, kad prieštarautų bendram interesui, Komisija atsižvelgs į šiuos aspektus:

(a)

valstybės intervencijos būtinybė: pagalbos priemonė turi iš esmės pagerinti padėtį taip, kaip to negali padaryti pati rinka, pavyzdžiui, ji turi pašalinti rinkos nepakankamumą arba kitą reikšmingą kliūtį teikti rizikos finansavimą, įskaitant, pavyzdžiui, regioninę nelygybę siekiant gauti finansavimą (žr. 3.2.2 skirsnį),

valstybės intervencijos būtinybė:

| (b) | pagalbos priemonės tinkamumas: siūloma pagalbos priemonė turi būti tinkama politikos priemonė atitinkamam politikos tikslui pasiekti (žr. 3.2.3 skirsnį), |
| --- | --- |

(b)

pagalbos priemonės tinkamumas: siūloma pagalbos priemonė turi būti tinkama politikos priemonė atitinkamam politikos tikslui pasiekti (žr. 3.2.3 skirsnį),

pagalbos priemonės tinkamumas

| (c) | pagalbos proporcingumas (iki minimumo apribota pagalba): pagalbos suma ir intensyvumas turi būti apriboti iki minimumo, būtino atitinkamų įmonių papildomoms investicijoms arba veiklai paskatinti (žr. 3.2.4 skirsnį); |
| --- | --- |

(c)

pagalbos proporcingumas (iki minimumo apribota pagalba): pagalbos suma ir intensyvumas turi būti apriboti iki minimumo, būtino atitinkamų įmonių papildomoms investicijoms arba veiklai paskatinti (žr. 3.2.4 skirsnį);

pagalbos proporcingumas (iki minimumo apribota pagalba)

| (d) | nederamo neigiamo pagalbos poveikio konkurencijai ir prekybai vengimas: bet koks neigiamas poveikis turi būti apribotas ir nenusverti teigiamo pagalbos poveikio (žr. 3.2.5 skirsnį); |
| --- | --- |

(d)

nederamo neigiamo pagalbos poveikio konkurencijai ir prekybai vengimas: bet koks neigiamas poveikis turi būti apribotas ir nenusverti teigiamo pagalbos poveikio (žr. 3.2.5 skirsnį);

nederamo neigiamo pagalbos poveikio konkurencijai ir prekybai vengimas:

| (e) | pagalbos skaidrumas: valstybės narės, Komisija, ekonominės veiklos vykdytojai ir visuomenė turi turėti galimybę lengvai susipažinti su visais susijusiais aktais ir atitinkama informacija apie pagalbą, kuri skirta pagal tuos aktus (žr. 3.2.6 skirsnį). |
| --- | --- |

(e)

pagalbos skaidrumas: valstybės narės, Komisija, ekonominės veiklos vykdytojai ir visuomenė turi turėti galimybę lengvai susipažinti su visais susijusiais aktais ir atitinkama informacija apie pagalbą, kuri skirta pagal tuos aktus (žr. 3.2.6 skirsnį).

pagalbos skaidrumas

| 40. | Be to, tam tikrų kategorijų pagalbos schemoms gali būti taikomas reikalavimas atlikti bendro jų poveikio (žr. 3.2.5.3 skirsnį) ex post vertinimą, aprašytą 4 skirsnyje. Tokiais atvejais Komisija gali apriboti schemų trukmę, palikdama galimybę pranešti apie jų pratęsimą. |
| --- | --- |

40.

Be to, tam tikrų kategorijų pagalbos schemoms gali būti taikomas reikalavimas atlikti bendro jų poveikio (žr. 3.2.5.3 skirsnį) ex post

| 41. | Jei valstybės pagalbos priemonė ar su ja susijusios sąlygos (įskaitant jos finansavimo metodą, jei jis sudaro neatskiriamą valstybės pagalbos priemonės dalį) neišvengiamai pažeidžia Sąjungos teisę, pagalba negali būti laikoma suderinama su vidaus rinka (46). Tokie pažeidimai, be kita ko, apima:






  (a) | pagalbos susiejimą su įpareigojimu naudoti šalyje pagamintas prekes arba teikiamas paslaugas; |
| --- | --- | --- |

41.

Jei valstybės pagalbos priemonė ar su ja susijusios sąlygos (įskaitant jos finansavimo metodą, jei jis sudaro neatskiriamą valstybės pagalbos priemonės dalį) neišvengiamai pažeidžia Sąjungos teisę, pagalba negali būti laikoma suderinama su vidaus rinka (46

(a)

pagalbos susiejimą su įpareigojimu naudoti šalyje pagamintas prekes arba teikiamas paslaugas;

| (b) | pagalbos susiejimą su įpareigojimu finansų tarpininkams, jų valdytojams ar galutiniams pagalbos gavėjams savo būstinę turėti atitinkamos valstybės narės teritorijoje arba ją perkelti į atitinkamos valstybės narės teritoriją, pažeidžiant Sutarties 49 straipsnį dėl įsisteigimo laisvės (47); |
| --- | --- |

(b)

pagalbos susiejimą su įpareigojimu finansų tarpininkams, jų valdytojams ar galutiniams pagalbos gavėjams savo būstinę turėti atitinkamos valstybės narės teritorijoje arba ją perkelti į atitinkamos valstybės narės teritoriją, pažeidžiant Sutarties 49 straipsnį dėl įsisteigimo laisvės (47);

47

| (c) | sąlygų, kuriomis pažeidžiamas Sutarties 63 straipsnis dėl laisvo kapitalo judėjimo, nustatymą. |
| --- | --- |

(c)

sąlygų, kuriomis pažeidžiamas Sutarties 63 straipsnis dėl laisvo kapitalo judėjimo, nustatymą.

3.1.   
  Pirmoji sąlyga – pagalba skatina ekonominės veiklos plėtrą

Pirmoji sąlyga – pagalba skatina ekonominės veiklos plėtrą

3.1.1.   Remiamos ekonominės veiklos identifikavimas

Remiamos ekonominės veiklos identifikavimas

| 42. | Rizikos finansų pagalbos priemonės dažniausiai taikomos įvairiausių ekonomikos sektorių įmonėms. Šios priemonės padeda užtikrinti, kad tam tikros MVĮ ir vidutinės kapitalizacijos įmonės turėtų galimybę gauti reikiamo dydžio ir formos finansavimą, kad galėtų vykdyti arba toliau plėtoti atitinkamą ekonominę veiklą. Todėl Komisija nustatys, kokių rūšių įmonėms (MVĮ, mažoms vidutinės kapitalizacijos įmonėms, novatoriškoms vidutinės kapitalizacijos įmonėms) ir sektoriams taikoma rizikos finansų pagalbos priemonė. |
| --- | --- |

42.

Rizikos finansų pagalbos priemonės dažniausiai taikomos įvairiausių ekonomikos sektorių įmonėms. Šios priemonės padeda užtikrinti, kad tam tikros MVĮ ir vidutinės kapitalizacijos įmonės turėtų galimybę gauti reikiamo dydžio ir formos finansavimą, kad galėtų vykdyti arba toliau plėtoti atitinkamą ekonominę veiklą. Todėl Komisija nustatys, kokių rūšių įmonėms (MVĮ, mažoms vidutinės kapitalizacijos įmonėms, novatoriškoms vidutinės kapitalizacijos įmonėms) ir sektoriams taikoma rizikos finansų pagalbos priemonė.

3.1.2.   Skatinamasis poveikis

Skatinamasis poveikis

| 43. | Rizikos finansų pagalba gali būti laikoma suderinama su vidaus rinka tik tuomet, jei ji turi skatinamąjį poveikį. Komisija mano, kad skatinamojo poveikio neturinti pagalba neskatina atitinkamos ekonominės veiklos plėtros. |
| --- | --- |

43.

Rizikos finansų pagalba gali būti laikoma suderinama su vidaus rinka tik tuomet, jei ji turi skatinamąjį poveikį. Komisija mano, kad skatinamojo poveikio neturinti pagalba neskatina atitinkamos ekonominės veiklos plėtros.

| 44. | Skatinamasis poveikis daromas tada, kai pagalba paskatina pagalbos gavėją keisti savo elgesį ir pradėti vykdyti veiklą, kurios be pagalbos jis nevykdytų arba dėl rinkos nepakankamumo vykdytų ją mažesniu mastu. Skatinamasis poveikis tinkamų finansuoti įmonių lygmeniu pasireiškia, jei galutinis pagalbos gavėjas gali gauti reikiamos formos ar dydžio finansavimą, kurio kitaip negautų arba jo negautų laiku. |
| --- | --- |

44.

Skatinamasis poveikis daromas tada, kai pagalba paskatina pagalbos gavėją keisti savo elgesį ir pradėti vykdyti veiklą, kurios be pagalbos jis nevykdytų arba dėl rinkos nepakankamumo vykdytų ją mažesniu mastu. Skatinamasis poveikis tinkamų finansuoti įmonių lygmeniu pasireiškia, jei galutinis pagalbos gavėjas gali gauti reikiamos formos ar dydžio finansavimą, kurio kitaip negautų arba jo negautų laiku.

| 45. | Rizikos finansų priemonėmis rinkos investuotojai turi būti skatinami potencialiai perspektyvioms tinkamoms finansuoti įmonėms teikti finansavimą, viršijantį be tokių paskatų teikiamo finansavimo lygius, arba prisiimti papildomą riziką, arba atlikti abu šiuos veiksmus. Rizikos finansų priemonė laikoma turinčia skatinamąjį poveikį, jei taikant ją iš rinkos šaltinių sutelkiama tiek investicijų, kad tinkamoms finansuoti įmonėms teikiamas bendras finansavimas viršija priemonės biudžetą. Taigi renkantis finansų tarpininkus ir fondų valdytojus pagrindinis elementas turėtų būti jų gebėjimas sutelkti papildomų privačių investicijų. |
| --- | --- |

45.

Rizikos finansų priemonėmis rinkos investuotojai turi būti skatinami potencialiai perspektyvioms tinkamoms finansuoti įmonėms teikti finansavimą, viršijantį be tokių paskatų teikiamo finansavimo lygius, arba prisiimti papildomą riziką, arba atlikti abu šiuos veiksmus. Rizikos finansų priemonė laikoma turinčia skatinamąjį poveikį, jei taikant ją iš rinkos šaltinių sutelkiama tiek investicijų, kad tinkamoms finansuoti įmonėms teikiamas bendras finansavimas viršija priemonės biudžetą. Taigi renkantis finansų tarpininkus ir fondų valdytojus pagrindinis elementas turėtų būti jų gebėjimas sutelkti papildomų privačių investicijų.

| 46. | Jeigu finansuojamos skolos priemonės yra naudojamos esamoms paskoloms refinansuoti, nelaikoma, kad jos turi skatinamąjį poveikį, ir bet kuris tokių priemonių pagalbos elementas negali būti laikomas suderinamu su vidaus rinka pagal šias gaires. |
| --- | --- |

46.

Jeigu finansuojamos skolos priemonės yra naudojamos esamoms paskoloms refinansuoti, nelaikoma, kad jos turi skatinamąjį poveikį, ir bet kuris tokių priemonių pagalbos elementas negali būti laikomas suderinamu su vidaus rinka pagal šias gaires.

| 47. | Skatinamojo poveikio vertinimas yra glaudžiai susijęs su 3.2.2 skirsnyje aptartu valstybės intervencijos būtinybės vertinimu. Be to, priemonės tinkamumas privatiems ištekliams pritraukti galų gale priklauso nuo jos struktūros, t. y. nuo nustatyto viešojo ir privačiojo sektorių finansavimo teikėjų rizikos ir grąžos pasidalijimo santykio, o tai glaudžiai susiję ir su klausimu, ar rizikos finansų valstybės pagalbos priemonės struktūra yra tinkama (žr. 3.2.3 skirsnį). Todėl tinkamai nustačius valstybės intervencijos būtinybę ir užtikrinus tinkamą priemonės struktūrą, galima daryti prielaidą, kad skatinamasis poveikis yra. |
| --- | --- |

47.

Skatinamojo poveikio vertinimas yra glaudžiai susijęs su 3.2.2 skirsnyje aptartu valstybės intervencijos būtinybės vertinimu. Be to, priemonės tinkamumas privatiems ištekliams pritraukti galų gale priklauso nuo jos struktūros, t. y. nuo nustatyto viešojo ir privačiojo sektorių finansavimo teikėjų rizikos ir grąžos pasidalijimo santykio, o tai glaudžiai susiję ir su klausimu, ar rizikos finansų valstybės pagalbos priemonės struktūra yra tinkama (žr. 3.2.3 skirsnį). Todėl tinkamai nustačius valstybės intervencijos būtinybę ir užtikrinus tinkamą priemonės struktūrą, galima daryti prielaidą, kad skatinamasis poveikis yra.

3.2.   
  Antroji sąlyga – vengiama neigiamo poveikio prekybos sąlygoms, kuris prieštarautų bendram interesui

Antroji sąlyga – vengiama neigiamo poveikio prekybos sąlygoms, kuris prieštarautų bendram interesui

| 48. | Vadovaudamasi Sutarties 107 straipsnio 3 dalies c punktu Komisija gali laikyti, kad pagalba, skirta tam tikros ekonominės veiklos rūšių arba tam tikrų ekonomikos sričių plėtrai skatinti, yra suderinama su vidaus rinka, tačiau tik „jei ji netrikdo prekybos sąlygų taip, kad prieštarautų bendram interesui“. |
| --- | --- |

48.

Vadovaudamasi Sutarties 107 straipsnio 3 dalies c punktu Komisija gali laikyti, kad pagalba, skirta tam tikros ekonominės veiklos rūšių arba tam tikrų ekonomikos sričių plėtrai skatinti, yra suderinama su vidaus rinka, tačiau tik „jei ji netrikdo prekybos sąlygų taip, kad prieštarautų bendram interesui

| 49. | Vertinant neigiamą poveikį vidaus rinkai atliekami sudėtingi ekonominiai ir socialiniai vertinimai. Šiame skirsnyje Komisija paaiškins, kaip ji ketina naudotis jai šiuo atžvilgiu suteikta diskrecija. |
| --- | --- |

49.

Vertinant neigiamą poveikį vidaus rinkai atliekami sudėtingi ekonominiai ir socialiniai vertinimai. Šiame skirsnyje Komisija paaiškins, kaip ji ketina naudotis jai šiuo atžvilgiu suteikta diskrecija.

| 50. | Bet kokia valstybės pagalbos priemonė dėl savo pobūdžio iškraipo konkurenciją ir daro poveikį valstybių narių tarpusavio prekybai. Tačiau siekdama nustatyti, ar pagalbos iškreipiamasis poveikis yra apribotas iki minimumo, Komisija patikrins, ar pagalba yra būtina (žr. 3.2.2 skirsnį), tinkama (žr. 3.2.3 skirsnį) ir proporcinga (žr. 3.2.4 skirsnį). Kad galėtų atlikti tokį patikrinimą, Komisijai reikia, kad valstybės narės pateiktų įrodymų, t. y. ex ante vertinimą, aprašytą 3.2.1 skirsnyje. |
| --- | --- |

50.

Bet kokia valstybės pagalbos priemonė dėl savo pobūdžio iškraipo konkurenciją ir daro poveikį valstybių narių tarpusavio prekybai. Tačiau siekdama nustatyti, ar pagalbos iškreipiamasis poveikis yra apribotas iki minimumo, Komisija patikrins, ar pagalba yra būtina (žr. 3.2.2 skirsnį), tinkama (žr. 3.2.3 skirsnį) ir proporcinga (žr. 3.2.4 skirsnį). Kad galėtų atlikti tokį patikrinimą, Komisijai reikia, kad valstybės narės pateiktų įrodymų, t. y. ex ante

| 51. | Tuomet Komisija įvertins neigiamą konkrečios rizikos finansų pagalbos poveikį konkurencijai ir prekybos sąlygoms. Konkrečiau kalbant, rizikos finansų srities pagalba gali išstumti privačius investuotojus, padaryti iškreipiamąjį poveikį finansų tarpininkų lygmeniu, iškraipyti konkrečią produkto rinką ir su veiklos perkėlimu susijusį poveikį. Komisija išnagrinės tokį neigiamą pagalbos poveikį konkurencijai ir prekybai ir jį įvertins palygindama su pagalbos teigiamu poveikiu (žr. 3.2.5 skirsnį). Jeigu teigiamas poveikis nusvers neigiamą poveikį, Komisija laikys, kad pagalba yra suderinama. |
| --- | --- |

51.

Tuomet Komisija įvertins neigiamą konkrečios rizikos finansų pagalbos poveikį konkurencijai ir prekybos sąlygoms. Konkrečiau kalbant, rizikos finansų srities pagalba gali išstumti privačius investuotojus, padaryti iškreipiamąjį poveikį finansų tarpininkų lygmeniu, iškraipyti konkrečią produkto rinką ir su veiklos perkėlimu susijusį poveikį. Komisija išnagrinės tokį neigiamą pagalbos poveikį konkurencijai ir prekybai ir jį įvertins palygindama su pagalbos teigiamu poveikiu (žr. 3.2.5 skirsnį). Jeigu teigiamas poveikis nusvers neigiamą poveikį, Komisija laikys, kad pagalba yra suderinama.

| 52. | Galiausiai Komisija užtikrins, kad pagalba atitiktų skaidrumo reikalavimus (žr. 3.2.6 skirsnį). |
| --- | --- |

52.

Galiausiai Komisija užtikrins, kad pagalba atitiktų skaidrumo reikalavimus (žr. 3.2.6 skirsnį).

3.2.1.   Pagrindiniai ex ante vertinimo, kurį atitinkama valstybė narė turi pateikti Komisijai, elementai

Pagrindiniai ex ante vertinimo, kurį atitinkama valstybė narė turi pateikti Komisijai, elementai

| 53. | Valstybės pagalba gali būti pateisinama, tik jeigu ji gali iš esmės pagerinti padėtį taip, kaip to negali padaryti pati rinka, pavyzdžiui, pašalindama rinkos nepakankamumą ar kitą reikšmingą kliūtį, trukdančią teikti rizikos finansavimą ar vykdyti investiciją. |
| --- | --- |

53.

Valstybės pagalba gali būti pateisinama, tik jeigu ji gali iš esmės pagerinti padėtį taip, kaip to negali padaryti pati rinka, pavyzdžiui, pašalindama rinkos nepakankamumą ar kitą reikšmingą kliūtį, trukdančią teikti rizikos finansavimą ar vykdyti investiciją.

| 54. | Valstybės pagalba gali būti būtina siekiant padidinti rizikos finansavimo teikimo mastą tuo atveju, kai rinka pati savaime nepasiekia veiksmingo rezultato arba tokio rezultato nepasiekia laiku. Komisija mano, kad bendro rinkos nepakankamumo, susijusio su startuolių, MVĮ arba vidutinės kapitalizacijos įmonių galimybėmis gauti finansavimą, nėra, tačiau yra tik su tam tikromis startuolių bei MVĮ grupėmis ir tam tikrų rūšių vidutinės kapitalizacijos įmonėmis susijęs nepakankamumas, priklausantis nuo konkrečių ekonominių aplinkybių atitinkamoje valstybėje narėje ir nuo veiklos srities (pvz., kai kuriuose sektoriuose rizika gali būti pervertinama). |
| --- | --- |

54.

Valstybės pagalba gali būti būtina

| 55. | Bendrojo bendrosios išimties reglamento 3 skirsnyje išdėstytos sąlygos, kurioms esant preziumuojama, kad rizikos finansų priemonėmis rinkos nepakankamumo problema sprendžiama taikant tinkamus ir proporcingus būdus, kartu jos turi skatinamąjį poveikį ir iki minimumo apriboja bet kokius konkurencijos iškraipymus. Apie šias sąlygas atitinkančias priemones pranešti nereikia ir jos laikomos suderinamomis su vidaus rinka. |
| --- | --- |

55.

Bendrojo bendrosios išimties reglamento 3 skirsnyje išdėstytos sąlygos, kurioms esant preziumuojama, kad rizikos finansų priemonėmis rinkos nepakankamumo problema sprendžiama taikant tinkamus ir proporcingus būdus, kartu jos turi skatinamąjį poveikį ir iki minimumo apriboja bet kokius konkurencijos iškraipymus. Apie šias sąlygas atitinkančias priemones pranešti nereikia ir jos laikomos suderinamomis su vidaus rinka.

| 56. | Apie Bendrojo bendrosios išimties reglamento 3 skirsnyje nustatytų sąlygų neatitinkančias rizikos finansų priemones pranešti reikia, kad Komisija, be kitų dalykų, galėtų įvertinti, ar egzistuoja rinkos nepakankamumas ar kita reikšminga kliūtis teikti rizikos finansavimą. Todėl valstybėms narėms reikia įrodyti, kad konkretus rinkos nepakankamumas ar kita reikšminga kliūtis egzistuoja nepaisant teisinės prezumpcijos, kuria grindžiamas Bendrasis bendrosios išimties reglamentas. Be to, siūloma rizikos finansų priemonė turi atitikti šiose gairėse išdėstytus suderinamumo kriterijus. Todėl valstybė narė Komisijai turėtų pateikti išsamų ex ante vertinimą arba, kai tinkama, kelis vertinimus. |
| --- | --- |

56.

Apie Bendrojo bendrosios išimties reglamento 3 skirsnyje nustatytų sąlygų neatitinkančias rizikos finansų priemones pranešti reikia, kad Komisija, be kitų dalykų, galėtų įvertinti, ar egzistuoja rinkos nepakankamumas ar kita reikšminga kliūtis teikti rizikos finansavimą. Todėl valstybėms narėms reikia įrodyti, kad konkretus rinkos nepakankamumas ar kita reikšminga kliūtis egzistuoja nepaisant teisinės prezumpcijos, kuria grindžiamas Bendrasis bendrosios išimties reglamentas. Be to, siūloma rizikos finansų priemonė turi atitikti šiose gairėse išdėstytus suderinamumo kriterijus. Todėl valstybė narė Komisijai turėtų pateikti išsamų ex ante

| 57. | Išsamus ex ante vertinimas turi būti grindžiamas objektyviais ir naujausiais įrodymais ir turimais geriausios patirties pavyzdžiais bei metodika (pavyzdžiui, dokumentiniais tyrimais, pokalbiais, internetinėmis apklausomis, tinkamais kiekybiniais metodais). Tuomet duomenys, kiek įmanoma, turi būti vertinami taikant trianguliaciją ir naudojami jų tarpusavio papildomumą užtikrinančiu būdu, siekiant pagrįsti iš ex ante vertinimo padarytas išvadas. Ex ante vertinimas turėtų būti atliktas ne anksčiau kaip prieš trejus metus iki pranešimo apie rizikos finansų priemonę ir būtų geriau, jei jį atliktų nepriklausomas ekspertas. Atliekant ex ante vertinimą taip pat turėtų būti atsižvelgiama į patirtį, įgytą taikant panašias priemones, taip pat į valstybės narės praeityje atliktus ex ante vertinimus. Atlikdamos ex ante vertinimą valstybės narės gali remtis turimais įrodymais tokiu mastu, kokiu jie yra svarbūs, kad įrodytų rinkos nepakankamumą. Atliekant ex ante vertinimą didžiausias dėmesys turėtų būti skiriamas konkrečiai rizikos finansų rūšiai (pavyzdžiui, nuosavam kapitalui ar subordinuotajai skolai), susijusiai su siūloma pagalbos priemone. |
| --- | --- |

57.

Išsamus ex ante

ex ante

Ex ante

ex ante

ex ante

ex ante

ex ante

| 58. | Siūloma rizikos finansų pagalbos priemonė turėtų būti tinkama numatytam pagalbos tikslui pasiekti. Todėl atliekant ex ante vertinimą turi būti analizuojami esami ir, jei įmanoma, numatomi veiksmai, skirti tam pačiam nustatytam rinkos nepakankamumui ar tai pačiai reikšmingai kliūčiai šalinti, atsižvelgiant į kitų politikos priemonių veiksmingumą ir efektyvumą. Valstybė narė privalo įrodyti, kad nustatyta rinkos nepakankamumo problema negali būti tinkamai išspręsta ar kita reikšminga kliūtis negali būti tinkamai pašalinta kitomis su valstybės pagalba nesusijusiomis politikos priemonėmis arba į Bendrojo bendrosios išimties reglamento taikymo sritį patenkančiomis priemonėmis. |
| --- | --- |

58.

Siūloma rizikos finansų pagalbos priemonė turėtų būti tinkama

ex ante

| 59. | Kad būtų pasiekti atitinkami politikos tikslai, valstybės pagalba turi būti proporcinga rinkos nepakankamumui arba kitai reikšmingai kliūčiai, kuriuos ja siekiama pašalinti. Todėl rizikos finansavimo teikimo mastui padidinti skirta pagalba turėtų būti apribota iki visiško minimumo, kuris būtinas per ex ante vertinimą nustatytai rinkos nepakankamumo problemai išspręsti ar kitai reikšmingai kliūčiai pašalinti, nesuteikiant nepagrįsto pranašumo jos gavėjams. Atliekant rizikos finansų investicijų, viršijančių Bendrajame bendrosios išimties reglamento 21 straipsnyje nustatytą ribą vienai tinkamai finansuoti įmonei, ex ante vertinimą reikia išsamiau įrodyti pagalbos priemonės proporcingumą, kaip nustatyta šių gairių 64 ir 65 punktuose. |
| --- | --- |

59.

Kad būtų pasiekti atitinkami politikos tikslai, valstybės pagalba turi būti proporcinga

ex ante

ex ante

| 60. | Jeigu rizikos finansų priemonė yra iš dalies finansuojama Europos regioninės plėtros fondo, Europos socialinio fondo arba Sanglaudos fondo lėšomis, valstybė narė gali pakartotinai panaudoti pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1303/2013 37 straipsnio 2 dalį arba Reglamento (ES) 2021/1060 58 straipsnio 3 dalį parengtą ex ante vertinimą (arba jo dalis). Tuomet Komisija įvertins, ar pateikti įrodymai atitinka šių gairių reikalavimus. Kai rizikos finansų priemonė iš dalies arba visiškai taikoma įmonėms, kurioms Europos inovacijų taryba neseniai suteikė pažangumo ženklą (48), remti, arba bendrai investuoti su Europos inovacijų tarybos fondu, arba teikti paskesnėms investicijoms, susijusioms su programa „Accelerator“ (49), arba įmonėms, kurios dalyvavo iniciatyvos CASSINI veiksme (verslo spartinimo arba ryšių užmezgimo), nes atitiko nustatytas vertinimo ribas, gavo investicijų pagal CASSINI priemonę parengiamojo etapo ir augimo finansavimui, gavo CASSINI apdovanojimą arba buvo remiamos vykdant su kosmosu susijusius projektus, finansuojamus programos „Europos horizontas“ lėšomis, ir jų vykdymo rezultatas – įsteigtas startuolis, Komisija gali sutikti, kad atliekant ex ante vertinimą, būtų naudojamas kokybės ženklas ir kiti įrodymai, gauti Europos inovacijų tarybai atliekant išsamų patikrinimą arba atitinkamai pagal atrankos konkursus, kurie yra CASSINI veiksmų dalis. |
| --- | --- |

60.

Jeigu rizikos finansų priemonė yra iš dalies finansuojama Europos regioninės plėtros fondo, Europos socialinio fondo arba Sanglaudos fondo lėšomis, valstybė narė gali pakartotinai panaudoti pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1303/2013 37 straipsnio 2 dalį arba Reglamento (ES) 2021/1060 58 straipsnio 3 dalį parengtą ex ante

48

49

ex ante

| 61. | Į Bendrojo bendrosios išimties reglamento taikymo sritį nepatenkančių rizikos finansų priemonių ex ante vertinime turi būti aprašytas rinkos nepakankamumo ar kitos reikšmingos kliūties pobūdis ir įrodyta, kad jis yra ir paveikia vieną ar kelis iš šių elementų:






  (a) | konkrečių kategorijų tikslines įmones, kurios neatitinka visų Bendrajame bendrosios išimties reglamente nustatytų tinkamumo reikalavimų (žr. 32 punkto a–d papunkčius), arba |
| --- | --- | --- |

61.

Į Bendrojo bendrosios išimties reglamento taikymo sritį nepatenkančių rizikos finansų priemonių ex ante

(a)

konkrečių kategorijų tikslines įmones, kurios neatitinka visų Bendrajame bendrosios išimties reglamente nustatytų tinkamumo reikalavimų (žr. 32 punkto a–d papunkčius), arba

| (b) | alternatyvios prekybos platformas, neatitinkančias Bendrojo bendrosios išimties reglamento sąlygų (žr. 32 punkto e papunktį), arba |
| --- | --- |

(b)

alternatyvios prekybos platformas, neatitinkančias Bendrojo bendrosios išimties reglamento sąlygų (žr. 32 punkto e papunktį), arba

| (c) | finansines priemones, kurių struktūriniai parametrai skiriasi nuo nustatytųjų Bendrajame bendrosios išimties reglamente (žr. 33 punkto a–c papunkčius); |
| --- | --- |

(c)

finansines priemones, kurių struktūriniai parametrai skiriasi nuo nustatytųjų Bendrajame bendrosios išimties reglamente (žr. 33 punkto a–c papunkčius);

| (d) | fiskalines paskatas investuojančioms įmonėms, įskaitant bendrai investuojančius finansų tarpininkus arba jų valdytojus (žr. 33 punkto d papunktį). |
| --- | --- |

(d)

fiskalines paskatas investuojančioms įmonėms, įskaitant bendrai investuojančius finansų tarpininkus arba jų valdytojus (žr. 33 punkto d papunktį).

| 62. | Ex ante vertinime turėtų būti nustatyta paveiktų įmonių rūšis, visų pirma pagal jų amžių ar plėtros etapą, ekonomikos sektorių, taip pat geografinę veiklos vietovę, ir įrodyta, kad tokias įmones paveikia konkretus rinkos nepakankamumas ar kita reikšminga kliūtis. |
| --- | --- |

62.

Ex ante

| 63. | Rizikos finansų priemonių, susijusių su finansinėmis priemonėmis, kai nepriklausomų privačių investuotojų dalyvavimo lygis nesiekia Bendrojo bendrosios išimties reglamento 21 straipsnyje nustatytų minimalių normų (žr. šių gairių 33 punkto a papunktį), ex ante vertinime taip pat turėtų būti pateiktas pakankamai išsamus privataus finansavimo, teikiamo tam tikros rūšies tinkamai finansuoti įmonei atitinkamoje geografinėje vietovėje, struktūros ir lygio vertinimas ir turėtų būti įrodyta, kad taikant priemones, atitinkančias visus Bendrajame bendrosios išimties reglamente išdėstytus su privačių investuotojų dalyvavimu susijusius reikalavimus, neįmanoma išspręsti nustatytos rinkos nepakankamumo problemos ar pašalinti kitos reikšmingos kliūties. |
| --- | --- |

63.

