# Europeiska unionens L 151/2022

| | ISSN 1977-0820 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | L 151 |
| | |
| Svensk utgåva | Lagstiftning | 65 årgången2 juni 2022 |

ISSN 1977-0820

Europeiska unionens

officiella tidning

L 151

Svensk utgåva

Lagstiftning

65 årgången2 juni 2022

---

| Innehållsförteckning | | I   Lagstiftningsakter | Sida |
| --- | --- | --- | --- |
| | | FÖRORDNINGAR |
| | * | Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2022/858 av den 30 maj 2022 om en pilotordning för marknadsinfrastrukturer som baseras på teknik för distribuerade liggare och om ändring av förordningarna (EU) nr 600/2014 och (EU) nr 909/2014 samt direktiv 2014/65/EU (
  1
  ) | 1 |

Innehållsförteckning

I   Lagstiftningsakter

Sida

FÖRORDNINGAR

*

Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2022/858 av den 30 maj 2022 om en pilotordning för marknadsinfrastrukturer som baseras på teknik för distribuerade liggare och om ändring av förordningarna (EU) nr 600/2014 och (EU) nr 909/2014 samt direktiv 2014/65/EU (
  1
  )

1

1

| | | II   Icke-lagstiftningsakter |
| --- | --- | --- |
| | | FÖRORDNINGAR |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2022/859 av den 24 maj 2022 om ändring av bilaga I till rådets förordning (EEG) nr 2658/87 om tulltaxe- och statistiknomenklaturen och om Gemensamma tulltaxan | 34 |
| | * | Kommissionens förordning (EU) 2022/860 av den 1 juni 2022 om ändring av bilaga III till Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1925/2006 vad gäller monakoliner från fermenterat rött ris (
  1
  ) | 37 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2022/861 av den 1 juni 2022 om undantagsregler för medlemsstaternas andra ansökan om unionsstöd för frukt och grönsaker i skolan och för skolmjölk samt om undantag från genomförandeförordning (EU) 2017/39 vad gäller omfördelning av unionsstöd för perioden 1 augusti 2022–31 juli 2023 | 42 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2022/862 av den 1 juni 2022 om ändring av förordning (EG) nr 474/2006 vad gäller förteckningen över de lufttrafikföretag som har belagts med verksamhetsförbud eller driftsrestriktioner i unionen (
  1
  ) | 45 |
| | | BESLUT |
| | * | Rådets beslut (EU) 2022/863 av den 24 maj 2022 om den ståndpunkt som ska intas på Europeiska unionens vägnar i blandade EU–CTC-kommittén, som inrättats genom konventionen av den 20 maj 1987 om ett gemensamt transiteringsförfarande, beträffande ändringar av konventionen | 62 |
| | * | Rådets beslut (EU) 2022/864 av den 24 maj 2022 om ändring av beslut 1999/70/EG om de nationella centralbankernas externa revisorer vad gäller externa revisorer för Lietuvos bankas | 64 |
| | * | Rådets genomförandebeslut (EU) 2022/865 av den 24 maj 2022 om bemyndigande för Republiken Tjeckien att införa en särskild åtgärd som avviker från artikel 287 i direktiv 2006/112/EG om ett gemensamt system för mervärdesskatt | 66 |
| | * | Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2022/866 av den 25 maj 2022 om de olösta invändningarna vad gäller villkoren för att bevilja ett godkännande av biocidprodukten Primer PIP i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 528/2012
  [delgivet med nr C(2022) 3318]

   (
  1
  ) | 68 |
| | | REKOMMENDATIONER |
| | * | Kommissionens rekommendation (EU) 2022/867 av den 1 juni 2022 om medlemsstaters ibruktagande av beredskapslager för olja med anledning av invasionen av Ukraina | 72 |

II   Icke-lagstiftningsakter

FÖRORDNINGAR

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2022/859 av den 24 maj 2022 om ändring av bilaga I till rådets förordning (EEG) nr 2658/87 om tulltaxe- och statistiknomenklaturen och om Gemensamma tulltaxan

34

*

Kommissionens förordning (EU) 2022/860 av den 1 juni 2022 om ändring av bilaga III till Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1925/2006 vad gäller monakoliner från fermenterat rött ris (
  1
  )

1

37

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2022/861 av den 1 juni 2022 om undantagsregler för medlemsstaternas andra ansökan om unionsstöd för frukt och grönsaker i skolan och för skolmjölk samt om undantag från genomförandeförordning (EU) 2017/39 vad gäller omfördelning av unionsstöd för perioden 1 augusti 2022–31 juli 2023

42

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2022/862 av den 1 juni 2022 om ändring av förordning (EG) nr 474/2006 vad gäller förteckningen över de lufttrafikföretag som har belagts med verksamhetsförbud eller driftsrestriktioner i unionen (
  1
  )

1

45

BESLUT

*

Rådets beslut (EU) 2022/863 av den 24 maj 2022 om den ståndpunkt som ska intas på Europeiska unionens vägnar i blandade EU–CTC-kommittén, som inrättats genom konventionen av den 20 maj 1987 om ett gemensamt transiteringsförfarande, beträffande ändringar av konventionen

62

*

Rådets beslut (EU) 2022/864 av den 24 maj 2022 om ändring av beslut 1999/70/EG om de nationella centralbankernas externa revisorer vad gäller externa revisorer för Lietuvos bankas

64

*

Rådets genomförandebeslut (EU) 2022/865 av den 24 maj 2022 om bemyndigande för Republiken Tjeckien att införa en särskild åtgärd som avviker från artikel 287 i direktiv 2006/112/EG om ett gemensamt system för mervärdesskatt

66

*

Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2022/866 av den 25 maj 2022 om de olösta invändningarna vad gäller villkoren för att bevilja ett godkännande av biocidprodukten Primer PIP i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 528/2012
  [delgivet med nr C(2022) 3318]

   (
  1
  )

[delgivet med nr C(2022) 3318]

1

68

REKOMMENDATIONER

*

Kommissionens rekommendation (EU) 2022/867 av den 1 juni 2022 om medlemsstaters ibruktagande av beredskapslager för olja med anledning av invasionen av Ukraina

72

| | | Rättelser |
| --- | --- | --- |
| | * | Rättelse till Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 923/2012 av den 26 september 2012 om gemensamma luftfarts- och driftsbestämmelser för tjänster och förfaranden inom flygtrafiken och om ändring av genomförandeförordning (EG) nr 1035/2011 och förordningarna (EG) nr 1265/2007, (EG) nr 1794/2006, (EG) nr 730/2006, (EG) nr 1033/2006 och (EU) nr 255/2010 ( EUT L 281, 13.10.2012 ) | 74 |
| | * | Rättelse till Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2021/666 av den 22 april 2021 om ändring av förordning (EU) nr 923/2012 vad gäller krav för bemannad luftfart i U-space-luftrum ( EUT L 139, 23.4.2021 ) | 75 |

Rättelser

*

Rättelse till Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 923/2012 av den 26 september 2012 om gemensamma luftfarts- och driftsbestämmelser för tjänster och förfaranden inom flygtrafiken och om ändring av genomförandeförordning (EG) nr 1035/2011 och förordningarna (EG) nr 1265/2007, (EG) nr 1794/2006, (EG) nr 730/2006, (EG) nr 1033/2006 och (EU) nr 255/2010 ( EUT L 281, 13.10.2012 )

( EUT L 281, 13.10.2012 )

74

*

Rättelse till Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2021/666 av den 22 april 2021 om ändring av förordning (EU) nr 923/2012 vad gäller krav för bemannad luftfart i U-space-luftrum ( EUT L 139, 23.4.2021 )

( EUT L 139, 23.4.2021 )

75

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES. |

---

(1)   Text av betydelse för EES.

1

| SV | De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.
  Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk. |
| --- | --- |

SV

De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.

Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk.

---

I Lagstiftningsakter

FÖRORDNINGAR

| 2.6.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 151/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2.6.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 151/1

---

EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS FÖRORDNING (EU) 2022/858

av den 30 maj 2022

om en pilotordning för marknadsinfrastrukturer som baseras på teknik för distribuerade liggare och om ändring av förordningarna (EU) nr 600/2014 och (EU) nr 909/2014 samt direktiv 2014/65/EU

(Text av betydelse för EES)

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 114,

med beaktande av Europeiska kommissionens förslag,

efter översändande av utkastet till lagstiftningsakt till de nationella parlamenten,

med beaktande av Europeiska centralbankens yttrande (1),

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande (2),

i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet (3), och

av följande skäl:

| (1) | Det är viktigt att säkerställa att unionens lagstiftning om finansiella tjänster är rustad för den digitala tidsåldern och bidrar till en framtidssäkrad ekonomi för medborgare, bland annat genom att möjliggöra användning av innovativ teknik. Unionen har ett politiskt intresse av att utforska, utveckla och främja införandet av banbrytande teknik inom finanssektorn, inbegripet införandet av teknik för distribuerade liggare (DLT). Kryptotillgångar är en av de viktigaste tillämpningarna när det gäller teknik för distribuerade liggare inom finanssektorn. |
| --- | --- |

(1)

Det är viktigt att säkerställa att unionens lagstiftning om finansiella tjänster är rustad för den digitala tidsåldern och bidrar till en framtidssäkrad ekonomi för medborgare, bland annat genom att möjliggöra användning av innovativ teknik. Unionen har ett politiskt intresse av att utforska, utveckla och främja införandet av banbrytande teknik inom finanssektorn, inbegripet införandet av teknik för distribuerade liggare (DLT). Kryptotillgångar är en av de viktigaste tillämpningarna när det gäller teknik för distribuerade liggare inom finanssektorn.

| (2) | Merparten av kryptotillgångarna omfattas inte av unionslagstiftningen om finansiella tjänster och medför utmaningar bland annat i fråga om investerarskydd, marknadsintegritet, energiförbrukning och finansiell stabilitet. Sådana kryptotillgångar kräver därför ett särskilt regelverk på unionsnivå. Däremot klassificeras andra kryptotillgångar som finansiella instrument i den mening som avses i Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/65/EU (4). I den mån en kryptotillgång klassificeras som ett finansiellt instrument enligt det direktivet är en fullständig uppsättning unionslagstiftning på finansområdet, inbegripet Europaparlamentets och rådets förordningar (EU) nr 236/2012 (5), (EU) nr 596/2014 (6), (EU) nr 909/2014 (7) och (EU) 2017/1129 (8) samt direktiv 98/26/EG (9) och 2013/50/EU (10) potentiellt tillämplig på utgivarna av sådana kryptotillgångar och på företag som utövar verksamhet i anslutning till sådana kryptotillgångar. |
| --- | --- |

(2)

Merparten av kryptotillgångarna omfattas inte av unionslagstiftningen om finansiella tjänster och medför utmaningar bland annat i fråga om investerarskydd, marknadsintegritet, energiförbrukning och finansiell stabilitet. Sådana kryptotillgångar kräver därför ett särskilt regelverk på unionsnivå. Däremot klassificeras andra kryptotillgångar som finansiella instrument i den mening som avses i Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/65/EU (4). I den mån en kryptotillgång klassificeras som ett finansiellt instrument enligt det direktivet är en fullständig uppsättning unionslagstiftning på finansområdet, inbegripet Europaparlamentets och rådets förordningar (EU) nr 236/2012 (5), (EU) nr 596/2014 (6), (EU) nr 909/2014 (7) och (EU) 2017/1129 (8) samt direktiv 98/26/EG (9) och 2013/50/EU (10) potentiellt tillämplig på utgivarna av sådana kryptotillgångar och på företag som utövar verksamhet i anslutning till sådana kryptotillgångar.

| (3) | Den så kallade tokeniseringen av finansiella instrument, det vill säga digital representation av finansiella instrument på distribuerade liggare eller emission av traditionella tillgångsklasser i tokeniserad form för att göra det möjligt att emittera, lagra och överföra dem i en distribuerad liggare, förväntas skapa möjligheter till effektivitetsförbättringar vid handels- och efterhandelsprocessen. Eftersom de grundläggande avvägningarna när det gäller kreditrisker och likviditet kvarstår i en tokeniserad värld, kommer emellertid framgången för de tokenbaserade systemen att bero på hur väl de samverkar med traditionella kontobaserade system, åtminstone tills vidare. |
| --- | --- |

(3)

Den så kallade tokeniseringen av finansiella instrument, det vill säga digital representation av finansiella instrument på distribuerade liggare eller emission av traditionella tillgångsklasser i tokeniserad form för att göra det möjligt att emittera, lagra och överföra dem i en distribuerad liggare, förväntas skapa möjligheter till effektivitetsförbättringar vid handels- och efterhandelsprocessen. Eftersom de grundläggande avvägningarna när det gäller kreditrisker och likviditet kvarstår i en tokeniserad värld, kommer emellertid framgången för de tokenbaserade systemen att bero på hur väl de samverkar med traditionella kontobaserade system, åtminstone tills vidare.

| (4) | Unionens lagstiftning om finansiella tjänster utformades inte med teknik för distribuerade liggare och kryptotillgångar i åtanke, och innehåller bestämmelser som potentiellt kan förhindra eller begränsa användningen av teknik för distribuerade liggare vid emission, handel och avveckling av kryptotillgångar som klassificeras som finansiella instrument. För närvarande råder det också brist på auktoriserade finansiella marknadsinfrastrukturer som använder teknik för distribuerade liggare för att tillhandahålla handels- eller avvecklingstjänster eller en kombination av sådana tjänster för kryptotillgångar som klassificeras som finansiella instrument. Utvecklingen av en sekundärmarknad för sådana kryptotillgångar skulle kunna medföra många fördelar, såsom förbättrad effektivitet, transparens och konkurrens när det gäller handels- och avvecklingsverksamhet. |
| --- | --- |

(4)

Unionens lagstiftning om finansiella tjänster utformades inte med teknik för distribuerade liggare och kryptotillgångar i åtanke, och innehåller bestämmelser som potentiellt kan förhindra eller begränsa användningen av teknik för distribuerade liggare vid emission, handel och avveckling av kryptotillgångar som klassificeras som finansiella instrument. För närvarande råder det också brist på auktoriserade finansiella marknadsinfrastrukturer som använder teknik för distribuerade liggare för att tillhandahålla handels- eller avvecklingstjänster eller en kombination av sådana tjänster för kryptotillgångar som klassificeras som finansiella instrument. Utvecklingen av en sekundärmarknad för sådana kryptotillgångar skulle kunna medföra många fördelar, såsom förbättrad effektivitet, transparens och konkurrens när det gäller handels- och avvecklingsverksamhet.

| (5) | Samtidigt finns det regulatoriska luckor på grund av rättsliga, tekniska och operativa särdrag i samband med användningen av teknik för distribuerade liggare och kryptotillgångar som klassificeras som finansiella instrument. Det finns till exempel inga krav på transparens, tillförlitlighet eller säkerhet för de protokoll och smarta kontrakt som ligger till grund för kryptotillgångar som klassificeras som finansiella instrument. Den underliggande tekniken skulle också kunna medföra vissa nya former av risker som inte hanteras på lämpligt sätt i de befintliga reglerna. Flera ordningar för handel med kryptotillgångar som klassificeras som finansiella instrument och därmed relaterade tjänster och verksamheter för efterhandel har utvecklats i unionen, men få ordningar är redan i drift och de som är i drift har begränsad omfattning. Såsom har belysts av Europeiska centralbankens (ECB) rådgivningsgrupp om marknadsinfrastrukturer för värdepapper och säkerheter och dess rådgivningsgrupp om marknadsinfrastrukturer för betalningar skulle användningen av teknik för distribuerade liggare dessutom medföra utmaningar liknande dem som konventionell teknik står inför, såsom problem med fragmentering och driftskompatibilitet, och potentiellt även skapa nya problem, t.ex. när det gäller tokens rättsliga giltighet. Med tanke på den begränsade erfarenheten när det gäller handel med kryptotillgångar som klassificeras som finansiella instrument och därmed relaterade tjänster och verksamheter för efterhandel är det för närvarande för tidigt att göra betydande ändringar av unionens lagstiftning om finansiella tjänster för att möjliggöra ett fullständigt införande av sådana kryptotillgångar och deras underliggande teknik. Samtidigt begränsas för närvarande skapandet av finansmarknadsinfrastrukturer för kryptotillgångar som klassificeras som finansiella instrument av krav i unionslagstiftning om finansiella tjänster som inte är väl anpassade till kryptotillgångar som klassificeras som finansiella instrument eller till användningen av teknik för distribuerade liggare. Exempelvis ger plattformar för handel med kryptotillgångar vanligtvis icke-professionella investerare direkt tillträde, medan traditionella handelsplatser vanligtvis ger icke-professionella investerare tillträde enbart via finansförmedlare. |
| --- | --- |

(5)

Samtidigt finns det regulatoriska luckor på grund av rättsliga, tekniska och operativa särdrag i samband med användningen av teknik för distribuerade liggare och kryptotillgångar som klassificeras som finansiella instrument. Det finns till exempel inga krav på transparens, tillförlitlighet eller säkerhet för de protokoll och smarta kontrakt som ligger till grund för kryptotillgångar som klassificeras som finansiella instrument. Den underliggande tekniken skulle också kunna medföra vissa nya former av risker som inte hanteras på lämpligt sätt i de befintliga reglerna. Flera ordningar för handel med kryptotillgångar som klassificeras som finansiella instrument och därmed relaterade tjänster och verksamheter för efterhandel har utvecklats i unionen, men få ordningar är redan i drift och de som är i drift har begränsad omfattning. Såsom har belysts av Europeiska centralbankens (ECB) rådgivningsgrupp om marknadsinfrastrukturer för värdepapper och säkerheter och dess rådgivningsgrupp om marknadsinfrastrukturer för betalningar skulle användningen av teknik för distribuerade liggare dessutom medföra utmaningar liknande dem som konventionell teknik står inför, såsom problem med fragmentering och driftskompatibilitet, och potentiellt även skapa nya problem, t.ex. när det gäller tokens rättsliga giltighet. Med tanke på den begränsade erfarenheten när det gäller handel med kryptotillgångar som klassificeras som finansiella instrument och därmed relaterade tjänster och verksamheter för efterhandel är det för närvarande för tidigt att göra betydande ändringar av unionens lagstiftning om finansiella tjänster för att möjliggöra ett fullständigt införande av sådana kryptotillgångar och deras underliggande teknik. Samtidigt begränsas för närvarande skapandet av finansmarknadsinfrastrukturer för kryptotillgångar som klassificeras som finansiella instrument av krav i unionslagstiftning om finansiella tjänster som inte är väl anpassade till kryptotillgångar som klassificeras som finansiella instrument eller till användningen av teknik för distribuerade liggare. Exempelvis ger plattformar för handel med kryptotillgångar vanligtvis icke-professionella investerare direkt tillträde, medan traditionella handelsplatser vanligtvis ger icke-professionella investerare tillträde enbart via finansförmedlare.

| (6) | För att möjliggöra utveckling av kryptotillgångar som klassificeras som finansiella instrument och utveckling av teknik för distribuerade liggare, samtidigt som en hög nivå av investerarskydd, marknadsintegritet, finansiell stabilitet och transparens bibehålls och regelarbitrage och kryphål undviks, vore det lämpligt att inrätta en pilotordning för marknadsinfrastrukturer som baseras på teknik för distribuerade liggare för att testa sådana DLT-marknadsinfrastrukturer (pilotordningen). Pilotordningen bör göra det möjligt för vissa DLT-marknadsinfrastrukturer att tillfälligt undantas från vissa särskilda krav i unionslagstiftningen om finansiella tjänster som annars skulle kunna hindra operatörer från att utveckla lösningar för handel med och avveckling av transaktioner med kryptotillgångar som klassificeras som finansiella instrument, utan att försvaga några befintliga krav eller skyddsåtgärder som tillämpas på traditionella marknadsinfrastrukturer. DLT-marknadsinfrastrukturer och deras operatörer bör ha infört tillfredsställande skyddsåtgärder i samband med användningen av teknik för distribuerade liggare för att säkerställa ett effektivt skydd av investerare, inbegripet klart definierade ansvarskedjor gentemot kunder för förluster på grund av operativa fel. Pilotordningen bör också göra det möjligt för den europeiska tillsynsmyndigheten (Europeiska värdepappers- och marknadsmyndigheten), som inrättades genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1095/2010 (11) (Esma), och behöriga myndigheter att dra lärdom av pilotordningen och få erfarenhet av möjligheterna och de specifika riskerna i samband med kryptotillgångar som klassificeras som finansiella instrument och av deras underliggande teknik. Erfarenheterna av pilotordningen bör bidra till att identifiera möjliga praktiska förslag till ett lämpligt regelverk för att göra riktade justeringar av unionsrätt som rör emission, förvaring och förvaltning av tillgångar, handel med och avveckling av DLT-baserade finansiella instrument. |
| --- | --- |

(6)

För att möjliggöra utveckling av kryptotillgångar som klassificeras som finansiella instrument och utveckling av teknik för distribuerade liggare, samtidigt som en hög nivå av investerarskydd, marknadsintegritet, finansiell stabilitet och transparens bibehålls och regelarbitrage och kryphål undviks, vore det lämpligt att inrätta en pilotordning för marknadsinfrastrukturer som baseras på teknik för distribuerade liggare för att testa sådana DLT-marknadsinfrastrukturer (pilotordningen). Pilotordningen bör göra det möjligt för vissa DLT-marknadsinfrastrukturer att tillfälligt undantas från vissa särskilda krav i unionslagstiftningen om finansiella tjänster som annars skulle kunna hindra operatörer från att utveckla lösningar för handel med och avveckling av transaktioner med kryptotillgångar som klassificeras som finansiella instrument, utan att försvaga några befintliga krav eller skyddsåtgärder som tillämpas på traditionella marknadsinfrastrukturer. DLT-marknadsinfrastrukturer och deras operatörer bör ha infört tillfredsställande skyddsåtgärder i samband med användningen av teknik för distribuerade liggare för att säkerställa ett effektivt skydd av investerare, inbegripet klart definierade ansvarskedjor gentemot kunder för förluster på grund av operativa fel. Pilotordningen bör också göra det möjligt för den europeiska tillsynsmyndigheten (Europeiska värdepappers- och marknadsmyndigheten), som inrättades genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1095/2010 (11) (Esma), och behöriga myndigheter att dra lärdom av pilotordningen och få erfarenhet av möjligheterna och de specifika riskerna i samband med kryptotillgångar som klassificeras som finansiella instrument och av deras underliggande teknik. Erfarenheterna av pilotordningen bör bidra till att identifiera möjliga praktiska förslag till ett lämpligt regelverk för att göra riktade justeringar av unionsrätt som rör emission, förvaring och förvaltning av tillgångar, handel med och avveckling av DLT-baserade finansiella instrument.

| (7) | För att uppnå pilotordningens mål bör en ny unionsstatus som DLT-marknadsinfrastruktur skapas för att säkerställa att unionen kan spela en ledande roll när det gäller finansiella instrument i tokeniserad form och för att bidra till utvecklingen av en sekundärmarknad för sådana tillgångar. Statusen som DLT-marknadsinfrastruktur bör vara frivillig och inte hindra finansmarknadsinfrastrukturer, såsom handelsplatser, värdepapperscentraler och centrala motparter, från att utveckla tjänster och verksamheter för handel och efterhandel för kryptotillgångar som klassificeras som finansiella instrument, eller baseras på teknik för distribuerade liggare, enligt unionens befintliga lagstiftning om finansiella tjänster. |
| --- | --- |

(7)

För att uppnå pilotordningens mål bör en ny unionsstatus som DLT-marknadsinfrastruktur skapas för att säkerställa att unionen kan spela en ledande roll när det gäller finansiella instrument i tokeniserad form och för att bidra till utvecklingen av en sekundärmarknad för sådana tillgångar. Statusen som DLT-marknadsinfrastruktur bör vara frivillig och inte hindra finansmarknadsinfrastrukturer, såsom handelsplatser, värdepapperscentraler och centrala motparter, från att utveckla tjänster och verksamheter för handel och efterhandel för kryptotillgångar som klassificeras som finansiella instrument, eller baseras på teknik för distribuerade liggare, enligt unionens befintliga lagstiftning om finansiella tjänster.

| (8) | DLT-marknadsinfrastrukturer bör endast ta upp till handel eller registrera DLT-baserade finansiella instrument i en distribuerad liggare. DLT-baserade finansiella instrument bör vara kryptotillgångar som klassificeras som finansiella instrument och som emitteras, överförs och lagras i en distribuerad liggare. |
| --- | --- |

(8)

DLT-marknadsinfrastrukturer bör endast ta upp till handel eller registrera DLT-baserade finansiella instrument i en distribuerad liggare. DLT-baserade finansiella instrument bör vara kryptotillgångar som klassificeras som finansiella instrument och som emitteras, överförs och lagras i en distribuerad liggare.

| (9) | Unionslagstiftningen om finansiella tjänster är avsedd att vara neutral när det gäller användningen av en viss teknik i förhållande till en annan. Hänvisningar till en specifik typ av teknik för distribuerade liggare bör därför undvikas. Operatörer av DLT-marknadsinfrastrukturer bör säkerställa att de kan uppfylla alla tillämpliga krav oavsett vilken teknik som används. |
| --- | --- |

(9)

Unionslagstiftningen om finansiella tjänster är avsedd att vara neutral när det gäller användningen av en viss teknik i förhållande till en annan. Hänvisningar till en specifik typ av teknik för distribuerade liggare bör därför undvikas. Operatörer av DLT-marknadsinfrastrukturer bör säkerställa att de kan uppfylla alla tillämpliga krav oavsett vilken teknik som används.

| (10) | Vid tillämpningen av denna förordning bör principerna om teknikneutralitet, proportionalitet, lika villkor och ”samma verksamhet, samma risker, samma regler” beaktas för att säkerställa att marknadsaktörerna har regulatoriskt utrymme för innovation, i syfte att värna värdena transparens, rättvisa, stabilitet, investerarskydd, ansvarsskyldighet och marknadsintegritet samt i syfte att säkerställa skyddet av privatlivet och personuppgifter, såsom garanteras i artiklarna 7 och 8 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna. |
| --- | --- |

(10)

Vid tillämpningen av denna förordning bör principerna om teknikneutralitet, proportionalitet, lika villkor och ”samma verksamhet, samma risker, samma regler” beaktas för att säkerställa att marknadsaktörerna har regulatoriskt utrymme för innovation, i syfte att värna värdena transparens, rättvisa, stabilitet, investerarskydd, ansvarsskyldighet och marknadsintegritet samt i syfte att säkerställa skyddet av privatlivet och personuppgifter, såsom garanteras i artiklarna 7 och 8 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna.

| (11) | Tillträde till pilotordningen bör inte begränsas till redan etablerade aktörer, utan också vara öppen för nya deltagare. En enhet som inte är auktoriserad enligt förordning (EU) nr 909/2014 eller direktiv 2014/65/EU skulle kunna ansöka om auktorisation enligt den förordningen respektive det direktivet och samtidigt ansöka om ett specifikt tillstånd enligt den här förordningen. I sådana fall bör den behöriga myndigheten inte bedöma om en sådan enhet uppfyller de krav i förordning (EU) nr 909/2014 eller direktiv 2014/65/EU från vilka ett undantag har begärts enligt den här förordningen. Sådana enheter bör endast kunna driva DLT-marknadsinfrastrukturer i enlighet med den här förordningen, och deras auktorisation bör återkallas när deras specifika tillstånd har löpt ut, såvida inte enheterna lämnar in en fullständig ansökan om auktorisation enligt förordning (EU) nr 909/2014 eller enligt direktiv 2014/65/EU. |
| --- | --- |

(11)

Tillträde till pilotordningen bör inte begränsas till redan etablerade aktörer, utan också vara öppen för nya deltagare. En enhet som inte är auktoriserad enligt förordning (EU) nr 909/2014 eller direktiv 2014/65/EU skulle kunna ansöka om auktorisation enligt den förordningen respektive det direktivet och samtidigt ansöka om ett specifikt tillstånd enligt den här förordningen. I sådana fall bör den behöriga myndigheten inte bedöma om en sådan enhet uppfyller de krav i förordning (EU) nr 909/2014 eller direktiv 2014/65/EU från vilka ett undantag har begärts enligt den här förordningen. Sådana enheter bör endast kunna driva DLT-marknadsinfrastrukturer i enlighet med den här förordningen, och deras auktorisation bör återkallas när deras specifika tillstånd har löpt ut, såvida inte enheterna lämnar in en fullständig ansökan om auktorisation enligt förordning (EU) nr 909/2014 eller enligt direktiv 2014/65/EU.

| (12) | Konceptet med DLT-marknadsinfrastruktur omfattar DLT-baserade multilaterala handelsplattformar (DLT-MTF-plattformar), DLT-avvecklingssystem (DLT-SS-system) och DLT-baserade handels- och avvecklingssystem (DLT-TSS-system). DLT-marknadsinfrastrukturer bör kunna samarbeta med andra marknadsdeltagare för att testa innovativa lösningar baserade på teknik för distribuerade liggare för olika segment i värdekedjan för finansiella tjänster. |
| --- | --- |

(12)

Konceptet med DLT-marknadsinfrastruktur omfattar DLT-baserade multilaterala handelsplattformar (DLT-MTF-plattformar), DLT-avvecklingssystem (DLT-SS-system) och DLT-baserade handels- och avvecklingssystem (DLT-TSS-system). DLT-marknadsinfrastrukturer bör kunna samarbeta med andra marknadsdeltagare för att testa innovativa lösningar baserade på teknik för distribuerade liggare för olika segment i värdekedjan för finansiella tjänster.

| (13) | En DLT-MTF-plattform bör vara en multilateral handelsplattform som drivs av ett värdepappersföretag eller en marknadsaktör som är auktoriserad enligt direktiv 2014/65/EU och som har fått ett särskilt tillstånd enligt denna förordning. Ett kreditinstitut som auktoriserats enligt direktiv 2013/36/EU och tillhandahåller investeringstjänster eller utför investeringsverksamheter bör endast ha rätt att driva en DLT-MTF-plattform när det är auktoriserat som ett värdepappersföretag eller en marknadsoperatör enligt direktiv 2014/65/EU. DLT-MTF-plattformar och deras operatörer bör omfattas av alla krav som är tillämpliga på multilaterala handelsplattformar och deras operatörer enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 600/2014 (12), direktiv 2014/65/EU eller enligt annan tillämplig unionslagstiftning om finansiella tjänster, utom de krav från vilka ett undantag har beviljats av den behöriga myndigheten i enlighet med den här förordningen. |
| --- | --- |

(13)

En DLT-MTF-plattform bör vara en multilateral handelsplattform som drivs av ett värdepappersföretag eller en marknadsaktör som är auktoriserad enligt direktiv 2014/65/EU och som har fått ett särskilt tillstånd enligt denna förordning. Ett kreditinstitut som auktoriserats enligt direktiv 2013/36/EU och tillhandahåller investeringstjänster eller utför investeringsverksamheter bör endast ha rätt att driva en DLT-MTF-plattform när det är auktoriserat som ett värdepappersföretag eller en marknadsoperatör enligt direktiv 2014/65/EU. DLT-MTF-plattformar och deras operatörer bör omfattas av alla krav som är tillämpliga på multilaterala handelsplattformar och deras operatörer enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 600/2014 (12), direktiv 2014/65/EU eller enligt annan tillämplig unionslagstiftning om finansiella tjänster, utom de krav från vilka ett undantag har beviljats av den behöriga myndigheten i enlighet med den här förordningen.

| (14) | Användningen av teknik för distribuerade liggare, där alla transaktioner registreras i en distribuerad liggare, kan påskynda och kombinera handel och avveckling nästan i realtid och skulle kunna möjliggöra en kombination av tjänster och verksamheter för handel och efterhandel. Kombinationen av verksamheter för handel och efterhandel inom en enda enhet har dock inte förutsetts i de befintliga reglerna, oavsett vilken teknik som används, på grund av policyval i samband med riskspecialisering och funktionsseparering i syfte att främja konkurrens. Pilotordningen bör inte vara prejudicerande för en genomgripande översyn av separationen av verksamheter för handel och efterhandel eller av landskapet för finansmarknadsinfrastrukturer. Med tanke på de potentiella fördelarna med teknik för distribuerade liggare när det gäller att kombinera handel och avveckling är det dock motiverat att tillhandahålla en särskild DLT-marknadsinfrastruktur i pilotordningen, nämligen DLT-TSS-systemet, som kombinerar de verksamheter som normalt utförs av multilaterala handelsplattformar och avvecklingssystem för värdepapper. |
| --- | --- |

(14)

Användningen av teknik för distribuerade liggare, där alla transaktioner registreras i en distribuerad liggare, kan påskynda och kombinera handel och avveckling nästan i realtid och skulle kunna möjliggöra en kombination av tjänster och verksamheter för handel och efterhandel. Kombinationen av verksamheter för handel och efterhandel inom en enda enhet har dock inte förutsetts i de befintliga reglerna, oavsett vilken teknik som används, på grund av policyval i samband med riskspecialisering och funktionsseparering i syfte att främja konkurrens. Pilotordningen bör inte vara prejudicerande för en genomgripande översyn av separationen av verksamheter för handel och efterhandel eller av landskapet för finansmarknadsinfrastrukturer. Med tanke på de potentiella fördelarna med teknik för distribuerade liggare när det gäller att kombinera handel och avveckling är det dock motiverat att tillhandahålla en särskild DLT-marknadsinfrastruktur i pilotordningen, nämligen DLT-TSS-systemet, som kombinerar de verksamheter som normalt utförs av multilaterala handelsplattformar och avvecklingssystem för värdepapper.

| (15) | Ett DLT-TSS-system bör antingen vara en DLT-MTF-plattform som kombinerar de tjänster som tillhandahålls av en DLT-MTF-plattform och ett DLT-SS-system, och bör drivas av ett värdepappersföretag eller en marknadsoperatör som har fått ett specifikt tillstånd att driva ett DLT-TSS-system enligt denna förordning, eller så bör det vara ett DLT-SS-system som kombinerar de tjänster som tillhandahålls av en DLT-MTF-plattform och ett DLT-SS-system, och bör drivas av en värdepapperscentral som har fått ett specifikt tillstånd att driva ett DLT-TSS-system enligt denna förordning. Ett kreditinstitut som auktoriserats enligt direktiv 2013/36/EU och tillhandahåller investeringstjänster eller utför investeringsverksamheter bör endast ha rätt att driva ett DLT-TSS-system när det är auktoriserat som ett värdepappersföretag eller en marknadsoperatör enligt direktiv 2014/65/EU. Ett värdepappersföretag eller en marknadsoperatör som driver ett DLT-TSS-system bör omfattas av de krav som är tillämpliga på en DLT-MTF-plattform, och en värdepapperscentral som driver ett DLT-TSS-system bör omfattas av de krav som är tillämpliga på ett DLT-SS-system. Eftersom ett DLT-TSS-system skulle göra det möjligt för ett värdepappersföretag eller en marknadsoperatör att också tillhandahålla avvecklingstjänster och göra det möjligt för en värdepapperscentral att också tillhandahålla handelstjänster, är det nödvändigt att värdepappersföretag eller marknadsoperatörer även uppfyller de krav som är tillämpliga på ett DLT-SS-system och att värdepapperscentralen uppfyller de krav som är tillämpliga på en DLT-MTF-plattform. Eftersom värdepapperscentraler inte omfattas av vissa auktorisationskrav och organisatoriska krav enligt direktiv 2014/65/EU när de tillhandahåller investeringstjänster eller investeringsverksamhet i enlighet med förordning (EU) nr 909/2014, är det lämpligt att tillämpa en liknande strategi i pilotordningen både för värdepappersföretag och marknadsoperatörer och för värdepapperscentraler som driver ett DLT-TSS-system. Ett värdepappersföretag eller en marknadsoperatör som driver ett DLT-TSS-system bör därför undantas från en begränsad uppsättning auktorisationskrav och organisatoriska krav enligt förordning (EU) nr 909/2014, eftersom värdepappersföretaget eller marknadsoperatören kommer att vara skyldig att uppfylla auktorisationskraven och de organisatoriska kraven enligt direktiv 2014/65/EU. Omvänt bör en värdepapperscentral som driver ett DLT-TSS-system undantas från en begränsad uppsättning auktorisationskrav och organisatoriska krav enligt direktiv 2014/65/EU, eftersom värdepapperscentralen kommer att vara skyldig att uppfylla auktorisationskraven och de organisatoriska kraven enligt förordning (EU) nr 909/2014. Sådana undantag bör vara tillfälliga och bör inte vara tillämpliga på en DLT-marknadsinfrastruktur som drivs utanför pilotordningen. Esma bör kunna bedöma tekniska standarder för registerföring och operativa risker som antagits enligt förordning (EU) nr 909/2014 för att säkerställa att de tillämpas proportionerligt på värdepappersföretag eller marknadsoperatörer som driver ett DLT-TSS-system. |
| --- | --- |

(15)

Ett DLT-TSS-system bör antingen vara en DLT-MTF-plattform som kombinerar de tjänster som tillhandahålls av en DLT-MTF-plattform och ett DLT-SS-system, och bör drivas av ett värdepappersföretag eller en marknadsoperatör som har fått ett specifikt tillstånd att driva ett DLT-TSS-system enligt denna förordning, eller så bör det vara ett DLT-SS-system som kombinerar de tjänster som tillhandahålls av en DLT-MTF-plattform och ett DLT-SS-system, och bör drivas av en värdepapperscentral som har fått ett specifikt tillstånd att driva ett DLT-TSS-system enligt denna förordning. Ett kreditinstitut som auktoriserats enligt direktiv 2013/36/EU och tillhandahåller investeringstjänster eller utför investeringsverksamheter bör endast ha rätt att driva ett DLT-TSS-system när det är auktoriserat som ett värdepappersföretag eller en marknadsoperatör enligt direktiv 2014/65/EU. Ett värdepappersföretag eller en marknadsoperatör som driver ett DLT-TSS-system bör omfattas av de krav som är tillämpliga på en DLT-MTF-plattform, och en värdepapperscentral som driver ett DLT-TSS-system bör omfattas av de krav som är tillämpliga på ett DLT-SS-system. Eftersom ett DLT-TSS-system skulle göra det möjligt för ett värdepappersföretag eller en marknadsoperatör att också tillhandahålla avvecklingstjänster och göra det möjligt för en värdepapperscentral att också tillhandahålla handelstjänster, är det nödvändigt att värdepappersföretag eller marknadsoperatörer även uppfyller de krav som är tillämpliga på ett DLT-SS-system och att värdepapperscentralen uppfyller de krav som är tillämpliga på en DLT-MTF-plattform. Eftersom värdepapperscentraler inte omfattas av vissa auktorisationskrav och organisatoriska krav enligt direktiv 2014/65/EU när de tillhandahåller investeringstjänster eller investeringsverksamhet i enlighet med förordning (EU) nr 909/2014, är det lämpligt att tillämpa en liknande strategi i pilotordningen både för värdepappersföretag och marknadsoperatörer och för värdepapperscentraler som driver ett DLT-TSS-system. Ett värdepappersföretag eller en marknadsoperatör som driver ett DLT-TSS-system bör därför undantas från en begränsad uppsättning auktorisationskrav och organisatoriska krav enligt förordning (EU) nr 909/2014, eftersom värdepappersföretaget eller marknadsoperatören kommer att vara skyldig att uppfylla auktorisationskraven och de organisatoriska kraven enligt direktiv 2014/65/EU. Omvänt bör en värdepapperscentral som driver ett DLT-TSS-system undantas från en begränsad uppsättning auktorisationskrav och organisatoriska krav enligt direktiv 2014/65/EU, eftersom värdepapperscentralen kommer att vara skyldig att uppfylla auktorisationskraven och de organisatoriska kraven enligt förordning (EU) nr 909/2014. Sådana undantag bör vara tillfälliga och bör inte vara tillämpliga på en DLT-marknadsinfrastruktur som drivs utanför pilotordningen. Esma bör kunna bedöma tekniska standarder för registerföring och operativa risker som antagits enligt förordning (EU) nr 909/2014 för att säkerställa att de tillämpas proportionerligt på värdepappersföretag eller marknadsoperatörer som driver ett DLT-TSS-system.

| (16) | Operatörer av DLT-TSS-system bör kunna begära samma undantag som dem som är tillgängliga för operatörer av DLT-MTF-plattformar och DLT-SS-system, förutsatt att de uppfyller de villkor som är knutna till undantagen och eventuella kompensationsåtgärder som krävs av de behöriga myndigheterna. Överväganden liknande de som är tillämpliga på DLT-MTF-plattformar och DLT-SS-system bör vara tillämpliga på de undantag som är tillgängliga för DLT-TSS-system, på eventuella villkor som är knutna till de undantagen och på kompensationsåtgärder. |
| --- | --- |

(16)

Operatörer av DLT-TSS-system bör kunna begära samma undantag som dem som är tillgängliga för operatörer av DLT-MTF-plattformar och DLT-SS-system, förutsatt att de uppfyller de villkor som är knutna till undantagen och eventuella kompensationsåtgärder som krävs av de behöriga myndigheterna. Överväganden liknande de som är tillämpliga på DLT-MTF-plattformar och DLT-SS-system bör vara tillämpliga på de undantag som är tillgängliga för DLT-TSS-system, på eventuella villkor som är knutna till de undantagen och på kompensationsåtgärder.

| (17) | För att tillhandahålla ytterligare flexibilitet vid tillämpningen av vissa krav i förordning (EU) nr 909/2014 på värdepappersföretag eller marknadsoperatörer som driver ett DLT-TSS-system och samtidigt säkerställa lika villkor i förhållande till värdepapperscentraler som tillhandahåller avvecklingstjänster inom ramen för pilotordningen, bör vissa undantag från kraven i den förordningen när det gäller åtgärder för att förhindra och hantera utebliven avveckling, från kraven på deltagande och transparens och från kraven på att använda särskilda kommunikationsförfaranden med deltagare och andra marknadsinfrastrukturer, vara tillgängliga för värdepapperscentraler som driver ett DLT-SS-system eller ett DLT-TSS-system, och för värdepappersföretag eller marknadsoperatörer som driver ett DLT-TSS-system. De undantagen bör vara underställda villkor som är knutna till dem, inbegripet särskilda minimikrav, och eventuella kompensationsåtgärder som den behöriga myndigheten kräver i syfte att uppfylla målen i de bestämmelser i förordning (EU) nr 909/2014 från vilka ett undantag begärs eller, i syfte att skydda investerarskyddet, marknadsintegriteten eller den finansiella stabiliteten. Operatören av ett DLT-TSS-system bör visa att det begärda undantaget är proportionerligt och motiverat av användningen av teknik för distribuerade liggare. |
| --- | --- |

(17)