Rizikos finansų priemonių, susijusių su finansinėmis priemonėmis, kai nepriklausomų privačių investuotojų dalyvavimo lygis nesiekia Bendrojo bendrosios išimties reglamento 21 straipsnyje nustatytų minimalių normų (žr. šių gairių 33 punkto a papunktį), ex ante

| 64. | Be to, vienai tinkamai finansuoti įmonei Bendrojo bendrosios išimties reglamento 21 straipsnyje nustatytą ribą (žr. šių gairių 32 punkto e papunktį) viršijančios rizikos finansų investicijų sumos atveju ex ante vertinime taip pat turėtų būti nustatytas finansavimo deficito dydis (t. y. tinkamų finansuoti įmonių einamuoju momentu nepatenkinamų finansavimo poreikių lygis), susidarantis dėl nustatyto rinkos nepakankamumo ar kitos svarbios kliūties. Vertinimas turi parodyti, kad finansavimo deficitas tinkamų finansuoti įmonių lygmeniu viršija Bendrajame bendrosios išimties reglamente nustatytą viršutinę ribą. Toks dydžio nustatymas turėtų būti grindžiamas turimais geriausios patirties pavyzdžiais ir metodika, pagal kurią būtų galima įvertinti, kokiu mastu tikslinių įmonių finansavimo poreikis yra nepatenkintas. |
| --- | --- |

64.

Be to, vienai tinkamai finansuoti įmonei Bendrojo bendrosios išimties reglamento 21 straipsnyje nustatytą ribą (žr. šių gairių 32 punkto e papunktį) viršijančios rizikos finansų investicijų sumos atveju ex ante

| 65. | Siekiant nustatyti finansavimo deficito dydį, reikia išnagrinėti tiek struktūrines, tiek ciklines (t. y. susijusias su krize) problemas, susijusias su nepakankamo lygio privačiu finansavimu. Visų pirma atliekant ex ante vertinimą turi būti išsamiai išanalizuoti tinkamoms finansuoti įmonėms prieinami finansavimo šaltiniai, atsižvelgiant į tikslinėje geografinėje vietovėje veikiančių finansų tarpininkų skaičių (nepaisant to, kurioje valstybėje narėje tarpininkas yra įsisteigęs), jų viešą arba privatų pobūdį ir investicijų, skirtų atitinkamam rinkos segmentui, apimtį. Vertinant paklausą reikėtų atsižvelgti į potencialiai tinkamų finansuoti įmonių skaičių ir vidutines reikalaujamo finansavimo vertes. Ta analizė turėtų būti grindžiama penkerių metų iki pranešimo apie rizikos finansų priemonę duomenimis ir, kai įmanoma, turėtų būti atliekama rezultatų trianguliacija lyginant alternatyvius duomenų šaltinius. |
| --- | --- |

65.

Siekiant nustatyti finansavimo deficito dydį, reikia išnagrinėti tiek struktūrines, tiek ciklines (t. y. susijusias su krize) problemas, susijusias su nepakankamo lygio privačiu finansavimu. Visų pirma atliekant ex ante

| 66. | Vykdant schemas, skirtas išskirtinai startuoliams ir MVĮ iki pirmojo komercinio pardavimo, Komisija taikys ex ante vertinimo reikalavimus proporcingai, visų pirma kiek tai susiję su reikalaujamais įrodymais. |
| --- | --- |

66.

Vykdant schemas, skirtas išskirtinai startuoliams ir MVĮ iki pirmojo komercinio pardavimo, Komisija taikys ex ante

3.2.2.   Valstybės intervencijos būtinybė

Valstybės intervencijos būtinybė

| 67. | Valstybės pagalba turėtų būti orientuojama į atvejus, kai ja galima iš esmės pagerinti padėtį taip, kaip to rinka pati negalėtų padaryti. Norint įvertinti, ar valstybės pagalba yra veiksminga siekiant numatyto rezultato, pirmiausia reikia nustatyti spręstiną problemą. Valstybės narės turėtų paaiškinti, kaip pagalbos priemone galima veiksmingai sumažinti nustatytą kliūtį, visų pirma bet kokį rinkos nepakankamumą, kuris trukdo rinkai savarankiškai teikti pakankamą rizikos finansavimą. |
| --- | --- |

67.

Valstybės pagalba turėtų būti orientuojama į atvejus, kai ja galima iš esmės pagerinti padėtį taip, kaip to rinka pati negalėtų padaryti. Norint įvertinti, ar valstybės pagalba yra veiksminga siekiant numatyto rezultato, pirmiausia reikia nustatyti spręstiną problemą. Valstybės narės turėtų paaiškinti, kaip pagalbos priemone galima veiksmingai sumažinti nustatytą kliūtį, visų pirma bet kokį rinkos nepakankamumą, kuris trukdo rinkai savarankiškai teikti pakankamą rizikos finansavimą.

| 68. | Rizikos finansų priemonė gali būti pateisinama tik tuo atveju, jei ja siekiama pašalinti konkretų rinkos nepakankamumą arba kitą reikšmingą kliūtį, įrodytus ex ante vertinime. Komisijos nuomone, su tokiu rinkos nepakankamumu ar kliūtimis MVĮ gali susidurti visų pirma (tačiau ne vien tik) ankstyvaisiais plėtros etapais, kai nepaisant jų augimo perspektyvų, jos negali investuotojams įrodyti savo kreditingumo ar verslo planų patikimumo. Tokio rinkos nepakankamumo ar kliūties mastas, vertinant ir pagal jų veikiamas įmones, ir pagal tų įmonių kapitalo poreikį, gali skirtis priklausomai nuo sektoriaus, kuriame įmonės vykdo veiklą. Sektoriai, kuriems toks rinkos nepakankamumas ir kliūtys gali daryti ypač didelį poveikį, yra aukštųjų bei novatoriškų žaliųjų arba skaitmeninių technologijų sektoriai. Dėl informacijos asimetrijos rinkai gali būti sunku įvertinti tokių startuolių ir MVĮ rizikos bei grąžos profilį ir jų gebėjimą gauti pagal riziką pakoreguotą grąžą. Sunkumai, kuriuos patiria tokios MVĮ dalydamosi informacija apie savo projekto kokybę, tariamas jų rizikingumas ir silpnas kreditingumas lemia dideles sandorių ir tarpininkavimo sąnaudas ir gali padidinti investuotojų nenorą rizikuoti. Mažos vidutinės kapitalizacijos įmonės ir novatoriškos vidutinės kapitalizacijos įmonės gali patirti panašių sunkumų ir dėl to būti veikiamos to paties rinkos nepakankamumo ar kliūties. |
| --- | --- |

68.

Rizikos finansų priemonė gali būti pateisinama tik tuo atveju, jei ja siekiama pašalinti konkretų rinkos nepakankamumą arba kitą reikšmingą kliūtį, įrodytus ex ante

| 69. | Todėl rizikos finansų priemonė turi būti parengta taip, kad būtų sprendžiama ex ante vertinime nustatyta konkreti rinkos nepakankamumo problema arba šalinama kita reikšminga kliūtis, visų pirma susijusi su tinkamomis finansuoti įmonėmis tiksliniame plėtros etape, geografinėje vietovėje ir, jei taikoma, ekonomikos sektoriuje. |
| --- | --- |

69.

Todėl rizikos finansų priemonė turi būti parengta taip, kad būtų sprendžiama ex ante

| 70. | Siekiant užtikrinti, kad taikant priemonę dalyvaujantys finansų tarpininkai siektų spręsti nustatytas rinkos nepakankamumo problemas, turi būti vykdomas išsamaus patikrinimo procesas, skirtas užtikrinti, kad investavimo strategija būtų komerciškai pagrįsta ir kad joje daugiausia dėmesio būtų skiriama nustatytam politikos tikslui ir būtų paisoma nustatytų tinkamumo reikalavimų bei finansavimo apribojimų. Visų pirma valstybės narės turi pasirinkti finansų tarpininkus, kurie gali įrodyti, kad jų siūloma investavimo strategija yra komerciškai pagrįsta ir apima tinkamą rizikos diversifikavimo politiką, skirtą ekonominiam gyvybingumui ir pakankamam mastui, atsižvelgiant į investicijų dydį ir teritorinę taikymo sritį, pasiekti. |
| --- | --- |

70.

Siekiant užtikrinti, kad taikant priemonę dalyvaujantys finansų tarpininkai siektų spręsti nustatytas rinkos nepakankamumo problemas, turi būti vykdomas išsamaus patikrinimo procesas, skirtas užtikrinti, kad investavimo strategija būtų komerciškai pagrįsta ir kad joje daugiausia dėmesio būtų skiriama nustatytam politikos tikslui ir būtų paisoma nustatytų tinkamumo reikalavimų bei finansavimo apribojimų. Visų pirma valstybės narės turi pasirinkti finansų tarpininkus, kurie gali įrodyti, kad jų siūloma investavimo strategija yra komerciškai pagrįsta ir apima tinkamą rizikos diversifikavimo politiką, skirtą ekonominiam gyvybingumui ir pakankamam mastui, atsižvelgiant į investicijų dydį ir teritorinę taikymo sritį, pasiekti.

3.2.2.1.   Priemonės, skirtos į Bendrojo bendrosios išimties reglamento taikymo sritį neįtrauktų kategorijų įmonėms

Priemonės, skirtos į Bendrojo bendrosios išimties reglamento taikymo sritį neįtrauktų kategorijų įmonėms

| 71. | Kalbant apie pagalbą gauti finansavimą, Bendrasis bendrosios išimties reglamentas taikomas tik MVĮ. Tačiau tam tikros įmonės, kurioms dėl darbuotojų skaičiaus arba finansinių ribų, arba dėl abiejų šių veiksnių MVĮ apibrėžtis netaikoma, gali susidurti su panašiais finansavimo suvaržymais. |
| --- | --- |

71.

Kalbant apie pagalbą gauti finansavimą, Bendrasis bendrosios išimties reglamentas taikomas tik MVĮ. Tačiau tam tikros įmonės, kurioms dėl darbuotojų skaičiaus arba finansinių ribų, arba dėl abiejų šių veiksnių MVĮ apibrėžtis netaikoma, gali susidurti su panašiais finansavimo suvaržymais.

a)   Mažos vidutinės kapitalizacijos įmonės

Mažos vidutinės kapitalizacijos įmonės

| 72. | Pagal rizikos finansų priemonę tinkamų finansuoti įmonių aprėpties išplėtimas siekiant įtraukti ne tik MVĮ, bet ir mažas vidutinės kapitalizacijos įmones gali būti pateisinamas, jeigu tokiu būdu privatūs investuotojai skatinami investuoti į labiau diversifikuotą portfelį ir sudaromos geresnės patekimo į rinką arba pasitraukimo iš jos galimybės. Tikėtina, kad į portfelį įtraukus mažas vidutinės kapitalizacijos įmones sumažėtų portfelio lygmens rizikingumas, todėl padidėtų investicijų grąža. Taigi tai galėtų būti ypač veiksmingas būdas pritraukti institucinių investuotojų į rizikingesnes ankstyvojo etapo įmones. |
| --- | --- |

72.

Pagal rizikos finansų priemonę tinkamų finansuoti įmonių aprėpties išplėtimas siekiant įtraukti ne tik MVĮ, bet ir mažas vidutinės kapitalizacijos įmones gali būti pateisinamas, jeigu tokiu būdu privatūs investuotojai skatinami investuoti į labiau diversifikuotą portfelį ir sudaromos geresnės patekimo į rinką arba pasitraukimo iš jos galimybės. Tikėtina, kad į portfelį įtraukus mažas vidutinės kapitalizacijos įmones sumažėtų portfelio lygmens rizikingumas, todėl padidėtų investicijų grąža. Taigi tai galėtų būti ypač veiksmingas būdas pritraukti institucinių investuotojų į rizikingesnes ankstyvojo etapo įmones.

| 73. | Dėl šių priežasčių ir jei atliekant ex ante vertinimą šiuo tikslu pateikta tinkamų ekonominių įrodymų, parama mažoms vidutinės kapitalizacijos įmonėms gali būti pateisinama. Atlikdama vertinimą Komisija atsižvelgs į tikslinių įmonių imlumą darbui ir kapitalui bei kitus kriterijus, atspindinčius konkrečius mažoms vidutinės kapitalizacijos įmonėms įtaką darančius finansavimo suvaržymus (pavyzdžiui, pakankamą įkeisti galimą turtą didelei paskolai gauti arba poreikį turėti didelį išorės kapitalą plėtrai ir diegimui). |
| --- | --- |

73.

Dėl šių priežasčių ir jei atliekant ex ante

b)   Novatoriškos vidutinės kapitalizacijos įmonės

Novatoriškos vidutinės kapitalizacijos įmonės

| 74. | Tam tikromis aplinkybėmis vidutinės kapitalizacijos įmonės taip pat gali susidurti su finansavimo suvaržymais, panašiais į tuos, kurie paveikia MVĮ. Pavyzdžiui, tai gali būti pasakytina apie MTP ir inovacijų veiklą vykdančias vidutinės kapitalizacijos įmones, kurios kartu daro pradines investicijas į gamybos įrenginius, įskaitant rinkos kartotei skirtas investicijas, ir kurių įrodytos patirties nepakanka, kad potencialūs investuotojai galėtų padaryti atitinkamas prielaidas dėl būsimų tokios veiklos rezultatų perspektyvų rinkose, nes tos rinkos vystosi arba jose yra technologinių elementų, kurių riziką įvertinti sunku (pvz., orlaivių bei erdvėlaivių ir gynybos). Tokiu atveju tokioms novatoriškoms vidutinės kapitalizacijos įmonėms gali reikėti rizikos finansų valstybės pagalbos, kad jos galėtų padidinti gamybos pajėgumus iki tvaraus masto, kurį pasiekusios jos galėtų pritraukti privatų finansavimą savo jėgomis. Be to, 3.2.2.1 skirsnio a punkte pateikta pastaba galioja ir novatoriškoms vidutinės kapitalizacijos įmonėms: tokių novatoriškų vidutinės kapitalizacijos įmonių įtraukimas į investicijų portfelį gali būti veiksmingas būdas finansų tarpininkui siūlyti labiau diversifikuotų investavimo galimybių, kurios sudomintų daugiau galimų investuotojų. |
| --- | --- |

74.

Tam tikromis aplinkybėmis vidutinės kapitalizacijos įmonės taip pat gali susidurti su finansavimo suvaržymais, panašiais į tuos, kurie paveikia MVĮ. Pavyzdžiui, tai gali būti pasakytina apie MTP ir inovacijų veiklą vykdančias vidutinės kapitalizacijos įmones, kurios kartu daro pradines investicijas į gamybos įrenginius, įskaitant rinkos kartotei skirtas investicijas, ir kurių įrodytos patirties nepakanka, kad potencialūs investuotojai galėtų padaryti atitinkamas prielaidas dėl būsimų tokios veiklos rezultatų perspektyvų rinkose, nes tos rinkos vystosi arba jose yra technologinių elementų, kurių riziką įvertinti sunku (pvz., orlaivių bei erdvėlaivių ir gynybos). Tokiu atveju tokioms novatoriškoms vidutinės kapitalizacijos įmonėms gali reikėti rizikos finansų valstybės pagalbos, kad jos galėtų padidinti gamybos pajėgumus iki tvaraus masto, kurį pasiekusios jos galėtų pritraukti privatų finansavimą savo jėgomis. Be to, 3.2.2.1 skirsnio a punkte pateikta pastaba galioja ir novatoriškoms vidutinės kapitalizacijos įmonėms: tokių novatoriškų vidutinės kapitalizacijos įmonių įtraukimas į investicijų portfelį gali būti veiksmingas būdas finansų tarpininkui siūlyti labiau diversifikuotų investavimo galimybių, kurios sudomintų daugiau galimų investuotojų.

c)   Pradinę rizikos finansų investiciją gaunančios MVĮ, jei jos bet kurioje rinkoje veikia ilgiau nei Bendrojo bendrosios išimties reglamente nustatytas tinkamumo finansuoti laikotarpis

Pradinę rizikos finansų investiciją gaunančios MVĮ, jei jos bet kurioje rinkoje veikia ilgiau nei Bendrojo bendrosios išimties reglamente nustatytas tinkamumo finansuoti laikotarpis

| 75. | Tam tikrų rūšių įmonės gali būti tebelaikomos esančiomis plėtimosi ir (arba) ankstyvojo augimo etape, jeigu nepaisant to, kad jos egzistuoja jau ilgą laiką, jos vis dar nėra pakankamai įrodžiusios savo potencialo gauti pelno arba neturi pakankamai patikimos įrodytos patirties ir pakankamo galimo įkeisti turto. Taip gali atsitikti didelės rizikos sektoriuose, tokiuose kaip biotechnologijų, orlaivių ir erdvėlaivių, kultūros ir kūrybos pramonės, ir apskritai dažniau novatoriškoms MVĮ, įskaitant tas, kurios daugiausia dėmesio skiria žaliosioms ar skaitmeninėms technologijoms, arba MVĮ, kurios įgyvendina socialines inovacijas (50). Be to, įmonėms, turinčioms pakankamai vidinio nuosavo kapitalo savo pradinei veiklai finansuoti, išorinio finansavimo gali prireikti tik vėlesniuose etapuose, pavyzdžiui, norint padidinti savo mažos apimties verslo pajėgumą iki didelės apimties verslo pajėgumo. Tam gali prireikti didesnių investicijų, kurioms nepakanka nuosavų išteklių. |
| --- | --- |

75.

Tam tikrų rūšių įmonės gali būti tebelaikomos esančiomis plėtimosi ir (arba) ankstyvojo augimo etape, jeigu nepaisant to, kad jos egzistuoja jau ilgą laiką, jos vis dar nėra pakankamai įrodžiusios savo potencialo gauti pelno arba neturi pakankamai patikimos įrodytos patirties ir pakankamo galimo įkeisti turto. Taip gali atsitikti didelės rizikos sektoriuose, tokiuose kaip biotechnologijų, orlaivių ir erdvėlaivių, kultūros ir kūrybos pramonės, ir apskritai dažniau novatoriškoms MVĮ, įskaitant tas, kurios daugiausia dėmesio skiria žaliosioms ar skaitmeninėms technologijoms, arba MVĮ, kurios įgyvendina socialines inovacijas (50

| 76. | Todėl gali būti leidžiama įgyvendinti priemones, pagal kurias pradinė investicija atliekama pasibaigus Bendrojo bendrosios išimties reglamento 21 straipsnyje nustatytam tinkamumo finansuoti laikotarpiui. Tokiomis aplinkybėmis Komisija, atsižvelgdama į ex ante vertinime pateiktus tokioms įmonėms poveikį darančio konkretaus rinkos nepakankamumo įrodymus, gali reikalauti, kad priemone būtų aiškiai apibrėžtos tinkamos finansuoti įmonės. |
| --- | --- |

76.

Todėl gali būti leidžiama įgyvendinti priemones, pagal kurias pradinė investicija atliekama pasibaigus Bendrojo bendrosios išimties reglamento 21 straipsnyje nustatytam tinkamumo finansuoti laikotarpiui. Tokiomis aplinkybėmis Komisija, atsižvelgdama į ex ante

d)   startuoliams ir MVĮ, kuriems būtinų rizikos finansų investicijų suma viršija Bendrajame bendrosios išimties reglamente nustatytą ribą;

startuoliams ir MVĮ, kuriems būtinų rizikos finansų investicijų suma viršija Bendrajame bendrosios išimties reglamente nustatytą ribą;

| 77. | Bendrojo bendrosios išimties reglamento 21 straipsnyje nustatyta didžiausia vienai tinkamai finansuoti įmonei galimo skirti rizikos finansavimo, įskaitant paskesnes investicijas, bendra suma. Tačiau tam tikrose pramonės šakose, kuriose pradinių mokslinių tyrimų ar investicinės išlaidos yra palyginti didelės, pavyzdžiui, orlaivių ir erdvėlaivių, gynybos, gamtos mokslų, žaliųjų technologijų ar energetikos srityse, tos sumos gali nepakakti visiems būtiniems investicijų etapams finansuoti ir tvariam startuolio ar MVĮ augimui užtikrinti. Todėl tam tikromis sąlygomis gali būti pagrįstai leidžiama tinkamoms finansuoti įmonėms skirti didesnę bendrą investicijų sumą. |
| --- | --- |

77.

Bendrojo bendrosios išimties reglamento 21 straipsnyje nustatyta didžiausia vienai tinkamai finansuoti įmonei galimo skirti rizikos finansavimo, įskaitant paskesnes investicijas, bendra suma. Tačiau tam tikrose pramonės šakose, kuriose pradinių mokslinių tyrimų ar investicinės išlaidos yra palyginti didelės, pavyzdžiui, orlaivių ir erdvėlaivių, gynybos, gamtos mokslų, žaliųjų technologijų ar energetikos srityse, tos sumos gali nepakakti visiems būtiniems investicijų etapams finansuoti ir tvariam startuolio ar MVĮ augimui užtikrinti. Todėl tam tikromis sąlygomis gali būti pagrįstai leidžiama tinkamoms finansuoti įmonėms skirti didesnę bendrą investicijų sumą.

| 78. | Konkrečiau, rizikos finansų priemonėmis gali būti teikiama parama, viršijanti Bendrajame bendrosios išimties reglamente nurodytą didžiausią bendrą sumą, jeigu numatoma finansavimo suma atspindi atliekant ex ante vertinimą nustatyto ir įvertinto finansavimo deficito dydį ir pobūdį tiksliniuose sektoriuose arba teritorijose. Tokiais atvejais Komisija atsižvelgs į tikslinių sektorių imlumo kapitalui pobūdį ir (arba) į didesnes investicijų sąnaudas tam tikrose geografinėse vietovėse. |
| --- | --- |

78.

Konkrečiau, rizikos finansų priemonėmis gali būti teikiama parama, viršijanti Bendrajame bendrosios išimties reglamente nurodytą didžiausią bendrą sumą, jeigu numatoma finansavimo suma atspindi atliekant ex ante

e)   Alternatyvios prekybos platformos, neatitinkančios Bendrojo bendrosios išimties reglamento sąlygų

Alternatyvios prekybos platformos, neatitinkančios Bendrojo bendrosios išimties reglamento sąlygų

| 79. | Komisija pripažįsta, kad alternatyvios prekybos platformos yra svarbi MVĮ finansavimo rinkos dalis, nes jos ir pritraukia naujo kapitalo į MVĮ, ir padeda pasitraukti ankstesniems investuotojams (51). Bendrajame bendrosios išimties reglamente pripažįstama jų svarba arba sudarant palankesnes jų veiklos sąlygas fiskalinėmis paskatomis, skirtomis fiziniams asmenims, investuojantiems į įmones, įtrauktas į šių platformų sąrašus, arba leidžiama teikti verslo pradžios pagalbą platformos operatoriui su sąlyga, kad jis yra mažoji įmonė ir neviršija tam tikrų ribų. |
| --- | --- |

79.

Komisija pripažįsta, kad alternatyvios prekybos platformos yra svarbi MVĮ finansavimo rinkos dalis, nes jos ir pritraukia naujo kapitalo į MVĮ, ir padeda pasitraukti ankstesniems investuotojams (51

| 80. | Tačiau alternatyvių prekybos platformų operatoriai nebūtinai gali steigtis kaip mažosios įmonės. Be to, didžiausios pagal Bendrąjį bendrosios išimties reglamentą leistinos veiklos pradžios pagalbos sumos gali nepakakti platformos įsteigimui paremti. Taip pat, siekiant pritraukti pakankamai išteklių naujoms platformoms įsteigti ir jų veiklai išplėtoti, gali reikėti fiskalines paskatas teikti investuojančioms įmonėms. Galiausiai į platformos sąrašus gali būti įtrauktos ne tik MVĮ, bet ir MVĮ apibrėžtyje nustatytas ribas viršijančios įmonės. |
| --- | --- |

80.

Tačiau alternatyvių prekybos platformų operatoriai nebūtinai gali steigtis kaip mažosios įmonės. Be to, didžiausios pagal Bendrąjį bendrosios išimties reglamentą leistinos veiklos pradžios pagalbos sumos gali nepakakti platformos įsteigimui paremti. Taip pat, siekiant pritraukti pakankamai išteklių naujoms platformoms įsteigti ir jų veiklai išplėtoti, gali reikėti fiskalines paskatas teikti investuojančioms įmonėms. Galiausiai į platformos sąrašus gali būti įtrauktos ne tik MVĮ, bet ir MVĮ apibrėžtyje nustatytas ribas viršijančios įmonės.

| 81. | Todėl tam tikromis aplinkybėmis gali būti pateisinama leisti teikti fiskalines paskatas investuojančioms įmonėms, remti platformų operatorius, kurie nėra mažosios įmonės, arba leisti į alternatyvių prekybos platformų steigimą investuoti sumą, kuri viršija Bendrajame bendrosios išimties reglamente numatytas veiklos pradžios pagalbos ribas, arba leisti teikti pagalbą alternatyvioms prekybos platformoms, kuriose prekiaujama daugiausia MVĮ išleistomis finansinėmis priemonėmis. Tokiais atvejais ex ante vertinimu privaloma įrodyti konkretaus rinkos nepakankamumo ar kitos reikšmingos kliūties, darančių poveikį tokioms platformoms atitinkamoje geografinėje rinkoje, egzistavimą. |
| --- | --- |

81.

Todėl tam tikromis aplinkybėmis gali būti pateisinama leisti teikti fiskalines paskatas investuojančioms įmonėms, remti platformų operatorius, kurie nėra mažosios įmonės, arba leisti į alternatyvių prekybos platformų steigimą investuoti sumą, kuri viršija Bendrajame bendrosios išimties reglamente numatytas veiklos pradžios pagalbos ribas, arba leisti teikti pagalbą alternatyvioms prekybos platformoms, kuriose prekiaujama daugiausia MVĮ išleistomis finansinėmis priemonėmis. Tokiais atvejais ex ante

3.2.2.2.   Priemonės, kurių struktūriniai parametrai neatitinka Bendrojo bendrosios išimties reglamento

Priemonės, kurių struktūriniai parametrai neatitinka Bendrojo bendrosios išimties reglamento

a)   Finansinės priemonės, kurių atveju nepriklausomų privačių investuotojų dalyvavimo lygis nesiekia Bendrajame bendrosios išimties reglamente nustatytų normų

Finansinės priemonės, kurių atveju nepriklausomų privačių investuotojų dalyvavimo lygis nesiekia Bendrajame bendrosios išimties reglamente nustatytų normų

| 82. | Tam tikruose regionuose arba valstybėse narėse esančioms įmonėms poveikį darantis rinkos nepakankamumas arba kitos reikšmingos kliūtys gali būti didesni dėl santykinai menko MVĮ finansavimo rinkos šiose vietovėse išsivystymo, palyginti su kitais toje pačioje valstybėje narėje esančiais regionais, kitomis valstybėmis narėmis ar kitomis pasaulio šalimis. Taip visų pirma gali būti valstybėse narėse, kuriose nėra gerai įsitvirtinusių oficialių rizikos kapitalo investuotojų, privačių kapitalo fondų arba neformalių investuotojų. Priemonių, skirtų tokioms struktūrinėms kliūtims įveikti, atveju Komisija gali sutikti, kad nepriklausomų privačių investuotojų dalyvavimo lygis nesiektų Bendrojo bendrosios išimties reglamento 21 straipsnyje numatytų normų, jei tenkinama šių gairių 25 punkte nurodyta sąlyga. |
| --- | --- |

82.

Tam tikruose regionuose arba valstybėse narėse esančioms įmonėms poveikį darantis rinkos nepakankamumas arba kitos reikšmingos kliūtys gali būti didesni dėl santykinai menko MVĮ finansavimo rinkos šiose vietovėse išsivystymo, palyginti su kitais toje pačioje valstybėje narėje esančiais regionais, kitomis valstybėmis narėmis ar kitomis pasaulio šalimis. Taip visų pirma gali būti valstybėse narėse, kuriose nėra gerai įsitvirtinusių oficialių rizikos kapitalo investuotojų, privačių kapitalo fondų arba neformalių investuotojų. Priemonių, skirtų tokioms struktūrinėms kliūtims įveikti, atveju Komisija gali sutikti, kad nepriklausomų privačių investuotojų dalyvavimo lygis nesiektų Bendrojo bendrosios išimties reglamento 21 straipsnyje numatytų normų, jei tenkinama šių gairių 25 punkte nurodyta sąlyga.

| 83. | Be to, Komisija taip pat gali pritarti rizikos finansų priemonėms, kai nepriklausomų privačių investuotojų dalyvavimo lygis nesiekia Bendrojo bendrosios išimties reglamento 21 straipsnyje nustatytų normų, jeigu valstybė narė įrodo, kad yra didesnis rinkos nepakankamumas ar kita reikšminga kliūtis, visų pirma, kai tokios priemonės yra specialiai skirtos MVĮ iki pirmojo komercinio pardavimo arba koncepcijos pagrindimo etapu, su sąlyga, kad pakankamą dalį investicijos rizikos faktiškai prisiima dalyvaujantys privatūs investuotojai. |
| --- | --- |

83.

Be to, Komisija taip pat gali pritarti rizikos finansų priemonėms, kai nepriklausomų privačių investuotojų dalyvavimo lygis nesiekia Bendrojo bendrosios išimties reglamento 21 straipsnyje nustatytų normų, jeigu valstybė narė įrodo, kad yra didesnis rinkos nepakankamumas ar kita reikšminga kliūtis, visų pirma, kai tokios priemonės yra specialiai skirtos MVĮ iki pirmojo komercinio pardavimo arba koncepcijos pagrindimo etapu, su sąlyga, kad pakankamą dalį investicijos rizikos faktiškai prisiima dalyvaujantys privatūs investuotojai.

b)   Finansinės priemonės, kurių finansiniai struktūriniai parametrai viršija Bendrajame bendrosios išimties reglamente nustatytas viršutines ribas

Finansinės priemonės, kurių finansiniai struktūriniai parametrai viršija Bendrajame bendrosios išimties reglamente nustatytas viršutines ribas

| 84. | Bendrajame bendrosios išimties reglamente numatyta bendroji išimtis taikoma tik toms priemonėms, kurių atveju, viešiesiems ir privatiems investuotojams dalijantis nuostolius ne pari passu, yra numatytas pirmųjų viešojo investuotojo prisiimamų nuostolių apribojimas. Panašiai, garantijų atveju taikant bendrąją išimtį ribojamas garantijos dydis ir bendra viešojo investuotojo prisiimamų nuostolių suma. |
| --- | --- |

84.

Bendrajame bendrosios išimties reglamente numatyta bendroji išimtis taikoma tik toms priemonėms, kurių atveju, viešiesiems ir privatiems investuotojams dalijantis nuostolius ne pari passu

| 85. | Tačiau tam tikromis aplinkybėmis, laikantis rizikingesnės finansavimo pozicijos, viešuoju finansavimu gali būti suteikta galimybė privatiems investuotojams arba skolintojams teikti papildomą finansavimą. Vertindama priemones, kurių finansiniai struktūriniai parametrai viršija Bendrajame bendrosios išimties reglamente nustatytas viršutines ribas, Komisija atsižvelgs į keletą veiksnių, kaip nustatyta šių gairių 3.2.3.2 skirsnyje. |
| --- | --- |

85.