För att tillhandahålla ytterligare flexibilitet vid tillämpningen av vissa krav i förordning (EU) nr 909/2014 på värdepappersföretag eller marknadsoperatörer som driver ett DLT-TSS-system och samtidigt säkerställa lika villkor i förhållande till värdepapperscentraler som tillhandahåller avvecklingstjänster inom ramen för pilotordningen, bör vissa undantag från kraven i den förordningen när det gäller åtgärder för att förhindra och hantera utebliven avveckling, från kraven på deltagande och transparens och från kraven på att använda särskilda kommunikationsförfaranden med deltagare och andra marknadsinfrastrukturer, vara tillgängliga för värdepapperscentraler som driver ett DLT-SS-system eller ett DLT-TSS-system, och för värdepappersföretag eller marknadsoperatörer som driver ett DLT-TSS-system. De undantagen bör vara underställda villkor som är knutna till dem, inbegripet särskilda minimikrav, och eventuella kompensationsåtgärder som den behöriga myndigheten kräver i syfte att uppfylla målen i de bestämmelser i förordning (EU) nr 909/2014 från vilka ett undantag begärs eller, i syfte att skydda investerarskyddet, marknadsintegriteten eller den finansiella stabiliteten. Operatören av ett DLT-TSS-system bör visa att det begärda undantaget är proportionerligt och motiverat av användningen av teknik för distribuerade liggare.

| (18) | Ett DLT-SS-system bör vara ett avvecklingssystem som drivs av en värdepapperscentral som auktoriserats enligt förordning (EU) nr 909/2014 och som har fått ett specifikt tillstånd att driva ett DLT-SS-system enligt denna förordning. Ett DLT-SS-system och den värdepapperscentral som driver det bör omfattas av alla relevanta krav enligt förordning (EU) nr 909/2014 och annan eventuell tillämplig unionslagstiftning om finansiella tjänster, utom krav från vilka ett undantag har beviljats i enlighet med denna förordning. |
| --- | --- |

(18)

Ett DLT-SS-system bör vara ett avvecklingssystem som drivs av en värdepapperscentral som auktoriserats enligt förordning (EU) nr 909/2014 och som har fått ett specifikt tillstånd att driva ett DLT-SS-system enligt denna förordning. Ett DLT-SS-system och den värdepapperscentral som driver det bör omfattas av alla relevanta krav enligt förordning (EU) nr 909/2014 och annan eventuell tillämplig unionslagstiftning om finansiella tjänster, utom krav från vilka ett undantag har beviljats i enlighet med denna förordning.

| (19) | När ECB och nationella centralbanker, eller andra institutioner som drivs av medlemsstater som utför liknande funktioner, eller andra offentliga organ som har fått i uppdrag att förvalta eller ingriper i förvaltningen av offentlig skuld i unionen, driver ett DLT-SS-system bör de inte vara skyldiga att ansöka om ett specifikt tillstånd från en behörig myndighet för att omfattas av ett undantag enligt denna förordning eftersom sådana enheter inte är skyldiga att rapportera till behöriga myndigheter eller följa deras instruktioner, och är föremål för en begränsad uppsättning krav enligt förordning (EU) nr 909/2014. |
| --- | --- |

(19)

När ECB och nationella centralbanker, eller andra institutioner som drivs av medlemsstater som utför liknande funktioner, eller andra offentliga organ som har fått i uppdrag att förvalta eller ingriper i förvaltningen av offentlig skuld i unionen, driver ett DLT-SS-system bör de inte vara skyldiga att ansöka om ett specifikt tillstånd från en behörig myndighet för att omfattas av ett undantag enligt denna förordning eftersom sådana enheter inte är skyldiga att rapportera till behöriga myndigheter eller följa deras instruktioner, och är föremål för en begränsad uppsättning krav enligt förordning (EU) nr 909/2014.

| (20) | Inrättandet av pilotordningen bör ske utan att det påverkar uppgifterna och ansvarsområdena för ECB och de nationella centralbankerna i det Europeiska centralbankssystemet, vilka föreskrivs i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt och i protokoll nr 4 om stadgarna för Europeiska centralbankssystemet och Europeiska centralbanken, i syfte att främja betalningssystemens smidiga funktionssätt och säkerställa effektiva och sunda avvecklings- och betalningssystem inom unionen och med tredjeländer. |
| --- | --- |

(20)

Inrättandet av pilotordningen bör ske utan att det påverkar uppgifterna och ansvarsområdena för ECB och de nationella centralbankerna i det Europeiska centralbankssystemet, vilka föreskrivs i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt och i protokoll nr 4 om stadgarna för Europeiska centralbankssystemet och Europeiska centralbanken, i syfte att främja betalningssystemens smidiga funktionssätt och säkerställa effektiva och sunda avvecklings- och betalningssystem inom unionen och med tredjeländer.

| (21) | Den tilldelning av tillsynsansvar som föreskrivs i denna förordning motiveras av pilotordningens särskilda särdrag och risker. Därför bör pilotordningens tillsynsarkitektur inte tolkas som prejudicerande för framtida rättsakter avseende unionslagstiftning om finansiella tjänster. |
| --- | --- |

(21)

Den tilldelning av tillsynsansvar som föreskrivs i denna förordning motiveras av pilotordningens särskilda särdrag och risker. Därför bör pilotordningens tillsynsarkitektur inte tolkas som prejudicerande för framtida rättsakter avseende unionslagstiftning om finansiella tjänster.

| (22) | Operatörer av DLT-marknadsinfrastrukturer bör vara ansvariga vid förlust av medel, förlust av säkerheter eller förlust av ett DLT-baserat finansiellt instrument. Det skadeståndsansvar som operatören av en DLT-marknadsinfrastruktur har bör vara begränsat till marknadsvärdet på den förlorade tillgången vid den tidpunkt då förlusten uppkom. Operatören av en DLT-marknadsinfrastruktur bör inte vara ansvarig för händelser som inte kan tillskrivas operatören, särskilt händelser som operatören visar har inträffat oberoende av dennes verksamhet, inbegripet problem som uppstår till följd av en extern händelse utom operatörens rimliga kontroll. |
| --- | --- |

(22)

Operatörer av DLT-marknadsinfrastrukturer bör vara ansvariga vid förlust av medel, förlust av säkerheter eller förlust av ett DLT-baserat finansiellt instrument. Det skadeståndsansvar som operatören av en DLT-marknadsinfrastruktur har bör vara begränsat till marknadsvärdet på den förlorade tillgången vid den tidpunkt då förlusten uppkom. Operatören av en DLT-marknadsinfrastruktur bör inte vara ansvarig för händelser som inte kan tillskrivas operatören, särskilt händelser som operatören visar har inträffat oberoende av dennes verksamhet, inbegripet problem som uppstår till följd av en extern händelse utom operatörens rimliga kontroll.

| (23) | För att möjliggöra innovation och experiment i ett sunt regelverk, samtidigt som investerarskyddet, marknadsintegriteten och den finansiella stabiliteten bevaras, bör de typer av finansiella instrument som tas upp till handel på eller registreras i en DLT-marknadsinfrastruktur begränsas till aktier, obligationer och andelar i företag för kollektiva investeringar som omfattas av undantaget för enbart utförande enligt direktiv 2014/65/EU. I denna förordning bör det fastställas tröskelvärden som skulle kunna sänkas i vissa situationer. För att särskilt undvika att det uppstår någon risk för den finansiella stabiliteten bör det aggregerade marknadsvärdet för DLT-baserade finansiella instrument som tas upp till handel på eller registreras i en DLT-marknadsinfrastruktur begränsas. |
| --- | --- |

(23)

För att möjliggöra innovation och experiment i ett sunt regelverk, samtidigt som investerarskyddet, marknadsintegriteten och den finansiella stabiliteten bevaras, bör de typer av finansiella instrument som tas upp till handel på eller registreras i en DLT-marknadsinfrastruktur begränsas till aktier, obligationer och andelar i företag för kollektiva investeringar som omfattas av undantaget för enbart utförande enligt direktiv 2014/65/EU. I denna förordning bör det fastställas tröskelvärden som skulle kunna sänkas i vissa situationer. För att särskilt undvika att det uppstår någon risk för den finansiella stabiliteten bör det aggregerade marknadsvärdet för DLT-baserade finansiella instrument som tas upp till handel på eller registreras i en DLT-marknadsinfrastruktur begränsas.

| (24) | För att närma sig lika villkor för finansiella instrument som tagits upp till handel på traditionella handelsplatser i den mening som avses i direktiv 2014/65/EU och för att säkerställa höga nivåer av investerarskydd, marknadsintegritet och finansiell stabilitet bör DLT-baserade finansiella instrument som tas som tas upp till handel på en DLT-MTF-plattform eller i ett DLT-TSS-system omfattas av bestämmelserna om förbud mot marknadsmissbruk i förordning (EU) nr 596/2014. |
| --- | --- |

(24)

För att närma sig lika villkor för finansiella instrument som tagits upp till handel på traditionella handelsplatser i den mening som avses i direktiv 2014/65/EU och för att säkerställa höga nivåer av investerarskydd, marknadsintegritet och finansiell stabilitet bör DLT-baserade finansiella instrument som tas som tas upp till handel på en DLT-MTF-plattform eller i ett DLT-TSS-system omfattas av bestämmelserna om förbud mot marknadsmissbruk i förordning (EU) nr 596/2014.

| (25) | På begäran av en operatör av DLT-MTF-plattformar bör de behöriga myndigheterna ha rätt att bevilja ett eller flera tillfälliga undantag hos sin behöriga myndighet om operatören uppfyller de villkor som är knutna till sådana undantag samt eventuella ytterligare krav som fastställs i denna förordning för att hantera nya former av risker som uppkommer till följd av användningen av teknik för distribuerade liggare. En operatör av en DLT-MTF-plattform bör också följa eventuella kompensationsåtgärder som den behöriga myndigheten kräver i syfte att uppfylla de mål som eftersträvas med den bestämmelse från vilken ett undantag har begärts, eller i syfte att skydda investerarskyddet, marknadsintegriteten eller den finansiella stabiliteten. |
| --- | --- |

(25)

På begäran av en operatör av DLT-MTF-plattformar bör de behöriga myndigheterna ha rätt att bevilja ett eller flera tillfälliga undantag hos sin behöriga myndighet om operatören uppfyller de villkor som är knutna till sådana undantag samt eventuella ytterligare krav som fastställs i denna förordning för att hantera nya former av risker som uppkommer till följd av användningen av teknik för distribuerade liggare. En operatör av en DLT-MTF-plattform bör också följa eventuella kompensationsåtgärder som den behöriga myndigheten kräver i syfte att uppfylla de mål som eftersträvas med den bestämmelse från vilken ett undantag har begärts, eller i syfte att skydda investerarskyddet, marknadsintegriteten eller den finansiella stabiliteten.

| (26) | På begäran av en operatör av en DLT-MTF-plattform bör de behöriga myndigheterna ha rätt att bevilja ett undantag från förmedlingsskyldigheten enligt direktiv 2014/65/EU. I dagsläget har traditionella multilaterala handelsplattformar endast rätt att som medlemmar eller deltagare godkänna värdepappersföretag, kreditinstitut och andra personer som har tillräcklig handelsförmåga och handelskompetens och som upprätthåller lämpliga organisatoriska arrangemang och resurser. Däremot erbjuder många plattformar för handel med kryptotillgångar disintermedierat tillträde och ger direkt tillträde för icke-professionella investerare. Ett eventuellt regulatoriskt hinder för att utveckla multilaterala handelsplattformar för DLT-baserade finansiella instrument skulle följaktligen kunna vara förmedlingsskyldigheten enligt direktiv 2014/65/EU. På begäran av en operatör av en DLT-MTF-plattform bör den behöriga myndigheten därför ha rätt att bevilja ett tillfälligt undantag från denna förmedlingsskyldighet, i syfte att ge icke-professionella investerare direkt tillträde och göra det möjligt för dem att handla för egen räkning, förutsatt att det finns lämpliga skyddsåtgärder avseende investerarskydd, att sådana icke-professionella investerare uppfyller vissa villkor samt att operatören vidtar eventuella ytterligare åtgärder för investerarskydd som den behöriga myndigheten kräver. Icke-professionella investerare som har direkt tillträde till en DLT-MTF-plattform såsom medlemmar eller deltagare enligt ett undantag från förmedlingsskyldigheten bör inte anses vara värdepappersföretag i den mening som avses i direktiv 2014/65/EU enbart på grund av att de är medlemmar eller deltagare i en DLT-MTF-plattform. |
| --- | --- |

(26)

På begäran av en operatör av en DLT-MTF-plattform bör de behöriga myndigheterna ha rätt att bevilja ett undantag från förmedlingsskyldigheten enligt direktiv 2014/65/EU. I dagsläget har traditionella multilaterala handelsplattformar endast rätt att som medlemmar eller deltagare godkänna värdepappersföretag, kreditinstitut och andra personer som har tillräcklig handelsförmåga och handelskompetens och som upprätthåller lämpliga organisatoriska arrangemang och resurser. Däremot erbjuder många plattformar för handel med kryptotillgångar disintermedierat tillträde och ger direkt tillträde för icke-professionella investerare. Ett eventuellt regulatoriskt hinder för att utveckla multilaterala handelsplattformar för DLT-baserade finansiella instrument skulle följaktligen kunna vara förmedlingsskyldigheten enligt direktiv 2014/65/EU. På begäran av en operatör av en DLT-MTF-plattform bör den behöriga myndigheten därför ha rätt att bevilja ett tillfälligt undantag från denna förmedlingsskyldighet, i syfte att ge icke-professionella investerare direkt tillträde och göra det möjligt för dem att handla för egen räkning, förutsatt att det finns lämpliga skyddsåtgärder avseende investerarskydd, att sådana icke-professionella investerare uppfyller vissa villkor samt att operatören vidtar eventuella ytterligare åtgärder för investerarskydd som den behöriga myndigheten kräver. Icke-professionella investerare som har direkt tillträde till en DLT-MTF-plattform såsom medlemmar eller deltagare enligt ett undantag från förmedlingsskyldigheten bör inte anses vara värdepappersföretag i den mening som avses i direktiv 2014/65/EU enbart på grund av att de är medlemmar eller deltagare i en DLT-MTF-plattform.

| (27) | På begäran av en operatör av en DLT-MTF-plattform bör de behöriga myndigheterna också ha rätt att bevilja ett undantag från rapporteringskraven för transaktioner enligt förordning (EU) nr 600/2014, förutsatt att DLT-MTF-plattformen uppfyller vissa villkor. |
| --- | --- |

(27)

På begäran av en operatör av en DLT-MTF-plattform bör de behöriga myndigheterna också ha rätt att bevilja ett undantag från rapporteringskraven för transaktioner enligt förordning (EU) nr 600/2014, förutsatt att DLT-MTF-plattformen uppfyller vissa villkor.

| (28) | För att beviljas ett undantag enligt denna förordning bör en operatör av en DLT-MTF-plattform visa att det begärda undantaget är proportionerligt och begränsat till användningen av teknik för distribuerade liggare enligt beskrivningen i dess affärsplan och att det begärda undantaget är begränsat till DLT-MTF-plattformen och inte också omfattar någon annan multilateral handelsplattform som drivs av samma värdepappersföretag eller marknadsaktör. |
| --- | --- |

(28)

För att beviljas ett undantag enligt denna förordning bör en operatör av en DLT-MTF-plattform visa att det begärda undantaget är proportionerligt och begränsat till användningen av teknik för distribuerade liggare enligt beskrivningen i dess affärsplan och att det begärda undantaget är begränsat till DLT-MTF-plattformen och inte också omfattar någon annan multilateral handelsplattform som drivs av samma värdepappersföretag eller marknadsaktör.

| (29) | På begäran av en värdepapperscentral som driver ett DLT-SS-system bör det vara tillåtet för behöriga myndigheter att bevilja ett eller flera tillfälliga undantag om det uppfyller de villkor som är knutna till sådana undantag samt eventuella ytterligare krav som fastställs i denna förordning för att hantera nya former av risker som uppkommer till följd av användningen av teknik för distribuerade liggare. Den värdepapperscentral som driver DLT-SS-systemet bör också följa eventuella kompensationsåtgärder som den behöriga myndigheten kräver i syfte att uppfylla målen med den bestämmelse från vilken undantaget begärdes, eller i syfte att skydda investerarskyddet, marknadsintegriteten eller den finansiella stabiliteten. |
| --- | --- |

(29)

På begäran av en värdepapperscentral som driver ett DLT-SS-system bör det vara tillåtet för behöriga myndigheter att bevilja ett eller flera tillfälliga undantag om det uppfyller de villkor som är knutna till sådana undantag samt eventuella ytterligare krav som fastställs i denna förordning för att hantera nya former av risker som uppkommer till följd av användningen av teknik för distribuerade liggare. Den värdepapperscentral som driver DLT-SS-systemet bör också följa eventuella kompensationsåtgärder som den behöriga myndigheten kräver i syfte att uppfylla målen med den bestämmelse från vilken undantaget begärdes, eller i syfte att skydda investerarskyddet, marknadsintegriteten eller den finansiella stabiliteten.

| (30) | Det bör vara tillåtet att undanta värdepapperscentraler som driver ett DLT-SS-system från vissa bestämmelser i förordning (EU) nr 909/2014 som sannolikt kommer att skapa regulatoriska hinder för utvecklingen av DLT-SS-system. Undantag bör till exempel vara möjliga i den mån som de regler i den förordningen som är tillämpliga på värdepapperscentraler och som hänvisar till begreppen dematerialiserad form, värdepapperskonto eller överföringsuppdrag inte är tillämpliga på värdepapperscentraler som driver ett DLT-SS-system, med undantag av kraven på länkar mellan värdepapperscentraler, som bör gälla i tillämpliga delar. Vad gäller begreppet värdepapperskonto skulle undantaget omfatta reglerna om registrering av värdepapper, emissionens integritet och segregering av konton. Medan värdepapperscentraler driver avvecklingssystem för värdepapper genom att kreditera och debitera sina deltagares värdepapperskonton, är det kanske inte alltid möjligt att ha dubbel bokföring eller flera poster av värdepapperskonton i ett DLT-SS-system. En värdepapperscentral som driver ett DLT-SS-system bör därför även kunna beviljas ett undantag från de regler i förordning (EU) nr 909/2014 som hänvisar till begreppet kontobaserad form när ett sådant undantag är nödvändigt för att tillåta registrering av DLT-baserade finansiella instrument i en distribuerad liggare. En värdepapperscentral som driver ett DLT-SS-system bör dock fortfarande säkerställa integriteten vid emission av DLT-baserade finansiella instrument i den distribuerade liggaren och segregering av DLT-baserade finansiella instrument som tillhör de olika deltagarna. |
| --- | --- |

(30)

Det bör vara tillåtet att undanta värdepapperscentraler som driver ett DLT-SS-system från vissa bestämmelser i förordning (EU) nr 909/2014 som sannolikt kommer att skapa regulatoriska hinder för utvecklingen av DLT-SS-system. Undantag bör till exempel vara möjliga i den mån som de regler i den förordningen som är tillämpliga på värdepapperscentraler och som hänvisar till begreppen dematerialiserad form, värdepapperskonto eller överföringsuppdrag inte är tillämpliga på värdepapperscentraler som driver ett DLT-SS-system, med undantag av kraven på länkar mellan värdepapperscentraler, som bör gälla i tillämpliga delar. Vad gäller begreppet värdepapperskonto skulle undantaget omfatta reglerna om registrering av värdepapper, emissionens integritet och segregering av konton. Medan värdepapperscentraler driver avvecklingssystem för värdepapper genom att kreditera och debitera sina deltagares värdepapperskonton, är det kanske inte alltid möjligt att ha dubbel bokföring eller flera poster av värdepapperskonton i ett DLT-SS-system. En värdepapperscentral som driver ett DLT-SS-system bör därför även kunna beviljas ett undantag från de regler i förordning (EU) nr 909/2014 som hänvisar till begreppet kontobaserad form när ett sådant undantag är nödvändigt för att tillåta registrering av DLT-baserade finansiella instrument i en distribuerad liggare. En värdepapperscentral som driver ett DLT-SS-system bör dock fortfarande säkerställa integriteten vid emission av DLT-baserade finansiella instrument i den distribuerade liggaren och segregering av DLT-baserade finansiella instrument som tillhör de olika deltagarna.

| (31) | En värdepapperscentral som driver ett DLT-SS-system bör fortsätta att omfattas av de bestämmelser i förordning (EU) nr 909/2014 enligt vilka en värdepapperscentral som utkontrakterar tjänster eller verksamhet till en tredje part förblir fullt ansvarig för fullgörandet av alla sina skyldigheter enligt den förordningen och är skyldig att säkerställa att ingen utkontraktering leder till delegering av värdepapperscentralens ansvar. Förordning (EU) nr 909/2014 tillåter endast värdepapperscentraler som driver ett DLT-SS-system att utkontraktera en huvudtjänst eller huvudverksamhet efter att ha erhållit auktorisation från den behöriga myndigheten. En värdepapperscentral som driver ett DLT-SS-system bör därför kunna begära ett undantag från detta auktorisationskrav om värdepapperscentralen visar att kravet är oförenligt med användningen av teknik för distribuerade liggare i enlighet med dess affärsplan. Delegeringen av uppgifter som rör funktionen av ett DLT-SS-system eller användningen av teknik för distribuerade liggare för att utföra avveckling bör inte betraktas som utkontraktering i den mening som avses i förordning (EU) nr 909/2014. |
| --- | --- |

(31)

En värdepapperscentral som driver ett DLT-SS-system bör fortsätta att omfattas av de bestämmelser i förordning (EU) nr 909/2014 enligt vilka en värdepapperscentral som utkontrakterar tjänster eller verksamhet till en tredje part förblir fullt ansvarig för fullgörandet av alla sina skyldigheter enligt den förordningen och är skyldig att säkerställa att ingen utkontraktering leder till delegering av värdepapperscentralens ansvar. Förordning (EU) nr 909/2014 tillåter endast värdepapperscentraler som driver ett DLT-SS-system att utkontraktera en huvudtjänst eller huvudverksamhet efter att ha erhållit auktorisation från den behöriga myndigheten. En värdepapperscentral som driver ett DLT-SS-system bör därför kunna begära ett undantag från detta auktorisationskrav om värdepapperscentralen visar att kravet är oförenligt med användningen av teknik för distribuerade liggare i enlighet med dess affärsplan. Delegeringen av uppgifter som rör funktionen av ett DLT-SS-system eller användningen av teknik för distribuerade liggare för att utföra avveckling bör inte betraktas som utkontraktering i den mening som avses i förordning (EU) nr 909/2014.

| (32) | Skyldigheten till förmedling genom ett kreditinstitut eller ett värdepappersföretag för att hindra icke-professionella investerare att få direkt tillträde till de avvecklings- och leveranssystem som drivs av en värdepapperscentral skulle kunna skapa ett regulatoriskt hinder för utvecklingen av alternativa avvecklingsmodeller baserade på teknik för distribuerade liggare som tillåter direkt tillträde för icke-professionella investerare. Därför bör ett undantag tillåtas för värdepapperscentraler som driver ett DLT-SS-system i den meningen att begreppet deltagare i direktiv 98/26/EG anses innefatta, på vissa villkor, andra personer än dem som avses i det direktivet. Vid ansökan om undantag från förmedlingsskyldigheten i förordning (EU) nr 909/2014 bör den värdepapperscentral som driver ett DLT-SS-system säkerställa att de personer som ska tillåtas vara deltagare uppfyller vissa villkor. En värdepapperscentral som driver ett DLT-SS-system bör säkerställa att dess deltagare har tillräcklig förmåga, kompetens, erfarenhet och kunskap om efterhandelsverksamhet och om hur teknik för distribuerade liggare fungerar. |
| --- | --- |

(32)

Skyldigheten till förmedling genom ett kreditinstitut eller ett värdepappersföretag för att hindra icke-professionella investerare att få direkt tillträde till de avvecklings- och leveranssystem som drivs av en värdepapperscentral skulle kunna skapa ett regulatoriskt hinder för utvecklingen av alternativa avvecklingsmodeller baserade på teknik för distribuerade liggare som tillåter direkt tillträde för icke-professionella investerare. Därför bör ett undantag tillåtas för värdepapperscentraler som driver ett DLT-SS-system i den meningen att begreppet deltagare i direktiv 98/26/EG anses innefatta, på vissa villkor, andra personer än dem som avses i det direktivet. Vid ansökan om undantag från förmedlingsskyldigheten i förordning (EU) nr 909/2014 bör den värdepapperscentral som driver ett DLT-SS-system säkerställa att de personer som ska tillåtas vara deltagare uppfyller vissa villkor. En värdepapperscentral som driver ett DLT-SS-system bör säkerställa att dess deltagare har tillräcklig förmåga, kompetens, erfarenhet och kunskap om efterhandelsverksamhet och om hur teknik för distribuerade liggare fungerar.

| (33) | Enheter som får delta i en värdepapperscentral enligt förordning (EU) nr 909/2014 motsvarar de enheter som har rätt att delta i ett avvecklingssystem för värdepapper som har betecknats som ett system och anmälts i enlighet med direktiv 98/26/EG eftersom förordning (EU) nr 909/2014 kräver att avvecklingssystem för värdepapper som drivs av värdepapperscentraler ska betecknas och anmälas enligt direktiv 98/26/EG. En operatör av ett värdepappersavvecklingssystem som baseras på teknik för distribuerade liggare och som begär undantag från kraven för deltagande i förordning (EU) nr 909/2014 skulle därmed inte uppfylla kraven för deltagande i direktiv 98/26/EG. Följaktligen kan det värdepappersavvecklingssystemet inte betecknas som ett system och anmälas enligt det direktivet och därför hänvisas det inte till det som ett ”DLT-värdepappersavvecklingssystem” i denna förordning, utan snarare som ett DLT-SS-system. Denna förordning bör tillåta en värdepapperscentral att driva ett DLT-SS-system som inte klassificeras som ett avvecklingssystem för värdepapper som betecknas som ett system enligt direktiv 98/26/EG, och ett undantag från reglerna för slutgiltig avveckling i förordning (EU) nr 909/2014 bör vara tillgängligt, med förbehåll för vissa kompensationsåtgärder, inbegripet specifika kompensationsåtgärder för att minska risker till följd av insolvens, eftersom skyddsåtgärder mot insolvens enligt direktiv 98/26/EG inte är tillämpliga. Ett sådant undantag skulle dock inte hindra att ett DLT-SS-system som uppfyller alla krav i direktiv 98/26/EG betecknas och anmäls som ett avvecklingssystem för värdepapper i enlighet med det direktivet. |
| --- | --- |

(33)

Enheter som får delta i en värdepapperscentral enligt förordning (EU) nr 909/2014 motsvarar de enheter som har rätt att delta i ett avvecklingssystem för värdepapper som har betecknats som ett system och anmälts i enlighet med direktiv 98/26/EG eftersom förordning (EU) nr 909/2014 kräver att avvecklingssystem för värdepapper som drivs av värdepapperscentraler ska betecknas och anmälas enligt direktiv 98/26/EG. En operatör av ett värdepappersavvecklingssystem som baseras på teknik för distribuerade liggare och som begär undantag från kraven för deltagande i förordning (EU) nr 909/2014 skulle därmed inte uppfylla kraven för deltagande i direktiv 98/26/EG. Följaktligen kan det värdepappersavvecklingssystemet inte betecknas som ett system och anmälas enligt det direktivet och därför hänvisas det inte till det som ett ”DLT-värdepappersavvecklingssystem” i denna förordning, utan snarare som ett DLT-SS-system. Denna förordning bör tillåta en värdepapperscentral att driva ett DLT-SS-system som inte klassificeras som ett avvecklingssystem för värdepapper som betecknas som ett system enligt direktiv 98/26/EG, och ett undantag från reglerna för slutgiltig avveckling i förordning (EU) nr 909/2014 bör vara tillgängligt, med förbehåll för vissa kompensationsåtgärder, inbegripet specifika kompensationsåtgärder för att minska risker till följd av insolvens, eftersom skyddsåtgärder mot insolvens enligt direktiv 98/26/EG inte är tillämpliga. Ett sådant undantag skulle dock inte hindra att ett DLT-SS-system som uppfyller alla krav i direktiv 98/26/EG betecknas och anmäls som ett avvecklingssystem för värdepapper i enlighet med det direktivet.

| (34) | Förordning (EU) nr 909/2014 uppmuntrar avveckling av transaktioner i centralbankspengar. Om avvecklingen av kontantbetalningar i centralbankspengar inte är praktiskt genomförbar och möjlig bör avvecklingen kunna ske via värdepapperscentralens egna konton i enlighet med den förordningen eller via konton som öppnats hos ett kreditinstitut (pengar från kommersiella banker). Den regeln kan dock vara svår att tillämpa för en värdepapperscentral som driver ett DLT-SS-system, eftersom värdepapperscentralen skulle behöva genomföra kontorörelser samtidigt som värdepapper som är registrerade i den distribuerade liggaren levereras. För värdepapperscentraler som driver ett DLT-SS-system bör därför ett tillfälligt undantag tillåtas från bestämmelserna i den förordningen om kontantavveckling för att utveckla innovativa lösningar inom ramen för pilotordningen genom att underlätta tillgången till pengar från kommersiella banker eller användningen av e-pengartokens. Det skulle kunna anses att avveckling i centralbankspengar inte är praktiskt genomförbar och möjlig om avveckling i centralbankspengar i en distribuerad liggare inte är möjlig. |
| --- | --- |

(34)

Förordning (EU) nr 909/2014 uppmuntrar avveckling av transaktioner i centralbankspengar. Om avvecklingen av kontantbetalningar i centralbankspengar inte är praktiskt genomförbar och möjlig bör avvecklingen kunna ske via värdepapperscentralens egna konton i enlighet med den förordningen eller via konton som öppnats hos ett kreditinstitut (pengar från kommersiella banker). Den regeln kan dock vara svår att tillämpa för en värdepapperscentral som driver ett DLT-SS-system, eftersom värdepapperscentralen skulle behöva genomföra kontorörelser samtidigt som värdepapper som är registrerade i den distribuerade liggaren levereras. För värdepapperscentraler som driver ett DLT-SS-system bör därför ett tillfälligt undantag tillåtas från bestämmelserna i den förordningen om kontantavveckling för att utveckla innovativa lösningar inom ramen för pilotordningen genom att underlätta tillgången till pengar från kommersiella banker eller användningen av e-pengartokens. Det skulle kunna anses att avveckling i centralbankspengar inte är praktiskt genomförbar och möjlig om avveckling i centralbankspengar i en distribuerad liggare inte är möjlig.

| (35) | Förutom de krav som har visat sig vara praktiskt omöjliga i en miljö med teknik för distribuerade liggare förblir de krav som är kopplade till kontantavveckling enligt förordning (EU) nr 909/2014 tillämpliga utanför pilotordningen. Operatörer av DLT-marknadsinfrastrukturer bör därför i sina affärsplaner beskriva hur de avser att följa avdelning IV i förordning (EU) nr 909/2014 för den händelse att de i slutändan lämnar pilotordningen. |
| --- | --- |

(35)

Förutom de krav som har visat sig vara praktiskt omöjliga i en miljö med teknik för distribuerade liggare förblir de krav som är kopplade till kontantavveckling enligt förordning (EU) nr 909/2014 tillämpliga utanför pilotordningen. Operatörer av DLT-marknadsinfrastrukturer bör därför i sina affärsplaner beskriva hur de avser att följa avdelning IV i förordning (EU) nr 909/2014 för den händelse att de i slutändan lämnar pilotordningen.

| (36) | Enligt förordning (EU) nr 909/2014 krävs att en värdepapperscentral ger tillträde till en annan värdepapperscentral eller till andra marknadsinfrastrukturer på icke-diskriminerande och transparenta villkor. Att ge tillträde till en värdepapperscentral som driver ett DLT-SS-system kan vara tekniskt mer utmanande, betungande eller svårt att uppnå, eftersom driftskompatibiliteten mellan traditionella system och teknik för distribuerade liggare ännu inte har testats. Det bör därför också vara möjligt att bevilja ett DLT-SS-system ett undantag från det kravet, om det visar att tillämpningen av kravet inte står i proportion till omfattningen av DLT-SS-systemets verksamheter. |
| --- | --- |

(36)

Enligt förordning (EU) nr 909/2014 krävs att en värdepapperscentral ger tillträde till en annan värdepapperscentral eller till andra marknadsinfrastrukturer på icke-diskriminerande och transparenta villkor. Att ge tillträde till en värdepapperscentral som driver ett DLT-SS-system kan vara tekniskt mer utmanande, betungande eller svårt att uppnå, eftersom driftskompatibiliteten mellan traditionella system och teknik för distribuerade liggare ännu inte har testats. Det bör därför också vara möjligt att bevilja ett DLT-SS-system ett undantag från det kravet, om det visar att tillämpningen av kravet inte står i proportion till omfattningen av DLT-SS-systemets verksamheter.

| (37) | Oberoende av det krav från vilket ett undantag har begärts bör en värdepapperscentral som driver ett DLT-SS-system visa att det begärda undantaget är proportionerligt och motiverat av användningen av teknik för distribuerade liggare. Undantaget bör begränsas till DLT-SS-systemet och inte omfatta andra avvecklingssystem som drivs av samma värdepapperscentral. |
| --- | --- |

(37)

Oberoende av det krav från vilket ett undantag har begärts bör en värdepapperscentral som driver ett DLT-SS-system visa att det begärda undantaget är proportionerligt och motiverat av användningen av teknik för distribuerade liggare. Undantaget bör begränsas till DLT-SS-systemet och inte omfatta andra avvecklingssystem som drivs av samma värdepapperscentral.

| (38) | DLT-marknadsinfrastrukturer och deras operatörer bör omfattas av fler krav än traditionella marknadsinfrastrukturer. De ytterligare kraven är nödvändiga för att undvika risker i samband med användningen av teknik för distribuerade liggare eller det sätt på vilket DLT-marknadsinfrastrukturer skulle kunna fungera. Därför bör en operatör av en DLT-marknadsinfrastruktur fastställa en tydlig affärsplan där det anges hur teknik för distribuerade liggare ska användas och tillämpliga rättsliga villkor. |
| --- | --- |

(38)

DLT-marknadsinfrastrukturer och deras operatörer bör omfattas av fler krav än traditionella marknadsinfrastrukturer. De ytterligare kraven är nödvändiga för att undvika risker i samband med användningen av teknik för distribuerade liggare eller det sätt på vilket DLT-marknadsinfrastrukturer skulle kunna fungera. Därför bör en operatör av en DLT-marknadsinfrastruktur fastställa en tydlig affärsplan där det anges hur teknik för distribuerade liggare ska användas och tillämpliga rättsliga villkor.

| (39) | Operatörer av DLT-marknadsinfrastrukturer bör fastställa eller, i förekommande fall, dokumentera regler för hur den teknik för distribuerade liggare som de använder fungerar, inbegripet regler för tillträde till, och upptagande till handel på, den distribuerade liggaren, regler för deltagande vad gäller valideringsnoder och regler för hantering av potentiella intressekonflikter samt riskhanteringsåtgärder. |
| --- | --- |

(39)

Operatörer av DLT-marknadsinfrastrukturer bör fastställa eller, i förekommande fall, dokumentera regler för hur den teknik för distribuerade liggare som de använder fungerar, inbegripet regler för tillträde till, och upptagande till handel på, den distribuerade liggaren, regler för deltagande vad gäller valideringsnoder och regler för hantering av potentiella intressekonflikter samt riskhanteringsåtgärder.

| (40) | En operatör av en DLT-marknadsinfrastruktur bör vara skyldig att tillhandahålla information till medlemmar, deltagare, emittenter och kunder om hur operatören avser att bedriva sin verksamhet och hur användningen av teknik för distribuerade liggare avviker från det sätt på vilket tjänster normalt tillhandahålls av en traditionell multilateral handelsplattform eller av en värdepapperscentral som driver ett avvecklingssystem för värdepapper. |
| --- | --- |

(40)

En operatör av en DLT-marknadsinfrastruktur bör vara skyldig att tillhandahålla information till medlemmar, deltagare, emittenter och kunder om hur operatören avser att bedriva sin verksamhet och hur användningen av teknik för distribuerade liggare avviker från det sätt på vilket tjänster normalt tillhandahålls av en traditionell multilateral handelsplattform eller av en värdepapperscentral som driver ett avvecklingssystem för värdepapper.

| (41) | DLT-marknadsinfrastrukturer bör ha specifika och robusta it- och cyberarrangemang i samband med användningen av teknik för distribuerade liggare. Sådana arrangemang bör stå i proportion till arten, omfattningen och komplexiteten i operatören av DLT-marknadsinfrastrukturens affärsplan. Dessa arrangemang bör också säkerställa kontinuiteten och fortsatt transparens, tillgänglighet, tillförlitlighet och säkerhet för de tjänster som tillhandahålls, inbegripet tillförlitligheten hos de eventuella smarta kontrakt som används, oavsett om dessa smarta kontrakt skapas av DLT-marknadsinfrastrukturen själv eller av en tredje part efter förfaranden för utkontraktering. DLT-marknadsinfrastrukturer bör också säkerställa integritet, säkerhet, konfidentialitet, tillgänglighet och tillträde för de uppgifter som lagras genom den distribuerade liggaren. Den behöriga myndigheten för en DLT-marknadsinfrastruktur bör ha rätt att begära en revision för att säkerställa att de övergripande it- och cyberarrangemangen för DLT-marknadsinfrastrukturen är ändamålsenliga. Kostnaderna för revisionen bör bäras av operatören av DLT-marknadsinfrastrukturen. |
| --- | --- |

(41)

DLT-marknadsinfrastrukturer bör ha specifika och robusta it- och cyberarrangemang i samband med användningen av teknik för distribuerade liggare. Sådana arrangemang bör stå i proportion till arten, omfattningen och komplexiteten i operatören av DLT-marknadsinfrastrukturens affärsplan. Dessa arrangemang bör också säkerställa kontinuiteten och fortsatt transparens, tillgänglighet, tillförlitlighet och säkerhet för de tjänster som tillhandahålls, inbegripet tillförlitligheten hos de eventuella smarta kontrakt som används, oavsett om dessa smarta kontrakt skapas av DLT-marknadsinfrastrukturen själv eller av en tredje part efter förfaranden för utkontraktering. DLT-marknadsinfrastrukturer bör också säkerställa integritet, säkerhet, konfidentialitet, tillgänglighet och tillträde för de uppgifter som lagras genom den distribuerade liggaren. Den behöriga myndigheten för en DLT-marknadsinfrastruktur bör ha rätt att begära en revision för att säkerställa att de övergripande it- och cyberarrangemangen för DLT-marknadsinfrastrukturen är ändamålsenliga. Kostnaderna för revisionen bör bäras av operatören av DLT-marknadsinfrastrukturen.

| (42) | Om en operatör av en DLT-marknadsinfrastrukturs affärsplan omfattar förvaring av kundmedel såsom kontanter eller likvida tillgångar, eller DLT-baserade finansiella instrument, eller metoder för tillträde till sådana DLT-baserade finansiella instrument, bland annat i form av krypteringsnycklar, bör DLT-marknadsinfrastrukturen ha lämpliga arrangemang för att skydda de tillgångarna. Operatörer av DLT-marknadsinfrastrukturer bör inte använda kundernas tillgångar för de operatörernas egen räkning såvida de inte på förhand erhållit sina kunders uttryckliga skriftliga godkännande. DLT-marknadsinfrastrukturer bör segregera sina kunders medel och DLT-baserade finansiella instrument, liksom metoderna för tillträde till sådana tillgångar, från sina egna eller andra kunders tillgångar. DLT-marknadsinfrastrukturernas övergripande it- och cyberarrangemang bör säkerställa att kundernas tillgångar är skyddade mot bedrägerier, cyberattacker och andra allvarliga funktionsfel. |
| --- | --- |

(42)

Om en operatör av en DLT-marknadsinfrastrukturs affärsplan omfattar förvaring av kundmedel såsom kontanter eller likvida tillgångar, eller DLT-baserade finansiella instrument, eller metoder för tillträde till sådana DLT-baserade finansiella instrument, bland annat i form av krypteringsnycklar, bör DLT-marknadsinfrastrukturen ha lämpliga arrangemang för att skydda de tillgångarna. Operatörer av DLT-marknadsinfrastrukturer bör inte använda kundernas tillgångar för de operatörernas egen räkning såvida de inte på förhand erhållit sina kunders uttryckliga skriftliga godkännande. DLT-marknadsinfrastrukturer bör segregera sina kunders medel och DLT-baserade finansiella instrument, liksom metoderna för tillträde till sådana tillgångar, från sina egna eller andra kunders tillgångar. DLT-marknadsinfrastrukturernas övergripande it- och cyberarrangemang bör säkerställa att kundernas tillgångar är skyddade mot bedrägerier, cyberattacker och andra allvarliga funktionsfel.

| (43) | När ett specifikt tillstånd beviljas bör operatörer av DLT-marknadsinfrastrukturer även ha infört en trovärdig utträdesstrategi för det fall att pilotordningen upphör, det specifika tillståndet eller vissa av de beviljade undantagen återkallas eller de tröskelvärden som anges i denna förordning överskrids. Denna strategi bör omfatta en övergång eller återgång av deras verksamhet med teknik för distribuerade liggare till traditionella marknadsinfrastrukturer. I det syftet bör nya aktörer eller operatörer av DLT-TSS-system som inte driver en traditionell marknadsinfrastruktur till vilken de kan överföra DLT-baserade finansiella instrument sträva efter att ingå avtal med operatörer av traditionella marknadsinfrastrukturer. Detta är särskilt viktigt för registreringen av DLT-baserade finansiella instrument. Värdepapperscentraler bör därför omfattas av vissa krav att införa sådana arrangemang. Dessutom bör värdepapperscentraler ingå sådana arrangemang på ett icke-diskriminerande sätt och de bör kunna ta ut en rimlig kommersiell avgift baserad på faktiska kostnader. |
| --- | --- |

(43)

När ett specifikt tillstånd beviljas bör operatörer av DLT-marknadsinfrastrukturer även ha infört en trovärdig utträdesstrategi för det fall att pilotordningen upphör, det specifika tillståndet eller vissa av de beviljade undantagen återkallas eller de tröskelvärden som anges i denna förordning överskrids. Denna strategi bör omfatta en övergång eller återgång av deras verksamhet med teknik för distribuerade liggare till traditionella marknadsinfrastrukturer. I det syftet bör nya aktörer eller operatörer av DLT-TSS-system som inte driver en traditionell marknadsinfrastruktur till vilken de kan överföra DLT-baserade finansiella instrument sträva efter att ingå avtal med operatörer av traditionella marknadsinfrastrukturer. Detta är särskilt viktigt för registreringen av DLT-baserade finansiella instrument. Värdepapperscentraler bör därför omfattas av vissa krav att införa sådana arrangemang. Dessutom bör värdepapperscentraler ingå sådana arrangemang på ett icke-diskriminerande sätt och de bör kunna ta ut en rimlig kommersiell avgift baserad på faktiska kostnader.