Tačiau tam tikromis aplinkybėmis, laikantis rizikingesnės finansavimo pozicijos, viešuoju finansavimu gali būti suteikta galimybė privatiems investuotojams arba skolintojams teikti papildomą finansavimą. Vertindama priemones, kurių finansiniai struktūriniai parametrai viršija Bendrajame bendrosios išimties reglamente nustatytas viršutines ribas, Komisija atsižvelgs į keletą veiksnių, kaip nustatyta šių gairių 3.2.3.2 skirsnyje.

c)   Kitos nei garantijos finansinės priemonės, jei investuotojai, finansų tarpininkai ir jų valdytojai atrenkami pirmenybę teikiant apsaugai nuo investicijų vertės sumažėjimo, o ne nelygiam pelno pasidalijimui

Kitos nei garantijos finansinės priemonės, jei investuotojai, finansų tarpininkai ir jų valdytojai atrenkami pirmenybę teikiant apsaugai nuo investicijų vertės sumažėjimo, o ne nelygiam pelno pasidalijimui

| 86. | Pagal Bendrojo bendrosios išimties reglamento 21 straipsnį finansų tarpininkų ir investuotojų arba fondų valdytojų atranka turi būti pagrįsta atviru, skaidriu ir nediskriminaciniu procesu aiškiai nustatant priemone siekiamus politikos tikslus ir tokiems tikslams pasiekti numatytų finansinių parametrų rūšį. Tai reiškia, kad finansų tarpininkai arba jų valdytojai turėtų būti atrenkami taikant procedūrą, atitinkančią Direktyvą 2014/24/ES. Jeigu ši direktyva netaikytina, atrankos procedūra turi būti tokia, kad ja būtų užtikrintos kuo didesnės pasirinkimo iš kvalifikuotų finansų tarpininkų arba fondų valdytojų galimybės. Visų pirma taikydamos šią procedūrą atitinkamos valstybės narės galės palyginti finansų tarpininkų arba fondų valdytojų ir potencialių investuotojų sutartas sąlygas siekdamos užtikrinti, kad atsižvelgiant į realistišką investicijų strategiją rizikos finansų priemone būtų pritraukiama privačių investuotojų teikiant kuo mažesnę valstybės pagalbą arba kuo mažiau nukrypstant nuo pari passu sąlygų. |
| --- | --- |

86.

Pagal Bendrojo bendrosios išimties reglamento 21 straipsnį finansų tarpininkų ir investuotojų arba fondų valdytojų atranka turi būti pagrįsta atviru, skaidriu ir nediskriminaciniu procesu aiškiai nustatant priemone siekiamus politikos tikslus ir tokiems tikslams pasiekti numatytų finansinių parametrų rūšį. Tai reiškia, kad finansų tarpininkai arba jų valdytojai turėtų būti atrenkami taikant procedūrą, atitinkančią Direktyvą 2014/24/ES. Jeigu ši direktyva netaikytina, atrankos procedūra turi būti tokia, kad ja būtų užtikrintos kuo didesnės pasirinkimo iš kvalifikuotų finansų tarpininkų arba fondų valdytojų galimybės. Visų pirma taikydamos šią procedūrą atitinkamos valstybės narės galės palyginti finansų tarpininkų arba fondų valdytojų ir potencialių investuotojų sutartas sąlygas siekdamos užtikrinti, kad atsižvelgiant į realistišką investicijų strategiją rizikos finansų priemone būtų pritraukiama privačių investuotojų teikiant kuo mažesnę valstybės pagalbą arba kuo mažiau nukrypstant nuo pari passu

| 87. | Pagal Bendrojo bendrosios išimties reglamento 21 straipsnį taikomi valdytojų atrankos kriterijai turi apimti reikalavimą, pagal kurį taikant kitas nei garantijos priemones
  „pirmenybė teikiama ne apsaugai nuo investicijų vertės sumažėjimo, bet [...] pelno pasidalijimui“, kad būtų apribotas valdytojo polinkis prisiimti pernelyg didelę riziką renkantis įmones, į kurias bus investuojama. Taip siekiama užtikrinti, kad, nepriklausomai nuo pagal priemonę nustatytos finansinės priemonės, bet koks privatiems investuotojams arba skolintojams taikomas lengvatinis režimas būtų įvertintas, atsižvelgiant į viešąjį interesą, t. y. siekį užtikrinti suteikto viešojo kapitalo apyvartumą ir ilgalaikį finansinį priemonės tvarumą. |
| --- | --- |

87.

Pagal Bendrojo bendrosios išimties reglamento 21 straipsnį taikomi valdytojų atrankos kriterijai turi apimti reikalavimą, pagal kurį taikant kitas nei garantijos priemones
  „pirmenybė teikiama ne apsaugai nuo investicijų vertės sumažėjimo, bet [...] pelno pasidalijimui“,

| 88. | Tačiau tam tikrais atvejais gali reikėti pirmenybę suteikti apsaugai nuo investicijų vertės sumažėjimo, būtent, jei priemonė skirta startuoliams arba tam tikriems sektoriams, kuriems būdingas aukštas MVĮ įsipareigojimų neįvykdymo rodiklis. Tai gali būti taikoma priemonėms, skirtoms su reikšmingomis technologinėmis kliūtimis susiduriantiems sektoriams, arba sektoriams, kurių įmonės stipriai priklauso nuo pavienių su didele rizika susijusių projektų, kuriems reikia didelių pradinių investicijų, pavyzdžiui, orlaivių bei erdvėlaivių ir gynybos ekosistemai ir kultūros bei kūrybos pramonės šakų projektams. Pirmenybės teikimą apsaugos nuo investicijų vertės sumažėjimo mechanizmams galima pateisinti ir tada, kai priemonės įgyvendinamos per fondų fondą ir yra skirtos privatiems to lygmens investuotojams pritraukti arba priemonėms, skirtoms MVĮ iki pirmojo komercinio pardavimo arba koncepcijos pagrindimo etapu. |
| --- | --- |

88.

Tačiau tam tikrais atvejais gali reikėti pirmenybę suteikti apsaugai nuo investicijų vertės sumažėjimo, būtent, jei priemonė skirta startuoliams arba tam tikriems sektoriams, kuriems būdingas aukštas MVĮ įsipareigojimų neįvykdymo rodiklis. Tai gali būti taikoma priemonėms, skirtoms su reikšmingomis technologinėmis kliūtimis susiduriantiems sektoriams, arba sektoriams, kurių įmonės stipriai priklauso nuo pavienių su didele rizika susijusių projektų, kuriems reikia didelių pradinių investicijų, pavyzdžiui, orlaivių bei erdvėlaivių ir gynybos ekosistemai ir kultūros bei kūrybos pramonės šakų projektams. Pirmenybės teikimą apsaugos nuo investicijų vertės sumažėjimo mechanizmams galima pateisinti ir tada, kai priemonės įgyvendinamos per fondų fondą ir yra skirtos privatiems to lygmens investuotojams pritraukti arba priemonėms, skirtoms MVĮ iki pirmojo komercinio pardavimo arba koncepcijos pagrindimo etapu.

d)   Fiskalinės paskatos investuojančioms įmonėms, įskaitant bendrai investuojančius finansų tarpininkus arba jų valdytojus

Fiskalinės paskatos investuojančioms įmonėms, įskaitant bendrai investuojančius finansų tarpininkus arba jų valdytojus

| 89. | Nors Bendrasis bendrosios išimties reglamentas apima fiskalines paskatas nepriklausomiems privatiems investuotojams, kurie yra fiziniai asmenys, kaip nustatyta to reglamento 2 straipsnyje, tiesiogiai arba netiesiogiai teikiantys rizikos finansus tinkamiems finansuoti startuoliams ir MVĮ, valstybės narės gali įdiegti priemones, kuriomis panašios paskatos taikomos nepriklausomiems privatiems investuotojams, kurie yra investuojančios įmonės. Skirtumas yra tas, kad investuojančios įmonės yra Sutarties 107 straipsnyje apibrėžtos įmonės. Todėl priemonei turi būti taikomi tam tikri apribojimai (nurodyti 3.2.3.3 ir 3.2.4.2 skirsniuose), siekiant užtikrinti, kad investuojančių įmonių lygmeniu teikiama pagalba toliau būtų proporcinga ir turėtų realų skatinamąjį poveikį. |
| --- | --- |

89.

Nors Bendrasis bendrosios išimties reglamentas apima fiskalines paskatas nepriklausomiems privatiems investuotojams, kurie yra fiziniai asmenys, kaip nustatyta to reglamento 2 straipsnyje, tiesiogiai arba netiesiogiai teikiantys rizikos finansus tinkamiems finansuoti startuoliams ir MVĮ, valstybės narės gali įdiegti priemones, kuriomis panašios paskatos taikomos nepriklausomiems privatiems investuotojams, kurie yra investuojančios įmonės. Skirtumas yra tas, kad investuojančios įmonės yra Sutarties 107 straipsnyje apibrėžtos įmonės. Todėl priemonei turi būti taikomi tam tikri apribojimai (nurodyti 3.2.3.3 ir 3.2.4.2 skirsniuose), siekiant užtikrinti, kad investuojančių įmonių lygmeniu teikiama pagalba toliau būtų proporcinga ir turėtų realų skatinamąjį poveikį.

| 90. | Fiskaline paskata gali pasinaudoti tik bendrai investuojantys ar bendrai skolinantys finansų tarpininkai ir jų valdytojai. Fiskalinės paskatos negali būti taikomos finansų tarpininkų arba jų valdytojų paslaugoms, teikiamoms priemonei įgyvendinti. |
| --- | --- |

90.

Fiskaline paskata gali pasinaudoti tik bendrai investuojantys ar bendrai skolinantys finansų tarpininkai ir jų valdytojai. Fiskalinės paskatos negali būti taikomos finansų tarpininkų arba jų valdytojų paslaugoms, teikiamoms priemonei įgyvendinti.

3.2.3.   Pagalbos priemonės tinkamumas

Pagalbos priemonės tinkamumas

| 91. | Siūloma pagalbos priemonė turi būti tinkama politikos priemonė numatytam pagalbos tikslui pasiekti, t. y. neturi būti kitos geresnės ir mažesnio iškreipiamojo poveikio politikos ar pagalbos priemonės, kuria galima pasiekti tokių pat rezultatų. |
| --- | --- |

91.

Siūloma pagalbos priemonė turi būti tinkama politikos priemonė numatytam pagalbos tikslui pasiekti, t. y. neturi būti kitos geresnės ir mažesnio iškreipiamojo poveikio politikos ar pagalbos priemonės, kuria galima pasiekti tokių pat rezultatų.

3.2.3.1.   Tinkamumas, palyginti su kitomis politikos priemonėmis ir kitomis pagalbos priemonėmis

Tinkamumas, palyginti su kitomis politikos priemonėmis ir kitomis pagalbos priemonėmis

| 92. | Kad būtų sprendžiama nustatyta rinkos nepakankamumo problema ar šalinama kita reikšminga kliūtis ir padedama įgyvendinti priemone siekiamus politikos tikslus, siūloma rizikos finansų priemonė turi būti tinkama. Konkrečios formos rizikos finansų priemonės pasirinkimas turi būti tinkamai pagrįstas įrodymais, valstybės narės pateiktais ex ante vertinime. |
| --- | --- |

92.

Kad būtų sprendžiama nustatyta rinkos nepakankamumo problema ar šalinama kita reikšminga kliūtis ir padedama įgyvendinti priemone siekiamus politikos tikslus, siūloma rizikos finansų priemonė turi būti tinkama. Konkrečios formos rizikos finansų priemonės pasirinkimas turi būti tinkamai pagrįstas įrodymais, valstybės narės pateiktais ex ante

| 93. | Pirmiausia Komisija apsvarstys, ar, palyginti su kitomis politikos priemonėmis, skirtomis skatinti teikti rizikos finansavimą tinkamoms finansuoti įmonėms, rizikos finansų priemonę galima laikyti tinkama, ir jei taip, kokiu mastu. Valstybės pagalba nėra vienintelė politikos priemonė, kurią valstybės narės gali taikyti, kad sudarytų palankesnes sąlygas teikti rizikos finansavimą tinkamoms finansuoti įmonėms. Valstybės narės gali taikyti kitas papildomas tiek su pasiūla, tiek su paklausa susijusias politikos priemones, tokias kaip reguliavimo priemonės finansų rinkų veikimui palengvinti, verslo aplinkos gerinimo priemonės, pasirengimo investuoti konsultacinės paslaugos arba rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančio veiklos vykdytojo kriterijų atitinkančios viešosios investicijos. |
| --- | --- |

93.

Pirmiausia Komisija apsvarstys, ar, palyginti su kitomis politikos priemonėmis, skirtomis skatinti teikti rizikos finansavimą tinkamoms finansuoti įmonėms, rizikos finansų priemonę galima laikyti tinkama, ir jei taip, kokiu mastu. Valstybės pagalba nėra vienintelė politikos priemonė, kurią valstybės narės gali taikyti, kad sudarytų palankesnes sąlygas teikti rizikos finansavimą tinkamoms finansuoti įmonėms. Valstybės narės gali taikyti kitas papildomas tiek su pasiūla, tiek su paklausa susijusias politikos priemones, tokias kaip reguliavimo priemonės finansų rinkų veikimui palengvinti, verslo aplinkos gerinimo priemonės, pasirengimo investuoti konsultacinės paslaugos arba rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančio veiklos vykdytojo kriterijų atitinkančios viešosios investicijos.

| 94. | Paskiau Komisija apsvarstys, ar siūloma priemonė yra tinkamesnė nei alternatyvios valstybės pagalbos priemonės, skirtos tai pačiai rinkos nepakankamumo problemai spręsti ar kitai reikšmingai kliūčiai šalinti. Šiuo atžvilgiu laikoma, kad finansinės priemonės turi mažesnį iškraipomąjį poveikį nei tiesioginės dotacijos, todėl jos yra tinkamesnės. Tačiau valstybės pagalba, kuria siekiama sudaryti palankesnes sąlygas teikti rizikos finansavimą, gali būti teikiama įvairiomis formomis, tokiomis kaip atrankiosios fiskalinės priemonės arba iš dalies komercinės finansinės priemonės, įskaitant įvairias nuosavo kapitalo, skolos ar garantijų priemones, pasižyminčias skirtingomis rizikos ir grąžos savybėmis, įvairiais įgyvendinimo būdais ir įvairia finansavimo struktūra, kurių tinkamumas priklauso nuo tikslinių įmonių ir finansavimo trūkumo pobūdžio. Todėl Komisija, atsižvelgdama į fondo investavimo strategiją, įvertins, ar priemonėje numatyta finansavimo struktūra yra veiksminga, kad būtų užtikrinta tvari veikla. |
| --- | --- |

94.

Paskiau Komisija apsvarstys, ar siūloma priemonė yra tinkamesnė nei alternatyvios valstybės pagalbos priemonės, skirtos tai pačiai rinkos nepakankamumo problemai spręsti ar kitai reikšmingai kliūčiai šalinti. Šiuo atžvilgiu laikoma, kad finansinės priemonės turi mažesnį iškraipomąjį poveikį nei tiesioginės dotacijos, todėl jos yra tinkamesnės. Tačiau valstybės pagalba, kuria siekiama sudaryti palankesnes sąlygas teikti rizikos finansavimą, gali būti teikiama įvairiomis formomis, tokiomis kaip atrankiosios fiskalinės priemonės arba iš dalies komercinės finansinės priemonės, įskaitant įvairias nuosavo kapitalo, skolos ar garantijų priemones, pasižyminčias skirtingomis rizikos ir grąžos savybėmis, įvairiais įgyvendinimo būdais ir įvairia finansavimo struktūra, kurių tinkamumas priklauso nuo tikslinių įmonių ir finansavimo trūkumo pobūdžio. Todėl Komisija, atsižvelgdama į fondo investavimo strategiją, įvertins, ar priemonėje numatyta finansavimo struktūra yra veiksminga, kad būtų užtikrinta tvari veikla.

| 95. | Šiuo tikslu Komisija teigiamai vertins priemones, susijusias su portfelio dydžio, geografinės aprėpties (visų pirma, jeigu fondai veikia keliose valstybėse narėse) ir portfelio diversifikavimo atžvilgiu pakankamai dideliais fondais, nes tokie fondai gali veikti rezultatyviau ir todėl privatiems investuotojams būti patrauklesni nei mažesni fondai. Šias sąlygas gali atitikti ir tam tikros fondų fondų struktūros, jeigu bendros valdymo sąnaudos, patiriamos dėl skirtingų lygmenų tarpininkavimo, kompensuojamos gerokai didesniu efektyvumu. |
| --- | --- |

95.

Šiuo tikslu Komisija teigiamai vertins priemones, susijusias su portfelio dydžio, geografinės aprėpties (visų pirma, jeigu fondai veikia keliose valstybėse narėse) ir portfelio diversifikavimo atžvilgiu pakankamai dideliais fondais, nes tokie fondai gali veikti rezultatyviau ir todėl privatiems investuotojams būti patrauklesni nei mažesni fondai. Šias sąlygas gali atitikti ir tam tikros fondų fondų struktūros, jeigu bendros valdymo sąnaudos, patiriamos dėl skirtingų lygmenų tarpininkavimo, kompensuojamos gerokai didesniu efektyvumu.

3.2.3.2.   Finansinių priemonių tinkamumo nustatymo sąlygos

Finansinių priemonių tinkamumo nustatymo sąlygos

| 96. | Vertindama finansinių priemonių, kurių struktūriniai parametrai nepatenka į Bendrojo bendrosios išimties reglamento taikymo sritį, tinkamumą Komisija atsižvelgs į šių gairių 97–121 punktuose išdėstytas sąlygas. |
| --- | --- |

96.

Vertindama finansinių priemonių, kurių struktūriniai parametrai nepatenka į Bendrojo bendrosios išimties reglamento taikymo sritį, tinkamumą Komisija atsižvelgs į šių gairių 97–121 punktuose išdėstytas sąlygas.

| 97. | Pirma, priemonė turi gebėti sutelkti papildomą rinkos dalyvių teikiamą finansavimą. Minimalių nepriklausomų privačių investicijų koeficientų, kurie yra mažesni negu nustatytieji Bendrojo bendrosios išimties reglamento 21 straipsnyje, taikymą galima pateisinti tik remiantis ex ante vertinime nustatytu didesniu rinkos nepakankamumu ar kitokia reikšminga kliūtimi (žr. 3.2.1 skirsnį). Taigi ex ante vertinime turėtų būti taip pat pateiktas pakankamai išsamus privataus finansavimo, skirto tam tikros rūšies tinkamai finansuoti įmonei atitinkamoje geografinėje vietovėje, pasiūlos lygio ir struktūros vertinimas (žr. 63 punktą). Be to, turi būti įrodyta, kad priemone bus pritraukiama papildomų privačių išteklių, kurių kitu atveju nebūtų suteikta arba jie būtų suteikti kitokia forma arba kitokiomis sąlygomis, arba būtų suteiktos kitokios sumos. |
| --- | --- |

97.

Pirma, priemonė turi gebėti sutelkti papildomą rinkos dalyvių teikiamą finansavimą. Minimalių nepriklausomų privačių investicijų koeficientų, kurie yra mažesni negu nustatytieji Bendrojo bendrosios išimties reglamento 21 straipsnyje, taikymą galima pateisinti tik remiantis ex ante

ex ante

| 98. | Rizikos finansų priemonių, konkrečiai skirtų startuoliams ir MVĮ, vykdantiems veiklą bet kurioje rinkoje (52), atveju Komisija gali sutikti, kad reikalaujama nepriklausomų privačių investuotojų investicijų dalis būtų mažesnė už reikiamas normas. Taip pat Komisija gali sutikti, kad siekiant tokių investicijų tikslų privačių investuotojų dalyvavimas savo pobūdžiu nebūtų nepriklausomas, tai yra, dalyvauti galėtų, pavyzdžiui, ir pagalbą gaunančios įmonės savininkas. Deramai pagrįstais atvejais ir atsižvelgusi į ex ante vertinime pateiktus ekonominius atitinkamos rinkos nepakankamumo ar kitos reikšmingos kliūties įrodymus, Komisija gali sutikti, kad investuojant į tinkamas finansuoti įmones, kurios rinkoje vykdo veiklą ilgiau nei Bendrojo bendrosios išimties reglamento 21 straipsnyje nustatytas tinkamumo finansuoti laikotarpis, privačių investuotojų dalyvavimo lygis būtų žemesnis už Bendrajame bendrosios išimties reglamente nustatytą normas. |
| --- | --- |

98.

Rizikos finansų priemonių, konkrečiai skirtų startuoliams ir MVĮ, vykdantiems veiklą bet kurioje rinkoje (52

ex ante

| 99. | Tinkamoms finansuoti įmonėms, kurios bet kurioje rinkoje veiklą vykdo ilgiau nei Bendrojo bendrosios išimties reglamento 21 straipsnyje nustatytas tinkamumo finansuoti laikotarpis, skirta rizikos finansų priemone pirmosios rizikos finansų investicijos metu turi būti nustatyti tinkami apribojimai, susiję arba su terminais, arba su kitais kokybinio pobūdžio objektyviais kriterijais, susijusiais su tikslinių įmonių plėtros etapu. Tokiems investicijų tikslams pasiekti Komisija paprastai reikalautų, kad minimali privačių investuotojų dalyvavimo norma būtų 60 %. |
| --- | --- |

99.

Tinkamoms finansuoti įmonėms, kurios bet kurioje rinkoje veiklą vykdo ilgiau nei Bendrojo bendrosios išimties reglamento 21 straipsnyje nustatytas tinkamumo finansuoti laikotarpis, skirta rizikos finansų priemone pirmosios rizikos finansų investicijos metu turi būti nustatyti tinkami apribojimai, susiję arba su terminais, arba su kitais kokybinio pobūdžio objektyviais kriterijais, susijusiais su tikslinių įmonių plėtros etapu. Tokiems investicijų tikslams pasiekti Komisija paprastai reikalautų, kad minimali privačių investuotojų dalyvavimo norma būtų 60 %.

| 100. | Antra, Komisija atsižvelgs ne tik į siūlomą privačių investuotojų dalyvavimo lygį, bet ir į viešųjų ir privačių investuotojų rizikos ir grąžos pasidalijimo santykį. Šiuo tikslu Komisija teigiamai vertins priemones, pagal kurias investuotojai dalijasi nuostolius pari passu, o privatiems investuotojams teikiamos tik teigiamos paskatos. Komisija tinkamai atsižvelgs į tai, kad vis dėlto esant dideliam rinkos nepakankamumui gali būti reikalaujama dalytis nuostolius nesivadovaujant pari passu principu. Iš esmės kuo rizikos ir grąžos pasidalijimas artimesnis faktinei komercinei praktikai, tuo didesnė tikimybė, kad Komisija sutiks su žemesniu privačių investuotojų dalyvavimo lygiu. |
| --- | --- |

100.

Antra, Komisija atsižvelgs ne tik į siūlomą privačių investuotojų dalyvavimo lygį, bet ir į viešųjų ir privačių investuotojų rizikos ir grąžos pasidalijimo santykį. Šiuo tikslu Komisija teigiamai vertins priemones, pagal kurias investuotojai dalijasi nuostolius pari passu

pari passu

| 101. | Trečia, Komisija atsižvelgs į finansavimo struktūros lygmenį, kuriuo priemone siekiama pritraukti privačias investicijas. Fondų fondo lygmeniu gebėjimas pritraukti privatų finansavimą gali priklausyti nuo dažnesnio apsaugos nuo investicijų vertės sumažėjimo mechanizmų naudojimo. Ir atvirkščiai, tuo atveju, kai privatūs investuotojai veikia investavimo į įmones ir atskirų sandorių lygmeniu, pernelyg dažnas tokių mechanizmų naudojimas gali iškraipyti tinkamų finansuoti įmonių atranką ir lemti neveiksmingus rezultatus. |
| --- | --- |

101.

Trečia, Komisija atsižvelgs į finansavimo struktūros lygmenį, kuriuo priemone siekiama pritraukti privačias investicijas. Fondų fondo lygmeniu gebėjimas pritraukti privatų finansavimą gali priklausyti nuo dažnesnio apsaugos nuo investicijų vertės sumažėjimo mechanizmų naudojimo. Ir atvirkščiai, tuo atveju, kai privatūs investuotojai veikia investavimo į įmones ir atskirų sandorių lygmeniu, pernelyg dažnas tokių mechanizmų naudojimas gali iškraipyti tinkamų finansuoti įmonių atranką ir lemti neveiksmingus rezultatus.

| 102. | Vertindama, ar priemonė būtinai turi būti konkrečios struktūros, Komisija gali atsižvelgti į likutinės rizikos, tenkančios atrinktiems privatiems investuotojams, atsižvelgiant į viešojo investuotojo prisiimtus numatytus ir nenumatytus nuostolius, reikšmingumą ir į numatytos grąžos pasidalijimo tarp viešojo investuotojo ir privačių investuotojų santykį. Taigi galėtų būti priimtinas ir kitoks rizikos ir grąžos profilis, jei taip būtų maksimaliai padidinama privačių investicijų suma ir nebūtų iškreipiama tikroji investavimo sprendimų paskirtis – gauti pelno. |
| --- | --- |

102.

Vertindama, ar priemonė būtinai turi būti konkrečios struktūros, Komisija gali atsižvelgti į likutinės rizikos, tenkančios atrinktiems privatiems investuotojams, atsižvelgiant į viešojo investuotojo prisiimtus numatytus ir nenumatytus nuostolius, reikšmingumą ir į numatytos grąžos pasidalijimo tarp viešojo investuotojo ir privačių investuotojų santykį. Taigi galėtų būti priimtinas ir kitoks rizikos ir grąžos profilis, jei taip būtų maksimaliai padidinama privačių investicijų suma ir nebūtų iškreipiama tikroji investavimo sprendimų paskirtis – gauti pelno.

| 103. | Ketvirta, tikslus paskatų pobūdis turi būti nustatytas atviros, skaidrios ir nediskriminacinės finansų tarpininkų ir fondų valdytojų ar investuotojų atrankos procedūros metu. Be to, iš fondų fondo valdytojų turėtų būti reikalaujama, kad įgyvendindami savo investicinius įgaliojimus jie teisiškai įsipareigotų vykdydami konkurencingą tinkamų finansų tarpininkų, fondų valdytojų arba investuotojų atranką nustatyti pirmenybės teikimo sąlygas, kurios galėtų būti taikomos subfondų lygmeniu. |
| --- | --- |

103.

Ketvirta, tikslus paskatų pobūdis turi būti nustatytas atviros, skaidrios ir nediskriminacinės finansų tarpininkų ir fondų valdytojų ar investuotojų atrankos procedūros metu. Be to, iš fondų fondo valdytojų turėtų būti reikalaujama, kad įgyvendindami savo investicinius įgaliojimus jie teisiškai įsipareigotų vykdydami konkurencingą tinkamų finansų tarpininkų, fondų valdytojų arba investuotojų atranką nustatyti pirmenybės teikimo sąlygas, kurios galėtų būti taikomos subfondų lygmeniu.

| 104. | Siekiant įrodyti, kad konkrečios finansinės sąlygos, kuriomis grindžiama priemonės struktūra, yra būtinos, gali būti reikalaujama, kad valstybės narės pateiktų įrodymų, patvirtinančių, jog atrenkant privačius investuotojus visi atrankos proceso dalyviai siekė kitokių sąlygų, nei nustatyta Bendrajame bendrosios išimties reglamente, arba kad konkursas nedavė rezultatų. |
| --- | --- |

104.

Siekiant įrodyti, kad konkrečios finansinės sąlygos, kuriomis grindžiama priemonės struktūra, yra būtinos, gali būti reikalaujama, kad valstybės narės pateiktų įrodymų, patvirtinančių, jog atrenkant privačius investuotojus visi atrankos proceso dalyviai siekė kitokių sąlygų, nei nustatyta Bendrajame bendrosios išimties reglamente, arba kad konkursas nedavė rezultatų.

| 105. | Penkta, finansų tarpininkas arba fondo valdytojas gali bendrai investuoti kartu su valstybe nare, jeigu pagal tokio bendro investavimo sąlygas išvengiama bet kokio potencialaus interesų konflikto. Finansų tarpininkas turi prisiimti bent 10 % pirmojo nuostolio dalies. Toks bendras investavimas galėtų padėti užtikrinti, kad investavimo sprendimai būtų suderinti su atitinkamais politikos tikslais. Vienas iš atrankos kriterijų gali būti valdytojo gebėjimas teikti investicijas iš savo išteklių. |
| --- | --- |

105.

Penkta, finansų tarpininkas arba fondo valdytojas gali bendrai investuoti kartu su valstybe nare, jeigu pagal tokio bendro investavimo sąlygas išvengiama bet kokio potencialaus interesų konflikto. Finansų tarpininkas turi prisiimti bent 10 % pirmojo nuostolio dalies. Toks bendras investavimas galėtų padėti užtikrinti, kad investavimo sprendimai būtų suderinti su atitinkamais politikos tikslais. Vienas iš atrankos kriterijų gali būti valdytojo gebėjimas teikti investicijas iš savo išteklių.

| 106. | Šešta, jeigu taikant rizikos finansų priemones naudojamos skolos priemonės, turi būti nustatytas mechanizmas, užtikrinantis, kad finansų tarpininkas iš valstybės gautą naudą perduotų galutinio pagalbos gavėjo įmonėms, pavyzdžiui, taikydamas mažesnes palūkanas, sumažindamas įkeičiamo turto reikalavimus arba šių dviejų būdų deriniu. Finansų tarpininkas šią naudą taip pat gali perduoti investuodamas į įmones, kurios pagal finansų tarpininko vidaus reitingo kriterijus galėtų būti perspektyvios, tačiau priklausytų tam tikrai rizikos klasei tuo atveju, kai nesant rizikos finansų priemonės tarpininkas į ją neinvestuotų. Į perdavimo mechanizmą turi būti įtraukta tinkama stebėsenos tvarka ir lėšų susigrąžinimo (53) arba lygiavertis sutartinis mechanizmas. |
| --- | --- |

106.

Šešta, jeigu taikant rizikos finansų priemones naudojamos skolos priemonės, turi būti nustatytas mechanizmas, užtikrinantis, kad finansų tarpininkas iš valstybės gautą naudą perduotų galutinio pagalbos gavėjo įmonėms, pavyzdžiui, taikydamas mažesnes palūkanas, sumažindamas įkeičiamo turto reikalavimus arba šių dviejų būdų deriniu. Finansų tarpininkas šią naudą taip pat gali perduoti investuodamas į įmones, kurios pagal finansų tarpininko vidaus reitingo kriterijus galėtų būti perspektyvios, tačiau priklausytų tam tikrai rizikos klasei tuo atveju, kai nesant rizikos finansų priemonės tarpininkas į ją neinvestuotų. Į perdavimo mechanizmą turi būti įtraukta tinkama stebėsenos tvarka ir lėšų susigrąžinimo (53

| 107. | Galiausiai, siekiant užtikrinti, kad su rizikos finansų priemone susiję finansų tarpininkai pasiektų atitinkamus tikslus, finansų tarpininko investavimo strategija turi būti suderinta su priemonės tikslais. Atrankos proceso metu finansų tarpininkai turi parodyti, kaip jų siūloma investavimo strategija gali padėti įgyvendinti politikos tikslus ir uždavinius. Be to, valstybė narė turi užtikrinti, kad tarpininkų investavimo strategija visada atitiktų sutartus uždavinius: pavyzdžiui, turi būti taikomi tinkami stebėsenos ir ataskaitų teikimo mechanizmai, viešųjų investuotojų atstovai turi dalyvauti finansų tarpininkui atstovaujančiose organizacijose, tokiose kaip stebėtojų taryba arba patariamoji valdyba. Tinkama valdymo struktūra turi būti užtikrinama, kad norint iš esmės keisti investavimo strategiją būtų būtina gauti išankstinį valstybės narės sutikimą. Kad būtų išvengta abejonių, valstybė narė negali tiesiogiai dalyvauti priimant individualius investavimo ir pardavimo sprendimus. |
| --- | --- |

107.

Galiausiai, siekiant užtikrinti, kad su rizikos finansų priemone susiję finansų tarpininkai pasiektų atitinkamus tikslus, finansų tarpininko investavimo strategija turi būti suderinta su priemonės tikslais. Atrankos proceso metu finansų tarpininkai turi parodyti, kaip jų siūloma investavimo strategija gali padėti įgyvendinti politikos tikslus ir uždavinius. Be to, valstybė narė turi užtikrinti, kad tarpininkų investavimo strategija visada atitiktų sutartus uždavinius: pavyzdžiui, turi būti taikomi tinkami stebėsenos ir ataskaitų teikimo mechanizmai, viešųjų investuotojų atstovai turi dalyvauti finansų tarpininkui atstovaujančiose organizacijose, tokiose kaip stebėtojų taryba arba patariamoji valdyba. Tinkama valdymo struktūra turi būti užtikrinama, kad norint iš esmės keisti investavimo strategiją būtų būtina gauti išankstinį valstybės narės sutikimą. Kad būtų išvengta abejonių, valstybė narė negali tiesiogiai dalyvauti priimant individualius investavimo ir pardavimo sprendimus.

| 108. | Kaip rizikos finansų priemonės dalį valstybės narės gali taikyti kelias finansines priemones, tokias kaip investicijų į nuosavą kapitalą ir kvazinuosavą kapitalą priemones, paskolos priemones arba garantijas, nepagrįstas pari passu principu. Elementai, į kuriuos Komisija atsižvelgs vertindama tokias konkrečias finansines priemones, nustatyti 109–121 punktuose. |
| --- | --- |

108.

Kaip rizikos finansų priemonės dalį valstybės narės gali taikyti kelias finansines priemones, tokias kaip investicijų į nuosavą kapitalą ir kvazinuosavą kapitalą priemones, paskolos priemones arba garantijas, nepagrįstas pari passu

(a)   Investicijos į nuosavą kapitalą

Investicijos į nuosavą kapitalą

| 109. | Investicijos į nuosavą kapitalą gali būti investicijos į įmonės nuosavą arba kvazinuosavą kapitalą, kuriomis investuotojas įsigyja įmonės nuosavybę arba jos dalį. (54) |
| --- | --- |

109.

Investicijos į nuosavą kapitalą gali būti investicijos į įmonės nuosavą arba kvazinuosavą kapitalą, kuriomis investuotojas įsigyja įmonės nuosavybę arba jos dalį. (54

| 110. | Nuosavo kapitalo priemonės gali turėti įvairių asimetrinių savybių, lemiančių nevienodas investuotojams taikomas sąlygas, nes kai kurie investuotojai gali prisiimti daugiau rizikos ir gauti didesnę grąžą nei kiti. Siekiant sumažinti privatiems investuotojams tenkančią riziką, priemone gali būti suteikiama teigiamo pobūdžio apsauga (viešasis investuotojas atsisako dalies grąžos) arba apsauga nuo dalies nuostolių (apribojami privataus investuotojo patiriami nuostoliai), arba derinama abiejų šių rūšių apsauga. |
| --- | --- |

110.

Nuosavo kapitalo priemonės gali turėti įvairių asimetrinių savybių, lemiančių nevienodas investuotojams taikomas sąlygas, nes kai kurie investuotojai gali prisiimti daugiau rizikos ir gauti didesnę grąžą nei kiti. Siekiant sumažinti privatiems investuotojams tenkančią riziką, priemone gali būti suteikiama teigiamo pobūdžio apsauga (viešasis investuotojas atsisako dalies grąžos) arba apsauga nuo dalies nuostolių (apribojami privataus investuotojo patiriami nuostoliai), arba derinama abiejų šių rūšių apsauga.

| 111. | Komisija mano, kad teigiamomis paskatomis geriau suderinami viešųjų ir privačių investuotojų interesai. Ir atvirkščiai, apsauga nuo investicijų vertės sumažėjimo, kurią teikiant viešajam investuotojui gali kilti prastų rezultatų rizika, gali lemti interesų neatitikimą ir netinkamą finansų tarpininkų ar investuotojų atranką. |
| --- | --- |

111.

Komisija mano, kad teigiamomis paskatomis geriau suderinami viešųjų ir privačių investuotojų interesai. Ir atvirkščiai, apsauga nuo investicijų vertės sumažėjimo, kurią teikiant viešajam investuotojui gali kilti prastų rezultatų rizika, gali lemti interesų neatitikimą ir netinkamą finansų tarpininkų ar investuotojų atranką.

| 112. | Komisija mano, kad nuosavo kapitalo priemonėmis su apribota grąža (55), pirkimo pasirinkimo sandoriais (56) ir nelygiu pajamų paskirstymu (57) teikiamos geros paskatos, ypač tada, kai rinkos nepakankamumas yra mažesnis. |
| --- | --- |

112.

Komisija mano, kad nuosavo kapitalo priemonėmis su apribota grąža (55

56

57

| 113. | Nuosavo kapitalo priemonės, kurios pasižymi ne pari passu nuostolių pasidalijimo savybėmis ir viršija Bendrajame bendrosios išimties reglamente nustatytas ribas, gali būti pateisinamos tik taikant priemones, skirtas atliekant ex ante vertinimą nustatytoms didelėms rinkos nepakankamumo problemoms spręsti (pavyzdžiui, aukštųjų technologijų sektoriuose) ar kitoms reikšmingoms kliūtims šalinti, pavyzdžiui, priemones, visų pirma skirtas startuoliams ir MVĮ iki pirmojo komercinio pardavimo arba koncepcijos pagrindimo etapu. Kad nebūtų plačiai taikoma apsauga nuo investicijų vertės sumažėjimo rizikos, reikia apriboti viešojo investuotojo prisiimamą pirmojo nuostolio dalimi. |
| --- | --- |

113.

Nuosavo kapitalo priemonės, kurios pasižymi ne pari passu

ex ante

(b)   Finansuojamos skolos priemonės: paskolos

Finansuojamos skolos priemonės: paskolos

| 114. | Rizikos finansų priemonė gali apimti paskolų teikimą finansų tarpininkams arba galutiniams pagalbos gavėjams. |
| --- | --- |

114.

Rizikos finansų priemonė gali apimti paskolų teikimą finansų tarpininkams arba galutiniams pagalbos gavėjams.

| 115. | Finansuojamos skolos priemonės gali būti įvairių formų, įskaitant subordinuotąsias paskolas ir portfelio rizikos pasidalijimo paskolas. Subordinuotosios paskolos gali būti teikiamos finansų tarpininkams, kad jie galėtų sustiprinti savo kapitalo struktūrą, siekdami teikti papildomą finansavimą tinkamoms finansuoti įmonėms. Portfelio rizikos pasidalijimo paskolos skirtos teikti paskolas finansų tarpininkams, kurie įsipareigoja bendrai finansuoti naujų paskolų ar nuomos tinkamoms finansuoti įmonėms portfelį iki tam tikros bendro finansavimo normos, kartu dalydamiesi kiekvienos paskolos (arba nuomos) portfelio kredito riziką. Abiem atvejais finansų tarpininkas bendrai investuoja į tinkamas finansuoti įmones, bet, kitaip nei viešajam investuotojui arba skolintojui, jam taikomas lengvatinis režimas, nes priemone sumažinama jo patiriama su pagrindiniu paskolos portfeliu susijusi kredito rizika. |
| --- | --- |

115.

Finansuojamos skolos priemonės gali būti įvairių formų, įskaitant subordinuotąsias paskolas ir portfelio rizikos pasidalijimo paskolas. Subordinuotosios paskolos gali būti teikiamos finansų tarpininkams, kad jie galėtų sustiprinti savo kapitalo struktūrą, siekdami teikti papildomą finansavimą tinkamoms finansuoti įmonėms. Portfelio rizikos pasidalijimo paskolos skirtos teikti paskolas finansų tarpininkams, kurie įsipareigoja bendrai finansuoti naujų paskolų ar nuomos tinkamoms finansuoti įmonėms portfelį iki tam tikros bendro finansavimo normos, kartu dalydamiesi kiekvienos paskolos (arba nuomos) portfelio kredito riziką. Abiem atvejais finansų tarpininkas bendrai investuoja į tinkamas finansuoti įmones, bet, kitaip nei viešajam investuotojui arba skolintojui, jam taikomas lengvatinis režimas, nes priemone sumažinama jo patiriama su pagrindiniu paskolos portfeliu susijusi kredito rizika.

| 116. | Apskritai, jeigu dėl priemonės rizikos mažinimo savybių viešasis investuotojas arba skolintojas turi prisiimti Bendrajame bendrosios išimties reglamente nustatytą ribą viršijančią su pagrindiniu paskolos portfeliu susijusių pirmųjų nuostolių dalį, priemonė gali būti pateisinama priemonių, skirtų tik startuoliams ir MVĮ iki pirmojo komercinio pardavimo arba koncepcijos pagrindimo etapu, atveju arba tik jei atliekant ex ante vertinimą aiškiai nustatomas didelis rinkos nepakankamumas ar kita reikšminga kliūtis. Komisija teigiamai vertins priemones, kuriose nustatyta aiški viešojo investuotojo prisiimamų pirmųjų nuostolių riba, ypač jei tokia riba neviršija 35 %. |
| --- | --- |

116.

Apskritai, jeigu dėl priemonės rizikos mažinimo savybių viešasis investuotojas arba skolintojas turi prisiimti Bendrajame bendrosios išimties reglamente nustatytą ribą viršijančią su pagrindiniu paskolos portfeliu susijusių pirmųjų nuostolių dalį, priemonė gali būti pateisinama priemonių, skirtų tik startuoliams ir MVĮ iki pirmojo komercinio pardavimo arba koncepcijos pagrindimo etapu, atveju arba tik jei atliekant ex ante

| 117. | Portfelio rizikos pasidalijimo paskolos priemonėmis turėtų būti užtikrinta pakankamai didelė pasirinkto finansų tarpininko bendrai investuojamų lėšų dalis. Ši dalis pakankamai didele laikoma tada, kai ji nėra mažesnė kaip 30 % pagrindinio paskolos portfelio vertės. |
| --- | --- |

117.

Portfelio rizikos pasidalijimo paskolos priemonėmis turėtų būti užtikrinta pakankamai didelė pasirinkto finansų tarpininko bendrai investuojamų lėšų dalis. Ši dalis pakankamai didele laikoma tada, kai ji nėra mažesnė kaip 30 % pagrindinio paskolos portfelio vertės.

(c)   Nefinansuojamos skolos priemonės: garantijos

Nefinansuojamos skolos priemonės: garantijos

| 118. | Rizikos finansų priemonė gali apimti garantijų arba priešpriešinių garantijų teikimą finansų tarpininkams arba garantijų teikimą galutiniams pagalbos gavėjams, arba abiejų elementų derinį. Reikalavimus atitinkantys sandoriai, kuriems suteikiama garantija, turi būti naujai sudaryti reikalavimus atitinkantys rizikos finansų paskolų sandoriai, įskaitant nuomos ir investicijų į kvazinuosavą kapitalą priemones, bet ne nuosavo kapitalo priemonės. |
| --- | --- |

118.

Rizikos finansų priemonė gali apimti garantijų arba priešpriešinių garantijų teikimą finansų tarpininkams arba garantijų teikimą galutiniams pagalbos gavėjams, arba abiejų elementų derinį. Reikalavimus atitinkantys sandoriai, kuriems suteikiama garantija, turi būti naujai sudaryti reikalavimus atitinkantys rizikos finansų paskolų sandoriai, įskaitant nuomos ir investicijų į kvazinuosavą kapitalą priemones, bet ne nuosavo kapitalo priemonės.

| 119. | Garantijos turėtų būti teikiamos portfelio pagrindu. Finansų tarpininkai gali pasirinkti į portfelį, kuriam suteikiama garantija, norimus įtraukti sandorius su sąlyga, kad įtraukiami sandoriai atitinka rizikos finansų priemonėje nustatytus tinkamumo kriterijus. Siūlomų garantijų norma turėtų būti tokia, kad būtų užtikrintas tinkamas rizikos ir grąžos pasidalijimo su finansų tarpininkais lygis. Visų pirma, tinkamai pagrįstais atvejais ir atsižvelgiant į ex ante vertinimo rezultatus, garantijos dydis gali būti didesnis už Bendrojo bendrosios išimties reglamento 21 straipsnyje nustatytą didžiausią dydį, tačiau neturi viršyti 90 %. Taip gali būti tuo atveju, kai garantijos teikiamos paskoloms arba investicijoms į kvazinuosavą kapitalą, susijusioms su startuoliais ir MVĮ iki pirmojo komercinio pardavimo arba koncepcijos pagrindimo etapu. |
| --- | --- |

119.

Garantijos turėtų būti teikiamos portfelio pagrindu. Finansų tarpininkai gali pasirinkti į portfelį, kuriam suteikiama garantija, norimus įtraukti sandorius su sąlyga, kad įtraukiami sandoriai atitinka rizikos finansų priemonėje nustatytus tinkamumo kriterijus. Siūlomų garantijų norma turėtų būti tokia, kad būtų užtikrintas tinkamas rizikos ir grąžos pasidalijimo su finansų tarpininkais lygis. Visų pirma, tinkamai pagrįstais atvejais ir atsižvelgiant į ex ante

| 120. | Apribotų garantijų atveju ribos dydis iš esmės turėtų apimti tik numatytus nuostolius. Jeigu jis apimtų ir nenumatytus nuostolius, pastariesiems taikoma vertė turėtų atspindėti suteikiamą papildomą rizikos draudimą. Paprastai ribos dydis turėtų neviršyti 35 %. Neapribotos garantijos (garantijos, kurių atveju nustatytas garantijos dydis, bet nenustatytas ribos dydis) gali būti teikiamos tinkamai pagrįstais atvejais, o jų kaina turi atspindėti garantija suteikiamą papildomą rizikos draudimą. |
| --- | --- |

120.

Apribotų garantijų atveju ribos dydis iš esmės turėtų apimti tik numatytus nuostolius. Jeigu jis apimtų ir nenumatytus nuostolius, pastariesiems taikoma vertė turėtų atspindėti suteikiamą papildomą rizikos draudimą. Paprastai ribos dydis turėtų neviršyti 35 %. Neapribotos garantijos (garantijos, kurių atveju nustatytas garantijos dydis, bet nenustatytas ribos dydis) gali būti teikiamos tinkamai pagrįstais atvejais, o jų kaina turi atspindėti garantija suteikiamą papildomą rizikos draudimą.

| 121. | Garantijos trukmė turėtų būti apribota – nedarant poveikio atskirų skolos priemonių, kurioms suteikta garantija, terminams, kurie gali būti ilgesni, paprastai ji turėtų būti ne ilgesnė nei dešimt metų. Garantija turi būti sumažinama, jeigu finansų tarpininkas per konkretų laikotarpį į portfelį neįtraukia mažiausios investicijų sumos. Nepanaudojus sumų turi būti reikalaujama sumokėti įsipareigojimo mokesčius. Siekiant paskatinti tarpininkus siekti sutartų apimties rodiklių, gali būti taikomi tokie metodai, kaip įsipareigojimo mokesčių taikymas ir tam tikrų įvykių ar etapų nustatymas. |
| --- | --- |

121.

Garantijos trukmė turėtų būti apribota – nedarant poveikio atskirų skolos priemonių, kurioms suteikta garantija, terminams, kurie gali būti ilgesni, paprastai ji turėtų būti ne ilgesnė nei dešimt metų. Garantija turi būti sumažinama, jeigu finansų tarpininkas per konkretų laikotarpį į portfelį neįtraukia mažiausios investicijų sumos. Nepanaudojus sumų turi būti reikalaujama sumokėti įsipareigojimo mokesčius. Siekiant paskatinti tarpininkus siekti sutartų apimties rodiklių, gali būti taikomi tokie metodai, kaip įsipareigojimo mokesčių taikymas ir tam tikrų įvykių ar etapų nustatymas.

3.2.3.3.   Fiskalinių paskatų tinkamumo nustatymo sąlygos

Fiskalinių paskatų tinkamumo nustatymo sąlygos

| 122. | Kaip nurodyta 3.2.2.2 skirsnio d punkte, Bendrojo bendrosios išimties reglamento 3 skirsnis apima tik fiskalines paskatas, skirtas investuotojams, kurie yra fiziniai asmenys. Todėl Komisijai būtina pranešti apie fiskalinių paskatų priemones, kuriomis siekiama skatinti investuojančias įmones suteikti finansavimą tinkamoms finansuoti įmonėms, tiesiogiai arba netiesiogiai įsigyjant akcijų specialiame fonde arba kitokiuose investavimo subjektuose, investuojančiuose į tokias įmones. |
| --- | --- |

122.

Kaip nurodyta 3.2.2.2 skirsnio d punkte, Bendrojo bendrosios išimties reglamento 3 skirsnis apima tik fiskalines paskatas, skirtas investuotojams, kurie yra fiziniai asmenys. Todėl Komisijai būtina pranešti apie fiskalinių paskatų priemones, kuriomis siekiama skatinti investuojančias įmones suteikti finansavimą tinkamoms finansuoti įmonėms, tiesiogiai arba netiesiogiai įsigyjant akcijų specialiame fonde arba kitokiuose investavimo subjektuose, investuojančiuose į tokias įmones.

| 123. | Paprastai valstybės narės turi pagrįsti savo fiskalines pagalbos priemones remdamosi rinkos nepakankamumo ar kitos reikšmingos kliūties ex antevertinimo išvadomis, taigi ir skirti savo priemones tiksliai apibrėžtos kategorijos tinkamoms finansuoti įmonėms. |
| --- | --- |

123.

Paprastai valstybės narės turi pagrįsti savo fiskalines pagalbos priemones remdamosi rinkos nepakankamumo ar kitos reikšmingos kliūties ex ante

| 124. | Investuojančioms įmonėms skirtos fiskalinės paskatos gali būti pajamų mokesčio lengvatos ir (arba) kapitalo prieaugio bei dividendų mokesčio lengvatos, įskaitant mokesčių kreditus ir atidėjimą. Savo bylų nagrinėjimo praktikoje Komisija apskritai yra konstatavusi, kad pajamų mokesčio lengvatos, kuriose numatytos konkrečios investuotos sumos, kuriai investuotojas gali prašyti taikyti mokestinę lengvatą, procentinės dalies ribos ir didžiausia mokestinės lengvatos suma, kurią galima atskaityti iš investuotojo mokestinių prievolių, yra tinkamos. Be to, perleidus akcijas mokėtinas kapitalo prieaugio mokestis gali būti atidėtas, jei per tam tikrą laikotarpį tas kapitalas reinvestuojamas į reikalavimus atitinkančias investicijas; dėl tokių akcijų perleidimo atsiradusių nuostolių sumą galima išskaityti iš pelno, gauto iš kitų tuo pačiu mokesčiu apmokestinamų akcijų. |
| --- | --- |

124.

Investuojančioms įmonėms skirtos fiskalinės paskatos gali būti pajamų mokesčio lengvatos ir (arba) kapitalo prieaugio bei dividendų mokesčio lengvatos, įskaitant mokesčių kreditus ir atidėjimą. Savo bylų nagrinėjimo praktikoje Komisija apskritai yra konstatavusi, kad pajamų mokesčio lengvatos, kuriose numatytos konkrečios investuotos sumos, kuriai investuotojas gali prašyti taikyti mokestinę lengvatą, procentinės dalies ribos ir didžiausia mokestinės lengvatos suma, kurią galima atskaityti iš investuotojo mokestinių prievolių, yra tinkamos. Be to, perleidus akcijas mokėtinas kapitalo prieaugio mokestis gali būti atidėtas, jei per tam tikrą laikotarpį tas kapitalas reinvestuojamas į reikalavimus atitinkančias investicijas; dėl tokių akcijų perleidimo atsiradusių nuostolių sumą galima išskaityti iš pelno, gauto iš kitų tuo pačiu mokesčiu apmokestinamų akcijų.

| 125. | Apskritai Komisija mano, kad investuojančioms įmonėms teikiamos tokios rūšies fiskalinės paskatos yra tinkamos, jeigu valstybė narė gali pateikti įrodymų, patvirtinančių, kad tinkamų finansuoti įmonių atranka yra pagrįsta aiškios struktūros investiciniais reikalavimais, kurie yra tinkamai paviešinti ir kuriuose yra nustatytos tinkamų finansuoti įmonių, susiduriančių su rinkos nepakankamumu ar kita reikšminga kliūtimi, ypatybės. |
| --- | --- |

125.

Apskritai Komisija mano, kad investuojančioms įmonėms teikiamos tokios rūšies fiskalinės paskatos yra tinkamos, jeigu valstybė narė gali pateikti įrodymų, patvirtinančių, kad tinkamų finansuoti įmonių atranka yra pagrįsta aiškios struktūros investiciniais reikalavimais, kurie yra tinkamai paviešinti ir kuriuose yra nustatytos tinkamų finansuoti įmonių, susiduriančių su rinkos nepakankamumu ar kita reikšminga kliūtimi, ypatybės.

| 126. | Nedarant poveikio galimybei pratęsti priemonės taikymo laikotarpį, ilgiausia fiskalinės schemos trukmė turi būti dešimt metų. Jei valstybė narė bendrą priemonės taikymo laikotarpį siūlo pratęsti ilgesniam nei dešimties metų (įskaitant ankstesnes schemas, jei tokių buvo) laikotarpiui, ji turi atlikti naują ex ante vertinimą ir kartu įvertinti schemos veiksmingumą per visą jos įgyvendinimo laikotarpį. |
| --- | --- |

126.

Nedarant poveikio galimybei pratęsti priemonės taikymo laikotarpį, ilgiausia fiskalinės schemos trukmė turi būti dešimt metų. Jei valstybė narė bendrą priemonės taikymo laikotarpį siūlo pratęsti ilgesniam nei dešimties metų (įskaitant ankstesnes schemas, jei tokių buvo) laikotarpiui, ji turi atlikti naują ex ante

| 127. | Atlikdama analizę Komisija atsižvelgs į atitinkamos nacionalinės fiskalinės sistemos ypatumus ir valstybėje narėje jau taikomas fiskalines paskatas, taip pat į tų paskatų sąveiką. |
| --- | --- |

127.

Atlikdama analizę Komisija atsižvelgs į atitinkamos nacionalinės fiskalinės sistemos ypatumus ir valstybėje narėje jau taikomas fiskalines paskatas, taip pat į tų paskatų sąveiką.

| 128. | Galimybė pasinaudoti mokesčių lengvata turi būti suteikta visiems taikytinus kriterijus atitinkantiems investuotojams, nediskriminuojant jų dėl įsisteigimo vietos. Todėl valstybės narės turėtų užtikrinti tinkamą priemonės apimties ir techninių parametrų viešumą. Be kitų parametrų, turėtų būti nustatytos atitinkamos viršutinės ribos ir ribos, kuriomis būtų apibrėžiama kiekvieno atskiro investuotojo iš priemonės galima gauti didžiausia nauda, taip pat didžiausia investicijos suma, kurią galima investuoti į atskiras tinkamas finansuoti įmones. |
| --- | --- |

128.

Galimybė pasinaudoti mokesčių lengvata turi būti suteikta visiems taikytinus kriterijus atitinkantiems investuotojams, nediskriminuojant jų dėl įsisteigimo vietos. Todėl valstybės narės turėtų užtikrinti tinkamą priemonės apimties ir techninių parametrų viešumą. Be kitų parametrų, turėtų būti nustatytos atitinkamos viršutinės ribos ir ribos, kuriomis būtų apibrėžiama kiekvieno atskiro investuotojo iš priemonės galima gauti didžiausia nauda, taip pat didžiausia investicijos suma, kurią galima investuoti į atskiras tinkamas finansuoti įmones.

3.2.3.4.   Priemonėms, kuriomis remiamos alternatyvios prekybos platformos, taikomos sąlygos

Priemonėms, kuriomis remiamos alternatyvios prekybos platformos, taikomos sąlygos

| 129. | Pagalbos priemonių, kuriomis remiamos alternatyvios prekybos platformos, neatitinkančios Bendrajame bendrosios išimties reglamente nustatytų ribų, atveju platformos operatorius turi pateikti verslo planą, įrodantį, kad platforma, kuriai teikiama pagalba, gali tapti savarankiška per mažiau kaip dešimt metų. Be to, pranešime reikia pateikti tikėtinus priešingos padėties scenarijus, kuriuose, vertinant įmonių galimybes gauti būtiną finansavimą, būtų lyginamos situacijos, su kuriomis susidurtų įmonės, kurių vertybiniais popieriais prekiaujama, jeigu platformos nebūtų. |
| --- | --- |

129.

Pagalbos priemonių, kuriomis remiamos alternatyvios prekybos platformos, neatitinkančios Bendrajame bendrosios išimties reglamente nustatytų ribų, atveju platformos operatorius turi pateikti verslo planą, įrodantį, kad platforma, kuriai teikiama pagalba, gali tapti savarankiška per mažiau kaip dešimt metų. Be to, pranešime reikia pateikti tikėtinus priešingos padėties scenarijus, kuriuose, vertinant įmonių galimybes gauti būtiną finansavimą, būtų lyginamos situacijos, su kuriomis susidurtų įmonės, kurių vertybiniais popieriais prekiaujama, jeigu platformos nebūtų.

| 130. | Komisija palankiai vertins kelių valstybių narių įsteigtas arba keliose valstybėse narėse veikiančias alternatyvias prekybos platformas, nes jos gali būti ypač efektyvios ir pritraukti privačių, visų pirma institucinių, investuotojų. |
| --- | --- |

130.

Komisija palankiai vertins kelių valstybių narių įsteigtas arba keliose valstybėse narėse veikiančias alternatyvias prekybos platformas, nes jos gali būti ypač efektyvios ir pritraukti privačių, visų pirma institucinių, investuotojų.

| 131. | Jau veikiančių platformų atveju siūlomoje platformos verslo strategijoje turi būti įrodyta, kad dėl nuolatinės į jų sąrašus įtraukiamų vertybinių popierių stokos, taigi ir likvidumo trūkumo, atitinkamai platformai, nepaisant jos ilgalaikio perspektyvumo, reikia suteikti trumpalaikę paramą. Komisija teigiamai vertins pagalbą alternatyvioms prekybos platformoms steigti valstybėse narėse, kuriose tokių platformų nėra. Jeigu remtina alternatyvios prekybos platforma yra veikiančiai akcijų biržai pavaldi platforma arba jos patronuojamoji bendrovė, Komisija ypatingą dėmesį skirs finansavimo trūkumo, kurį patirtų tokia pavaldi platforma, vertinimui. |
| --- | --- |

131.

Jau veikiančių platformų atveju siūlomoje platformos verslo strategijoje turi būti įrodyta, kad dėl nuolatinės į jų sąrašus įtraukiamų vertybinių popierių stokos, taigi ir likvidumo trūkumo, atitinkamai platformai, nepaisant jos ilgalaikio perspektyvumo, reikia suteikti trumpalaikę paramą. Komisija teigiamai vertins pagalbą alternatyvioms prekybos platformoms steigti valstybėse narėse, kuriose tokių platformų nėra. Jeigu remtina alternatyvios prekybos platforma yra veikiančiai akcijų biržai pavaldi platforma arba jos patronuojamoji bendrovė, Komisija ypatingą dėmesį skirs finansavimo trūkumo, kurį patirtų tokia pavaldi platforma, vertinimui.

3.2.4.   Pagalbos proporcingumas

Pagalbos proporcingumas

| 132. | Valstybės pagalba turi būti proporcinga rinkos nepakankamumui ar kitai reikšmingai kliūčiai, kurių problemą siekiama išspręsti skiriant pagalbą, kad būtų pasiekti atitinkami politikos tikslai. Pagalbos priemonė turi būti ekonomiškai efektyvi ir atitikti patikimo finansų valdymo principus. Taigi, kad rizikos finansų pagalbos priemonė būtų laikoma proporcinga, pagalba turi būti apribota iki visiško minimumo, būtino finansavimui iš rinkos pritraukti, kad nesuteikiant nepagrįsto pranašumo būtų panaikintas nustatytas rinkos nepakankamumas ar kita reikšminga kliūtis. |
| --- | --- |

132.

Valstybės pagalba turi būti proporcinga rinkos nepakankamumui ar kitai reikšmingai kliūčiai, kurių problemą siekiama išspręsti skiriant pagalbą, kad būtų pasiekti atitinkami politikos tikslai. Pagalbos priemonė turi būti ekonomiškai efektyvi ir atitikti patikimo finansų valdymo principus. Taigi, kad rizikos finansų pagalbos priemonė būtų laikoma proporcinga, pagalba turi būti apribota iki visiško minimumo, būtino finansavimui iš rinkos pritraukti, kad nesuteikiant nepagrįsto pranašumo būtų panaikintas nustatytas rinkos nepakankamumas ar kita reikšminga kliūtis.

| 133. | Paprastai galutinių pagalbos gavėjų lygmeniu rizikos finansų pagalba laikoma proporcinga, jei vienam tinkamam finansuoti pagalbos gavėjui tenkančios rizikos finansų investicijos neviršija Bendrojo bendrosios išimties reglamento 21 straipsnyje nustatytos ribos ir atitinka šiame skirsnyje nustatytas sąlygas. Kai rizikos finansų priemonių atveju rizikos finansų investicijos vienam tinkamam finansuoti paramos gavėjui viršija Bendrajame bendrosios išimties reglamente nustatytą ribą, didesnė rizikos finansų investicija vienam pagalbos gavėjui, be kitų dalykų, turi būti proporcinga ex ante vertinime nustatytam finansavimo deficito dydžiui (žr. 64 punktą). |
| --- | --- |

133.

Paprastai galutinių pagalbos gavėjų lygmeniu rizikos finansų pagalba laikoma proporcinga, jei vienam tinkamam finansuoti pagalbos gavėjui tenkančios rizikos finansų investicijos neviršija Bendrojo bendrosios išimties reglamento 21 straipsnyje nustatytos ribos ir atitinka šiame skirsnyje nustatytas sąlygas. Kai rizikos finansų priemonių atveju rizikos finansų investicijos vienam tinkamam finansuoti paramos gavėjui viršija Bendrajame bendrosios išimties reglamente nustatytą ribą, didesnė rizikos finansų investicija vienam pagalbos gavėjui, be kitų dalykų, turi būti proporcinga ex ante

| 134. | Investuotojų lygmeniu pagalba turi būti apribota iki minimumo, būtino privačiam kapitalui pritraukti, kad būtų užtikrintas minimalus privačių išteklių pritraukimo svertas ir sprendžiama rinkos nepakankamumo problema ar šalinama kita reikšminga kliūtis. |
| --- | --- |

134.