| (44) | Beviljandet av ett specifikt tillstånd för en operatör av DLT-marknadsinfrastruktur bör i stort följa samma förfaranden som dem som gäller för auktorisation enligt förordning (EU) nr 909/2014 eller direktiv 2014/65/EU. I sin ansökan om ett specifikt tillstånd enligt denna förordning bör den sökande dock ange vilka undantag den begär. Den behöriga myndigheten bör förse Esma med all relevant information innan den beviljar tillstånd för en DLT-marknadsinfrastruktur. När så är nödvändigt bör Esma avge ett icke-bindande yttrande om de begärda undantagen eller om lämpligheten i tekniken för distribuerade liggare enligt denna förordning. Ett sådant icke-bindande yttrande bör inte anses som ett yttrande i den mening som avses i förordning (EU) nr 1095/2010. Esma bör samråda med de övriga medlemsstaternas behöriga myndigheter när den utarbetar sitt yttrande. Esma bör med sitt icke-bindande yttrande ha som mål att säkerställa investerarskydd, marknadsintegritet och finansiell stabilitet. I syfte att säkerställa lika villkor och rättvis konkurrens på hela den inre marknaden bör Esmas icke-bindande yttrande och riktlinjer ha som mål att säkerställa enhetlighet och proportionalitet i de undantag som beviljas av olika behöriga myndigheter i unionen, inbegripet vid utvärderingen av lämpligheten i de olika typer av teknik för distribuerade liggare som används av operatörer enligt denna förordning. |
| --- | --- |

(44)

Beviljandet av ett specifikt tillstånd för en operatör av DLT-marknadsinfrastruktur bör i stort följa samma förfaranden som dem som gäller för auktorisation enligt förordning (EU) nr 909/2014 eller direktiv 2014/65/EU. I sin ansökan om ett specifikt tillstånd enligt denna förordning bör den sökande dock ange vilka undantag den begär. Den behöriga myndigheten bör förse Esma med all relevant information innan den beviljar tillstånd för en DLT-marknadsinfrastruktur. När så är nödvändigt bör Esma avge ett icke-bindande yttrande om de begärda undantagen eller om lämpligheten i tekniken för distribuerade liggare enligt denna förordning. Ett sådant icke-bindande yttrande bör inte anses som ett yttrande i den mening som avses i förordning (EU) nr 1095/2010. Esma bör samråda med de övriga medlemsstaternas behöriga myndigheter när den utarbetar sitt yttrande. Esma bör med sitt icke-bindande yttrande ha som mål att säkerställa investerarskydd, marknadsintegritet och finansiell stabilitet. I syfte att säkerställa lika villkor och rättvis konkurrens på hela den inre marknaden bör Esmas icke-bindande yttrande och riktlinjer ha som mål att säkerställa enhetlighet och proportionalitet i de undantag som beviljas av olika behöriga myndigheter i unionen, inbegripet vid utvärderingen av lämpligheten i de olika typer av teknik för distribuerade liggare som används av operatörer enligt denna förordning.

| (45) | Registrering av värdepapper, förvaltning av värdepapperskonton och förvaltning av avvecklingssystem är verksamheter som också omfattas av icke-harmoniserade bestämmelser i nationell rätt, såsom bolags- och värdepappersrätt. Det är därför viktigt att operatörer av DLT-marknadsinfrastrukturer följer alla tillämpliga regler och gör det möjligt för användarna att göra detta. |
| --- | --- |

(45)

Registrering av värdepapper, förvaltning av värdepapperskonton och förvaltning av avvecklingssystem är verksamheter som också omfattas av icke-harmoniserade bestämmelser i nationell rätt, såsom bolags- och värdepappersrätt. Det är därför viktigt att operatörer av DLT-marknadsinfrastrukturer följer alla tillämpliga regler och gör det möjligt för användarna att göra detta.

| (46) | Den behöriga myndighet som prövar en ansökan som inlämnats av en DLT-marknadsinfrastrukturs operatör bör ha möjlighet att avslå ansökan om ett specifikt tillstånd om det finns skäl att tro att DLT-marknadsinfrastrukturen inte kommer att kunna följa tillämpliga bestämmelser i unionsrätten eller bestämmelser i nationell rätt som inte omfattas av unionsrätten, om det finns skäl att tro att DLT-marknadsinfrastrukturen skulle medföra en risk för investerarskyddet, marknadsintegriteten eller den finansiella stabiliteten, eller om ansökan utgör ett försök att kringgå befintliga krav. |
| --- | --- |

(46)

Den behöriga myndighet som prövar en ansökan som inlämnats av en DLT-marknadsinfrastrukturs operatör bör ha möjlighet att avslå ansökan om ett specifikt tillstånd om det finns skäl att tro att DLT-marknadsinfrastrukturen inte kommer att kunna följa tillämpliga bestämmelser i unionsrätten eller bestämmelser i nationell rätt som inte omfattas av unionsrätten, om det finns skäl att tro att DLT-marknadsinfrastrukturen skulle medföra en risk för investerarskyddet, marknadsintegriteten eller den finansiella stabiliteten, eller om ansökan utgör ett försök att kringgå befintliga krav.

| (47) | Ett specifikt tillstånd som en behörig myndighet beviljar en DLT-marknadsinfrastrukturs operatör bör ange vilka undantag som beviljats denna DLT-marknadsinfrastruktur. Det bör vara giltigt inom hela unionen men endast under tiden för pilotordningen. Esma bör på sin webbplats offentliggöra en förteckning över DLT-marknadsinfrastrukturer och en förteckning över de undantag som beviljats för var och en av dem. |
| --- | --- |

(47)

Ett specifikt tillstånd som en behörig myndighet beviljar en DLT-marknadsinfrastrukturs operatör bör ange vilka undantag som beviljats denna DLT-marknadsinfrastruktur. Det bör vara giltigt inom hela unionen men endast under tiden för pilotordningen. Esma bör på sin webbplats offentliggöra en förteckning över DLT-marknadsinfrastrukturer och en förteckning över de undantag som beviljats för var och en av dem.

| (48) | Specifika tillstånd och undantag bör vara tillfälliga och beviljas för en period på högst sex år räknat från och med dagen då det specifika tillståndet beviljades och bör endast vara giltiga under tiden för pilotordningen. Den sexårsperioden bör ge DLT-marknadsinfrastrukturernas operatörer tillräckligt med tid för att anpassa sina affärsmodeller till eventuella ändringar av pilotordningen och bedriva verksamhet inom ramen för pilotordningen på ett kommersiellt bärkraftigt sätt. Detta skulle också ge Esma och kommissionen möjlighet att samla in ett användbart dataset om pilotordningens tillämpning efter beviljandet av en kritisk massa av specifika tillstånd och därmed sammanhängande undantag och att rapportera om detta. Slutligen skulle detta också ge DLT-marknadsinfrastrukturernas operatörer tid att vidta de åtgärder som är nödvändiga för att antingen lägga ned sin verksamhet eller övergå till en ny regulatorisk ram till följd av de rapporter som ska utfärdas av Esma och kommissionen. |
| --- | --- |

(48)

Specifika tillstånd och undantag bör vara tillfälliga och beviljas för en period på högst sex år räknat från och med dagen då det specifika tillståndet beviljades och bör endast vara giltiga under tiden för pilotordningen. Den sexårsperioden bör ge DLT-marknadsinfrastrukturernas operatörer tillräckligt med tid för att anpassa sina affärsmodeller till eventuella ändringar av pilotordningen och bedriva verksamhet inom ramen för pilotordningen på ett kommersiellt bärkraftigt sätt. Detta skulle också ge Esma och kommissionen möjlighet att samla in ett användbart dataset om pilotordningens tillämpning efter beviljandet av en kritisk massa av specifika tillstånd och därmed sammanhängande undantag och att rapportera om detta. Slutligen skulle detta också ge DLT-marknadsinfrastrukturernas operatörer tid att vidta de åtgärder som är nödvändiga för att antingen lägga ned sin verksamhet eller övergå till en ny regulatorisk ram till följd av de rapporter som ska utfärdas av Esma och kommissionen.

| (49) | Utan att det påverkar tillämpningen av förordning (EU) nr 909/2014 och direktiv 2014/65/EU bör de behöriga myndigheterna ha befogenhet att återkalla ett specifikt tillstånd eller något av de undantag som beviljats en DLT-marknadsinfrastruktur om en brist har upptäckts i den underliggande tekniken eller i de tjänster och verksamheter som DLT-marknadsinfrastrukturens operatör tillhandahåller, om denna brist väger tyngre än fördelarna med tjänsten och verksamheterna i fråga, eller om DLT-marknadsinfrastrukturens operatör har underlåtit att uppfylla skyldigheter som är knutna till de tillstånd eller undantag som beviljats av den behöriga myndigheten, eller om DLT-marknadsinfrastrukturens operatör har registrerat finansiella instrument som överskrider de tröskelvärden som anges i denna förordning eller som inte uppfyller andra villkor som är tillämpliga på DLT-baserade finansiella instrument enligt denna förordning. En DLT-marknadsinfrastrukturs operatör bör inom ramen för sin verksamhet ha möjlighet att begära ytterligare undantag utöver dem som begärts vid tidpunkten för den ursprungliga ansökan om tillstånd. I ett sådant fall bör de ytterligare undantagen begäras från den behöriga myndigheten, på samma sätt som för dem som begärts vid tidpunkten för den ursprungliga ansökan om tillstånd för DLT-marknadsinfrastrukturen. |
| --- | --- |

(49)

Utan att det påverkar tillämpningen av förordning (EU) nr 909/2014 och direktiv 2014/65/EU bör de behöriga myndigheterna ha befogenhet att återkalla ett specifikt tillstånd eller något av de undantag som beviljats en DLT-marknadsinfrastruktur om en brist har upptäckts i den underliggande tekniken eller i de tjänster och verksamheter som DLT-marknadsinfrastrukturens operatör tillhandahåller, om denna brist väger tyngre än fördelarna med tjänsten och verksamheterna i fråga, eller om DLT-marknadsinfrastrukturens operatör har underlåtit att uppfylla skyldigheter som är knutna till de tillstånd eller undantag som beviljats av den behöriga myndigheten, eller om DLT-marknadsinfrastrukturens operatör har registrerat finansiella instrument som överskrider de tröskelvärden som anges i denna förordning eller som inte uppfyller andra villkor som är tillämpliga på DLT-baserade finansiella instrument enligt denna förordning. En DLT-marknadsinfrastrukturs operatör bör inom ramen för sin verksamhet ha möjlighet att begära ytterligare undantag utöver dem som begärts vid tidpunkten för den ursprungliga ansökan om tillstånd. I ett sådant fall bör de ytterligare undantagen begäras från den behöriga myndigheten, på samma sätt som för dem som begärts vid tidpunkten för den ursprungliga ansökan om tillstånd för DLT-marknadsinfrastrukturen.

| (50) | Eftersom operatörer av DLT-marknadsinfrastrukturer enligt pilotordningen skulle kunna beviljas tillfälliga undantag från vissa bestämmelser i befintlig unionslagstiftning, bör de samarbeta nära med de behöriga myndigheterna och Esma under den period som deras specifika tillstånd är giltigt. Operatörer av DLT-marknadsinfrastrukturer bör underrätta behöriga myndigheter om alla väsentliga förändringar av sina affärsplaner eller kritiska personal, alla belägg för cyberattacker eller andra cyberhot, bedrägerier eller allvarliga oegentligheter, alla förändringar av den information som lämnats vid tidpunkten för den ursprungliga ansökan om det specifika tillståndet, alla tekniska eller operativa problem, särskilt sådana som är kopplade till användningen av teknik för distribuerad liggare, och om alla risker för investerarskyddet, marknadsintegriteten eller den finansiella stabiliteten som inte förutsetts vid tidpunkten för beviljandet av det specifika tillståndet. För att säkerställa investerarskydd, marknadsintegritet och finansiell stabilitet bör den behöriga myndighet som beviljade det specifika tillståndet, när den underrättats om en sådan väsentlig förändring, kunna begära att DLT-marknadsinfrastrukturen ansöker om ett nytt specifikt tillstånd eller undantag eller vidta alla korrigerande åtgärder som den behöriga myndigheten anser vara lämpliga. Operatörer av DLT-marknadsinfrastrukturer bör också på begäran lämna all relevant information till den behöriga myndigheten. Behöriga myndigheter bör vidarebefordra den information som mottagits från operatörer av DLT-marknadsinfrastrukturer och information om korrigerande åtgärder till Esma. |
| --- | --- |

(50)

Eftersom operatörer av DLT-marknadsinfrastrukturer enligt pilotordningen skulle kunna beviljas tillfälliga undantag från vissa bestämmelser i befintlig unionslagstiftning, bör de samarbeta nära med de behöriga myndigheterna och Esma under den period som deras specifika tillstånd är giltigt. Operatörer av DLT-marknadsinfrastrukturer bör underrätta behöriga myndigheter om alla väsentliga förändringar av sina affärsplaner eller kritiska personal, alla belägg för cyberattacker eller andra cyberhot, bedrägerier eller allvarliga oegentligheter, alla förändringar av den information som lämnats vid tidpunkten för den ursprungliga ansökan om det specifika tillståndet, alla tekniska eller operativa problem, särskilt sådana som är kopplade till användningen av teknik för distribuerad liggare, och om alla risker för investerarskyddet, marknadsintegriteten eller den finansiella stabiliteten som inte förutsetts vid tidpunkten för beviljandet av det specifika tillståndet. För att säkerställa investerarskydd, marknadsintegritet och finansiell stabilitet bör den behöriga myndighet som beviljade det specifika tillståndet, när den underrättats om en sådan väsentlig förändring, kunna begära att DLT-marknadsinfrastrukturen ansöker om ett nytt specifikt tillstånd eller undantag eller vidta alla korrigerande åtgärder som den behöriga myndigheten anser vara lämpliga. Operatörer av DLT-marknadsinfrastrukturer bör också på begäran lämna all relevant information till den behöriga myndigheten. Behöriga myndigheter bör vidarebefordra den information som mottagits från operatörer av DLT-marknadsinfrastrukturer och information om korrigerande åtgärder till Esma.

| (51) | Operatörer av DLT-marknadsinfrastrukturer bör regelbundet avge rapporter till sina behöriga myndigheter. Esma bör anordna diskussioner om dessa rapporter för att alla behöriga myndigheter i unionen ska få kunskap om effekterna av teknik för distribuerade liggare och förståelse för huruvida eventuella ändringar av unionslagstiftningen om finansiella tjänster skulle kunna bli nödvändiga för att möjliggöra användningen av teknik för distribuerade liggare i större skala. |
| --- | --- |

(51)

Operatörer av DLT-marknadsinfrastrukturer bör regelbundet avge rapporter till sina behöriga myndigheter. Esma bör anordna diskussioner om dessa rapporter för att alla behöriga myndigheter i unionen ska få kunskap om effekterna av teknik för distribuerade liggare och förståelse för huruvida eventuella ändringar av unionslagstiftningen om finansiella tjänster skulle kunna bli nödvändiga för att möjliggöra användningen av teknik för distribuerade liggare i större skala.

| (52) | Under pilotordningens löptid är det viktigt att ramen och dess funktionssätt är föremål för regelbunden övervakning och utvärdering i syfte att ge operatörer av DLT-marknadsinfrastrukturer så mycket information som möjligt. Esma bör offentliggöra årliga rapporter för att ge marknadsdeltagarna en bättre förståelse av marknadernas funktion och utveckling och för att klarlägga tillämpningen av pilotordningen. Dessa årsrapporter bör innehålla uppdateringar om de viktigaste trenderna och riskerna. Dessa årsrapporter bör lämnas in till Europaparlamentet, rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

(52)

Under pilotordningens löptid är det viktigt att ramen och dess funktionssätt är föremål för regelbunden övervakning och utvärdering i syfte att ge operatörer av DLT-marknadsinfrastrukturer så mycket information som möjligt. Esma bör offentliggöra årliga rapporter för att ge marknadsdeltagarna en bättre förståelse av marknadernas funktion och utveckling och för att klarlägga tillämpningen av pilotordningen. Dessa årsrapporter bör innehålla uppdateringar om de viktigaste trenderna och riskerna. Dessa årsrapporter bör lämnas in till Europaparlamentet, rådet och kommissionen.

| (53) | Tre år från och med denna förordnings tillämpningsdatum bör Esma lägga fram en rapport för kommissionen med en bedömning av pilotordningen. På grundval av Esmas rapport bör kommissionen rapportera till Europaparlamentet och rådet. Den rapporten bör bedöma kostnaderna och fördelarna med att förlänga pilotordningen med ytterligare en period, utvidga pilotordningen till andra typer av finansiella instrument, på annat sätt ändra pilotordningen, göra pilotordningen permanent genom att föreslå lämpliga ändringar av unionslagstiftningen om finansiella tjänster eller avsluta pilotordningen. Det vore inte önskvärt att ha två parallella ordningar för DLT-baserade och icke DLT-baserade marknadsinfrastrukturer. Om pilotordningen blir framgångsrik skulle den kunna göras permanent genom ändring av relevant unionslagstiftning om finansiella tjänster för att etablera en gemensam, sammanhängande ram. |
| --- | --- |

(53)

Tre år från och med denna förordnings tillämpningsdatum bör Esma lägga fram en rapport för kommissionen med en bedömning av pilotordningen. På grundval av Esmas rapport bör kommissionen rapportera till Europaparlamentet och rådet. Den rapporten bör bedöma kostnaderna och fördelarna med att förlänga pilotordningen med ytterligare en period, utvidga pilotordningen till andra typer av finansiella instrument, på annat sätt ändra pilotordningen, göra pilotordningen permanent genom att föreslå lämpliga ändringar av unionslagstiftningen om finansiella tjänster eller avsluta pilotordningen. Det vore inte önskvärt att ha två parallella ordningar för DLT-baserade och icke DLT-baserade marknadsinfrastrukturer. Om pilotordningen blir framgångsrik skulle den kunna göras permanent genom ändring av relevant unionslagstiftning om finansiella tjänster för att etablera en gemensam, sammanhängande ram.

| (54) | Vissa potentiella luckor har identifierats i den befintliga unionslagstiftningen om finansiella tjänster vad gäller dess tillämpning på kryptotillgångar som klassificeras som finansiella instrument. Framför allt är vissa tekniska standarder för tillsyn enligt förordning (EU) nr 600/2014 som rör vissa datarapporteringskrav och krav på transparens före och efter handel inte väl anpassade till finansiella instrument som emitteras med hjälp av teknik för distribuerade liggare. Sekundärmarknaderna för finansiella instrument som emitterats med hjälp av teknik för distribuerade liggare eller liknande teknik befinner sig ännu i sin linda och deras egenskaper skiljer sig därför potentiellt från egenskaperna hos marknader för finansiella instrument som använder traditionell teknik. De regler som anges i de tekniska standarderna för tillsyn bör vara tillämpliga på alla finansiella instrument, oavsett vilken teknik som används. I linje med befintliga mandat i förordning (EU) nr 600/2014 att utarbeta förslag till tekniska standarder för tillsyn bör Esma därför göra en omfattande bedömning av de tekniska standarderna för tillsyn och föreslå nödvändiga ändringar för att säkerställa att de regler som anges i dessa kan tillämpas effektivt på DLT-baserade finansiella instrument. Vid genomförandet av den bedömningen bör Esma ta hänsyn till särdragen hos DLT-baserade finansiella instrument och till huruvida dessa kräver att standarder anpassas för att dessa finansiella instrument ska kunna utvecklas utan att detta undergräver målen för reglerna i de tekniska standarder för tillsyn som antagits enligt förordning (EU) nr 600/2014. |
| --- | --- |

(54)

Vissa potentiella luckor har identifierats i den befintliga unionslagstiftningen om finansiella tjänster vad gäller dess tillämpning på kryptotillgångar som klassificeras som finansiella instrument. Framför allt är vissa tekniska standarder för tillsyn enligt förordning (EU) nr 600/2014 som rör vissa datarapporteringskrav och krav på transparens före och efter handel inte väl anpassade till finansiella instrument som emitteras med hjälp av teknik för distribuerade liggare. Sekundärmarknaderna för finansiella instrument som emitterats med hjälp av teknik för distribuerade liggare eller liknande teknik befinner sig ännu i sin linda och deras egenskaper skiljer sig därför potentiellt från egenskaperna hos marknader för finansiella instrument som använder traditionell teknik. De regler som anges i de tekniska standarderna för tillsyn bör vara tillämpliga på alla finansiella instrument, oavsett vilken teknik som används. I linje med befintliga mandat i förordning (EU) nr 600/2014 att utarbeta förslag till tekniska standarder för tillsyn bör Esma därför göra en omfattande bedömning av de tekniska standarderna för tillsyn och föreslå nödvändiga ändringar för att säkerställa att de regler som anges i dessa kan tillämpas effektivt på DLT-baserade finansiella instrument. Vid genomförandet av den bedömningen bör Esma ta hänsyn till särdragen hos DLT-baserade finansiella instrument och till huruvida dessa kräver att standarder anpassas för att dessa finansiella instrument ska kunna utvecklas utan att detta undergräver målen för reglerna i de tekniska standarder för tillsyn som antagits enligt förordning (EU) nr 600/2014.