Investuotojų lygmeniu pagalba turi būti apribota iki minimumo, būtino privačiam kapitalui pritraukti, kad būtų užtikrintas minimalus privačių išteklių pritraukimo svertas ir sprendžiama rinkos nepakankamumo problema ar šalinama kita reikšminga kliūtis.

3.2.4.1.   Finansinėms priemonėms taikomos sąlygos

Finansinėms priemonėms taikomos sąlygos

| 135. | Finansų tarpininkai tinkamus finansuoti galutinius pagalbos gavėjus turi atrinkti remdamiesi komerciniu požiūriu patikima investavimo strategija (žr. 70 punktą) ir perspektyviu verslo planu, kuriuo pagrindžiama teiktino rizikos finansavimo suma. Šie elementai – dar viena apsaugos priemonė, užtikrinanti, kad pagalba būtų būtina ir proporcinga. |
| --- | --- |

135.

Finansų tarpininkai tinkamus finansuoti galutinius pagalbos gavėjus turi atrinkti remdamiesi komerciniu požiūriu patikima investavimo strategija (žr. 70 punktą) ir perspektyviu verslo planu, kuriuo pagrindžiama teiktino rizikos finansavimo suma. Šie elementai – dar viena apsaugos priemonė, užtikrinanti, kad pagalba būtų būtina ir proporcinga.

| 136. | Priemonė turi būti tokia, kad būtų užtikrinta pusiausvyra tarp finansine priemone teikiamų privilegijų, numatytų siekiant kuo labiau padidinti privačių išteklių pritraukimo svertą ir kartu spręsti nustatytą rinkos nepakankamumo problemą ar šalinti kitą reikšmingą kliūtį, ir būtinybės taikant priemonę gauti pakankamą finansinę grąžą, kad priemonė išliktų perspektyvi. |
| --- | --- |

136.

Priemonė turi būti tokia, kad būtų užtikrinta pusiausvyra tarp finansine priemone teikiamų privilegijų, numatytų siekiant kuo labiau padidinti privačių išteklių pritraukimo svertą ir kartu spręsti nustatytą rinkos nepakankamumo problemą ar šalinti kitą reikšmingą kliūtį, ir būtinybės taikant priemonę gauti pakankamą finansinę grąžą, kad priemonė išliktų perspektyvi.

| 137. | Tikslus paskatų pobūdis ir vertė turi būti nustatyti vykdant atvirą, skaidrų ir nediskriminacinį atrankos procesą, kurio metu finansų tarpininkai ir fondų valdytojai ar investuotojai kviečiami teikti konkurso paraiškas. |
| --- | --- |

137.

Tikslus paskatų pobūdis ir vertė turi būti nustatyti vykdant atvirą, skaidrų ir nediskriminacinį atrankos procesą, kurio metu finansų tarpininkai ir fondų valdytojai ar investuotojai kviečiami teikti konkurso paraiškas.

Tinkama kapitalo grąžos norma

Tinkama kapitalo grąžos norma

| 138. | Komisija mano, kad, kai bet kokia nelygi pagal riziką pakoreguota grąža arba nelygus rizikos grąžos dalijimasis nustatomi tokios atrankos būdu, finansinė priemonė laikoma proporcinga ir atspindinčia tinkamą kapitalo grąžos normą. Jeigu fondų valdytojai atrenkami rengiant atvirą, skaidrų ir nediskriminacinį konkursą, iš kurio dalyvių reikalaujama atrankos proceso metu pristatyti savo investuotojų bazę, laikoma, kad privatūs investuotojai atrinkti tinkamai. |
| --- | --- |

138.

Komisija mano, kad, kai bet kokia nelygi pagal riziką pakoreguota grąža arba nelygus rizikos grąžos dalijimasis nustatomi tokios atrankos būdu, finansinė priemonė laikoma proporcinga ir atspindinčia tinkamą kapitalo grąžos normą. Jeigu fondų valdytojai atrenkami rengiant atvirą, skaidrų ir nediskriminacinį konkursą, iš kurio dalyvių reikalaujama atrankos proceso metu pristatyti savo investuotojų bazę, laikoma, kad privatūs investuotojai atrinkti tinkamai.

| 139. | Kai viešasis fondas ir privatūs investuotojai bendrai investuoja pastariesiems dalyvaujant atskiruose sandoriuose, privatūs investuotojai turėtų būti atrenkami rengiant atskirus konkursus kiekvienam sandoriui, nes tai yra geriausias tinkamos kapitalo grąžos normos nustatymo būdas. |
| --- | --- |

139.

Kai viešasis fondas ir privatūs investuotojai bendrai investuoja pastariesiems dalyvaujant atskiruose sandoriuose, privatūs investuotojai turėtų būti atrenkami rengiant atskirus konkursus kiekvienam sandoriui, nes tai yra geriausias tinkamos kapitalo grąžos normos nustatymo būdas.

| 140. | Kai privatūs investuotojai nėra atrenkami taikant tinkamą atrankos procesą (pavyzdžiui, paaiškėjus, kad atrankos procedūra yra neveiksminga arba neduoda rezultatų), tinkamą kapitalo grąžos normą turi nustatyti nepriklausomas ekspertas, remdamasis orientacinių rinkos verčių ir rinkos rizikos analize, atliekama taikant visuotiniai pripažįstamą standartinę metodiką, pavyzdžiui, diskontuoto pinigų srauto vertinimo metodus, kad būtų išvengta permokų investuotojams. Tuo remdamasis nepriklausomas ekspertas turi apskaičiuoti mažiausią tinkamos kapitalo grąžos normos lygį ir prie jo pridėti tinkamai riziką atspindinčią maržą. |
| --- | --- |

140.

Kai privatūs investuotojai nėra atrenkami taikant tinkamą atrankos procesą (pavyzdžiui, paaiškėjus, kad atrankos procedūra yra neveiksminga arba neduoda rezultatų), tinkamą kapitalo grąžos normą turi nustatyti nepriklausomas ekspertas, remdamasis orientacinių rinkos verčių ir rinkos rizikos analize, atliekama taikant visuotiniai pripažįstamą standartinę metodiką, pavyzdžiui, diskontuoto pinigų srauto vertinimo metodus, kad būtų išvengta permokų investuotojams. Tuo remdamasis nepriklausomas ekspertas turi apskaičiuoti mažiausią tinkamos kapitalo grąžos normos lygį ir prie jo pridėti tinkamai riziką atspindinčią maržą.

| 141. | 140 punkte aprašytais atvejais turi būti nustatytos tinkamos nepriklausomo eksperto skyrimo taisyklės. Ekspertas bent jau privalo turėti licenciją teikti tokias konsultacijas, būti registruotas atitinkamose profesinėse asociacijose, laikytis tų asociacijų nustatytų etikos ir profesinės veiklos taisyklių, būti nepriklausomas ir prisiimti atsakomybę už vertinimo tikslumą. Nepriklausomi ekspertai iš esmės turi būti atrenkami taikant atvirą, skaidrų ir nediskriminacinį atrankos procesą. Ta pati pagalbą teikianti institucija negali du kartus per trejų metų laikotarpį pasinaudoti to paties nepriklausomo eksperto paslaugomis, kad nustatytų tinkamą kapitalo grąžos normą taikant rizikos finansų pagalbos priemones. |
| --- | --- |

141.

140 punkte aprašytais atvejais turi būti nustatytos tinkamos nepriklausomo eksperto skyrimo taisyklės. Ekspertas bent jau privalo turėti licenciją teikti tokias konsultacijas, būti registruotas atitinkamose profesinėse asociacijose, laikytis tų asociacijų nustatytų etikos ir profesinės veiklos taisyklių, būti nepriklausomas ir prisiimti atsakomybę už vertinimo tikslumą. Nepriklausomi ekspertai iš esmės turi būti atrenkami taikant atvirą, skaidrų ir nediskriminacinį atrankos procesą. Ta pati pagalbą teikianti institucija negali du kartus per trejų metų laikotarpį pasinaudoti to paties nepriklausomo eksperto paslaugomis, kad nustatytų tinkamą kapitalo grąžos normą taikant rizikos finansų pagalbos priemones.

| 142. | Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta pirmiau, priemonės struktūroje gali būti įvairaus nelygaus pelno dalijimosi ar nelygių laikotarpių valstybės ir privačių investicijų, jeigu pagal riziką pakoreguota numatyta grąža privatiems investuotojams yra apribota iki tinkamos kapitalo grąžos normos. |
| --- | --- |

142.

Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta pirmiau, priemonės struktūroje gali būti įvairaus nelygaus pelno dalijimosi ar nelygių laikotarpių valstybės ir privačių investicijų, jeigu pagal riziką pakoreguota numatyta grąža privatiems investuotojams yra apribota iki tinkamos kapitalo grąžos normos.

Finansų tarpininkų arba jų valdytojų atranka ir atlygis

Finansų tarpininkų arba jų valdytojų atranka ir atlygis

| 143. | Paprastai Komisija laiko, kad jei valstybių narių ir finansų tarpininkų arba jų valdytojų interesai yra ekonomiškai suderinti, atitinkamai pagalba gali būti sumažinta iki minimumo. Turi būti suderinti tiek su konkrečių politikos tikslų įgyvendinimu, tiek su viešųjų investicijų į priemonę finansiniais rezultatais susiję interesai. |
| --- | --- |

143.

Paprastai Komisija laiko, kad jei valstybių narių ir finansų tarpininkų arba jų valdytojų interesai yra ekonomiškai suderinti, atitinkamai pagalba gali būti sumažinta iki minimumo. Turi būti suderinti tiek su konkrečių politikos tikslų įgyvendinimu, tiek su viešųjų investicijų į priemonę finansiniais rezultatais susiję interesai.

| 144. | Finansų tarpininkas arba fondo valdytojas gali bendrai investuoti kartu su valstybe nare, jeigu pagal tokio bendro investavimo sąlygas išvengiama bet kokio galimo interesų konflikto. Toks bendras investavimas galėtų paskatinti valdytoją derinti investavimo sprendimus su nustatytais politikos tikslais. Vienas iš atrankos kriterijų gali būti fondo valdytojo gebėjimas teikti investicijas iš savo išteklių. |
| --- | --- |

144.

Finansų tarpininkas arba fondo valdytojas gali bendrai investuoti kartu su valstybe nare, jeigu pagal tokio bendro investavimo sąlygas išvengiama bet kokio galimo interesų konflikto. Toks bendras investavimas galėtų paskatinti valdytoją derinti investavimo sprendimus su nustatytais politikos tikslais. Vienas iš atrankos kriterijų gali būti fondo valdytojo gebėjimas teikti investicijas iš savo išteklių.

| 145. | Į finansų tarpininkų arba fondų valdytojų atlygį, priklausomai nuo rizikos finansų priemonės rūšies, turi būti įtrauktas metinis valdymo mokestis ir veiklos rezultatais grindžiamos paskatos, tokios kaip teisė į pelno dalį. |
| --- | --- |

145.

Į finansų tarpininkų arba fondų valdytojų atlygį, priklausomai nuo rizikos finansų priemonės rūšies, turi būti įtrauktas metinis valdymo mokestis ir veiklos rezultatais grindžiamos paskatos, tokios kaip teisė į pelno dalį.

| 146. | Veiklos rezultatais grindžiama atlygio sudedamoji dalis turi būti reikšminga ir nustatyta taip, kad ja būtų atlyginama už finansinius rezultatus ir iš anksto nustatytų konkrečių politikos tikslų įgyvendinimą. Su politika susijusios paskatos turi būti tinkamai subalansuotos su finansinių veiklos rezultatų paskatomis, būtinomis siekiant užtikrinti efektyvią tinkamų finansuoti įmonių, į kurias bus investuojama, atranką. Be to, Komisija atsižvelgs į galimas sankcijas, numatytas valstybės narės ir finansų tarpininko finansavimo susitarime, kurios bus taikomos, jei nustatyti politikos uždaviniai nebus pasiekti. |
| --- | --- |

146.

Veiklos rezultatais grindžiama atlygio sudedamoji dalis turi būti reikšminga ir nustatyta taip, kad ja būtų atlyginama už finansinius rezultatus ir iš anksto nustatytų konkrečių politikos tikslų įgyvendinimą. Su politika susijusios paskatos turi būti tinkamai subalansuotos su finansinių veiklos rezultatų paskatomis, būtinomis siekiant užtikrinti efektyvią tinkamų finansuoti įmonių, į kurias bus investuojama, atranką. Be to, Komisija atsižvelgs į galimas sankcijas, numatytas valstybės narės ir finansų tarpininko finansavimo susitarime, kurios bus taikomos, jei nustatyti politikos uždaviniai nebus pasiekti.

| 147. | Veiklos rezultatais grindžiamo atlygio dydis turėtų būti pagrįstas remiantis atitinkama rinkos praktika. Valdytojams turi būti atlyginama ne tik už sėkmingą mokėjimų įvykdymą ir surinktą privataus kapitalo sumą, bet ir už sėkmingai gautą investicijų grąžą, tokią kaip pajamos ir kapitalas, viršijantys tam tikrą minimalią grąžos normą ar minimalią pelningumo normą. |
| --- | --- |

147.

Veiklos rezultatais grindžiamo atlygio dydis turėtų būti pagrįstas remiantis atitinkama rinkos praktika. Valdytojams turi būti atlyginama ne tik už sėkmingą mokėjimų įvykdymą ir surinktą privataus kapitalo sumą, bet ir už sėkmingai gautą investicijų grąžą, tokią kaip pajamos ir kapitalas, viršijantys tam tikrą minimalią grąžos normą ar minimalią pelningumo normą.

| 148. | Bendri valdymo mokesčiai neturi viršyti veiklos ir valdymo sąnaudų, būtinų atitinkamai finansinei priemonei įgyvendinti, ir prie jų pridėto rinkos praktiką atitinkančio pagrįsto pelno sumos. Į mokesčius negalima įtraukti investicinių išlaidų. |
| --- | --- |

148.

Bendri valdymo mokesčiai neturi viršyti veiklos ir valdymo sąnaudų, būtinų atitinkamai finansinei priemonei įgyvendinti, ir prie jų pridėto rinkos praktiką atitinkančio pagrįsto pelno sumos. Į mokesčius negalima įtraukti investicinių išlaidų.

| 149. | Kadangi finansų tarpininkai arba atitinkamais atvejais jų valdytojai turi būti atrenkami atviro, skaidraus ir nediskriminacinio konkurso tvarka, bendra jų taikomų mokesčių struktūra gali būti vienas iš vykdant tą atrankos procesą balais vertinamų veiksnių, ir didžiausias atlygis gali būti nustatomas tokios atrankos metu. |
| --- | --- |

149.

Kadangi finansų tarpininkai arba atitinkamais atvejais jų valdytojai turi būti atrenkami atviro, skaidraus ir nediskriminacinio konkurso tvarka, bendra jų taikomų mokesčių struktūra gali būti vienas iš vykdant tą atrankos procesą balais vertinamų veiksnių, ir didžiausias atlygis gali būti nustatomas tokios atrankos metu.

| 150. | Komisija mano, kad tiesioginio įgaliotojo subjekto skyrimo atveju metinis valdymo mokestis iš esmės neturėtų viršyti 3 % kapitalo įmokos tam subjektui, neįskaitant veiklos rezultatais grindžiamų paskatų. |
| --- | --- |

150.

Komisija mano, kad tiesioginio įgaliotojo subjekto skyrimo atveju metinis valdymo mokestis iš esmės neturėtų viršyti 3 % kapitalo įmokos tam subjektui, neįskaitant veiklos rezultatais grindžiamų paskatų.

3.2.4.2.   Fiskalinėms paskatoms taikomos sąlygos

Fiskalinėms paskatoms taikomos sąlygos

| 151. | Bendra investicijų suma kiekvienai pagalbą gaunančiai įmonei neturi viršyti didžiausios sumos, nustatytos Bendrojo bendrosios išimties reglamento 21 straipsnyje, išskyrus atvejus, kai didesnę sumą galima pagrįsti ex ante vertinime nustatytu rinkos nepakankamumu, o fiskalinė priemonė yra tinkamiausia priemonė (žr. 3.2.3.3 skirsnį). |
| --- | --- |

151.

Bendra investicijų suma kiekvienai pagalbą gaunančiai įmonei neturi viršyti didžiausios sumos, nustatytos Bendrojo bendrosios išimties reglamento 21 straipsnyje, išskyrus atvejus, kai didesnę sumą galima pagrįsti ex ante

| 152. | Nepriklausomai nuo mokesčių lengvatos rūšies, tinkamos finansuoti akcijos turi būti ex ante vertinime apibrėžtų tinkamų finansuoti įmonių naujai išleistos didelės rizikos paprastosios akcijos ir jos turi būti valdomos mažiausiai trejus metus. Lengvata gali būti taikoma tik investuotojams, kurie yra nepriklausomi nuo įmonės, į kurią investuoja. |
| --- | --- |

152.

Nepriklausomai nuo mokesčių lengvatos rūšies, tinkamos finansuoti akcijos turi būti ex ante

| 153. | Kai taikoma pajamų mokesčio lengvata, tinkamoms finansuoti įmonėms finansavimą teikiantys investuotojai gali gauti lengvatą, neviršijančią investuotos sumos pagrįsto dydžio procentinės dalies, jeigu neviršijama didžiausia investuotojo mokėtino pajamų mokesčio suma, nustatyta prieš taikant fiskalinę priemonę. Komisija mano, kad mokesčio lengvata gali būti pagrįstai apribota 30 % investuojamos sumos. Dėl akcijų perleidimo patirtų nuostolių suma gali būti išskaičiuojama iš pajamų mokesčio. |
| --- | --- |

153.

Kai taikoma pajamų mokesčio lengvata, tinkamoms finansuoti įmonėms finansavimą teikiantys investuotojai gali gauti lengvatą, neviršijančią investuotos sumos pagrįsto dydžio procentinės dalies, jeigu neviršijama didžiausia investuotojo mokėtino pajamų mokesčio suma, nustatyta prieš taikant fiskalinę priemonę. Komisija mano, kad mokesčio lengvata gali būti pagrįstai apribota 30 % investuojamos sumos. Dėl akcijų perleidimo patirtų nuostolių suma gali būti išskaičiuojama iš pajamų mokesčio.

| 154. | Taikant dividendų mokesčių lengvatas, bet kokie dividendai, gauti už reikalavimus atitinkančias akcijas, gali būti visiškai išskaičiuoti iš pajamų mokesčio. |
| --- | --- |

154.

Taikant dividendų mokesčių lengvatas, bet kokie dividendai, gauti už reikalavimus atitinkančias akcijas, gali būti visiškai išskaičiuoti iš pajamų mokesčio.

| 155. | Panašiai, taikant kapitalo prieaugio mokesčio lengvatą, bet koks pardavus reikalavimus atitinkančias akcijas gautas pelnas gali būti visiškai neapmokestinamas kapitalo prieaugio mokesčiu. Be to, kapitalo prieaugio, gauto perleidus reikalavimus atitinkančias akcijas, mokestinę prievolę galima atidėti, jei per vienus metus pakartotinai investuojama į naujas reikalavimus atitinkančias akcijas. |
| --- | --- |

155.

Panašiai, taikant kapitalo prieaugio mokesčio lengvatą, bet koks pardavus reikalavimus atitinkančias akcijas gautas pelnas gali būti visiškai neapmokestinamas kapitalo prieaugio mokesčiu. Be to, kapitalo prieaugio, gauto perleidus reikalavimus atitinkančias akcijas, mokestinę prievolę galima atidėti, jei per vienus metus pakartotinai investuojama į naujas reikalavimus atitinkančias akcijas.

3.2.4.3.   Alternatyvioms prekybos platformoms taikomos sąlygos

Alternatyvioms prekybos platformoms taikomos sąlygos

| 156. | Kad būtų galima atlikti tinkamą pagalbos alternatyvios prekybos platformos operatoriui proporcingumo analizę, valstybės pagalba gali būti teikiama ne daugiau kaip 50 % investicinių išlaidų, patirtų steigiant tokią platformą, padengti. |
| --- | --- |

156.

Kad būtų galima atlikti tinkamą pagalbos alternatyvios prekybos platformos operatoriui proporcingumo analizę, valstybės pagalba gali būti teikiama ne daugiau kaip 50 % investicinių išlaidų, patirtų steigiant tokią platformą, padengti.

| 157. | Fiskalinių paskatų investuojančioms įmonėms atveju Komisija priemonės proporcingumą vertins pagal 3.2.4.2 skirsnyje fiskalinėms paskatoms nustatytas sąlygas. |
| --- | --- |

157.

Fiskalinių paskatų investuojančioms įmonėms atveju Komisija priemonės proporcingumą vertins pagal 3.2.4.2 skirsnyje fiskalinėms paskatoms nustatytas sąlygas.

3.2.4.4.   Pagalbos sumavimas

Pagalbos sumavimas

| 158. | Rizikos finansų pagalba gali būti sumuojama su bet kokia kita valstybės pagalba, kurios atveju įmanoma nustatyti tinkamas finansuoti išlaidas. |
| --- | --- |

158.

Rizikos finansų pagalba gali būti sumuojama su bet kokia kita valstybės pagalba, kurios atveju įmanoma nustatyti tinkamas finansuoti išlaidas.

| 159. | Rizikos finansų pagalbą galima sumuoti su kitomis valstybės pagalbos priemonėmis, kurių atveju tinkamos finansuoti išlaidos negali būti nustatytos arba su de minimis pagalba, kol suma pasiekia aukščiausią atitinkamą bendrą finansavimo ribą, nustatytą kiekvieno atvejo konkrečiomis aplinkybėmis bendrosios išimties reglamente arba Komisijos priimtame sprendime. |
| --- | --- |

159.

Rizikos finansų pagalbą galima sumuoti su kitomis valstybės pagalbos priemonėmis, kurių atveju tinkamos finansuoti išlaidos negali būti nustatytos arba su de minimis

| 160. | Centralizuotai institucijų, agentūrų, bendrųjų įmonių arba kitų Sąjungos įstaigų valdomas Sąjungos skiriamas finansavimas, kurio nei tiesiogiai, nei netiesiogiai nevaldo valstybė narė, nėra valstybės pagalba. Jeigu toks Sąjungos finansavimas derinamas su valstybės pagalba, bendra viešojo finansavimo suma, skirta tai pačiai investicijai, neturi viršyti palankiausios finansavimo normos, nustatytos taikomose Sąjungos teisės taisyklėse. |
| --- | --- |

160.

Centralizuotai institucijų, agentūrų, bendrųjų įmonių arba kitų Sąjungos įstaigų valdomas Sąjungos skiriamas finansavimas, kurio nei tiesiogiai, nei netiesiogiai nevaldo valstybė narė, nėra valstybės pagalba. Jeigu toks Sąjungos finansavimas derinamas su valstybės pagalba, bendra viešojo finansavimo suma, skirta tai pačiai investicijai, neturi viršyti palankiausios finansavimo normos, nustatytos taikomose Sąjungos teisės taisyklėse.

3.2.5.   Nederamo neigiamo rizikos finansų pagalbos poveikio konkurencijai ir prekybai vengimas

Nederamo neigiamo rizikos finansų pagalbos poveikio konkurencijai ir prekybai vengimas

| 161. | Kad pagalba būtų suderinama, neigiamas pagalbos priemonės poveikis (konkurencijos iškraipymas ir poveikis valstybių narių tarpusavio prekybai) turi būti ribotas ir neturi nusverti jos teigiamo poveikio tiek, kad prieštarautų bendram interesui. |
| --- | --- |

161.

Kad pagalba būtų suderinama, neigiamas pagalbos priemonės poveikis (konkurencijos iškraipymas ir poveikis valstybių narių tarpusavio prekybai) turi būti ribotas ir neturi nusverti jos teigiamo poveikio tiek, kad prieštarautų bendram interesui.

3.2.5.1.   Teigiamas poveikis, į kurį reikia atsižvelgti

Teigiamas poveikis, į kurį reikia atsižvelgti

| 162. | Kaip paaiškinta 1 skirsnyje, startuoliai ir MVĮ ir toliau atlieka esminį vaidmenį valstybių narių ekonomikoje tiek kuriant darbo vietas, tiek skatinant ekonomikos dinamiškumą ir augimą. Sąjungos MVĮ dirba maždaug 100 mln. darbuotojų ir jos sukuria daugiau nei pusę Sąjungos BVP. Jos taip pat yra labai svarbios Sąjungos konkurencingumui ir klestėjimui, ekonominiam ir technologiniam suverenumui, taip pat atsparumui išorės sukrėtimams. Tačiau, kad galėtų atlikti savo vaidmenį ir užtikrinti tą teigiamą poveikį, MVĮ reikia finansavimo. Todėl veiksminga MVĮ skirta rizikos finansų rinka yra labai svarbi verslo įmonėms, kad jos kiekvienu savo plėtros etapu galėtų gauti būtiną finansavimą. Tais atvejais, kai veiksmingam tokio finansavimo veikimui kliudo rinkos nepakankamumas arba kita reikšminga kliūtis, siekiant ilgainiui sukurti konkurencingą rizikos finansų rinką, gali reikėti rizikos finansų pagalbos, kuri leistų pagerinti rizikos finansavimo teikimą perspektyvioms MVĮ (ir tam tikromis aplinkybėmis mažoms vidutinės kapitalizacijos įmonėms ir novatoriškoms vidutinės kapitalizacijos įmonėms) nuo jų ankstyvojo vystymosi iki augimo etapo. Atsižvelgiant į tai, pagrindinis teigiamas poveikis, kurio siekiama rizikos finansų pagalba, yra atitinkamų įmonių galimybių gauti finansavimą gerinimas. |
| --- | --- |

162.

Kaip paaiškinta 1 skirsnyje, startuoliai ir MVĮ ir toliau atlieka esminį vaidmenį valstybių narių ekonomikoje tiek kuriant darbo vietas, tiek skatinant ekonomikos dinamiškumą ir augimą. Sąjungos MVĮ dirba maždaug 100 mln. darbuotojų ir jos sukuria daugiau nei pusę Sąjungos BVP. Jos taip pat yra labai svarbios Sąjungos konkurencingumui ir klestėjimui, ekonominiam ir technologiniam suverenumui, taip pat atsparumui išorės sukrėtimams. Tačiau, kad galėtų atlikti savo vaidmenį ir užtikrinti tą teigiamą poveikį, MVĮ reikia finansavimo. Todėl veiksminga MVĮ skirta rizikos finansų rinka yra labai svarbi verslo įmonėms, kad jos kiekvienu savo plėtros etapu galėtų gauti būtiną finansavimą. Tais atvejais, kai veiksmingam tokio finansavimo veikimui kliudo rinkos nepakankamumas arba kita reikšminga kliūtis, siekiant ilgainiui sukurti konkurencingą rizikos finansų rinką, gali reikėti rizikos finansų pagalbos, kuri leistų pagerinti rizikos finansavimo teikimą perspektyvioms MVĮ (ir tam tikromis aplinkybėmis mažoms vidutinės kapitalizacijos įmonėms ir novatoriškoms vidutinės kapitalizacijos įmonėms) nuo jų ankstyvojo vystymosi iki augimo etapo. Atsižvelgiant į tai, pagrindinis teigiamas poveikis, kurio siekiama rizikos finansų pagalba, yra atitinkamų įmonių galimybių gauti finansavimą gerinimas.

| 163. | Be to, vertindama bendrą teigiamą rizikos finansų pagalbos poveikį, palyginti su jos neigiamu poveikiu konkurencijai ir prekybai, Komisija atitinkamais atvejais gali atsižvelgti į aplinkybę, kad, be teikiamo rizikos finansavimo, pagalba turi ir kitokį teigiamą poveikį. Taip gali būti, pavyzdžiui, tuo atveju, kai nustatoma, kad rizikos finansų investicija ne tik sudaro sąlygas įmonėms augti ar plėtoti naują veiklą, taip pat skatinti ekonomikos augimą, bet ir visų pirma iš esmės padeda įgyvendinti skaitmeninę pertvarką arba pereiti prie aplinkos atžvilgiu tvarios veiklos, įskaitant mažo anglies dioksido kiekio, neutralaus poveikio klimatui arba klimatui atsparią veiklą, ir kurti atsparias vertės grandines arba vykdyti remiamų vietovių plėtrą. Vertindama teigiamą poveikį, į kurį reikia atsižvelgti, Komisija prireikus ypatingą dėmesį skirs Reglamento (ES) 2020/852 3 straipsnyje nustatytiems aplinkos atžvilgiu tvarios ekonominės veiklos kriterijams, įskaitant reikšmingos žalos nedarymo principą, arba kitoms palyginamoms metodikoms (58). |
| --- | --- |

163.

Be to, vertindama bendrą teigiamą rizikos finansų pagalbos poveikį, palyginti su jos neigiamu poveikiu konkurencijai ir prekybai, Komisija atitinkamais atvejais gali atsižvelgti į aplinkybę, kad, be teikiamo rizikos finansavimo, pagalba turi ir kitokį teigiamą poveikį. Taip gali būti, pavyzdžiui, tuo atveju, kai nustatoma, kad rizikos finansų investicija ne tik sudaro sąlygas įmonėms augti ar plėtoti naują veiklą, taip pat skatinti ekonomikos augimą, bet ir visų pirma iš esmės padeda įgyvendinti skaitmeninę pertvarką arba pereiti prie aplinkos atžvilgiu tvarios veiklos, įskaitant mažo anglies dioksido kiekio, neutralaus poveikio klimatui arba klimatui atsparią veiklą, ir kurti atsparias vertės grandines arba vykdyti remiamų vietovių plėtrą. Vertindama teigiamą poveikį, į kurį reikia atsižvelgti, Komisija prireikus ypatingą dėmesį skirs Reglamento (ES) 2020/852 3 straipsnyje nustatytiems aplinkos atžvilgiu tvarios ekonominės veiklos kriterijams, įskaitant reikšmingos žalos nedarymo principą, arba kitoms palyginamoms metodikoms (58

| 164. | Kad Komisija galėtų tinkamai įvertinti tikėtiną teigiamą pagalbos poveikį atitinkamos veiklos plėtrai, valstybė narė turėtų nustatyti aiškų ir konkretų tikslą (arba kelis tikslus), kurių siekiant sprendžiama rinkos nepakankamumo problema arba šalinama kita svarbi per ex ante vertinimą nustatyta kliūtis. Priemonės mastas ir taikymo laikotarpis turėtų atitikti tuos tikslus. Be to, valstybė narė taip pat turi nustatyti atitinkamus veiklos rezultatų rodiklius, pagrįstus ex ante vertinimo rezultatais, kad Komisija galėtų įvertinti numatomą pagalbos poveikį, susijusį su siekiamais tikslais. Be kitų, galimi tokie veiklos rezultatų rodikliai:






  (a) | būtina arba numatoma privačiojo sektoriaus investicija; |
| --- | --- | --- |

164.

Kad Komisija galėtų tinkamai įvertinti tikėtiną teigiamą pagalbos poveikį atitinkamos veiklos plėtrai, valstybė narė turėtų nustatyti aiškų ir konkretų tikslą (arba kelis tikslus), kurių siekiant sprendžiama rinkos nepakankamumo problema arba šalinama kita svarbi per ex ante

ex ante

(a)

būtina arba numatoma privačiojo sektoriaus investicija;

| (b) | numatomas galutinių pagalbos gavėjų, į kuriuos investuota, skaičius, įskaitant startuolių ir veiklą pradedančių MVĮ skaičių; |
| --- | --- |

(b)

numatomas galutinių pagalbos gavėjų, į kuriuos investuota, skaičius, įskaitant startuolių ir veiklą pradedančių MVĮ skaičių;

| (c) | numatomas naujų įmonių, kurios bus įsteigtos įgyvendinant rizikos finansų priemonę ir įvykdžius rizikos finansų investicijas, skaičius; |
| --- | --- |

(c)

numatomas naujų įmonių, kurios bus įsteigtos įgyvendinant rizikos finansų priemonę ir įvykdžius rizikos finansų investicijas, skaičius;

| (d) | darbo vietų, sukurtų įmonėse galutinėse pagalbos gavėjose, nuo pirmosios rizikos finansų investicijos pagal rizikos finansų priemonę dienos iki pasitraukimo, skaičius; |
| --- | --- |

(d)

darbo vietų, sukurtų įmonėse galutinėse pagalbos gavėjose, nuo pirmosios rizikos finansų investicijos pagal rizikos finansų priemonę dienos iki pasitraukimo, skaičius;

| (e) | atitinkamais atvejais investicijų, vykdytinų laikantis rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančio veiklos vykdytojo kriterijaus, dalis; |
| --- | --- |

(e)

atitinkamais atvejais investicijų, vykdytinų laikantis rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančio veiklos vykdytojo kriterijaus, dalis;

| (f) | etapai ir galutiniai terminai, per kuriuos reikia investuoti tam tikras iš anksto nustatytas biudžeto sumas arba jų procentinę dalį; |
| --- | --- |

(f)

etapai ir galutiniai terminai, per kuriuos reikia investuoti tam tikras iš anksto nustatytas biudžeto sumas arba jų procentinę dalį;

| (g) | iš investicijų numatoma gauti grąža arba įplaukos; |
| --- | --- |

(g)

iš investicijų numatoma gauti grąža arba įplaukos;

| (h) | kai taikytina, patentų paraiškos, kurias turi pateikti galutiniai pagalbos gavėjai rizikos finansavimo priemonės įgyvendinimo metu; |
| --- | --- |

(h)

kai taikytina, patentų paraiškos, kurias turi pateikti galutiniai pagalbos gavėjai rizikos finansavimo priemonės įgyvendinimo metu;

| (i) | kai tinkama, svarbiausių tiekimo grandinių (pvz., sveikatos, elektronikos, orlaivių ir erdvėlaivių, dvejopo naudojimo ir gynybos sektoriuose) atsparumo didinimas ir tolesnė technologinė plėtra. |
| --- | --- |

(i)

kai tinkama, svarbiausių tiekimo grandinių (pvz., sveikatos, elektronikos, orlaivių ir erdvėlaivių, dvejopo naudojimo ir gynybos sektoriuose) atsparumo didinimas ir tolesnė technologinė plėtra.

| 165. | 164 punkte nurodyti rodikliai yra svarbūs siekiant įrodyti, kad tikimasi, jog rizikos finansų pagalba turės teigiamą poveikį, atitinkantį nustatytus tikslus. Visų pirma, pagal rodiklius galima įvertinti priemonės veiksmingumą ir atrankos proceso metu finansų tarpininko sudarytų investavimo strategijų pagrįstumą. |
| --- | --- |

165.

164 punkte nurodyti rodikliai yra svarbūs siekiant įrodyti, kad tikimasi, jog rizikos finansų pagalba turės teigiamą poveikį, atitinkantį nustatytus tikslus. Visų pirma, pagal rodiklius galima įvertinti priemonės veiksmingumą ir atrankos proceso metu finansų tarpininko sudarytų investavimo strategijų pagrįstumą.

| 166. | Kai rizikos finansų priemonė iš dalies arba visiškai taikoma įmonėms, kurios neseniai sulaukė pripažinimo ir (arba) buvo apdovanotos už inovatyvumą pagal CASSINI veiklos kriterijus arba kurioms EIC neseniai suteikė pažangumo ženklą, remti, arba bendrai investuoti su EIC fondu arba teikti paskesnėms investicijoms, susijusioms su programa „Accelerator“ (59), Komisija gali sutikti, kad valstybė narė taikytų tuos pačius pagrindinius veiklos rezultatų rodiklius, kurie taikomi pagal iniciatyvą CASSINI arba kuriuos taiko EIC. |
| --- | --- |

166.

Kai rizikos finansų priemonė iš dalies arba visiškai taikoma įmonėms, kurios neseniai sulaukė pripažinimo ir (arba) buvo apdovanotos už inovatyvumą pagal CASSINI veiklos kriterijus arba kurioms EIC neseniai suteikė pažangumo ženklą, remti, arba bendrai investuoti su EIC fondu arba teikti paskesnėms investicijoms, susijusioms su programa „Accelerator“ (59

3.2.5.2.   Neigiamas poveikis, į kurį reikia atsižvelgti

Neigiamas poveikis, į kurį reikia atsižvelgti

| 167. | Valstybės pagalbos priemonė turi būti parengta taip, kad ribotų konkurencijos ir prekybos iškraipymus vidaus rinkoje. Galimą rizikos finansų priemonių neigiamą poveikį reikia įvertinti kiekvienu lygmeniu, kuriuo gali būti teikiama pagalba – investuotojų, finansų tarpininkų bei jų valdytojų ir galutinių pagalbos gavėjų lygmenimis. |
| --- | --- |

167.

Valstybės pagalbos priemonė turi būti parengta taip, kad ribotų konkurencijos ir prekybos iškraipymus vidaus rinkoje. Galimą rizikos finansų priemonių neigiamą poveikį reikia įvertinti kiekvienu lygmeniu, kuriuo gali būti teikiama pagalba – investuotojų, finansų tarpininkų bei jų valdytojų ir galutinių pagalbos gavėjų lygmenimis.

| 168. | Kad Komisija galėtų įvertinti tikėtiną neigiamą priemonės poveikį konkurencijai ir prekybai, valstybė narė gali pateikti bet kokio tyrimo rezultatus ar kitus aktualius jos turimus įrodymus, panašių schemų ex post vertinimus, susijusius su tinkamomis finansuoti įmonėmis, finansavimo struktūromis, struktūriniais parametrais ir geografine vietove. |
| --- | --- |

168.

Kad Komisija galėtų įvertinti tikėtiną neigiamą priemonės poveikį konkurencijai ir prekybai, valstybė narė gali pateikti bet kokio tyrimo rezultatus ar kitus aktualius jos turimus įrodymus, panašių schemų ex post

| 169. | Rizikos finansų teikimo rinkos lygmeniu dėl valstybės pagalbos gali būti išstumiami privatūs investuotojai. Tai gali sumažinti privačių investuotojų paskatas teikti finansavimą tinkamoms finansuoti įmonėms ir paskatinti juos laukti, kol valstybė suteiks pagalbą tokioms investicijoms. Ta rizika tuo aktualesnė, kuo didesnė galutiniams pagalbos gavėjams teikiamo bendro finansavimo suma, kuo didesnės tokios pagalbą gaunančios įmonės ir kuo vėlesnis jų plėtros etapas, nes tokiomis aplinkybėmis tampa vis lengviau gauti privatų finansavimą. Be to, valstybės pagalba neturėtų būti panaikinama įprasta investavimo verslo rizika, kurią investuotojai būtų prisiėmę ir be valstybės pagalbos. Tačiau, jeigu rinkos nepakankamumas ar kita reikšminga kliūtis buvo tinkamai nustatyti, tikimybė, kad rizikos finansų priemonė lems tokį išstūmimą, yra mažesnė. |
| --- | --- |

169.

Rizikos finansų teikimo rinkos lygmeniu dėl valstybės pagalbos gali būti išstumiami privatūs investuotojai. Tai gali sumažinti privačių investuotojų paskatas teikti finansavimą tinkamoms finansuoti įmonėms ir paskatinti juos laukti, kol valstybė suteiks pagalbą tokioms investicijoms. Ta rizika tuo aktualesnė, kuo didesnė galutiniams pagalbos gavėjams teikiamo bendro finansavimo suma, kuo didesnės tokios pagalbą gaunančios įmonės ir kuo vėlesnis jų plėtros etapas, nes tokiomis aplinkybėmis tampa vis lengviau gauti privatų finansavimą. Be to, valstybės pagalba neturėtų būti panaikinama įprasta investavimo verslo rizika, kurią investuotojai būtų prisiėmę ir be valstybės pagalbos. Tačiau, jeigu rinkos nepakankamumas ar kita reikšminga kliūtis buvo tinkamai nustatyti, tikimybė, kad rizikos finansų priemonė lems tokį išstūmimą, yra mažesnė.

| 170. | Finansų tarpininkų lygmeniu pagalba gali daryti iškreipiamąjį poveikį, t. y. didinti arba išlaikyti tarpininko įtaką rinkoje, pavyzdžiui, tam tikro regiono rinkoje. Net jei dėl pagalbos finansų tarpininko įtaka rinkoje tiesiogiai nesustiprėja, ji gali stiprėti netiesiogiai – skatinant esamus konkurentus atsisakyti plėtros ar pasitraukti iš rinkos arba atgrasant naujus konkurentus nuo patekimo į rinką. |
| --- | --- |

170.

Finansų tarpininkų lygmeniu pagalba gali daryti iškreipiamąjį poveikį, t. y. didinti arba išlaikyti tarpininko įtaką rinkoje, pavyzdžiui, tam tikro regiono rinkoje. Net jei dėl pagalbos finansų tarpininko įtaka rinkoje tiesiogiai nesustiprėja, ji gali stiprėti netiesiogiai – skatinant esamus konkurentus atsisakyti plėtros ar pasitraukti iš rinkos arba atgrasant naujus konkurentus nuo patekimo į rinką.

| 171. | Rizikos finansų priemonės turi būti skirtos augti siekiančioms įmonėms, kurios negali pritraukti pakankamo finansavimo iš privačių išteklių, tačiau gali tapti perspektyviomis gavusios rizikos finansų valstybės pagalbą. Jei taikant priemonę numatoma steigti viešąjį fondą, tačiau to fondo investavimo strategijoje nėra pakankamai įrodyta, kad tinkamos finansuoti įmonės gali tapti perspektyviomis, priemonė greičiausiai neatitiks pusiausvyros tyrimo kriterijų (žr. 3.2.5.3 skirsnį), nes tokiu atveju rizikos finansų investicija gali būti tolygi dotacijai. |
| --- | --- |

171.

Rizikos finansų priemonės turi būti skirtos augti siekiančioms įmonėms, kurios negali pritraukti pakankamo finansavimo iš privačių išteklių, tačiau gali tapti perspektyviomis gavusios rizikos finansų valstybės pagalbą. Jei taikant priemonę numatoma steigti viešąjį fondą, tačiau to fondo investavimo strategijoje nėra pakankamai įrodyta, kad tinkamos finansuoti įmonės gali tapti perspektyviomis, priemonė greičiausiai neatitiks pusiausvyros tyrimo kriterijų (žr. 3.2.5.3 skirsnį), nes tokiu atveju rizikos finansų investicija gali būti tolygi dotacijai.

| 172. | Bendrojo bendrosios išimties reglamento 21 straipsnyje išdėstytos sąlygos dėl valdymo komerciniu pagrindu ir sprendimų priėmimo laikantis pelno siekimo principo yra labai svarbios siekiant užtikrinti, kad galutinių pagalbą gaunančių įmonių atranka būtų pagrįsta komercine logika. Todėl Komisija atsižvelgs į šias sąlygas pagal šias gaires vertindama rizikos finansų priemones, įskaitant atvejus, kai įgyvendinant priemonę dalyvauja viešieji finansų tarpininkai. |
| --- | --- |

172.

Bendrojo bendrosios išimties reglamento 21 straipsnyje išdėstytos sąlygos dėl valdymo komerciniu pagrindu ir sprendimų priėmimo laikantis pelno siekimo principo yra labai svarbios siekiant užtikrinti, kad galutinių pagalbą gaunančių įmonių atranka būtų pagrįsta komercine logika. Todėl Komisija atsižvelgs į šias sąlygas pagal šias gaires vertindama rizikos finansų priemones, įskaitant atvejus, kai įgyvendinant priemonę dalyvauja viešieji finansų tarpininkai.

| 173. | Mažų investicinių fondų, kurie orientuojasi tik į tam tikrus regionus ir kuriuose nėra įdiegta tinkama valdymo tvarka, atveju bus atliekama analizė, kad būtų išvengta neveiksmingų rinkos struktūrų išlaikymo rizikos. Regioninės rizikos finansų schemos ne visada gali būti pakankamo masto ir apimties dėl diversifikavimo stokos, susijusios su galimai nedideliu tinkamų finansuoti įmonių, kaip investavimo objektų, skaičiumi – dėl šios priežasties tokių fondų efektyvumas gali būti mažesnis, ir pagalba būtų suteikta mažiau perspektyvioms įmonėms. Tokiais atvejais investicijos potencialiai gali iškreipti konkurenciją ir suteikti nepagrįstą pranašumą tam tikroms įmonėms. |
| --- | --- |

173.

Mažų investicinių fondų, kurie orientuojasi tik į tam tikrus regionus ir kuriuose nėra įdiegta tinkama valdymo tvarka, atveju bus atliekama analizė, kad būtų išvengta neveiksmingų rinkos struktūrų išlaikymo rizikos. Regioninės rizikos finansų schemos ne visada gali būti pakankamo masto ir apimties dėl diversifikavimo stokos, susijusios su galimai nedideliu tinkamų finansuoti įmonių, kaip investavimo objektų, skaičiumi – dėl šios priežasties tokių fondų efektyvumas gali būti mažesnis, ir pagalba būtų suteikta mažiau perspektyvioms įmonėms. Tokiais atvejais investicijos potencialiai gali iškreipti konkurenciją ir suteikti nepagrįstą pranašumą tam tikroms įmonėms.

| 174. | Teikiant pagalbą galutiniams pagalbos gavėjams priemonė galėtų padaryti iškreipiamąjį poveikį produktų rinkoms, kuriose tos įmonės konkuruoja. Pavyzdžiui, priemonė gali iškraipyti konkurenciją, jeigu ji skirta nepakankamai gerai veikiančių sektorių įmonėms. Visų pirma konkurencija gali būti nederamai iškraipoma, jei dėl valstybės pagalbos smarkiai padidėja pajėgumas nepakankamai gerai veikiančioje rinkoje, nes sukuriant ar išlaikant perteklinį pajėgumą gali mažėti pelno maržos ir konkurentų investicijos, arba jie net gali pasitraukti iš rinkos. Tai taip pat gali trukdyti įmonėms patekti į rinką. Dėl to rinkos struktūros gali tapti neveiksmingos, o ilgainiui – net žalingos vartotojams. Jei tikslinių sektorių rinka auga, paprastai nėra didelio pagrindo nerimauti, kad pagalba neigiamai paveiks dinamines paskatas ar nederamai trukdys pasitraukti iš rinkos arba į ją patekti. Komisija mano, kad tokių iškraipymų rizika yra didelė, kai rizikos finansų priemonė taikoma konkrečiam sektoriui arba ją taikant teikiama pirmenybė tam tikriems sektoriams. Tokiais atvejais Komisija, atsižvelgdama į potencialią paklausą, analizuos konkretaus sektoriaus gamybos pajėgumo lygį. Kad Komisija galėtų atlikti tokį vertinimą, valstybė narė savo pranešime turi nurodyti, ar rizikos finansų priemonė skirta kuriam nors konkrečiam sektoriui, ar ją taikant teikiama pirmenybė tam tikriems sektoriams. |
| --- | --- |

174.

Teikiant pagalbą galutiniams pagalbos gavėjams priemonė galėtų padaryti iškreipiamąjį poveikį produktų rinkoms, kuriose tos įmonės konkuruoja. Pavyzdžiui, priemonė gali iškraipyti konkurenciją, jeigu ji skirta nepakankamai gerai veikiančių sektorių įmonėms. Visų pirma konkurencija gali būti nederamai iškraipoma, jei dėl valstybės pagalbos smarkiai padidėja pajėgumas nepakankamai gerai veikiančioje rinkoje, nes sukuriant ar išlaikant perteklinį pajėgumą gali mažėti pelno maržos ir konkurentų investicijos, arba jie net gali pasitraukti iš rinkos. Tai taip pat gali trukdyti įmonėms patekti į rinką. Dėl to rinkos struktūros gali tapti neveiksmingos, o ilgainiui – net žalingos vartotojams. Jei tikslinių sektorių rinka auga, paprastai nėra didelio pagrindo nerimauti, kad pagalba neigiamai paveiks dinamines paskatas ar nederamai trukdys pasitraukti iš rinkos arba į ją patekti. Komisija mano, kad tokių iškraipymų rizika yra didelė, kai rizikos finansų priemonė taikoma konkrečiam sektoriui arba ją taikant teikiama pirmenybė tam tikriems sektoriams. Tokiais atvejais Komisija, atsižvelgdama į potencialią paklausą, analizuos konkretaus sektoriaus gamybos pajėgumo lygį. Kad Komisija galėtų atlikti tokį vertinimą, valstybė narė savo pranešime turi nurodyti, ar rizikos finansų priemonė skirta kuriam nors konkrečiam sektoriui, ar ją taikant teikiama pirmenybė tam tikriems sektoriams.

| 175. | Komisija taip pat įvertins bet kokį galimą neigiamą veiklos perkėlimo poveikį, nes jis gali turėti įtakos konkurencijai ir valstybių narių tarpusavio prekybai. Šiuo atžvilgiu Komisija nagrinės, ar regioniniai fondai gali skatinti veiklos perkėlimą vidaus rinkoje. Kai finansų tarpininkas veiklą daugiausia vykdo neremiamuose regionuose, besiribojančiuose su remiamais regionais, arba regione, kuriame regioninės pagalbos intensyvumas yra didesnis negu tiksliniame regione, tokio iškraipymo rizika yra didesnė. Tik tam tikriems sektoriams skirta regioninė rizikos finansų priemonė taip pat gali daryti neigiamą su veiklos perkėlimu susijusį poveikį. |
| --- | --- |

175.

Komisija taip pat įvertins bet kokį galimą neigiamą veiklos perkėlimo poveikį, nes jis gali turėti įtakos konkurencijai ir valstybių narių tarpusavio prekybai. Šiuo atžvilgiu Komisija nagrinės, ar regioniniai fondai gali skatinti veiklos perkėlimą vidaus rinkoje. Kai finansų tarpininkas veiklą daugiausia vykdo neremiamuose regionuose, besiribojančiuose su remiamais regionais, arba regione, kuriame regioninės pagalbos intensyvumas yra didesnis negu tiksliniame regione, tokio iškraipymo rizika yra didesnė. Tik tam tikriems sektoriams skirta regioninė rizikos finansų priemonė taip pat gali daryti neigiamą su veiklos perkėlimu susijusį poveikį.

| 176. | Galiausiai, vertindama neigiamą poveikį konkurencijai ir prekybai, Komisija prireikus gali atsižvelgti į remiamos veiklos neigiamą poveikį išorei, kai toks poveikis išorei taip neigiamai veikia konkurenciją ir valstybių narių tarpusavio prekybą, kad prieštarauja bendram interesui, nes sukelia arba padidina rinkos neveiksmingumą (60). |
| --- | --- |

176.

Galiausiai, vertindama neigiamą poveikį konkurencijai ir prekybai, Komisija prireikus gali atsižvelgti į remiamos veiklos neigiamą poveikį išorei, kai toks poveikis išorei taip neigiamai veikia konkurenciją ir valstybių narių tarpusavio prekybą, kad prieštarauja bendram interesui, nes sukelia arba padidina rinkos neveiksmingumą (60

3.2.5.3.   Teigiamo ir neigiamo pagalbos poveikio pusiausvyros vertinimas

Teigiamo ir neigiamo pagalbos poveikio pusiausvyros vertinimas

| 177. | Galutiniame analizės etape Komisija nustatytą neigiamą pagalbos priemonės poveikį, t. y. konkurencijos iškraipymą ir poveikį valstybių narių tarpusavio prekybai, palygins su teigiamu pagalbos poveikiu, ir padarys išvadą dėl pagalbos priemonės suderinamumo su vidaus rinka tik tuo atveju, jei teigiamas poveikis bus didesnis už neigiamą. |
| --- | --- |

177.

Galutiniame analizės etape Komisija nustatytą neigiamą pagalbos priemonės poveikį, t. y. konkurencijos iškraipymą ir poveikį valstybių narių tarpusavio prekybai, palygins su teigiamu pagalbos poveikiu, ir padarys išvadą dėl pagalbos priemonės suderinamumo su vidaus rinka tik tuo atveju, jei teigiamas poveikis bus didesnis už neigiamą.

| 178. | Be to, tam tikrų kategorijų pagalbos schemoms gali būti taikomas reikalavimas atlikti bendro jų poveikio ex post vertinimą, aprašytą 4 skirsnyje. Tokiais atvejais Komisija gali apriboti schemų trukmę, palikdama galimybę vėliau pranešti apie jų pratęsimą. |
| --- | --- |

178.

Be to, tam tikrų kategorijų pagalbos schemoms gali būti taikomas reikalavimas atlikti bendro jų poveikio ex post

3.2.6.   Skaidrumas

Skaidrumas

| 179. | Valstybės narės, Komisija, ekonominės veiklos vykdytojai ir visuomenė turi turėti galimybę lengvai susipažinti su visais susijusiais aktais ir atitinkama informacija apie pagalbą, kuri skirta pagal tuos aktus, – tai kita apsaugos nuo netinkamo iškraipymo priemonė. |
| --- | --- |

179.

Valstybės narės, Komisija, ekonominės veiklos vykdytojai ir visuomenė turi turėti galimybę lengvai susipažinti su visais susijusiais aktais ir atitinkama informacija apie pagalbą, kuri skirta pagal tuos aktus, – tai kita apsaugos nuo netinkamo iškraipymo priemonė.

| 180. | Valstybės narės turi Komisijos tvarkomame Suteiktos valstybės pagalbos skaidrumo modulyje (61) arba išsamioje valstybės pagalbos svetainėje paskelbti šią nacionalinio ar regioninio lygmens informaciją:






  (a) | visą sprendimo dėl individualios pagalbos teikimo arba patvirtintos pagalbos schemos ir jos įgyvendinimo nuostatų tekstą arba nuorodą į jį; |
| --- | --- | --- |

180.

Valstybės narės turi Komisijos tvarkomame Suteiktos valstybės pagalbos skaidrumo modulyje (61

(a)

visą sprendimo dėl individualios pagalbos teikimo arba patvirtintos pagalbos schemos ir jos įgyvendinimo nuostatų tekstą arba nuorodą į jį;

| (b) | informaciją apie kiekvieną skirtos individualios pagalbos, viršijančios 100 000 EUR, atvejį, kaip nurodyta šių gairių priede. |
| --- | --- |

(b)

informaciją apie kiekvieną skirtos individualios pagalbos, viršijančios 100 000 EUR, atvejį, kaip nurodyta šių gairių priede.

| 181. | Valstybės narės sukuria savo išsamias valstybės pagalbos svetaines, kuriose skelbia 180 punkte nurodytą informaciją taip, kad ji būtų lengvai prieinama. Informacija turi būti skelbiama nekomerciniu lentelinės duomenų skaičiuoklės formatu, kuris leidžia veiksmingai atlikti duomenų paiešką, juos gauti, atsisiųsti ir nesunkiai skelbti internete, pavyzdžiui, CSV arba XML formatu. Plačiajai visuomenei turi būti suteikta prieiga prie svetainės be jokių apribojimų, įskaitant išankstinę naudotojų registraciją. |
| --- | --- |

181.

Valstybės narės sukuria savo išsamias valstybės pagalbos svetaines, kuriose skelbia 180 punkte nurodytą informaciją taip, kad ji būtų lengvai prieinama. Informacija turi būti skelbiama nekomerciniu lentelinės duomenų skaičiuoklės formatu, kuris leidžia veiksmingai atlikti duomenų paiešką, juos gauti, atsisiųsti ir nesunkiai skelbti internete, pavyzdžiui, CSV arba XML formatu. Plačiajai visuomenei turi būti suteikta prieiga prie svetainės be jokių apribojimų, įskaitant išankstinę naudotojų registraciją.

| 182. | Schemų fiskalinių paskatų forma atveju laikoma, kad 180 punkto b papunktyje nustatytos sąlygos yra įvykdytos, jeigu valstybės narės paskelbia reikiamą informaciją apie individualios pagalbos sumas tokiais intervalais (mln. EUR): | 0,1–0,5; |
| --- | --- | --- |

182.

Schemų fiskalinių paskatų forma atveju laikoma, kad 180 punkto b papunktyje nustatytos sąlygos yra įvykdytos, jeigu valstybės narės paskelbia reikiamą informaciją apie individualios pagalbos sumas tokiais intervalais (mln. EUR):

0,1–0,5;

| | 0,5–1; |
| --- | --- |

0,5–1;

| | 1–2; |
| --- | --- |

1–2;

| | 2–5; |
| --- | --- |

2–5;

| | 5–10; |
| --- | --- |

5–10;

| | 10–30; |
| --- | --- |

10–30;

| | 30–60; |
| --- | --- |

30–60;

| | 60–100; |
| --- | --- |

60–100;

| | 100–250 |
| --- | --- |

100–250

| | 250 ir daugiau. |
| --- | --- |

250 ir daugiau.

| 183. | 180 punkto b papunktyje nurodyta informacija turi būti paskelbta per šešis mėnesius nuo pagalbos skyrimo dienos, o pagalbos fiskalinių paskatų forma atveju – per vienus metus nuo mokesčių deklaracijos pateikimo termino pabaigos (62). Jei pagalba yra neteisėta, bet vėliau pripažinta suderinama, valstybės narės privalo informaciją paskelbti per šešis mėnesius nuo Komisijos sprendimo, kuriuo pagalba pripažįstama suderinama, priėmimo dienos. Kad būtų galima užtikrinti valstybės pagalbos taisyklių vykdymą pagal Sutartį, informacija turi būti prieinama bent dešimt metų nuo pagalbos suteikimo dienos. |
| --- | --- |

183.

180 punkto b papunktyje nurodyta informacija turi būti paskelbta per šešis mėnesius nuo pagalbos skyrimo dienos, o pagalbos fiskalinių paskatų forma atveju – per vienus metus nuo mokesčių deklaracijos pateikimo termino pabaigos (62

| 184. | Komisija savo interneto svetainėje paskelbs nuorodą į 180 punkte nurodytas valstybės pagalbos interneto svetaines. |
| --- | --- |

184.

Komisija savo interneto svetainėje paskelbs nuorodą į 180 punkte nurodytas valstybės pagalbos interneto svetaines.

4.   VERTINIMAS

VERTINIMAS

| 185. | Be to, siekdama užtikrinti, kad konkurencijos ir prekybos iškraipymas būtų ribotas, Komisija gali reikalauti, kad tam tikros pagalbos schemos būtų vertinamos ex post. Reikės vertinti tas schemas, kurių iškraipomasis poveikis konkurencijai ir prekybai gali būti itin didelis, t. y., kurios gali labai apriboti ar iškraipyti konkurenciją, jei jų įgyvendinimas nebus laiku peržiūrėtas. |
| --- | --- |

185.

Be to, siekdama užtikrinti, kad konkurencijos ir prekybos iškraipymas būtų ribotas, Komisija gali reikalauti, kad tam tikros pagalbos schemos būtų vertinamos ex post

| 186. | Gali reikėti atlikti šių pagalbos schemų ex post vertinimą:






  (a) | schemų, kurių pagalbos biudžetas yra didelis; |
| --- | --- | --- |

186.

Gali reikėti atlikti šių pagalbos schemų ex post

(a)

schemų, kurių pagalbos biudžetas yra didelis;

| (b) | regionams skirtų schemų; |
| --- | --- |

(b)

regionams skirtų schemų;

| (c) | tik tam tikriems sektoriams skirtų schemų; |
| --- | --- |

(c)

tik tam tikriems sektoriams skirtų schemų;

| (d) | pakeistų schemų, kai pakeitimas turi įtakos tinkamumo finansuoti kriterijams, investicijos sumai arba finansiniams struktūriniams parametrams; |
| --- | --- |

(d)

pakeistų schemų, kai pakeitimas turi įtakos tinkamumo finansuoti kriterijams, investicijos sumai arba finansiniams struktūriniams parametrams;

| (e) | naujų savybių turinčių schemų; |
| --- | --- |

(e)

naujų savybių turinčių schemų;

| (f) | schemų, kurias įvertinti reikalauja Komisija, atsižvelgdama į schemos galimą neigiamą poveikį konkurencijai ir prekybai. |
| --- | --- |

(f)

schemų, kurias įvertinti reikalauja Komisija, atsižvelgdama į schemos galimą neigiamą poveikį konkurencijai ir prekybai.

| 187. | Bet kuriuo atveju reikės ex post įvertinti schemas, kurių valstybės pagalbos biudžetas bet kuriais metais viršija 150 mln. EUR arba 750 mln. EUR per visą jų įgyvendinimo laikotarpį, t. y. bendrą schemos ir bet kurios ankstesnės schemos, kurios tikslas ir geografinė vietovė yra panašūs, trukmę, pradedant nuo 2022 m. sausio 1 d. Atsižvelgiant į vertinimo tikslus ir siekiant išvengti valstybėms narėms tenkančios neproporcingos naštos, ex post vertinimą atlikti bus reikalaujama tik pagalbos schemoms, kurių bendra trukmė, skaičiuojant nuo 2022 m. sausio 1 d., yra ilgesnė nei treji metai. |
| --- | --- |

187.

Bet kuriuo atveju reikės ex post

ex post

| 188. | Ex post vertinimo reikalavimas gali būti netaikomas pagalbos schemoms, kurios pradedamos taikyti iš karto po panašiu tikslu ir panašioje geografinėje vietovėje taikytos schemos, kurios vertinimas buvo atliktas, buvo parengta galutinė vertinimo ataskaita pagal Komisijos patvirtintą vertinimo planą ir nebuvo jokių neigiamų išvadų. Tais atvejais, kai schemos galutinė vertinimo ataskaita neatitinka patvirtinto vertinimo plano, ta schema turi būti nedelsiant sustabdoma. |
| --- | --- |

188.

Ex post

| 189. | Atliekant vertinimą turėtų būti siekiama patikrinti, ar pasitvirtino schemos suderinamumą pagrindžiančios prielaidos ir ar laikomasi suderinamumo sąlygų, visų pirma patikrinti pagalbos priemonės būtinumą ir veiksmingumą, atsižvelgiant į jos tikslus. Taip pat turėtų būti įvertintas rizikos finansų priemonės poveikis rinkoms ir konkurencijai. |
| --- | --- |

189.