| (55) | Eftersom målen för denna förordning inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna, utan snarare, på grund av regulatoriska hinder, i unionslagstiftning om finansiella tjänster, för utvecklingen av DLT-marknadsinfrastrukturer för kryptotillgångar som klassificeras som finansiella instrument, kan uppnås bättre på unionsnivå, kan unionen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget om Europeiska unionen. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går denna förordning inte längre än vad som är nödvändigt för att uppnå dessa mål. |
| --- | --- |

(55)

Eftersom målen för denna förordning inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna, utan snarare, på grund av regulatoriska hinder, i unionslagstiftning om finansiella tjänster, för utvecklingen av DLT-marknadsinfrastrukturer för kryptotillgångar som klassificeras som finansiella instrument, kan uppnås bättre på unionsnivå, kan unionen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget om Europeiska unionen. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går denna förordning inte längre än vad som är nödvändigt för att uppnå dessa mål.

| (56) | Denna förordning påverkar inte tillämpningen av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2019/1937 (13). När det gäller enheter som auktoriserats enligt direktiv 2014/65/EU bör samtidigt de mekanismer för rapportering av överträdelser av förordning (EU) nr 600/2014 eller direktiv 2014/65/EU som fastställs i det direktivet användas. När det gäller enheter som auktoriserats enligt förordning (EU) nr 909/2014 bör de mekanismer för rapportering av överträdelser av den förordningen som fastställs i den förordningen användas. |
| --- | --- |

(56)

Denna förordning påverkar inte tillämpningen av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2019/1937 (13). När det gäller enheter som auktoriserats enligt direktiv 2014/65/EU bör samtidigt de mekanismer för rapportering av överträdelser av förordning (EU) nr 600/2014 eller direktiv 2014/65/EU som fastställs i det direktivet användas. När det gäller enheter som auktoriserats enligt förordning (EU) nr 909/2014 bör de mekanismer för rapportering av överträdelser av den förordningen som fastställs i den förordningen användas.

| (57) | Driften av DLT-marknadsinfrastrukturer skulle kunna inbegripa behandling av personuppgifter. Om det vid tillämpningen av denna förordning är nödvändigt att behandla personuppgifter, bör denna behandling utföras i enlighet med unionsrätten om skydd av personuppgifter. Denna förordning påverkar inte tillämpningen av Europaparlamentets och rådets förordningar (EU) 2016/679 (14) och (EU) 2018/1725 (15). Europeiska datatillsynsmannen har hörts i enlighet med artikel 42.1 i förordning (EU) 2018/1725 och avgav sitt yttrande den 23 april 2021. |
| --- | --- |

(57)

Driften av DLT-marknadsinfrastrukturer skulle kunna inbegripa behandling av personuppgifter. Om det vid tillämpningen av denna förordning är nödvändigt att behandla personuppgifter, bör denna behandling utföras i enlighet med unionsrätten om skydd av personuppgifter. Denna förordning påverkar inte tillämpningen av Europaparlamentets och rådets förordningar (EU) 2016/679 (14) och (EU) 2018/1725 (15). Europeiska datatillsynsmannen har hörts i enlighet med artikel 42.1 i förordning (EU) 2018/1725 och avgav sitt yttrande den 23 april 2021.

| (58) | I förordning (EU) nr 600/2014 föreskrivs en övergångsperiod under vilken icke-diskriminerande tillträde till den centrala motparten eller handelsplatsen enligt den förordningen inte ska tillämpas på de centrala motparter eller handelsplatser som hos sina behöriga myndigheter har ansökt om att få utnyttja övergångsarrangemangen för börshandlade derivat. Den period under vilken en central motpart eller en handelsplats av sin behöriga myndighet skulle kunna undantas från reglerna om icke-diskriminerande tillträde för börshandlade derivat löpte ut den 3 juli 2020. Den ökade osäkerheten och volatiliteten på marknaderna påverkade de centrala motparternas och handelsplatsernas operativa risker negativt, och därför senarelades tillämpningsdatumet för den nya ordningen för öppet tillträde för centrala motparter och handelsplatser som erbjuder handels- och avvecklingstjänster för börshandlade derivat med ett år, till och med den 3 juli 2021, genom artikel 95 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/23 (16). Skälen till att senarelägga tillämpningsdatumet för den nya ordningen för öppet tillträde kvarstår. Dessutom skulle systemet med öppet tillträde kunna strida mot parallella politiska mål att främja handel och innovation inom unionen, eftersom det skulle kunna minska incitamenten för innovation i börshandlade derivat genom att göra det möjligt för konkurrenter som har öppet tillträde att förlita sig på redan etablerade aktörers infrastruktur och investeringar i syfte att erbjuda konkurrerande produkter med låga initialkostnader. Att upprätthålla ett system där derivat clearas och handlas i en vertikalt integrerad enhet är också konsekvent med långvariga internationella trender. Tillämpningsdatumet för den nya ordningen för öppet tillträde bör därför skjutas upp med ytterligare två år, till och med den 3 juli 2023. |
| --- | --- |

(58)

I förordning (EU) nr 600/2014 föreskrivs en övergångsperiod under vilken icke-diskriminerande tillträde till den centrala motparten eller handelsplatsen enligt den förordningen inte ska tillämpas på de centrala motparter eller handelsplatser som hos sina behöriga myndigheter har ansökt om att få utnyttja övergångsarrangemangen för börshandlade derivat. Den period under vilken en central motpart eller en handelsplats av sin behöriga myndighet skulle kunna undantas från reglerna om icke-diskriminerande tillträde för börshandlade derivat löpte ut den 3 juli 2020. Den ökade osäkerheten och volatiliteten på marknaderna påverkade de centrala motparternas och handelsplatsernas operativa risker negativt, och därför senarelades tillämpningsdatumet för den nya ordningen för öppet tillträde för centrala motparter och handelsplatser som erbjuder handels- och avvecklingstjänster för börshandlade derivat med ett år, till och med den 3 juli 2021, genom artikel 95 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/23 (16). Skälen till att senarelägga tillämpningsdatumet för den nya ordningen för öppet tillträde kvarstår. Dessutom skulle systemet med öppet tillträde kunna strida mot parallella politiska mål att främja handel och innovation inom unionen, eftersom det skulle kunna minska incitamenten för innovation i börshandlade derivat genom att göra det möjligt för konkurrenter som har öppet tillträde att förlita sig på redan etablerade aktörers infrastruktur och investeringar i syfte att erbjuda konkurrerande produkter med låga initialkostnader. Att upprätthålla ett system där derivat clearas och handlas i en vertikalt integrerad enhet är också konsekvent med långvariga internationella trender. Tillämpningsdatumet för den nya ordningen för öppet tillträde bör därför skjutas upp med ytterligare två år, till och med den 3 juli 2023.

| (59) | Definitionen av finansiellt instrument i direktiv 2014/65/EU omfattar för närvarande inte uttryckligen finansiella instrument som emitterats med hjälp av ett slags teknik som stöder distribuerad registrering av krypterade data, nämligen teknik för distribuerade liggare. Definitionen av finansiella instrument i direktiv 2014/65/EU bör ändras så att den innefattar sådana finansiella instrument, för att säkerställa att dessa kan handlas på marknaden enligt det befintliga regelverket. |
| --- | --- |

(59)

Definitionen av finansiellt instrument i direktiv 2014/65/EU omfattar för närvarande inte uttryckligen finansiella instrument som emitterats med hjälp av ett slags teknik som stöder distribuerad registrering av krypterade data, nämligen teknik för distribuerade liggare. Definitionen av finansiella instrument i direktiv 2014/65/EU bör ändras så att den innefattar sådana finansiella instrument, för att säkerställa att dessa kan handlas på marknaden enligt det befintliga regelverket.

| (60) | Denna förordning fastställer regleringsramen för DLT-marknadsinfrastrukturer, inbegripet sådana som tillhandahåller avvecklingstjänster, medan den allmänna regleringsramen för värdepappersavvecklingssystem som drivs av värdepapperscentraler finns i förordning (EU) nr 909/2014, som innehåller bestämmelser om avvecklingsdisciplin. Ordningen för avvecklingsdisciplin omfattar regler för rapportering av utebliven avveckling, insamling och fördelning av sanktionsavgifter och obligatoriska ersättningsköp. Enligt tekniska standarder för tillsyn antagna enligt förordning (EU) nr 909/2014 är bestämmelserna om avvecklingsdisciplin tillämpliga från och med den 1 februari 2022. Aktörer har dock lagt fram belägg för att obligatoriska ersättningsköp skulle kunna öka likviditetspåfrestningarna och kostnaderna för värdepapper som riskerar att bli föremål för ersättningsköp. Sådana effekter skulle kunna förvärras ytterligare i fall av marknadsvolatilitet. Mot denna bakgrund skulle tillämpningen av de regler om obligatoriska ersättningsköp som fastställs i förordning (EU) nr 909/2014 kunna få en negativ inverkan på effektiviteten och konkurrenskraften på kapitalmarknaderna i unionen. Denna inverkan skulle i sin tur kunna leda till större spreadar mellan köp- och säljkurser, minskad marknadseffektivitet och färre incitament att låna ut värdepapper på marknaderna för värdepapperslån och repor och att avveckla transaktioner med värdepapperscentraler som är etablerade i unionen. Kostnaderna för att tillämpa reglerna om obligatoriska ersättningsköp förväntas därför uppväga de potentiella fördelarna. Med beaktande av dessa potentiella negativa effekter bör förordning (EU) nr 909/2014 ändras för att möjliggöra olika tillämpningsdatum för varje avvecklingsdisciplinåtgärd, så att tillämpningsdatumet för reglerna om obligatoriska ersättningsköp kan senareläggas ytterligare. Den senareläggningen skulle göra det möjligt för kommissionen att, i samband med det kommande lagstiftningsförslaget om översyn av förordning (EU) nr 909/2014, bedöma hur ramen för avvecklingsdisciplin, särskilt reglerna om obligatoriska ersättningsköp, bör ändras för att ta hänsyn till och ta itu med ovannämnda frågor. Sådan senareläggning skulle dessutom säkerställa att marknadsaktörerna, inbegripet de DLT-marknadsinfrastrukturer som skulle omfattas av ordningen för avvecklingsdisciplin, inte ådrar sig genomförandekostnader två gånger om dessa regler ändras till följd av översynen av förordning (EU) nr 909/2014. |
| --- | --- |

(60)

Denna förordning fastställer regleringsramen för DLT-marknadsinfrastrukturer, inbegripet sådana som tillhandahåller avvecklingstjänster, medan den allmänna regleringsramen för värdepappersavvecklingssystem som drivs av värdepapperscentraler finns i förordning (EU) nr 909/2014, som innehåller bestämmelser om avvecklingsdisciplin. Ordningen för avvecklingsdisciplin omfattar regler för rapportering av utebliven avveckling, insamling och fördelning av sanktionsavgifter och obligatoriska ersättningsköp. Enligt tekniska standarder för tillsyn antagna enligt förordning (EU) nr 909/2014 är bestämmelserna om avvecklingsdisciplin tillämpliga från och med den 1 februari 2022. Aktörer har dock lagt fram belägg för att obligatoriska ersättningsköp skulle kunna öka likviditetspåfrestningarna och kostnaderna för värdepapper som riskerar att bli föremål för ersättningsköp. Sådana effekter skulle kunna förvärras ytterligare i fall av marknadsvolatilitet. Mot denna bakgrund skulle tillämpningen av de regler om obligatoriska ersättningsköp som fastställs i förordning (EU) nr 909/2014 kunna få en negativ inverkan på effektiviteten och konkurrenskraften på kapitalmarknaderna i unionen. Denna inverkan skulle i sin tur kunna leda till större spreadar mellan köp- och säljkurser, minskad marknadseffektivitet och färre incitament att låna ut värdepapper på marknaderna för värdepapperslån och repor och att avveckla transaktioner med värdepapperscentraler som är etablerade i unionen. Kostnaderna för att tillämpa reglerna om obligatoriska ersättningsköp förväntas därför uppväga de potentiella fördelarna. Med beaktande av dessa potentiella negativa effekter bör förordning (EU) nr 909/2014 ändras för att möjliggöra olika tillämpningsdatum för varje avvecklingsdisciplinåtgärd, så att tillämpningsdatumet för reglerna om obligatoriska ersättningsköp kan senareläggas ytterligare. Den senareläggningen skulle göra det möjligt för kommissionen att, i samband med det kommande lagstiftningsförslaget om översyn av förordning (EU) nr 909/2014, bedöma hur ramen för avvecklingsdisciplin, särskilt reglerna om obligatoriska ersättningsköp, bör ändras för att ta hänsyn till och ta itu med ovannämnda frågor. Sådan senareläggning skulle dessutom säkerställa att marknadsaktörerna, inbegripet de DLT-marknadsinfrastrukturer som skulle omfattas av ordningen för avvecklingsdisciplin, inte ådrar sig genomförandekostnader två gånger om dessa regler ändras till följd av översynen av förordning (EU) nr 909/2014.

| (61) | Driften av en DLT-marknadsinfrastruktur bör inte undergräva medlemsstaternas klimatpolitik. Det är därför viktigt att ytterligare främja utvecklingen av och investeringar i teknik för distribuerade liggare med låga eller inga utsläpp. |
| --- | --- |

(61)

Driften av en DLT-marknadsinfrastruktur bör inte undergräva medlemsstaternas klimatpolitik. Det är därför viktigt att ytterligare främja utvecklingen av och investeringar i teknik för distribuerade liggare med låga eller inga utsläpp.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Innehåll och tillämpningsområde

I denna förordning fastställs kraven med avseende på DLT-marknadsinfrastrukturer och deras operatörer när det gäller

| a) | att bevilja och återkalla specifika tillstånd att driva DLT-marknadsinfrastrukturer i enlighet med denna förordning, |
| --- | --- |

a)

att bevilja och återkalla specifika tillstånd att driva DLT-marknadsinfrastrukturer i enlighet med denna förordning,

| b) | att bevilja, ändra och återkalla undantag som hänger samman med specifika tillstånd, |
| --- | --- |

b)

att bevilja, ändra och återkalla undantag som hänger samman med specifika tillstånd,

| c) | att ställa krav på, ändra och återkalla de villkor som är knutna till undantag och när det gäller att ställa krav på, ändra och återkalla kompensationsåtgärder eller korrigerande åtgärder, |
| --- | --- |

c)

att ställa krav på, ändra och återkalla de villkor som är knutna till undantag och när det gäller att ställa krav på, ändra och återkalla kompensationsåtgärder eller korrigerande åtgärder,

| d) | drift av DLT-marknadsinfrastrukturer, |
| --- | --- |

d)

drift av DLT-marknadsinfrastrukturer,

| e) | tillsyn över DLT-marknadsinfrastrukturer, och |
| --- | --- |

e)

tillsyn över DLT-marknadsinfrastrukturer, och

| f) | samarbete mellan operatörer av DLT-marknadsinfrastrukturer, behöriga myndigheter och Europeiska tillsynsmyndigheten (Europeiska värdepappers- och marknadsmyndigheten), inrättad genom förordning (EU) nr 1095/2010 (Esma). |
| --- | --- |

f)

samarbete mellan operatörer av DLT-marknadsinfrastrukturer, behöriga myndigheter och Europeiska tillsynsmyndigheten (Europeiska värdepappers- och marknadsmyndigheten), inrättad genom förordning (EU) nr 1095/2010 (Esma).

Artikel 2

Definitioner

I denna förordning gäller följande definitioner:

| 1. | teknik för distribuerade liggare eller DLT: en teknik som möjliggör drift och användning av distribuerade liggare. |
| --- | --- |

1.

teknik för distribuerade liggare eller DLT: en teknik som möjliggör drift och användning av distribuerade liggare.

teknik för distribuerade liggare

DLT

| 2. | distribuerad liggare: ett informationsregister över transaktioner som delas via, och är synkroniserat mellan, ett antal DLT-nätverksnoder med hjälp av en konsensusmekanism. |
| --- | --- |

2.

distribuerad liggare: ett informationsregister över transaktioner som delas via, och är synkroniserat mellan, ett antal DLT-nätverksnoder med hjälp av en konsensusmekanism.

distribuerad liggare

| 3. | konsensusmekanism: de regler och förfaranden genom vilka en överenskommelse nås mellan DLT-nätverksnoder om att en transaktion är validerad. |
| --- | --- |

3.

konsensusmekanism: de regler och förfaranden genom vilka en överenskommelse nås mellan DLT-nätverksnoder om att en transaktion är validerad.

konsensusmekanism

| 4. | DLT-nätverksnod: en enhet eller process som ingår i ett nätverk och som innehåller en fullständig eller partiell kopia av register över alla transaktioner med en distribuerad liggare. |
| --- | --- |

4.

DLT-nätverksnod: en enhet eller process som ingår i ett nätverk och som innehåller en fullständig eller partiell kopia av register över alla transaktioner med en distribuerad liggare.

DLT-nätverksnod

| 5. | DLT-marknadsinfrastruktur: en DLT-baserad multilateral handelsplattform, ett DLT-avvecklingssystem eller ett DLT-baserat handels- och avvecklingssystem. |
| --- | --- |

5.

DLT-marknadsinfrastruktur: en DLT-baserad multilateral handelsplattform, ett DLT-avvecklingssystem eller ett DLT-baserat handels- och avvecklingssystem.

DLT-marknadsinfrastruktur

| 6. | DLT-baserad multilateral handelsplattform eller DLT-MTF-plattform: en multilateral handelsplattform som endast tillåter handel med DLT-baserade finansiella instrument. |
| --- | --- |

6.

DLT-baserad multilateral handelsplattform eller DLT-MTF-plattform: en multilateral handelsplattform som endast tillåter handel med DLT-baserade finansiella instrument.

DLT-baserad multilateral handelsplattform

DLT-MTF-plattform

| 7. | DLT-avvecklingssystem eller DLT-SS-system: ett avvecklingssystem som avvecklar transaktioner med DLT-baserade finansiella instrument mot betalning eller leverans, oavsett om avvecklingssystemet har betecknats som ett system och anmälts i enlighet med direktiv 98/26/EG, och som tillåter inledande registrering av DLT-baserade finansiella instrument eller tillhandahållande av förvaringstjänster avseende DLT-baserade finansiella instrument. |
| --- | --- |

7.

DLT-avvecklingssystem eller DLT-SS-system: ett avvecklingssystem som avvecklar transaktioner med DLT-baserade finansiella instrument mot betalning eller leverans, oavsett om avvecklingssystemet har betecknats som ett system och anmälts i enlighet med direktiv 98/26/EG, och som tillåter inledande registrering av DLT-baserade finansiella instrument eller tillhandahållande av förvaringstjänster avseende DLT-baserade finansiella instrument.

DLT-avvecklingssystem

DLT-SS-system

| 8. | avveckling: avveckling enligt definitionen i artikel 2.1.7 i förordning (EU) nr 909/2014. |
| --- | --- |

8.

avveckling: avveckling enligt definitionen i artikel 2.1.7 i förordning (EU) nr 909/2014.

avveckling

| 9. | utebliven avveckling: utebliven avveckling enligt definitionen i artikel 2.1.15 i förordning (EU) nr 909/2014. |
| --- | --- |

9.

utebliven avveckling: utebliven avveckling enligt definitionen i artikel 2.1.15 i förordning (EU) nr 909/2014.

utebliven avveckling

| 10. | DLT-baserat handels- och avvecklingssystem eller DLT-TSS-system: en DLT-MTF-plattform eller ett DLT-SS-system som kombinerar tjänster som tillhandahålls av en DLT-MTF-plattform och ett DLT-SS-system. |
| --- | --- |

10.

DLT-baserat handels- och avvecklingssystem eller DLT-TSS-system: en DLT-MTF-plattform eller ett DLT-SS-system som kombinerar tjänster som tillhandahålls av en DLT-MTF-plattform och ett DLT-SS-system.

DLT-baserat handels- och avvecklingssystem

DLT-TSS-system

| 11. | DLT-baserat finansiellt instrument: ett finansiellt instrument som emitteras, registreras, överförs och lagras med hjälp av teknik för distribuerade liggare. |
| --- | --- |

11.

DLT-baserat finansiellt instrument: ett finansiellt instrument som emitteras, registreras, överförs och lagras med hjälp av teknik för distribuerade liggare.