Atliekant vertinimą turėtų būti siekiama patikrinti, ar pasitvirtino schemos suderinamumą pagrindžiančios prielaidos ir ar laikomasi suderinamumo sąlygų, visų pirma patikrinti pagalbos priemonės būtinumą ir veiksmingumą, atsižvelgiant į jos tikslus. Taip pat turėtų būti įvertintas rizikos finansų priemonės poveikis rinkoms ir konkurencijai.

| 190. | Pagalbos schemų, kurioms taikomas reikalavimas atlikti vertinimą (žr. 187 ir 186 punktus) ir kurių bendra trukmė, skaičiuojant nuo 2022 m. sausio 1 d., yra ilgesnė nei treji metai, atveju valstybės narės turi toliau nurodyta tvarka pateikti vertinimo plano projektą, kuris sudarys neatskiriamą Komisijos atliekamo schemos vertinimo dalį:






  (a) | kartu su pagalbos schema, jeigu jos valstybės pagalbos biudžetas viršija 150 mln. EUR bet kuriais metais arba 750 mln. EUR per visą jos įgyvendinimo laikotarpį; |
| --- | --- | --- |

190.

Pagalbos schemų, kurioms taikomas reikalavimas atlikti vertinimą (žr. 187 ir 186 punktus) ir kurių bendra trukmė, skaičiuojant nuo 2022 m. sausio 1 d., yra ilgesnė nei treji metai, atveju valstybės narės turi toliau nurodyta tvarka pateikti vertinimo plano projektą, kuris sudarys neatskiriamą Komisijos atliekamo schemos vertinimo dalį:

(a)

kartu su pagalbos schema, jeigu jos valstybės pagalbos biudžetas viršija 150 mln. EUR bet kuriais metais arba 750 mln. EUR per visą jos įgyvendinimo laikotarpį;

| (b) | per 30 darbo dienų nuo reikšmingo pakeitimo, dėl kurio schemos biudžetas padidėjo ir viršija 150 mln. EUR bet kuriais metais arba 750 mln. EUR per visą schemos įgyvendinimo laikotarpį; |
| --- | --- |

(b)

per 30 darbo dienų nuo reikšmingo pakeitimo, dėl kurio schemos biudžetas padidėjo ir viršija 150 mln. EUR bet kuriais metais arba 750 mln. EUR per visą schemos įgyvendinimo laikotarpį;

| (c) | per 30 darbo dienų nuo bet kuriais metais patirtų 150 mln. EUR viršijančių išlaidų užregistravimo oficialiojoje apskaitoje; |
| --- | --- |

(c)

per 30 darbo dienų nuo bet kuriais metais patirtų 150 mln. EUR viršijančių išlaidų užregistravimo oficialiojoje apskaitoje;

| (d) | Komisijai paprašius ir bet kokiu atveju prieš patvirtinant schemą, jei schema priklauso vienai iš 186 punkte nurodytų kategorijų, neatsižvelgiant į schemos pagalbos biudžetą. |
| --- | --- |

(d)

Komisijai paprašius ir bet kokiu atveju prieš patvirtinant schemą, jei schema priklauso vienai iš 186 punkte nurodytų kategorijų, neatsižvelgiant į schemos pagalbos biudžetą.

| 191. | Vertinimo plano projektas turi atitikti Komisijos nurodytus bendruosius metodinius principus (63). Valstybės narės turi paskelbti Komisijos patvirtintą vertinimo planą. |
| --- | --- |

191.

Vertinimo plano projektas turi atitikti Komisijos nurodytus bendruosius metodinius principus (63

| 192. | Ex post vertinimą turi atlikti nuo pagalbą teikiančios institucijos nepriklausantis ekspertas, remdamasis vertinimo planu. Dėl kiekvieno vertinimo turi būti parengta bent viena tarpinė ir viena galutinė vertinimo ataskaita. Valstybės narės turi paskelbti abi ataskaitas. |
| --- | --- |

192.

Ex post

| 193. | Galutinė vertinimo ataskaita turi būti pateikta Komisijai likus pakankamai laiko tam, kad būtų galima įvertinti galimybę pratęsti pagalbos schemos galiojimą, tačiau ne vėliau nei likus devyniems mėnesiams iki jos galiojimo pabaigos. Schemų, kurioms vertinimo reikalavimas taikomas per paskutinius dvejus jų įgyvendinimo metus, atveju tas laikotarpis gali būti sutrumpintas. Tikslus kiekvieno vertinimo mastas ir priemonės bus nustatyti sprendime, kuriuo tvirtinama pagalbos schema. Pranešime apie bet kokią paskesnę pagalbos priemonę, kuria siekiama panašaus tikslo, turi būti apibūdinta, kaip buvo atsižvelgta į vertinimo rezultatus. |
| --- | --- |

193.

Galutinė vertinimo ataskaita turi būti pateikta Komisijai likus pakankamai laiko tam, kad būtų galima įvertinti galimybę pratęsti pagalbos schemos galiojimą, tačiau ne vėliau nei likus devyniems mėnesiams iki jos galiojimo pabaigos. Schemų, kurioms vertinimo reikalavimas taikomas per paskutinius dvejus jų įgyvendinimo metus, atveju tas laikotarpis gali būti sutrumpintas. Tikslus kiekvieno vertinimo mastas ir priemonės bus nustatyti sprendime, kuriuo tvirtinama pagalbos schema. Pranešime apie bet kokią paskesnę pagalbos priemonę, kuria siekiama panašaus tikslo, turi būti apibūdinta, kaip buvo atsižvelgta į vertinimo rezultatus.

5.   BAIGIAMOSIOS NUOSTATOS

BAIGIAMOSIOS NUOSTATOS

5.1.   
  Taikymas

Taikymas

| 194. | Komisija šiose gairėse nustatytus principus taikys visos rizikos finansų pagalbos, apie kurią būtina pranešti ir kuri skirta arba kurią ketinama skirti nuo 2022 m. sausio 1 d., suderinamumo vertinimui. |
| --- | --- |

194.

Komisija šiose gairėse nustatytus principus taikys visos rizikos finansų pagalbos, apie kurią būtina pranešti ir kuri skirta arba kurią ketinama skirti nuo 2022 m. sausio 1 d., suderinamumo vertinimui.

| 195. | Iki 2022 m. sausio 1 d. neteisėtai skirta rizikos finansų pagalba bus vertinama pagal pagalbos skyrimo dieną galiojusias taisykles. |
| --- | --- |

195.

Iki 2022 m. sausio 1 d. neteisėtai skirta rizikos finansų pagalba bus vertinama pagal pagalbos skyrimo dieną galiojusias taisykles.

| 196. | Siekiant apsaugoti teisėtus privačių investuotojų lūkesčius, rizikos finansų schemų, kuriomis numatomas viešojo finansavimo teikimas rizikos finansavimui remti, atveju rizikos finansų priemonei taikytinos taisyklės nustatomos atsižvelgiant į įsipareigojimo teikti viešąjį finansavimą finansų tarpininkams datą, t. y. finansavimo susitarimo pasirašymo datą. |
| --- | --- |

196.

Siekiant apsaugoti teisėtus privačių investuotojų lūkesčius, rizikos finansų schemų, kuriomis numatomas viešojo finansavimo teikimas rizikos finansavimui remti, atveju rizikos finansų priemonei taikytinos taisyklės nustatomos atsižvelgiant į įsipareigojimo teikti viešąjį finansavimą finansų tarpininkams datą, t. y. finansavimo susitarimo pasirašymo datą.

5.2.   
  Tinkamos priemonės

Tinkamos priemonės

| 197. | Komisija mano, kad šių gairių įgyvendinimas lems svarbius vertinimo principų, taikytinų rizikos finansų pagalbai Sąjungoje, pokyčius. Todėl Komisija siūlo valstybėms narėms šias tinkamas priemones pagal Sutarties 108 straipsnio 1 dalį:






  (a) | prireikus valstybės narės turėtų per šešis mėnesius nuo gairių paskelbimo iš dalies pakeisti vykdomas rizikos finansų pagalbos schemas, kad jos atitiktų šias gaires; |
| --- | --- | --- |

197.

Komisija mano, kad šių gairių įgyvendinimas lems svarbius vertinimo principų, taikytinų rizikos finansų pagalbai Sąjungoje, pokyčius. Todėl Komisija siūlo valstybėms narėms šias tinkamas priemones pagal Sutarties 108 straipsnio 1 dalį:

(a)

prireikus valstybės narės turėtų per šešis mėnesius nuo gairių paskelbimo iš dalies pakeisti vykdomas rizikos finansų pagalbos schemas, kad jos atitiktų šias gaires;

| (b) | valstybių narių prašoma per du mėnesius nuo šių gairių paskelbimo aiškiai ir besąlygiškai pritarti siūlomoms priemonėms. Nesulaukusi atsakymo Komisija darys prielaidą, kad atitinkama valstybė narė su siūlomomis priemonėmis nesutinka. |
| --- | --- |

(b)

valstybių narių prašoma per du mėnesius nuo šių gairių paskelbimo aiškiai ir besąlygiškai pritarti siūlomoms priemonėms. Nesulaukusi atsakymo Komisija darys prielaidą, kad atitinkama valstybė narė su siūlomomis priemonėmis nesutinka.

| 198. | Siekdamos apsaugoti teisėtus privačių investuotojų lūkesčius, valstybės narės neturi imtis tinkamų priemonių, susijusių su rizikos finansų pagalbos schemomis, skirtomis MVĮ, jeigu teikti viešąjį finansavimą finansų tarpininkams buvo įsipareigota finansavimo susitarimo pasirašymo dieną dar iki paskelbiant šias gaires ir jeigu nesikeičia nė viena finansavimo susitarime nustatyta sąlyga. Tie finansų tarpininkai gali ir toliau tęsti veiklą ir investuoti laikydamiesi pirminės investavimo strategijos iki finansavimo susitarime numatyto laikotarpio pabaigos. |
| --- | --- |

198.

Siekdamos apsaugoti teisėtus privačių investuotojų lūkesčius, valstybės narės neturi imtis tinkamų priemonių, susijusių su rizikos finansų pagalbos schemomis, skirtomis MVĮ, jeigu teikti viešąjį finansavimą finansų tarpininkams buvo įsipareigota finansavimo susitarimo pasirašymo dieną dar iki paskelbiant šias gaires ir jeigu nesikeičia nė viena finansavimo susitarime nustatyta sąlyga. Tie finansų tarpininkai gali ir toliau tęsti veiklą ir investuoti laikydamiesi pirminės investavimo strategijos iki finansavimo susitarime numatyto laikotarpio pabaigos.

5.3.   
  Ataskaitų teikimas ir stebėsena

Ataskaitų teikimas ir stebėsena

| 199. | Pagal Tarybos reglamentą (ES) 2015/1589 (64) ir Komisijos reglamentą (EB) Nr. 794/2004 (65) valstybės narės Komisijai privalo teikti metines ataskaitas. |
| --- | --- |

199.

Pagal Tarybos reglamentą (ES) 2015/1589 (64

65

| 200. | Valstybės narės privalo tvarkyti išsamią visų pagalbos priemonių apskaitą. Į tokius duomenis turi būti įtraukiama visa informacija, būtina nustatyti, kad tenkinamos tinkamumo finansuoti ir didžiausių investicijų sumų sąlygos. Tie duomenys turi būti saugomi dešimt metų nuo pagalbos skyrimo dienos ir Komisijos prašymu pateikiami jai. Jei taikomos fiskalines paskatas teikiančios pagalbos priemonės, pagal kurias fiskalinė pagalba yra teikiama automatiškai, pavyzdžiui, pagalbos gavėjų mokesčių deklaracijomis pagrįstų schemų atveju ir tais atvejais, kai ex ante nėra tikrinama, ar kiekvienas pagalbos gavėjas įvykdė visas suderinamumo sąlygas, valstybės narės reguliariai bent ex post ir imties pagrindu turi tikrinti, ar įvykdytos visos suderinamumo sąlygos, ir padaro reikiamas išvadas. Valstybės narės turi saugoti išsamius patikrinimų duomenis bent dešimt metų nuo patikrinimo dienos. |
| --- | --- |

200.

Valstybės narės privalo tvarkyti išsamią visų pagalbos priemonių apskaitą. Į tokius duomenis turi būti įtraukiama visa informacija, būtina nustatyti, kad tenkinamos tinkamumo finansuoti ir didžiausių investicijų sumų sąlygos. Tie duomenys turi būti saugomi dešimt metų nuo pagalbos skyrimo dienos ir Komisijos prašymu pateikiami jai. Jei taikomos fiskalines paskatas teikiančios pagalbos priemonės, pagal kurias fiskalinė pagalba yra teikiama automatiškai, pavyzdžiui, pagalbos gavėjų mokesčių deklaracijomis pagrįstų schemų atveju ir tais atvejais, kai ex ante

ex post

5.4.   
  Peržiūra

Peržiūra

| 201. | Komisija gali nuspręsti bet kuriuo metu persvarstyti ar pakeisti šias gaires, jei tai būtina dėl su Sąjungos konkurencijos politika susijusių priežasčių arba siekdama atsižvelgti į kitas Sąjungos politikos sritis ir tarptautinius įsipareigojimus, rinkos pokyčius arba dėl bet kokių kitų pagrįstų priežasčių. |
| --- | --- |

201.

Komisija gali nuspręsti bet kuriuo metu persvarstyti ar pakeisti šias gaires, jei tai būtina dėl su Sąjungos konkurencijos politika susijusių priežasčių arba siekdama atsižvelgti į kitas Sąjungos politikos sritis ir tarptautinius įsipareigojimus, rinkos pokyčius arba dėl bet kokių kitų pagrįstų priežasčių.

---

(1)  Tikslios MVĮ, mažų vidutinės kapitalizacijos įmonių ir novatoriškų vidutinės kapitalizacijos įmonių apibrėžtys pateiktos šių gairių 2.3 skirsnio 35 punkte.

1

(2)  Bendrijos gairės dėl valstybės pagalbos rizikos kapitalo investicijoms į mažąsias ir vidutines įmones skatinti (OL C 194, 2006 8 18, p. 2).

2

(3)  Komisijos komunikatas dėl valstybės pagalbos rizikos finansų investicijoms skatinti gairių (OL C 19, 2014 1 22, p. 4).

3

(4)  2012–2014 m. Komisija įgyvendino plataus užmojo valstybės pagalbos modernizavimo programą, kuria buvo siekiama trijų pagrindinių tikslų (daugiau informacijos pateikiama Komisijos komunikate Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „ES valstybės pagalbos modernizavimas“ (COM(2012) 209 final,
  2012 05 08):

4

final,

| a) | skatinti tvarų, pažangų ir integracinį ekonomikos augimą konkurencingoje vidaus rinkoje; |
| --- | --- |

a)

skatinti tvarų, pažangų ir integracinį ekonomikos augimą konkurencingoje vidaus rinkoje;

| b) | Komisijai atliekant ex ante tikrinimą, daugiausia dėmesio skirti didžiausią poveikį vidaus rinkai darančioms byloms, kartu stiprinant valstybių narių bendradarbiavimą valstybės pagalbos teisės aktų įgyvendinimo užtikrinimo srityje, ir |
| --- | --- |

b)

Komisijai atliekant ex ante tikrinimą, daugiausia dėmesio skirti didžiausią poveikį vidaus rinkai darančioms byloms, kartu stiprinant valstybių narių bendradarbiavimą valstybės pagalbos teisės aktų įgyvendinimo užtikrinimo srityje, ir

ex ante

| c) | supaprastinti taisykles, kad būtų pagreitintas sprendimų priėmimas. |
| --- | --- |

c)

supaprastinti taisykles, kad būtų pagreitintas sprendimų priėmimas.

(5)  Komisijos komunikatas Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Tvarios ir skaitmeninės Europos MVĮ strategija“ (COM(2020) 103 final, 2020 03 10).

5

final

(6)  Žr. 2020 m. ES valstybės pagalbos MVĮ galimybėms gauti finansavimą taisyklių vertinimo pagalbinį tyrimą („Evaluation Support study on the EU rules on State aid for employability for SMEs, European Union (2020)“), paskelbta internete

6

https://ec.europa.eu/competition/state_aid/modernisation/risk_finance_study.zip.

(7)  Tokios inovacijos apima, pavyzdžiui, socialinės praktikos keitimą skatinant žaliąją arba skaitmeninę pertvarką arba didesnių galimybių dirbti IRT srityje sudarymą moterims.

7

(8)  Komisijos komunikatas Europos Parlamentui, Europos Vadovų Tarybai, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Europos žaliasis kursas“ (COM(2019) 640 final, 2019 12 11).

8

final

(9)  Komisijos komunikatas Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Europos skaitmeninės ateities formavimas“ (COM(2020)67 final, 2020 02 19).

9

final

(10)  Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos, kuria dėl skatinimo naudoti atsinaujinančiųjų išteklių energiją iš dalies keičiama Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2018/2001, Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2018/1999 ir Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 98/70/EB ir panaikinama Tarybos direktyva (ES) 2015/652 (COM(2021) 557final, 2021 07 14).

10

final

(11)  Komisijos komunikatas Europos Parlamentui, Europos Vadovų Tarybai, Tarybai, Europos Centriniam Bankui, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Tvaraus augimo finansavimo veiksmų planas“ (COM(2018)97 final, 2018 03 08).

11

final

(12)  Komisijos komunikatas Europos Parlamentui ir Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „ES taksonomija, įmonių tvarumo ataskaitų teikimas, tvarumo prioritetai ir patikėtinio pareigos. Finansų nukreipimas į Europos žaliąjį kursą“ (COM (2021) 188 final, 2021 04 21).

12

final

(13)  
  2020 m. birželio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2020/852 dėl sistemos tvariam investavimui palengvinti sukūrimo, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) 2019/2088 (OL L 198, 2020 6 22, p. 13).

13

(14)  Komisijos komunikatas Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „2030 m. skaitmeninės politikos kelrodis: Europos skaitmeninio dešimtmečio kelias“ (COM (2021) 118 final, 2021 03 09).

14

final

(15)  
  2021 m. vasario 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2021/241, kuriuo nustatoma ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonė (OL L 57, 2021 2 18, p. 17).

15

(16)  Komisijos komunikatas Europos Parlamentui, Europos Vadovų Tarybai, Tarybai, Europos Centriniam Bankui, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui, Regionų komitetui ir Europos Investicijų Bankui „2021 m. metinė tvaraus augimo strategija“ (COM (2020)575 final, 2020 09 17) įvardijamos septynios pavyzdinių iniciatyvų sritys: pagreitinimas. Perspektyvių švarių technologijų finansavimo paankstinimas ir spartesnis atsinaujinančiųjų energijos išteklių plėtojimas ir naudojimas; renovacija. Viešų ir privačių pastatų energijos vartojimo efektyvumo didinimas; įkrovimas ir degalų papildymas. Perspektyvių švarių technologijų skatinimas siekiant paspartinti tvaraus, prieinamo ir išmaniojo transporto ir įkrovimo bei degalų papildymo vietų naudojimą ir viešojo transporto plėtrą; ryšys. Greitas sparčiojo plačiajuosčio ryšio paslaugų diegimas visuose regionuose ir namų ūkiuose, įskaitant šviesolaidinius ir 5G tinklus; modernizavimas. Viešojo administravimo ir paslaugų, įskaitant teismines ir sveikatos priežiūros sistemas, skaitmeninimas; plėtra. Europos pramonės duomenų debesijos pajėgumų didinimas ir galingiausių, pažangiausių ir tvariausių procesorių kūrimas; persikvalifikavimas ir įgūdžių tobulinimas. Švietimo sistemų pritaikymas siekiant remti skaitmeninius įgūdžius ir visų amžiaus grupių švietimą bei profesinį mokymą.

16

final

(17)  Komisijos komunikatas Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Naujosios 2020 m. pramonės strategijos atnaujinimas. Bendrosios rinkos stiprinimas siekiant Europos ekonomikos atsigavimo“ COM(2021) 350 final, 2021 05 05).

17

final

(18)  Komisijos komunikatas Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Kapitalo rinkų sąjungos kūrimo veiksmų planas“ (COM(2015) 468 final, 2015 09 30).

18

final

(19)  Pavyzdžiui, 2013 m. balandžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 345/2013 dėl Europos rizikos kapitalo fondų (OL L 115, 2013 4 25, p. 1); 2017 m. birželio 14 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2017/1129 dėl prospekto, kuris turi būti skelbiamas, kai vertybiniai popieriai siūlomi viešai arba įtraukiami į prekybos reguliuojamoje rinkoje sąrašą, ir kuriuo panaikinama Direktyva 2003/71/EB (OL L 168, 2017 6 30, p. 12); 2014 m. gegužės 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2014/65/ES dėl finansinių priemonių rinkų, kuria iš dalies keičiamos Direktyva 2002/92/EB ir Direktyva 2011/61/ES (OL L 173, 2014 6 12, p. 349), kiek ji susijusi su MVĮ augimo rinkomis; 2011 m. birželio 8 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2011/61/ES dėl alternatyvaus investavimo fondų valdytojų, kuria iš dalies keičiami direktyvos 2003/41/EB ir 2009/65/EB bei reglamentai (EB) Nr. 1060/2009 ir (ES) Nr. 1095/2010 (OL L 174, 2011 7 1, p. 1).

19

(20)  Komisijos komunikatas Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Kapitalo rinkų sąjunga žmonėms ir įmonėms. Naujas veiksmų planas“ (COM(2020) 590 final, 2020 09 24).

20

final

(21)  
  2014 m. gegužės 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2014/65/ES dėl finansinių priemonių rinkų, kuria iš dalies keičiamos Direktyva 2002/92/EB ir Direktyva 2011/61/ES (OL L 173, 2014 6 12, p. 349).

21

(22)  Finansinės priemonės apima ne dotacijų finansines priemones, kurios gali būti teikiamos kaip skolos priemonės (paskolos, garantijos) arba akcinio kapitalo priemonės (investicijos į nuosavą kapitalą, kvazinuosavą kapitalą arba kitos rizikos pasidalijimo priemonės).

22

(23)  
  2013 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1287/2013, kuriuo sukuriama 2014–2020 m. įmonių konkurencingumo ir mažųjų bei vidutinių įmonių programa (COSME) ir panaikinamas Sprendimas Nr. 1639/2006/EB (OL L 347, 2013 12 20, p. 33).

23

(24)  
  2013 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1291/2013, kuriuo sukuriama bendroji mokslinių tyrimų ir inovacijų programa „Horizontas 2020“ (2014–2020 m.) ir panaikinamas Sprendimas Nr. 1982/2006/EB (OL L 347, 2013 12 20, p. 104).

24

(25)  Be to, siekdama sudaryti geresnes galimybes gauti paskolos finansavimą, Komisija kartu su Europos investicijų fondu ir Europos investicijų banku sukūrė specialią Rizikos pasidalijimo priemonę (RPP) pagal Septintąją bendrąją mokslinių tyrimų programą (FP7). Žr. http://www.eif.org/what_we_do/guarantees/RSI/index.htm. RPP suteiktos dalinės garantijos finansų tarpininkams taikant rizikos pasidalijimo mechanizmą, taip sumažinant jų finansinę riziką ir paskatinant suteikti paskolą MVĮ, vykdančioms MTP arba inovacijų veiklą.

25

(26)  
  2021 m. balandžio 28 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2021/695, kuriuo sukuriama bendroji mokslinių tyrimų ir inovacijų programa „Europos horizontas“, nustatomos su ja susijusios dalyvavimo ir sklaidos taisyklės ir panaikinami reglamentai (ES) Nr. 1290/2013 ir (ES) Nr. 1291/2013 (OL L 170, 2021 5 12, p. 1).

26

(27)  Europos rizikos kapitalo veiklą plečiančioms įmonėms iniciatyva (ESCALAR) yra Europos Komisijos pradėta įgyvendinti ir EIF valdoma bandomoji programa, kuria, naudojant Investicijų plano Europai išteklius, šalinamas sparčiai augančių Europos įmonių (t. y. veiklą plečiančių įmonių) finansavimo deficitas. Iniciatyva ESCALAR pradėta 2020 m. balandžio 4 d. ir jos paskirtis – iš esmės padidinti fondų išteklius ir taip sudaryti sąlygas skirti didesnius investicinius paketus ir sustiprinti pajėgumus investuoti į veiklą plečiančias įmones.

27

(28)  2019–2024 m. kadencijos Europos Komisijos politinėse gairėse U. von der Leyen, tuo metu buvusi kandidatė užimti pirmininkės pareigas, paskelbė, kad bus sukurtas privatusis ir viešasis fondas, kurio specializacija – pirminis viešas MVĮ akcijų siūlymas ir kuris teiks viešąją paramą finansuodamas didelį potencialą turinčias MVĮ ir taip sudarys sąlygas joms paprasčiau patekti į viešąsias rinkas.

28

(29)  Iniciatyva CASSINI, apie kurią pirmą kartą pranešta komunikate „Tvarios ir skaitmeninės Europos MVĮ strategija“ (COM(2020) 103 final, 2020 03 10), – konkrečių veiksmų, kuriais siekiama suteikti daugiau galimybių kosmoso srities MVĮ gauti rizikos kapitalo plėtrai finansuoti, rinkinys. Iniciatyvos CASSINI augimo fondas veiks kaip fondų fondas (panašiai kaip bandomoji kosmoso srities nuosavo kapitalo iniciatyva „InnovFin“) ir investuos į rizikos kapitalo fondus, kurie įsipareigoja veikti kaip teminiai fondai, t. y. investuoti į kosmoso sektorių, tačiau savarankiškai nuspręsti, į kokias konkrečias įmones jie nori investuoti. Iniciatyvos CASSINI augimo fondas padės spręsti kapitalo trūkumo plėtros etape problemą, kuri, kaip gerai žinoma, daro neigiamą poveikį naujoms kosmoso srities MVĮ Sąjungoje.

29

final

(30)  
  2021 m. kovo 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2021/523, kuriuo nustatoma programa „InvestEU“ ir iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) 2015/1017 (OL L 107, 2021 3 26, p. 30). Programa „InvestEU“ skirta paskatinti viešuosius ir privačius investuotojus dalyvauti finansavimo ir investavimo veikloje, teikiant Sąjungos biudžeto finansuojamas garantijas, skirtas rinkos nepakankamumo ir neoptimalios investavimo aplinkos problemoms spręsti. Ji grindžiama Europos strateginių investicijų fondo (ESIF), pradėjusio veiklą 2015 m., kad po finansų ir ekonomikos krizės ES būtų panaikintas investicijų deficitas, sėkme.

30

(31)  
  2014 m. birželio 17 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 651/2014, kuriuo tam tikrų kategorijų pagalba skelbiama suderinama su vidaus rinka taikant Sutarties 107 ir 108 straipsnius (OL L 187, 2014 6 26, p. 1).

31

(32)  Skelbiama internete adresu https://ec.europa.eu/competition/state_aid/modernisation/fitness_check_en.html.

32

(33)  Komisijos pranešimas dėl Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 107 straipsnio 1 dalyje vartojamos valstybės pagalbos sąvokos (OL C 262, 2016 7 19, p. 1).

33

(34)  Šiame Pranešime Komisija patikslino, kaip, jos nuomone, turėtų būti aiškinama Sutarties 107 straipsnio 1 dalyje pateikta valstybės pagalbos sąvoka. Šio Pranešimo 4.2 skirsnyje („Rinkos ekonomikos veiklos vykdytojo kriterijus“) pateikiami paaiškinimai, susiję su atvejais, kai viešosios pagalbos priemonė nėra valstybės pagalba, nes ji vykdoma įprastomis rinkos sąlygomis.

34

(35)  Žr. 34 išnašą.

35

(36)  
  2013 m. gruodžio 18 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 1407/2013 dėl Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 107 ir 108 straipsnių taikymo de minimis pagalbai (OL L 352, 2013 12 24, p. 1); 2013 m. gruodžio 18 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 1408/2013 dėl Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 107 ir 108 straipsnių taikymo de minimis pagalbai žemės ūkio sektoriuje (OL L 352, 2013 12 24, p. 9); 2014 m. birželio 27 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 717/2014 dėl Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 107 ir 108 straipsnių taikymo de minimis pagalbai žuvininkystės ir akvakultūros sektoriuje (OL L 190, 2014 6 28, p. 45).

36

de minimis

de minimis

de minimis

(37)  Komisijos komunikatas „Gairės dėl valstybės pagalbos sunkumų patiriančioms ne finansų įmonėms sanuoti ir restruktūrizuoti“ (OL C 249, 2014 7 31, p. 1).

37

(38)  Žr. 34 išnašą.

38

(39)  Žr. 36 išnašą.

39

(40)  
  2014 m. vasario 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2014/24/ES dėl viešųjų pirkimų, kuria panaikinama Direktyva 2004/18/EB (OL L 94, 2014 3 28, p. 65).

40

(41)  Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1303/2013, 2013 m. gruodžio 17 d. kuriuo nustatomos Europos regioninės plėtros fondui, Europos socialiniam fondui, Sanglaudos fondui, Europos žemės ūkio fondui kaimo plėtrai ir Europos jūros reikalų ir žuvininkystės fondui bendros nuostatos ir Europos regioninės plėtros fondui, Europos socialiniam fondui, Sanglaudos fondui ir Europos jūros reikalų ir žuvininkystės fondui taikytinos bendrosios nuostatos ir panaikinamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1083/2006 (OL L 347, 2013 12 20, p. 320).

41

(42)  
  2021 m. birželio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2021/1060, kuriuo nustatomos bendros Europos regioninės plėtros fondo, „Europos socialinio fondo +“, Sanglaudos fondo, Teisingos pertvarkos fondo ir Europos jūrų reikalų, žvejybos ir akvakultūros fondo nuostatos ir šių fondų bei Prieglobsčio, migracijos ir integracijos fondo, Vidaus saugumo fondo ir Sienų valdymo ir vizų politikos finansinės paramos priemonės taisyklės“ (OL L 231, 2021 6 30, p. 159).

42

(43)  
  2017 m. spalio 27 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimas C(2017)7124 dėl specialiosios programos, kuria įgyvendinama bendroji mokslinių tyrimų ir inovacijų programa „Horizontas 2020“ (2014–2020 m.), 2018–2020 m. darbo programos patvirtinimo ir dėl 2018 m. darbo programos finansavimo.

43

(44)  Iniciatyvos CASSINI tikslai: padidinti 1) kosmoso srities startuolių, naudojančių Sąjungos kosmoso technologijas novatoriškiems sprendimams kurti, skaičių, 2) sėkmingai įsteigtų įmonių skaičių ir 3) galimybes kosmoso srities MVĮ gauti rizikos kapitalo. CASSINI veiksmai apima visą verslo ciklą. Jie specialiai pritaikyti pačioms novatoriškiausioms ir konkurencingiausioms verslo idėjoms atrinkti (t. y. išorės rangovai taiko rinka grindžiamus kriterijus ir atlieka mentorystės ir spartinimo veiklą, o rizikos kapitalo įmonės, valdančios kosmoso teminius fondus, savarankiškai nusprendžia, kurias įmones pasirinks ir į jas investuos). Taip pat žr. 29 išnašą.

44

(45)  Nukrypstant nuo c punkto, įmonių, kurios atitinka pagalbos skyrimo reikalavimus pagal šias gaires, susijungimo būdu sukurtos įmonės irgi laikomos tinkamomis finansuoti įmonėmis ne ilgiau kaip penkerius metus nuo seniausiai įsteigtos susijungime dalyvaujančios įmonės registracijos dienos.