DLT-baserat finansiellt instrument

| 12. | finansiellt instrument: ett finansiellt instrument enligt definitionen i artikel 4.1.15 i direktiv 2014/65/EU. |
| --- | --- |

12.

finansiellt instrument: ett finansiellt instrument enligt definitionen i artikel 4.1.15 i direktiv 2014/65/EU.

finansiellt instrument

| 13. | multilateral handelsplattform: multilateral handelsplattform enligt definitionen i artikel 4.1.22 i direktiv 2014/65/EU. |
| --- | --- |

13.

multilateral handelsplattform: multilateral handelsplattform enligt definitionen i artikel 4.1.22 i direktiv 2014/65/EU.

multilateral handelsplattform

| 14. | värdepapperscentral: en värdepapperscentral enligt definitionen i artikel 2.1.1 i förordning (EU) nr 909/2014. |
| --- | --- |

14.

värdepapperscentral: en värdepapperscentral enligt definitionen i artikel 2.1.1 i förordning (EU) nr 909/2014.

värdepapperscentral

| 15. | avvecklingssystem för värdepapper: ett avvecklingssystem för värdepapper enligt definitionen i artikel 2.1.10 i förordning (EU) nr 909/2014. |
| --- | --- |

15.

avvecklingssystem för värdepapper: ett avvecklingssystem för värdepapper enligt definitionen i artikel 2.1.10 i förordning (EU) nr 909/2014.

avvecklingssystem för värdepapper

| 16. | bankdag: bankdag enligt definitionen i artikel 2.1.14 i förordning (EU) nr 909/2014. |
| --- | --- |

16.

bankdag: bankdag enligt definitionen i artikel 2.1.14 i förordning (EU) nr 909/2014.

bankdag

| 17. | leverans mot betalning: leverans mot betalning enligt definitionen i artikel 2.1.27 i förordning (EU) nr 909/2014. |
| --- | --- |

17.

leverans mot betalning: leverans mot betalning enligt definitionen i artikel 2.1.27 i förordning (EU) nr 909/2014.

leverans mot betalning

| 18. | kreditinstitut: ett kreditinstitut enligt definitionen i artikel 4.1.1 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 575/2013 (17). |
| --- | --- |

18.

kreditinstitut: ett kreditinstitut enligt definitionen i artikel 4.1.1 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 575/2013 (17).

kreditinstitut

17

| 19. | värdepappersföretag: ett värdepappersföretag enligt definitionen i artikel 4.1.1 i direktiv 2014/65/EU. |
| --- | --- |

19.

värdepappersföretag: ett värdepappersföretag enligt definitionen i artikel 4.1.1 i direktiv 2014/65/EU.

värdepappersföretag

| 20. | marknadsoperatör: marknadsoperatör enligt definitionen i artikel 4.1.18 i direktiv 2014/65/EU. |
| --- | --- |

20.

marknadsoperatör: marknadsoperatör enligt definitionen i artikel 4.1.18 i direktiv 2014/65/EU.

marknadsoperatör

| 21. | behörig myndighet: en eller flera behöriga myndigheter som






  a) | utsetts i enlighet med artikel 67 i direktiv 2014/65/EU, |
| --- | --- | --- |

21.

behörig myndighet: en eller flera behöriga myndigheter som

behörig myndighet

a)

utsetts i enlighet med artikel 67 i direktiv 2014/65/EU,

| b) | utsetts i enlighet med artikel 11 i förordning (EU) nr 909/2014, eller |
| --- | --- |

b)

utsetts i enlighet med artikel 11 i förordning (EU) nr 909/2014, eller

| c) | som på annat sätt utsetts av en medlemsstat för att övervaka tillämpningen av den här förordningen. |
| --- | --- |

c)

som på annat sätt utsetts av en medlemsstat för att övervaka tillämpningen av den här förordningen.

Artikel 3

Begränsningar avseende finansiella instrument som tas upp till handel på eller registreras i en DLT-marknadsinfrastruktur

1.   DLT-baserade finansiella instrument får endast tas upp till handel på en DLT-marknadsinfrastruktur eller registreras i en DLT-marknadsinfrastruktur om de DLT-baserade finansiella instrumenten vid tidpunkten för upptagandet till handel på eller registreringen i en distribuerad liggare är

| a) | aktier, vars emittent har ett börsvärde eller ett preliminärt börsvärde på mindre än 500 miljoner EUR, |
| --- | --- |

a)

aktier, vars emittent har ett börsvärde eller ett preliminärt börsvärde på mindre än 500 miljoner EUR,

| b) | obligationer, andra former av värdepapperiserad skuld, inbegripet depåbevis för sådana värdepapper, eller penningmarknadsinstrument, med en emissionsstorlek på mindre än 1 miljard EUR, med undantag för de som innefattar ett derivat eller har en struktur som gör det svårt för kunden att förstå den därmed förbundna risken, eller |
| --- | --- |

b)

obligationer, andra former av värdepapperiserad skuld, inbegripet depåbevis för sådana värdepapper, eller penningmarknadsinstrument, med en emissionsstorlek på mindre än 1 miljard EUR, med undantag för de som innefattar ett derivat eller har en struktur som gör det svårt för kunden att förstå den därmed förbundna risken, eller

| c) | andelar i företag för kollektiva investeringar som omfattas av artikel 25.4 a iv i direktiv 2014/65/EU, vars marknadsvärde för de förvaltade tillgångarna understiger 500 miljoner EUR. |
| --- | --- |

c)

andelar i företag för kollektiva investeringar som omfattas av artikel 25.4 a iv i direktiv 2014/65/EU, vars marknadsvärde för de förvaltade tillgångarna understiger 500 miljoner EUR.

Företagsobligationer som emitterats av emittenter vars börsvärde inte översteg 200 miljoner EUR vid tidpunkten för emissionen ska undantas från beräkningen av det tröskelvärde som föreskrivs i första stycket b.

2.   Det aggregerade marknadsvärdet för alla DLT-baserade finansiella instrument som tas upp till handel på en DLT-marknadsinfrastruktur eller som registreras i en DLT-marknadsinfrastruktur får inte överstiga 6 miljarder EUR vid tidpunkten för upptagandet till handel eller den inledande registreringen av ett nytt DLT-baserat finansiellt instrument.

Om upptagande till handel eller inledande registrering av ett nytt DLT-baserat finansiellt instrument skulle leda till att det aggregerade marknadsvärde som avses i första stycket når 6 miljarder EUR, får DLT-marknadsinfrastrukturen inte ta upp det DLT-baserade finansiella instrumentet till handel eller registrera det.

3.   Om det aggregerade marknadsvärdet för alla de DLT-baserade finansiella instrument som tas upp till handel på en DLT-marknadsinfrastruktur eller som registreras i en DLT-marknadsinfrastruktur har nått 9 miljarder EUR ska operatören av DLT-marknadsinfrastrukturen aktivera den övergångsstrategi som avses i artikel 7.7. Operatören av DLT-marknadsinfrastrukturen ska underrätta den behöriga myndigheten om aktiveringen av sin övergångsstrategi och om tidsplanen för övergången i den månadsrapport som föreskrivs i punkt 5.

4.   Operatören av en DLT-marknadsinfrastruktur ska beräkna det månatliga genomsnittliga aggregerade marknadsvärdet för DLT-baserade finansiella instrument som handlas på eller registreras i den DLT-marknadsinfrastrukturen. Det månatliga genomsnittet ska beräknas som genomsnittet av de dagliga slutkurserna för varje DLT-baserat finansiellt instrument, multiplicerat med det antal DLT-baserade finansiella instrument som handlas på eller registreras i den DLT-marknadsinfrastrukturen med samma internationella standardnummer för värdepapper.

Operatören av DLT-marknadsinfrastrukturen ska använda detta månatliga genomsnitt

| a) | vid bedömningen av huruvida upptagandet till handel eller registreringen av ett nytt DLT-baserat finansiellt instrument under påföljande månad skulle leda till att det aggregerade marknadsvärdet för DLT-baserade finansiella instrument når det tröskelvärde som avses i punkt 2 i denna artikel, och |
| --- | --- |

a)

vid bedömningen av huruvida upptagandet till handel eller registreringen av ett nytt DLT-baserat finansiellt instrument under påföljande månad skulle leda till att det aggregerade marknadsvärdet för DLT-baserade finansiella instrument når det tröskelvärde som avses i punkt 2 i denna artikel, och

| b) | när den beslutar om de ska aktivera den övergångsstrategi som avses i artikel 7.7. |
| --- | --- |

b)

när den beslutar om de ska aktivera den övergångsstrategi som avses i artikel 7.7.

5.   Operatören av en DLT-marknadsinfrastruktur ska lämna månadsrapporter till sin behöriga myndighet som visar att alla DLT-baserade finansiella instrument som upptas till handel på eller registreras i DLT-marknadsinfrastrukturen inte överskrider de tröskelvärden som anges i punkterna 2 och 3.

6.   En behörig myndighet får fastställa lägre tröskelvärden än de värden som anges i punkterna 1 och 2. Om en behörig myndighet sänker det tröskelvärde som anges i punkt 2 ska det tröskelvärde som anges i punkt 3 anses ha sänkts i motsvarande grad.

Vid tillämpningen av första stycket i denna punkt ska den behöriga myndigheten beakta marknadsstorleken och det genomsnittliga börsvärdet av DLT-baserade finansiella instrument av en viss typ som har tagits upp till handel på handelsplattformar i de medlemsstater där tjänsterna och verksamheterna kommer att utföras och ska beakta de risker som är förknippade med emittenterna, den typ av teknik för distribuerade liggare som används och tjänsterna och verksamheterna i DLT-marknadsinfrastrukturen.

7.   Förordning (EU) nr 596/2014 är tillämplig på DLT-baserade finansiella instrument som tas upp till handel på en DLT-MTF-plattform eller i ett DLT-TSS-system.

Artikel 4

Krav och undantag vad gäller DLT-MTF-plattformar

1.   En DLT-MTF-plattform ska omfattas av de krav som är tillämpliga på en multilateral handelsplattform enligt förordning (EU) nr 600/2014 och direktiv 2014/65/EU.

Första stycket är inte tillämpligt med avseende på de krav från vilka det värdepappersföretag eller den marknadsoperatör som driver DLT-MTF-plattformen har undantagits enligt punkterna 2 och 3 i denna artikel, förutsatt att värdepappersföretaget eller marknadsoperatören uppfyller

| a) | artikel 7, |
| --- | --- |

a)

artikel 7,

| b) | punkterna 2, 3 och 4 i den här artikeln, och |
| --- | --- |

b)

punkterna 2, 3 och 4 i den här artikeln, och

| c) | eventuella kompensationsåtgärder som den behöriga myndigheten anser lämpliga i syfte att uppfylla målen för de bestämmelser från vilka ett undantag har begärts eller i syfte att säkerställa investerarskydd, marknadsintegritet eller finansiell stabilitet. |
| --- | --- |

c)

eventuella kompensationsåtgärder som den behöriga myndigheten anser lämpliga i syfte att uppfylla målen för de bestämmelser från vilka ett undantag har begärts eller i syfte att säkerställa investerarskydd, marknadsintegritet eller finansiell stabilitet.

2.   Utöver de personer som anges i artikel 53.3 i direktiv 2014/65/EU får den behöriga myndigheten på begäran av en operatör av en DLT-MTF-plattform tillåta den operatören att godkänna att fysiska och juridiska personer handlar för egen räkning som medlemmar eller deltagare, förutsatt att dessa personer uppfyller följande krav:

| a) | De har tillräckligt gott anseende. |
| --- | --- |

a)

De har tillräckligt gott anseende.

| b) | De har tillräcklig förmåga, kompetens och erfarenhet när det gäller handel, inklusive kunskap om hur teknik för distribuerad liggare fungerar. |
| --- | --- |

b)

De har tillräcklig förmåga, kompetens och erfarenhet när det gäller handel, inklusive kunskap om hur teknik för distribuerad liggare fungerar.

| c) | De är inte marknadsgaranter på DLT-MTF-plattformen. |
| --- | --- |

c)

De är inte marknadsgaranter på DLT-MTF-plattformen.

| d) | De använder inte en teknik för algoritmisk högfrekvenshandel på DLT-MTF-plattformen. |
| --- | --- |

d)

De använder inte en teknik för algoritmisk högfrekvenshandel på DLT-MTF-plattformen.

| e) | De ger inte andra personer direkt elektroniskt tillträde till DLT-MTF-plattformen. |
| --- | --- |

e)

De ger inte andra personer direkt elektroniskt tillträde till DLT-MTF-plattformen.

| f) | De handlar inte för egen räkning när de utför kundorder på DLT-marknadsinfrastrukturen. |
| --- | --- |

f)

De handlar inte för egen räkning när de utför kundorder på DLT-marknadsinfrastrukturen.

| g) | De har gett informerat samtycke till handel på DLT-MTF-plattformen som medlemmar eller deltagare och har informerats av DLT-MTF-plattformen om de potentiella riskerna med att använda dess system för att handla med DLT-baserade finansiella instrument. |
| --- | --- |

g)

De har gett informerat samtycke till handel på DLT-MTF-plattformen som medlemmar eller deltagare och har informerats av DLT-MTF-plattformen om de potentiella riskerna med att använda dess system för att handla med DLT-baserade finansiella instrument.

Om den behöriga myndigheten beviljar det undantag som avses i första stycket i denna punkt får den kräva ytterligare åtgärder för skyddet av fysiska personer som godkänns som medlemmar av eller deltagare i DLT-MTF-plattformen. Sådana åtgärder ska stå i proportion till dessa medlemmars eller deltagares riskprofil.

3.   På begäran av en operatör av en DLT-MTF-plattform får den behöriga myndigheten undanta den operatören eller dess medlemmar eller deltagare från artikel 26 i förordning (EU) nr 600/2014.

Om den behöriga myndigheten beviljar ett undantag enligt första stycket i denna punkt ska DLT-MTF-plattformen föra register över alla transaktioner som utförs genom dess system. De registren ska innehålla alla de uppgifter som anges i artikel 26.3 i förordning (EU) nr 600/2014 som är relevanta med hänsyn till det system som används av DLT-MTF-plattformen och den medlem eller deltagare som genomför transaktionen. DLT-MTF-plattformen ska också säkerställa att de behöriga myndigheter som har rätt att ta emot uppgifterna direkt från den multilaterala handelsplattformen i enlighet med artikel 26 i den förordningen har direkt och omedelbar åtkomst till dessa uppgifter. I syfte att möjliggöra åtkomst till de registren ska en sådan behörig myndighet ges tillträde till DLT-MTF-plattformen såsom regulatorisk deltagare i egenskap av observatör.

Den behöriga myndigheten ska utan onödigt dröjsmål ge Esma tillgång till all information som den har fått åtkomst till i enlighet med denna artikel.

4.   När en operatör av en DLT-MTF-plattform begär ett undantag enligt punkt 2 eller 3 ska den visa att det begärda undantaget

| a) | står i proportion till och är motiverat av användningen av teknik för distribuerade liggare, och |
| --- | --- |

a)

står i proportion till och är motiverat av användningen av teknik för distribuerade liggare, och

| b) | är begränsat till DLT-MTF-plattformen och inte också omfattar någon annan multilateral handelsplattform som drivs av den operatören. |
| --- | --- |

b)

är begränsat till DLT-MTF-plattformen och inte också omfattar någon annan multilateral handelsplattform som drivs av den operatören.

5.   Punkterna 2, 3 och 4 i denna artikel gäller i tillämpliga delar för en värdepapperscentral som driver ett DLT-TSS-system i enlighet med artikel 6.2.

6.   Esma ska utarbeta riktlinjer för de kompensationsåtgärder som avses i punkt 1 andra stycket c.

Artikel 5

Krav och undantag vad gäller DLT-SS-system

1.   En värdepapperscentral som driver ett DLT-SS-system ska omfattas av de krav som är tillämpliga på en värdepapperscentral som driver ett avvecklingssystem för värdepapper enligt förordning (EU) nr 909/2014.

Första stycket är inte tillämpligt med avseende på de krav från vilka den värdepapperscentral som driver DLT-SS-systemet har undantagits enligt punkterna 2–9 i denna artikel, förutsatt att värdepapperscentralen uppfyller

| a) | artikel 7, |
| --- | --- |

a)

artikel 7,

| b) | punkterna 2–10 i den här artikeln, och |
| --- | --- |

b)

punkterna 2–10 i den här artikeln, och

| c) | eventuella kompensationsåtgärder som den behöriga myndigheten anser lämpliga i syfte att uppfylla målen för de bestämmelser från vilka ett undantag har begärts eller i syfte att säkerställa investerarskydd, marknadsintegritet eller finansiell stabilitet. |
| --- | --- |

c)

eventuella kompensationsåtgärder som den behöriga myndigheten anser lämpliga i syfte att uppfylla målen för de bestämmelser från vilka ett undantag har begärts eller i syfte att säkerställa investerarskydd, marknadsintegritet eller finansiell stabilitet.

2.   På begäran av en värdepapperscentral som driver ett DLT-SS-system får den behöriga myndigheten undanta den värdepapperscentralen från artikel 2.1.4, 2.1.9 eller 2.1.28 eller artikel 3, 37 eller 38 i förordning (EU) nr 909/2014, under förutsättning att värdepapperscentralen

| a) | visar att användningen av ett värdepapperskonto enligt definitionen i artikel 2.1.28 i den förordningen eller användningen av kontobaserad form enligt artikel 3 i den förordningen är oförenlig med användningen av den berörda tekniken för distribuerade liggare, |
| --- | --- |

a)

visar att användningen av ett värdepapperskonto enligt definitionen i artikel 2.1.28 i den förordningen eller användningen av kontobaserad form enligt artikel 3 i den förordningen är oförenlig med användningen av den berörda tekniken för distribuerade liggare,

| b) | föreslår kompensationsåtgärder för att uppfylla målen för de bestämmelser från vilka ett undantag har begärts och säkerställer åtminstone att






  i) | de DLT-baserade finansiella instrumenten registreras i den distribuerade liggaren, |
| --- | --- | --- |

b)

föreslår kompensationsåtgärder för att uppfylla målen för de bestämmelser från vilka ett undantag har begärts och säkerställer åtminstone att

i)

de DLT-baserade finansiella instrumenten registreras i den distribuerade liggaren,

| ii) | antalet DLT-baserade finansiella instrument i en emission eller en del av en emission som registreras av den värdepapperscentral som driver DLT-SS-systemet, är lika stort som det totala antalet DLT-baserade finansiella instrument som utgör en sådan emission eller del av en emission som är registrerade i den distribuerade liggaren vid varje givet tillfälle, |
| --- | --- |

ii)

antalet DLT-baserade finansiella instrument i en emission eller en del av en emission som registreras av den värdepapperscentral som driver DLT-SS-systemet, är lika stort som det totala antalet DLT-baserade finansiella instrument som utgör en sådan emission eller del av en emission som är registrerade i den distribuerade liggaren vid varje givet tillfälle,

| iii) | den för ett register som gör det möjligt för den värdepapperscentral som driver DLT-SS-systemet att utan dröjsmål vid varje givet tillfälle segregera en medlems, deltagares, emittents eller kunds DLT-baserade finansiella instrument från varje annan medlems, deltagares, emittents eller kunds instrument, och |
| --- | --- |

iii)

den för ett register som gör det möjligt för den värdepapperscentral som driver DLT-SS-systemet att utan dröjsmål vid varje givet tillfälle segregera en medlems, deltagares, emittents eller kunds DLT-baserade finansiella instrument från varje annan medlems, deltagares, emittents eller kunds instrument, och

| iv) | den inte tillåter övertrassering av värdepapper, debetsaldon eller orättmätigt skapande eller strykande av värdepapper. |
| --- | --- |

iv)

den inte tillåter övertrassering av värdepapper, debetsaldon eller orättmätigt skapande eller strykande av värdepapper.

3.   På begäran av en värdepapperscentral som driver ett DLT-SS-system får den behöriga myndigheten undanta den värdepapperscentralen från artikel 6 eller 7 i förordning (EU) nr 909/2014, under förutsättning att den värdepapperscentralen genom robusta förfaranden och arrangemang säkerställer åtminstone att DLT-SS-systemet

| a) | möjliggör tydlig, korrekt och snabb bekräftelse av detaljerna för transaktioner i DLT-baserade finansiella instrument, inbegripet alla betalningar i samband med DLT-baserade finansiella instrument, samt frisläppande av säkerhet eller krav på säkerhet för DLT-baserade finansiella instrument, och |
| --- | --- |

a)

möjliggör tydlig, korrekt och snabb bekräftelse av detaljerna för transaktioner i DLT-baserade finansiella instrument, inbegripet alla betalningar i samband med DLT-baserade finansiella instrument, samt frisläppande av säkerhet eller krav på säkerhet för DLT-baserade finansiella instrument, och

| b) | antingen förhindrar utebliven avveckling eller åtgärdar utebliven avveckling om det inte är möjligt att förhindra en sådan. |
| --- | --- |

b)

antingen förhindrar utebliven avveckling eller åtgärdar utebliven avveckling om det inte är möjligt att förhindra en sådan.

4.   På begäran av en värdepapperscentral som driver ett DLT-SS-system får den behöriga myndigheten undanta den värdepapperscentralen från artikel 19 i förordning (EU) nr 909/2014 endast när det gäller utkontraktering av en huvudtjänst till en tredje part, förutsatt att tillämpningen av den artikeln är oförenlig med den användning av teknik för distribuerade liggare som planeras av det DLT-SS-system som drivs av den värdepapperscentralen.

5.   På begäran av en värdepapperscentral som driver ett DLT-SS-system får den behöriga myndigheten tillåta den värdepapperscentralen att godkänna fysiska och juridiska personer utöver dem som är förtecknade i artikel 2 f i direktiv 98/26/EG som deltagare i DLT-SS-systemet, under förutsättning att dessa personer

| a) | har tillräckligt gott anseende, |
| --- | --- |

a)

har tillräckligt gott anseende,

| b) | har tillräcklig förmåga, kompetens, erfarenhet och kunskap om avveckling, om hur teknik för distribuerade liggare fungerar och om riskbedömning, och |
| --- | --- |

b)

har tillräcklig förmåga, kompetens, erfarenhet och kunskap om avveckling, om hur teknik för distribuerade liggare fungerar och om riskbedömning, och

| c) | har gett sitt informerade samtycke till att omfattas av den pilotordning som föreskrivs i denna förordning och är tillräckligt informerade om dess experimentella natur och de potentiella risker som är förknippade med den. |
| --- | --- |

c)

har gett sitt informerade samtycke till att omfattas av den pilotordning som föreskrivs i denna förordning och är tillräckligt informerade om dess experimentella natur och de potentiella risker som är förknippade med den.