45

(46)  Žr. 2000 m. rugsėjo 19 d. Teisingumo Teismo sprendimas Vokietija / Komisija, C-156/98, EU:C:2000:467, 78 punktą, 2008 m. gruodžio 22 d. Teismo sprendimo Régie Networks prieš Rhône-Alpes Bourgogne, C-333/07, EU:C:2008:764, 94–116 punktus, 2008 m. balandžio 15 d. Teismo sprendimo Nuova Agricast, C-390/06, EU:C:2008:224, 50 ir 51 punktus 2020 m. rugsėjo 22 d. Sprendimo Austrija prieš Komisiją, C-594/18 P, EU:C:2020:742, 44 punktą.

46

Régie Networks prieš Rhône-Alpes Bourgogne

Nuova Agricast

Austrija prieš Komisiją

(47)  Tai nedaro poveikio finansų tarpininkams ar jų valdytojams keliamam reikalavimui turėti būtiną licenciją vykdyti investavimo ir valdymo veiklą susijusioje valstybėje narėje ar galutiniams pagalbos gavėjams keliamam reikalavimui turėti buveinę ir vykdyti ekonominę veiklą jos teritorijoje.

47

(48)  Pagal programos „Horizontas 2020“ 2018–2020 m. darbo programą (žr. 24 išnašą) arba Reglamento (ES) 2021/695 2 straipsnio 23 dalį ir 15 straipsnio 2 dalį (žr. 26 išnašą).

48

(49)  Pagal Reglamento (ES) 2021/695 48 straipsnį (žr. 26 išnašą).

49

(50)  Žr. 7 išnašą, kurioje pateikiami socialinių inovacijų pavyzdžiai. MVĮ novatoriškumas turi būti nustatomas pagal Bendrojo bendrosios išimties reglamento 2 straipsnyje pateiktą apibrėžtį.

50

(51)  Komisija pripažįsta didėjančią sutelktinio finansavimo platformų svarbą pritraukiant finansavimą startuoliams. Todėl jeigu yra nustatytas rinkos nepakankamumas ir jeigu sutelktinio finansavimo platforma turi operatorių, kuris yra atskiras juridinis asmuo, Komisija gali pagal analogiją taikyti alternatyvioms prekybos platformoms taikomas taisykles. Tai taip pat taikoma fiskalinėms paskatoms, skatinančioms investuoti per tokias sutelktinio finansavimo platformas. 2020 m. lapkričio 10 d. įsigaliojo 2020 m. spalio 7 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2020/1503 dėl Europos sutelktinio finansavimo paslaugų verslui teikėjų, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) 2017/1129 ir Direktyva (ES) 2019/1937 (OL L 347, 2020 10 20, p. 1). Tikimasi, kad jis suteiks daugiau galimybių gauti šios novatoriškos formos sutelktinį finansavimą.

51

(52)  Visi startuoliai ir MVĮ, kurie dar nevykdė savo pirmojo komercinio pardavimo (kaip apibrėžta šių gairių 35 dalies 12 punkte).

52

(53)  Lėšų susigrąžinimo mechanizmas arba lygiavertis sutartinis mechanizmas – tai susitarimas, pagal kurį tarpininkas privalo grąžinti iš valstybės gautą naudą, kurios jis neperdavė galutiniam naudos gavėjui, kaip reikalaujama.

53

(54)  Siekiant išvengti abejonių ir remiantis Bendrojo bendrosios išimties reglamento 21 straipsniu, investicijų į nuosavą ir kvazinuosavą kapitalą atveju likvidumo valdymo tikslais gali būti panaudota ne daugiau kaip 30 % finansų tarpininko bendro kapitalo įnašo ir nepareikalautojo numatyto kapitalo.

54

(55)  Apribota viešojo investuotojo grąža pagal tam tikrą iš anksto nustatytą minimalaus pelningumo normą: jeigu iš anksto nustatyta grąžos norma viršijama, visa papildoma grąža paskirstoma tik privatiems investuotojams.

55

(56)  Viešųjų investicijų dalies pirkimo pasirinkimo sandoriai: privatiems investuotojams suteikiama teisė vykdyti pasirinkimo pirkti sandorį, kuriuo iš anksto sutarta vykdymo kaina išperkama viešųjų investicijų dalis.

56

(57)  Nelygus pajamų paskirstymas: pinigai pritraukiami iš viešųjų ir privačių investuotojų pari passu pagrindu, tačiau gauta grąža pasidalijama nelygiai. Privatūs investuotojai gauna didesnę paskirstytų pajamų dalį, nei turėtų gauti proporcingai pagal turimas akcijas, neviršijant iš anksto nustatytos minimalaus pelningumo normos.

57

pari passu

(58)  Priemonių, kurios yra tapačios Tarybos patvirtintoms ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planų priemonėms, atveju ši sąlyga laikoma įvykdyta, nes jau patikrinta, ar jos atitinka reikšmingos žalos nedarymo principą.

58

(59)  Pagal Reglamento (ES) 2021/695 48 straipsnį (žr. 26 išnašą).

59

(60)  Tai taip pat galėtų būti tuo atveju, kai pagalba iškraipo ekonominių priemonių, įdiegtų siekiant internalizuoti tokį neigiamą poveikį išorei, veikimą (pavyzdžiui, darydama poveikį Sąjungos apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemos arba panašios priemonės siunčiamiems kainų signalams).

60

(61)  Vieša paieška valstybės pagalbos skaidrumo duomenų bazėje adresu https://webgate.ec.europa.eu/competition/transparency/public?lang=lt.

61

(62)  Jei nėra oficialaus reikalavimo teikti metinę deklaraciją, duomenų fiksavimo tikslais pagalbos suteikimo diena bus laikoma metų, už kuriuos buvo suteikta pagalba, gruodžio 31 d.

62

(63)  Komisijos tarnybų darbinis dokumentas „Common methodology for State aid evaluation“ („Bendra valstybės pagalbos vertinimo metodika“) (SWD(2014) 179 final, 2014 5 28).

63

final

(64)  
  2015 m. liepos 13 d. Tarybos reglamentas (ES) 2015/1589, nustatantis išsamias Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 108 straipsnio taikymo taisykles (OL L 248, 2015 9 24, p. 9).

64

(65)  
  2004 m. balandžio 21 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 794/2004, įgyvendinantis Tarybos reglamentą (ES) 2015/1589, nustatantį išsamias Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 108 straipsnio taikymo taisykles (OL L 140, 2004 4 30, p. 1).

65

---

PRIEDAS

Informacija apie skaidrumą

Pateikiama tokia 180 punkto b papunktyje nurodyta informacija apie skirtą individualią pagalbą:

| — | Individualios pagalbos gavėjo tapatybė (1):






  — | pavadinimas |
| --- | --- | --- |

—

Individualios pagalbos gavėjo tapatybė (1):

—

pavadinimas

| — | pagalbos gavėjo identifikatorius |
| --- | --- |

—

pagalbos gavėjo identifikatorius

| — | Pagalbos gavėjo įmonės rūšis pagalbos skyrimo momentu:






  — | MVĮ |
| --- | --- | --- |

—

Pagalbos gavėjo įmonės rūšis pagalbos skyrimo momentu:

—

MVĮ

| — | didelė įmonė |
| --- | --- |

—

didelė įmonė

| — | NUTS 2 ar žemesnio lygio regionas, kuriame yra pagalbos gavėjas |
| --- | --- |

—

NUTS 2 ar žemesnio lygio regionas, kuriame yra pagalbos gavėjas

| — | Su konkrečia pagalba susijęs pagrindinis pagalbos gavėjo veiklos sektorius arba veikla, nurodant NACE grupę (triženklį skaitmeninį kodą) (2) |
| --- | --- |

—

Su konkrečia pagalba susijęs pagrindinis pagalbos gavėjo veiklos sektorius arba veikla, nurodant NACE grupę (triženklį skaitmeninį kodą) (2)

| — | Nacionaline valiuta nurodytas pagalbos elementas, išreikštas sveikaisiais skaičiais |
| --- | --- |

—

Nacionaline valiuta nurodytas pagalbos elementas, išreikštas sveikaisiais skaičiais

| — | Nacionaline valiuta nurodyta nominali pagalbos suma, išreikšta sveikaisiais skaičiais, jei ji skiriasi nuo pagalbos elemento (3) |
| --- | --- |

—

Nacionaline valiuta nurodyta nominali pagalbos suma, išreikšta sveikaisiais skaičiais, jei ji skiriasi nuo pagalbos elemento (3)

| — | Pagalbos priemonė (4):






  — | dotacija / palūkanų subsidija / skolos nurašymas |
| --- | --- | --- |

—

Pagalbos priemonė (4):

—

dotacija / palūkanų subsidija / skolos nurašymas

| — | paskola / grąžintini avansai / kompensuojamoji dotacija |
| --- | --- |

—

paskola / grąžintini avansai / kompensuojamoji dotacija

| — | garantija |
| --- | --- |

—

garantija

| — | mokesčių lengvata arba atleidimas nuo mokesčių |
| --- | --- |

—

mokesčių lengvata arba atleidimas nuo mokesčių

| — | rizikos finansavimas |
| --- | --- |

—

rizikos finansavimas

| — | kita (patikslinti) |
| --- | --- |

—

kita (patikslinti)

| — | Pagalbos skyrimo diena ir paskelbimo diena |
| --- | --- |

—

Pagalbos skyrimo diena ir paskelbimo diena

| — | Pagalbos tikslas |
| --- | --- |

—

Pagalbos tikslas

| — | Pagalbą teikiančios institucijos (-ų) pavadinimas (-ai) |
| --- | --- |

—

Pagalbą teikiančios institucijos (-ų) pavadinimas (-ai)

| — | Kai taikytina, įgaliotojo subjekto pavadinimas ir atrinktų finansų tarpininkų pavadinimai |
| --- | --- |

—

Kai taikytina, įgaliotojo subjekto pavadinimas ir atrinktų finansų tarpininkų pavadinimai

| — | Pagalbos priemonės numeris (5) |
| --- | --- |

—

Pagalbos priemonės numeris (5)

---

(1)  Išskyrus verslo paslaptis ir kitą konfidencialią informaciją tinkamai pagrįstais atvejais, jei gautas Komisijos sutikimas (2003 m. gruodžio 1 d. Komisijos komunikatas C(2003) 4582 dėl profesinės paslapties valstybės pagalbos sprendimuose (OL C 297, 2003 12 9, p. 6).

(2)  
  2006 m. gruodžio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1893/2006, nustatantis statistinį ekonominės veiklos rūšių klasifikatorių NACE 2 red. ir iš dalies keičiantis Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 3037/90 bei tam tikrus EB reglamentus dėl konkrečių statistikos sričių (OL L 393, 2006 12 30, p. 1).

(3)  Bendrasis subsidijos ekvivalentas arba, kai taikoma, investicijos suma. Veiklos pagalbos atveju gali būti nurodoma kiekvienam pagalbos gavėjui per vienus metus skiriama pagalbos suma. Fiskalinių schemų atveju ši suma gali būti nurodoma 182 punkte nustatytais intervalais. Skelbiama didžiausia leidžiamos mokesčių lengvatos suma, o ne kiekvienais metais atskaitoma suma (pvz., kai teikiamas mokesčių kreditas, skelbiama didžiausia leidžiama mokesčių kredito suma, o ne faktinė suma, kuri gali priklausyti nuo apmokestinamųjų pajamų ir kasmet kisti).

(4)  Jeigu pagalba teikiama taikant kelias pagalbos priemones, pagalbos suma turi būti nurodoma pagal kiekvieną priemonę.

(5)  Komisijos pateiktas taikant šio 2.2 skirsnyje nurodytą pranešimo procedūrą.

---

Klaidų ištaisymas

| 2022 6 16 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 161/121 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 6 16

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 161/121

---

2019 m. birželio 5 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo nustatomos ES tręšiamųjų produktų tiekimo rinkai taisyklės ir iš dalies keičiami reglamentai (EB) Nr. 1069/2009 ir (EB) Nr. 1107/2009 bei panaikinamas Reglamentas (EB) Nr. 2003/2003, klaidų ištaisymas

(
  Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 170, 2019 m. birželio 25 d.
  )

87 puslapis, IV priedas, I dalis, 1 skyrius (GAMYBOS VIDAUS KONTROLĖS (A MODULIS) TAIKYMAS):

1.1.(d) punktas ištrinamas.

---

| 2022 6 16 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 161/122 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 6 16

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 161/122

---

2022 m. balandžio 21 d. Tarybos įgyvendinimo reglamento (ES) 2022/658, kuriuo įgyvendinamas Reglamentas (ES) Nr. 269/2014 dėl ribojamųjų priemonių, taikytinų atsižvelgiant į veiksmus, kuriais kenkiama Ukrainos teritoriniam vientisumui, suverenitetui ir nepriklausomybei arba į juos kėsinamasi, klaidų ištaisymas

(
  Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 120, 2022 m. balandžio 21 d.
  )

4 puslapis, priede esančios lentelės „Asmenys“ 234 įrašas, stulpelio „Motyvai“ antras sakinys:

yra:

„Jis yra Rusijoje įsteigto juridinio asmens teisių neturinčio karinio subjekto „Vagnerio grupė“ finansuotojas ir neoficialus vadovas, atsakingas už „Vagnerio grupės“ samdinių dislokavimą Ukrainoje.“,

turi būti:

„Jis yra Rusijoje įsteigto juridinio asmens teisių neturinčio karinio subjekto „Vagnerio grupė“, atsakingo už „Vagnerio grupės“ samdinių dislokavimą Ukrainoje, finansuotojas ir neoficialus vadovas.“

---

| 2022 6 16 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 161/123 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 6 16

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 161/123

---

2022 m. balandžio 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2022/641, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 536/2014, kiek tai susiję su nukrypti nuo tam tikrų įpareigojimų, susijusių su tiriamaisiais vaistais, tiekiamais Jungtinėje Karalystėje, kiek tai susiję su Šiaurės Airija, ir Kipre, Airijoje bei Maltoje, leidžiančiomis nuostatomis, klaidų ištaisymas

(
  Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 118, 2022 m. balandžio 20 d.
  )

1 straipsnio a punkte:

yra:

| „a) | siekiant patikrinti, ar tiriamieji vaistai atitinka 63 straipsnio 1 dalyje nustatytus reikalavimus, Sąjungoje ar kitose nei Šiaurės Airija Jungtinės Karalystės dalyse buvo sertifikuotas jų serijos išleidimas;“, |
| --- | --- |

„a)

siekiant patikrinti, ar tiriamieji vaistai atitinka 63 straipsnio 1 dalyje nustatytus reikalavimus, Sąjungoje ar kitose nei Šiaurės Airija Jungtinės Karalystės dalyse buvo sertifikuotas jų serijos išleidimas;“,

turi būti:

| „a) | tiriamųjų vaistų serijos išleidimo sertifikavimas, siekiant įvertinti atitiktį 63 straipsnio 1 dalyje nustatytiems reikalavimams, buvo atliktas Sąjungoje arba kitose nei Šiaurės Airija Jungtinės Karalystės dalyse;“. |
| --- | --- |

„a)

tiriamųjų vaistų serijos išleidimo sertifikavimas, siekiant įvertinti atitiktį 63 straipsnio 1 dalyje nustatytiems reikalavimams, buvo atliktas Sąjungoje arba kitose nei Šiaurės Airija Jungtinės Karalystės dalyse;“.

---

| 2022 6 16 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 161/124 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 6 16

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 161/124

---

2022 m. balandžio 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos (ES) 2022/642, kuria iš dalies keičiamos direktyvų 2001/20/EB ir 2001/83/EB nuostatos, leidžiančios nukrypti nuo tam tikrų įpareigojimų, susijusių su tam tikrais žmonėms skirtais vaistais, tiekiamais Jungtinėje Karalystėje, kiek tai susiję su Šiaurės Airija, ir Kipre, Airijoje bei Maltoje, klaidų ištaisymas

(
  Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 118, 2022 m. balandžio 20 d.
  )

| 1. | Pavadinime ir turinyje: |
| --- | --- |

1.

Pavadinime ir turinyje:

yra:

„Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2022/642, kuria iš dalies keičiamos direktyvų 2001/20/EB ir 2001/83/EB nuostatos, leidžiančios nukrypti nuo tam tikrų įpareigojimų, susijusių su tam tikrais žmonėms skirtais vaistais, tiekiamais Jungtinėje Karalystėje, kiek tai susiję su Šiaurės Airija, ir Kipre, Airijoje bei Maltoje“,

turi būti:

„Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2022/642, kuria iš dalies keičiamos direktyvos 2001/20/EB ir 2001/83/EB, kiek tai susiję su nukrypti nuo tam tikrų įpareigojimų, susijusių su tam tikrais žmonėms skirtais vaistais, tiekiamais Jungtinėje Karalystėje, kiek tai susiję su Šiaurės Airija, ir Kipre, Airijoje bei Maltoje, leidžiančiomis nuostatomis“;

| 2. | 9 konstatuojamojoje dalyje: |
| --- | --- |

2.

9 konstatuojamojoje dalyje:

yra:

„<...> kiekvieną atitinkamo vaisto seriją išleidžia kvalifikuotas asmuo Sąjungos teritorijoje arba kvalifikuotas asmuo kitose nei Šiaurės Airija Jungtinės Karalystės dalyse, taikydamas <...>“,

turi būti:

„<...> kiekvieną atitinkamo vaisto seriją išleidžia kvalifikuotas asmuo Sąjungos teritorijoje esančioje vietoje arba kvalifikuotas asmuo kitose nei Šiaurės Airija Jungtinės Karalystės dalyse esančioje vietoje, taikydamas <...>“;

| 3. | 1 straipsnio a punkte: |
| --- | --- |

3.

1 straipsnio a punkte:

yra:

| „a) | į Kiprą, Airiją, Maltą ar Šiaurės Airiją importuotiems tiriamiesiems vaistams buvo suteiktas serijos išleidimo sertifikatas Sąjungoje, kaip numatyta 3 dalies a punkte, arba kitose nei Šiaurės Airija Jungtinės Karalystės dalyse, laikantis 3 dalies b punkte nustatytų reikalavimų;“, |
| --- | --- |

„a)

į Kiprą, Airiją, Maltą ar Šiaurės Airiją importuotiems tiriamiesiems vaistams buvo suteiktas serijos išleidimo sertifikatas Sąjungoje, kaip numatyta 3 dalies a punkte, arba kitose nei Šiaurės Airija Jungtinės Karalystės dalyse, laikantis 3 dalies b punkte nustatytų reikalavimų;“,

turi būti:

| „a) | į Kiprą, Airiją, Maltą ar Šiaurės Airiją importuotų tiriamųjų vaistų partijos išleidimo sertifikavimas buvo atliktas Sąjungoje, kaip numatyta 3 dalies a punkte, arba kitose nei Šiaurės Airija Jungtinės Karalystės dalyse, laikantis 3 dalies b punkte nustatytų reikalavimų;“; |
| --- | --- |

„a)

į Kiprą, Airiją, Maltą ar Šiaurės Airiją importuotų tiriamųjų vaistų partijos išleidimo sertifikavimas buvo atliktas Sąjungoje, kaip numatyta 3 dalies a punkte, arba kitose nei Šiaurės Airija Jungtinės Karalystės dalyse, laikantis 3 dalies b punkte nustatytų reikalavimų;“;

| 4. | 2 straipsnio 1 punkto 5a straipsnyje: |
| --- | --- |

4.

2 straipsnio 1 punkto 5a straipsnyje:

yra:

| „<...> a) | Jungtinės Karalystės kompetentinga institucija suteikė atitinkamo vaisto leidimą prekiauti dėl kitų nei Šiaurės Airija Jungtinės Karalystės dalių; |
| --- | --- |

„<...> a)

Jungtinės Karalystės kompetentinga institucija suteikė atitinkamo vaisto leidimą prekiauti dėl kitų nei Šiaurės Airija Jungtinės Karalystės dalių;

| b) | atitinkamas vaistas tiekiamas tik pacientams ar galutiniams vartotojams Šiaurės Airijos teritorijoje ir nėra prieinamas nė vienoje valstybėje narėje.
  Laikinas leidimas galioja ne ilgiau kaip šešis mėnesius. Nepaisant nurodyto galiojimo laikotarpio, laikinas leidimas nustoja galioti, jeigu atitinkamam vaistui suteikiamas leidimas prekiauti pagal Reglamento (EB) Nr. 726/2004 10 straipsnį arba jeigu atsisakoma suteikti tokį leidimą prekiauti pagal tą straipsnį.“, |
| --- | --- |

b)

atitinkamas vaistas tiekiamas tik pacientams ar galutiniams vartotojams Šiaurės Airijos teritorijoje ir nėra prieinamas nė vienoje valstybėje narėje.

Laikinas leidimas galioja ne ilgiau kaip šešis mėnesius. Nepaisant nurodyto galiojimo laikotarpio, laikinas leidimas nustoja galioti, jeigu atitinkamam vaistui suteikiamas leidimas prekiauti pagal Reglamento (EB) Nr. 726/2004 10 straipsnį arba jeigu atsisakoma suteikti tokį leidimą prekiauti pagal tą straipsnį.“,

turi būti:

| „<...> a) | Jungtinės Karalystės kompetentinga institucija suteikė leidimą prekiauti atitinkamu vaistu kitose nei Šiaurės Airija Jungtinės Karalystės dalyse; |
| --- | --- |

„<...> a)

Jungtinės Karalystės kompetentinga institucija suteikė leidimą prekiauti atitinkamu vaistu kitose nei Šiaurės Airija Jungtinės Karalystės dalyse;

| b) | atitinkamas vaistas yra prieinamas tik pacientams ar galutiniams vartotojams Šiaurės Airijos teritorijoje ir nėra prieinamas nė vienoje valstybėje narėje.
  Laikinas leidimas galioja ne ilgiau kaip šešis mėnesius. Nepaisant nurodyto galiojimo laikotarpio, laikinas leidimas nustoja galioti, jeigu leidimas prekiauti atitinkamu vaistu suteikiamas pagal Reglamento (EB) Nr. 726/2004 10 straipsnį arba jeigu atsisakoma suteikti tokį leidimą prekiauti pagal tą straipsnį.“; |
| --- | --- |

b)

atitinkamas vaistas yra prieinamas tik pacientams ar galutiniams vartotojams Šiaurės Airijos teritorijoje ir nėra prieinamas nė vienoje valstybėje narėje.

Laikinas leidimas galioja ne ilgiau kaip šešis mėnesius. Nepaisant nurodyto galiojimo laikotarpio, laikinas leidimas nustoja galioti, jeigu leidimas prekiauti atitinkamu vaistu suteikiamas pagal Reglamento (EB) Nr. 726/2004 10 straipsnį arba jeigu atsisakoma suteikti tokį leidimą prekiauti pagal tą straipsnį.“;

| 5. | 2 straipsnio 2 punkto 2b dalies 2 pastraipoje: |
| --- | --- |

5.

2 straipsnio 2 punkto 2b dalies 2 pastraipoje:

yra:

„Jungtinės Karalystės, kiek tai susiję su Šiaurės Airija, kompetentingos institucijos ir iki 2024 m. gruodžio 31 d. Kipro, Airijos ir Maltos kompetentingos institucijos kitose nei Šiaurės Airija Jungtinės Karalystės dalyse įsisteigusiems leidimų prekiauti turėtojams gali pratęsti iki 2022 m. balandžio 20 d. suteiktus rinkodaros leidimus.“,

turi būti:

„Jungtinės Karalystės, kiek tai susiję su Šiaurės Airija, kompetentingos institucijos ir iki 2024 m. gruodžio 31 d. Kipro, Airijos ir Maltos kompetentingos institucijos kitose nei Šiaurės Airija Jungtinės Karalystės dalyse įsisteigusiems leidimų prekiauti turėtojams gali pratęsti iki 2022 m. balandžio 20 d. suteiktus leidimus prekiauti.“;

| 6. | 2 straipsnio 3 punkto 18a straipsnio 1 dalies b punkte: |
| --- | --- |

6.

2 straipsnio 3 punkto 18a straipsnio 1 dalies b punkte:

yra:

| „b) | vaistai, kurių leidimą prekiauti suteikė Jungtinės Karalystės, kiek tai susiję su Šiaurės Airija, kompetentinga institucija, pacientams ar galutiniams vartotojams gali būti tiekiami tik Šiaurės Airijos teritorijoje ir jie nėra tiekiami nė vienoje valstybėje narėje.“, |
| --- | --- |

„b)

vaistai, kurių leidimą prekiauti suteikė Jungtinės Karalystės, kiek tai susiję su Šiaurės Airija, kompetentinga institucija, pacientams ar galutiniams vartotojams gali būti tiekiami tik Šiaurės Airijos teritorijoje ir jie nėra tiekiami nė vienoje valstybėje narėje.“,

turi būti:

| „b) | vaistai, kurių leidimą prekiauti suteikė Jungtinės Karalystės, kiek tai susiję su Šiaurės Airija, kompetentinga institucija, pacientams ar galutiniams vartotojams yra prieinami tik Šiaurės Airijos teritorijoje ir jie nėra prieinami nė vienoje valstybėje narėje.“; |
| --- | --- |

„b)

vaistai, kurių leidimą prekiauti suteikė Jungtinės Karalystės, kiek tai susiję su Šiaurės Airija, kompetentinga institucija, pacientams ar galutiniams vartotojams yra prieinami tik Šiaurės Airijos teritorijoje ir jie nėra prieinami nė vienoje valstybėje narėje.“;

| 7. | 2 straipsnio 3 punkto 18a straipsnio 2 dalyje: |
| --- | --- |

7.

2 straipsnio 3 punkto 18a straipsnio 2 dalyje:

yra:

„2.   Vaisto, kurio leidimas prekiauti jau buvo suteiktas dėl Jungtinės Karalystės, kiek tai susiję su Šiaurės Airija, pagal 28–39 straipsnius, leidimo prekiauti turėtojas iki 2022 m. balandžio 20 d. gali panaikinti Jungtinės Karalystės, kiek tai susiję su Šiaurės Airija, leidimą prekiauti, suteiktą pagal abipusį pripažinimą ar decentralizuotą tvarką, ir pagal 1 dalį pateikti paraišką dėl to vaisto leidimo prekiauti Jungtinės Karalystės, kiek tai susiję su Šiaurės Airija, kompetentingoms institucijoms.“,

turi būti:

„2.   Vaisto, kurio leidimas prekiauti jau buvo suteiktas dėl Jungtinės Karalystės, kiek tai susiję su Šiaurės Airija, pagal 28–39 straipsnius, leidimo prekiauti turėtojas iki 2022 m. balandžio 20 d. gali prašyti panaikinti Jungtinės Karalystės, kiek tai susiję su Šiaurės Airija, leidimą prekiauti, suteiktą pagal abipusį pripažinimą ar decentralizuotą tvarką, ir pagal 1 dalį pateikti paraišką dėl to vaisto leidimo prekiauti Jungtinės Karalystės, kiek tai susiję su Šiaurės Airija, kompetentingoms institucijoms.“;

| 8. | 2 straipsnio 4 punkto pirmos pastraipos b punkte: |
| --- | --- |

8.

2 straipsnio 4 punkto pirmos pastraipos b punkte:

yra:

| „b) | kokybės kontrolės bandymus atliekančios trečiosios šalies paskirtą įmonę prižiūri Jungtinės Karalystės kompetentinga institucija, be kita ko, atlikdama patikras vietoje;“, |
| --- | --- |

„b)

kokybės kontrolės bandymus atliekančios trečiosios šalies paskirtą įmonę prižiūri Jungtinės Karalystės kompetentinga institucija, be kita ko, atlikdama patikras vietoje;“,

turi būti:

| „b) | kokybės kontrolės tyrimus atliekančios trečiosios šalies paskirtą įmonę prižiūri Jungtinės Karalystės kompetentinga institucija, be kita ko, atlikdama patikras vietoje;“; |
| --- | --- |

„b)

kokybės kontrolės tyrimus atliekančios trečiosios šalies paskirtą įmonę prižiūri Jungtinės Karalystės kompetentinga institucija, be kita ko, atlikdama patikras vietoje;“;

| 9. | 2 straipsnio 5 punkto b punkto 3a dalyje: |
| --- | --- |

9.

2 straipsnio 5 punkto b punkto 3a dalyje:

yra:

| „3a. | <...> tos serijos buvo taip patikrintos valstybėje narėje ir jei prie jų pridedamos 51 straipsnio 1 dalies trečioje pastraipoje nurodytos kontrolės ataskaitos.“, |
| --- | --- |

„3a.

<...> tos serijos buvo taip patikrintos valstybėje narėje ir jei prie jų pridedamos 51 straipsnio 1 dalies trečioje pastraipoje nurodytos kontrolės ataskaitos.“,

turi būti:

| „3a. | <...> tos serijos buvo taip patikrintos valstybėje narėje ir jei prie jų pridedami 51 straipsnio 1 dalies trečioje pastraipoje nurodyti kontrolės dokumentai.“; |
| --- | --- |

„3a.

<...> tos serijos buvo taip patikrintos valstybėje narėje ir jei prie jų pridedami 51 straipsnio 1 dalies trečioje pastraipoje nurodyti kontrolės dokumentai.“;

| 10. | 2 straipsnio 8 punkto 111c straipsnio 1 dalies b punkte: |
| --- | --- |

10.

2 straipsnio 8 punkto 111c straipsnio 1 dalies b punkte:

yra:

| „b) | ar Jungtinės Karalystės kompetentingos institucijos savo teritorijoje užtikrina veiksmingą a punkte nurodytų taisyklių vykdymą, inter alia, atlikdamos jų teritorijose esančių leidimų prekiauti turėtojų, gamybos leidimų turėtojų ir didmeninių platintojų patikrinimus bei auditą, o jų patalpose – patikras vietoje, susijusias su a punkte nurodytų reguliavimo funkcijų vykdymu.“, |
| --- | --- |

„b)

ar Jungtinės Karalystės kompetentingos institucijos savo teritorijoje užtikrina veiksmingą a punkte nurodytų taisyklių vykdymą, inter alia, atlikdamos jų teritorijose esančių leidimų prekiauti turėtojų, gamybos leidimų turėtojų ir didmeninių platintojų patikrinimus bei auditą, o jų patalpose – patikras vietoje, susijusias su a punkte nurodytų reguliavimo funkcijų vykdymu.“,

inter alia

turi būti:

| „b) | ar Jungtinės Karalystės kompetentingos institucijos savo teritorijoje užtikrina veiksmingą a punkte nurodytų taisyklių vykdymą, inter alia, atlikdamos jų teritorijose esančių leidimų prekiauti turėtojų, gamybos leidimų turėtojų ir didmeninių platintojų patikrinimus bei auditą, o jų patalpose – patikras vietoje, susijusius su a punkte nurodytų reguliavimo funkcijų vykdymu.“ |
| --- | --- |

„b)

ar Jungtinės Karalystės kompetentingos institucijos savo teritorijoje užtikrina veiksmingą a punkte nurodytų taisyklių vykdymą, inter alia, atlikdamos jų teritorijose esančių leidimų prekiauti turėtojų, gamybos leidimų turėtojų ir didmeninių platintojų patikrinimus bei auditą, o jų patalpose – patikras vietoje, susijusius su a punkte nurodytų reguliavimo funkcijų vykdymu.“

inter alia

---