6.   På begäran av en värdepapperscentral som driver ett DLT-SS-system får den behöriga myndigheten undanta den värdepapperscentralen från artikel 33, 34 eller 35 i förordning (EU) nr 909/2014, förutsatt att den värdepapperscentralen föreslår kompensationsåtgärder för att uppfylla målen för de artiklarna och säkerställer åtminstone att

| a) | DLT-SS-systemet offentliggör kriterier för deltagande som möjliggör rättvist och öppet tillträde för alla personer som avser att bli deltagare, och att de kriterierna är transparenta, objektiva och icke-diskriminerande, och |
| --- | --- |

a)

DLT-SS-systemet offentliggör kriterier för deltagande som möjliggör rättvist och öppet tillträde för alla personer som avser att bli deltagare, och att de kriterierna är transparenta, objektiva och icke-diskriminerande, och

| b) | DLT-SS-systemet offentliggör priser och avgifter för de avvecklingstjänster som det tillhandahåller. |
| --- | --- |

b)

DLT-SS-systemet offentliggör priser och avgifter för de avvecklingstjänster som det tillhandahåller.

7.   På begäran av en värdepapperscentral som driver ett DLT-SS-system får den behöriga myndigheten undanta den värdepapperscentralen från artikel 39 i förordning (EU) nr 909/2014, under förutsättning att den värdepapperscentralen föreslår kompensationsåtgärder för att uppfylla målen för den artikeln och, genom robusta förfaranden och arrangemang, säkerställer åtminstone att

| a) | DLT-SS-systemet avvecklar transaktioner i DLT-baserade finansiella instrument i nära realtid eller under handelsdagen och i alla händelser senast den andra bankdagen efter avslutad handel, |
| --- | --- |

a)

DLT-SS-systemet avvecklar transaktioner i DLT-baserade finansiella instrument i nära realtid eller under handelsdagen och i alla händelser senast den andra bankdagen efter avslutad handel,

| b) | DLT-SS-systemet offentliggör reglerna för avvecklingssystemet, och |
| --- | --- |

b)

DLT-SS-systemet offentliggör reglerna för avvecklingssystemet, och

| c) | DLT-SS-systemet minskar eventuella risker till följd av att DLT-SS-systemet inte betecknas som ett system i den mening som avses i direktiv 98/26/EG, särskilt när det gäller insolvensförfaranden. |
| --- | --- |

c)

DLT-SS-systemet minskar eventuella risker till följd av att DLT-SS-systemet inte betecknas som ett system i den mening som avses i direktiv 98/26/EG, särskilt när det gäller insolvensförfaranden.

Vid drift av ett DLT-SS-system ska definitionen av en värdepapperscentral i förordning (EU) nr 909/2014 såsom en juridisk person som driver ett avvecklingssystem för värdepapper inte medföra att medlemsstaterna är skyldiga att beteckna och anmäla ett DLT-SS-system såsom ett avvecklingssystem för värdepapper enligt direktiv 98/26/EG. Medlemsstaterna ska dock inte vara förhindrade att beteckna och anmäla ett DLT-SS-system såsom ett avvecklingssystem för värdepapper enligt direktiv 98/26/EG om DLT-SS-systemet uppfyller kraven i det direktivet.

Om ett DLT-SS-system inte betecknas och anmäls som ett avvecklingssystem för värdepapper enligt direktiv 98/26/EG ska den värdepapperscentral som driver det DLT-SS-systemet föreslå kompensationsåtgärder för att minska risker till följd av insolvens.

8.   På begäran av en värdepapperscentral som driver ett DLT-SS-system får den behöriga myndigheten undanta den värdepapperscentralen från artikel 40 i förordning (EU) nr 909/2014, under förutsättning att den värdepapperscentralen avvecklar enligt principen leverans mot betalning.

Avvecklingen av betalningar ska ske genom centralbankspengar, inbegripet i tokeniserad form, när så är praktiskt genomförbart och möjligt eller, när så inte är praktiskt genomförbart och möjligt, via värdepapperscentralens konto i enlighet med avdelning IV i förordning (EU) nr 909/2014 eller genom pengar från kommersiella banker, inbegripet i tokeniserad form, i enlighet med den avdelningen, eller med användning av e-pengartokens.

Med avvikelse från andra stycket i denna punkt ska avdelning IV i förordning (EU) nr 909/2014 inte tillämpas på ett kreditinstitut när det avvecklar betalningar med användning av pengar från kommersiella banker till en DLT-marknadsinfrastruktur som registrerar DLT-baserade finansiella instrument vars aggregerade marknadsvärde vid tidpunkten för den ursprungliga registreringen av ett nytt DLT-baserat finansiellt instrument inte överstiger 6 miljarder EUR, beräknat i enlighet med artikel 3.4 i den här förordningen.

När avvecklingen sker med användning av pengar från en kommersiell bank som tillhandahålls av ett kreditinstitut på vilket avdelning IV i förordning (EU) nr 909/2014 inte är tillämplig enligt tredje stycket i denna punkt, eller om avvecklingen av betalningar sker med användning av e-pengartokens, ska den värdepapperscentral som driver DLT-SS-systemet identifiera, mäta, övervaka, hantera och minimera de risker som användningen av sådana medel eventuellt ger upphov till.

Tjänster kopplade till e-pengartokens som är likvärdiga med de tjänster som förtecknas i avsnitt C leden b och c i bilagan till förordning (EU) nr 909/2014, ska tillhandahållas av den värdepapperscentral som driver DLT-SS-systemet i enlighet med avdelning IV i förordning (EU) nr 909/2014 eller av ett kreditinstitut.

9.   Den behöriga myndigheten får på begäran av en värdepapperscentral som driver ett DLT-SS-system undanta den värdepapperscentralen från artikel 50, 51 eller 53 i förordning (EU) nr 909/2014, under förutsättning att den värdepapperscentralen visar att användningen av teknik för distribuerade liggare är oförenlig med andra värdepapperscentralers eller andra marknadsinfrastrukturers traditionella system eller att beviljande av tillträde för en annan värdepapperscentral eller en annan marknadsinfrastruktur, som använder traditionella system, skulle leda till oproportionerliga kostnader med tanke på omfattningen av DLT-SS-systemets verksamheter.

Om en värdepapperscentral som driver ett DLT-SS-system har undantagits i enlighet med första stycket i denna punkt ska den ge andra operatörer av DLT-SS-system eller andra operatörer av DLT-TSS-system tillträde till sitt DLT-SS-system. Den värdepapperscentral som driver DLT-SS-systemet ska informera den behöriga myndigheten om sin avsikt att ge sådant tillträde. Den behöriga myndigheten får förbjuda sådant tillträde i den mån sådant tillträde skulle skada stabiliteten i unionens finansiella system eller den berörda medlemsstatens finansiella system.

10.   Om en värdepapperscentral som driver ett DLT-SS-system begär ett undantag enligt punkterna 2–9 ska den visa att det begärda undantaget

| a) | står i proportion till och är motiverat av användningen av teknik för distribuerade liggare, och |
| --- | --- |

a)

står i proportion till och är motiverat av användningen av teknik för distribuerade liggare, och

| b) | är begränsat till DLT-SS-systemet och inte också omfattar något avvecklingssystem för värdepapper som drivs av samma värdepapperscentral. |
| --- | --- |

b)

är begränsat till DLT-SS-systemet och inte också omfattar något avvecklingssystem för värdepapper som drivs av samma värdepapperscentral.

11.   Punkterna 2–10 i denna artikel gäller i tillämpliga delar för värdepappersföretag eller marknadsoperatörer som driver ett DLT-TSS-system i enlighet med artikel 6.1.

12.   Esma ska utarbeta riktlinjer för de kompensationsåtgärder som avses i punkt 1 andra stycket c i denna artikel.

Artikel 6

Krav och undantag avseende DLT-TSS-system

1.   Ett värdepappersföretag eller en marknadsoperatör som driver ett DLT-TSS-system ska omfattas av

| a) | de krav som är tillämpliga på en multilateral handelsplattform enligt förordning (EU) nr 600/2014 och direktiv 2014/65/EU, och |
| --- | --- |

a)

de krav som är tillämpliga på en multilateral handelsplattform enligt förordning (EU) nr 600/2014 och direktiv 2014/65/EU, och

| b) | i tillämpliga delar, de krav som är tillämpliga på en värdepapperscentral enligt förordning (EU) nr 909/2014, med undantag för artiklarna 9, 16, 17, 18, 20, 26, 27, 28, 31, 42, 43, 44, 46 och 47 i den förordningen. |
| --- | --- |

b)

i tillämpliga delar, de krav som är tillämpliga på en värdepapperscentral enligt förordning (EU) nr 909/2014, med undantag för artiklarna 9, 16, 17, 18, 20, 26, 27, 28, 31, 42, 43, 44, 46 och 47 i den förordningen.

Första stycket är inte tillämpligt med avseende på de krav från vilka det värdepappersföretag eller den marknadsoperatör som driver DLT-TSS-systemet har undantagits enligt artikel 4.2 och 4.3 samt artikel 5.2–5.9, under förutsättning att det värdepappersföretaget eller den marknadsoperatören uppfyller

| a) | artikel 7, |
| --- | --- |

a)

artikel 7,

| b) | artikel 4.2, 4.3 och 4.4 samt artikel 5.2–5.10, och |
| --- | --- |

b)

artikel 4.2, 4.3 och 4.4 samt artikel 5.2–5.10, och

| c) | eventuella kompensationsåtgärder som den behöriga myndigheten anser lämpliga i syfte att uppfylla målen för de bestämmelser från vilka ett undantag har begärts eller i syfte att säkerställa investerarskydd, marknadsintegritet eller finansiell stabilitet. |
| --- | --- |

c)

eventuella kompensationsåtgärder som den behöriga myndigheten anser lämpliga i syfte att uppfylla målen för de bestämmelser från vilka ett undantag har begärts eller i syfte att säkerställa investerarskydd, marknadsintegritet eller finansiell stabilitet.

2.   En värdepapperscentral som driver ett DLT-TSS-system ska omfattas av

| a) | de krav som är tillämpliga på en värdepapperscentral enligt förordning (EU) nr 909/2014, och |
| --- | --- |

a)

de krav som är tillämpliga på en värdepapperscentral enligt förordning (EU) nr 909/2014, och

| b) | i tillämpliga delar, de krav som är tillämpliga på en multilateral handelsplattform enligt förordning (EU) nr 600/2014 och direktiv 2014/65/EU, med undantag av artiklarna 5–13 i det direktivet. |
| --- | --- |

b)

i tillämpliga delar, de krav som är tillämpliga på en multilateral handelsplattform enligt förordning (EU) nr 600/2014 och direktiv 2014/65/EU, med undantag av artiklarna 5–13 i det direktivet.

Första stycket är inte tillämpligt med avseende på de krav från vilka den värdepapperscentral som driver DLT-TSS-systemet har undantagits enligt artikel 4.2 och 4.3 samt artikel 5.2–5.9, under förutsättning att den värdepapperscentralen uppfyller

| a) | artikel 7, |
| --- | --- |

a)

artikel 7,

| b) | artikel 4.2, 4.3 och 4.4 samt artikel 5.2–5.10, och |
| --- | --- |

b)

artikel 4.2, 4.3 och 4.4 samt artikel 5.2–5.10, och

| c) | eventuella kompensationsåtgärder som den behöriga myndigheten anser lämpliga i syfte att uppfylla målen för de bestämmelser från vilka ett undantag har begärts eller i syfte att säkerställa investerarskydd, marknadsintegritet eller finansiell stabilitet. |
| --- | --- |

c)

eventuella kompensationsåtgärder som den behöriga myndigheten anser lämpliga i syfte att uppfylla målen för de bestämmelser från vilka ett undantag har begärts eller i syfte att säkerställa investerarskydd, marknadsintegritet eller finansiell stabilitet.

Artikel 7

Ytterligare krav för DLT-marknadsinfrastrukturer

1.   Operatörer av DLT-marknadsinfrastrukturer ska upprätta tydliga och detaljerade affärsplaner som beskriver hur de ämnar utöva sina tjänster och sin verksamhet, som ska innehålla en beskrivning av kritisk personal, de tekniska aspekterna och användningen av tekniken för distribuerade liggare, samt den information som krävs enligt punkt 3.

Operatörer av DLT-marknadsinfrastrukturer ska även offentliggöra aktuell, tydlig och detaljerad skriftlig dokumentation som fastställer de regler enligt vilka DLT-marknadsinfrastrukturers och deras operatörer ska bedriva sin verksamhet, inbegripet de rättsliga villkor som definierar de rättigheter, skyldigheter, ansvar och förpliktelser som gäller för operatörer av DLT-marknadsinfrastrukturer, samt för de medlemmar, deltagare, emittenter och kunder som använder deras DLT-marknadsinfrastruktur. Sådana rättsliga villkor ska ange tillämplig lag, eventuella administrativa tvistlösningsmekanismer, eventuella skyddsåtgärder mot insolvens enligt direktiv 98/26/EG och i vilka jurisdiktioner talan kan väckas. Operatörer av DLT-marknadsinfrastrukturer får göra sin skriftliga dokumentation tillgänglig med elektroniska medel.

2.   Operatörer av DLT-marknadsinfrastrukturer ska fastställa eller dokumentera, beroende på vad som är lämpligt, regler för hur den teknik för distribuerade liggare som de använder fungerar, inbegripet regler för tillträde till den distribuerade liggaren, för deltagande vad gäller valideringsnoder, för hantering av potentiella intressekonflikter, och för riskhantering inbegripet riskreducerande åtgärder för att säkerställa investerarskydd, marknadsintegritet och finansiell stabilitet.

3.   Operatörer av DLT-marknadsinfrastrukturer ska på sin webbplats tillhandahålla tydlig och otvetydig information till sina medlemmar, deltagare, emittenter och kunder om hur operatörerna utför sina funktioner, tjänster och verksamheter och om hur deras utförande av dessa funktioner, tjänster och verksamheter skiljer sig från dem som utförs av en multilateral handelsplattform eller ett avvecklingssystem för värdepapper som inte baseras på teknik för distribuerade liggare. Den informationen ska inkludera vilken typ av teknik för distribuerade liggare som används.

4.   Operatörer av DLT-marknadsinfrastrukturer ska säkerställa att de övergripande it- och cyberarrangemangen i samband med användningen av deras teknik för distribuerade liggare står i proportion till arten och omfattningen av och komplexiteten i deras verksamheter. De arrangemangen ska säkerställa kontinuitet och fortsatt transparens, tillgänglighet, tillförlitlighet och säkerhet för deras tjänster och verksamheter, inbegripet tillförlitligheten hos de smarta kontrakt som används i DLT-marknadsinfrastrukturen. Arrangemangen ska även säkerställa integritet, säkerhet och konfidentialitet för uppgifter som lagras av de operatörerna och säkerställa att de uppgifterna är tillgängliga och åtkomliga.

Operatörer av DLT-marknadsinfrastrukturer ska ha särskilda förfaranden för hantering av operativa risker att tillämpa på de risker som användningen av teknik för distribuerade liggare och kryptotillgångar medför, samt för hur dessa risker ska hanteras om de förverkligas.

För att den behöriga myndigheten ska kunna bedöma tillförlitligheten hos en DLT-marknadsinfrastrukturs övergripande it- och cyberarrangemang kan den begära en revision av dessa arrangemang. Om den behöriga myndigheten kräver en revision ska den utse en oberoende revisor som ska genomföra den. DLT-marknadsinfrastrukturen ska stå för kostnaderna för revisionen.

5.   Om en operatör av en DLT-marknadsinfrastruktur säkerställer förvaringen av medlemmars, deltagares, emittenters eller kunders medel, säkerheter eller DLT-baserade finansiella instrument samt säkerställer metoderna för tillträde till sådana tillgångar, inbegripet i form av krypteringsnycklar, ska den operatören ha lämpliga arrangemang för att förhindra att dessa tillgångar används för operatörens egen räkning utan uttryckligt förhandsgodkännande i skriftlig form från den berörda medlemmen, deltagaren, emittenten eller kunden, vilket även kan lämnas med elektroniska medel.

Operatörer av en DLT-marknadsinfrastruktur ska föra ett säkert, korrekt, tillförlitligt och tillgängligt register över de medel, säkerheter och DLT-baserade finansiella instrument som deras DLT-marknadsinfrastruktur innehar för medlemmars, deltagares, emittenters eller kunders räkning samt över metoderna för tillträde till dessa medel, säkerheter och DLT-baserade finansiella instrument.

Operatörer av en DLT-marknadsinfrastruktur ska segregera medel, säkerheter och DLT-baserade finansiella instrument tillhörande de medlemmar, deltagare, emittenter eller kunder som använder DLT-marknadsinfrastrukturen, samt metoderna för tillträde till sådana tillgångar, från sina egna tillgångar och från sådana tillgångar som tillhör andra medlemmar, deltagare, emittenter och kunder.

De övergripande it- och cyberarrangemang som avses i punkt 4 ska säkerställa att de medel, säkerheter och DLT-baserade finansiella instrument som innehas av en DLT-marknadsinfrastruktur för sina medlemmars, deltagares, emittenters eller kunders räkning, samt metoderna för tillträde till dem, är skyddade från risker för obehörigt tillträde, hackande, försämring, förlust, cyberattacker, stöld, bedrägeri, försummelse och andra allvarliga funktionsfel.

6.   Vid förlust av medel, förlust av säkerheter eller förlust av ett DLT-baserat finansiellt instrument ska operatören av en DLT-marknadsinfrastruktur som förlorat medlen, säkerheterna eller det DLT-baserade finansiella instrumentet vara skadeståndsskyldig för förlusten upp till den förlorade tillgångens marknadsvärde. Operatören av DLT-marknadsinfrastrukturen ska inte vara skadeståndsskyldig för förlusten om den bevisar att förlusten har uppstått till följd av en extern händelse som ligger utom operatörens rimliga kontroll och vars konsekvenser var oundvikliga trots alla rimliga ansträngningar.

Operatörer av en DLT-marknadsinfrastruktur ska fastställa transparenta och lämpliga arrangemang för att säkerställa investerarskydd, och de ska fastställa mekanismer för hantering av klagomål från kunder och förfaranden för kompensation eller gottgörelse i händelse av förluster för investerare till följd av någon av de omständigheter som avses i första stycket i denna punkt eller till följd av upphörande av verksamheten på grund av någon av de omständigheter som avses i artiklarna 8.13, 9.11 och 10.10.

En behörig myndighet får från fall till fall besluta att kräva ytterligare skyddsåtgärder från operatören av en DLT-marknadsinfrastruktur i form av kapitalbas eller en försäkring, om den behöriga myndigheten konstaterar att potentiell skadeståndsskyldighet för skador som kunder till operatören av DLT-marknadsinfrastrukturen lidit till följd av någon av de omständigheter som avses i första stycket i denna punkt, inte i tillräcklig utsträckning täcks av tillsynskraven i förordning (EU) nr 909/2014, Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/2033 (18), direktiv 2014/65/EU eller Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2019/2034 (19), i syfte att säkerställa investerarskyddet.

7.   En operatör av en DLT-marknadsinfrastruktur ska fastställa och offentliggöra en tydlig och detaljerad strategi för reducering av verksamheten i en specifik DLT-marknadsinfrastruktur eller för övergång från eller driftsupphörande av en specifik DLT-marknadsinfrastruktur (övergångsstrategi), inbegripet en övergång eller återgång av dess verksamhet med teknik för distribuerade liggare till traditionella marknadsinfrastrukturer, för det fall

| a) | det tröskelvärde som anges i artikel 3.3 har överskridits, |
| --- | --- |

a)

det tröskelvärde som anges i artikel 3.3 har överskridits,

| b) | ett specifikt tillstånd eller ett undantag som beviljats enligt denna förordning ska återkallas eller på annat sätt upphöra, inbegripet när det specifika tillståndet eller undantaget upphör till följd av de händelser som anges i artikel 14.2, eller |
| --- | --- |

b)

ett specifikt tillstånd eller ett undantag som beviljats enligt denna förordning ska återkallas eller på annat sätt upphöra, inbegripet när det specifika tillståndet eller undantaget upphör till följd av de händelser som anges i artikel 14.2, eller

| c) | DLT-marknadsinfrastrukturens verksamhet upphör frivilligt eller ofrivilligt. |
| --- | --- |

c)

DLT-marknadsinfrastrukturens verksamhet upphör frivilligt eller ofrivilligt.

Övergångsstrategin ska snabbt kunna tas i bruk.

Övergångsstrategin ska ange hur medlemmar, deltagare, emittenter och kunder ska behandlas vid ett återkallande eller upphörande av ett specifikt tillstånd eller upphörande av verksamheten enligt första stycket i denna punkt. Övergångsstrategin ska ange hur kunder, särskilt icke-professionella investerare, ska skyddas från oproportionerliga konsekvenser av ett återkallande eller upphörande av ett specifikt tillstånd eller upphörande av verksamheten. Övergångsstrategin ska uppdateras fortlöpande efter förhandsgodkännande från den behöriga myndigheten.

Övergångsstrategin ska ange vad som ska göras om det tröskelvärde som anges i artikel 3.3 överskrids.

8.   Värdepappersföretag eller marknadsoperatörer som endast har tillstånd att driva en DLT-MTF-plattform enligt artikel 8.2 i denna förordning och som i sina övergångsstrategier inte anger att de avser att ansöka om tillstånd att driva en multilateral handelsplattform enligt direktiv 2014/65/EU, samt värdepapperscentraler som driver ett DLT-TSS-system, ska göra sitt yttersta för att ingå arrangemang med värdepappersföretag eller marknadsoperatörer som driver en multilateral handelsplattform enligt direktiv 2014/65/EU för att ta över deras verksamhet, och ska ange dessa arrangemang i sina övergångsstrategier.

9.   Värdepapperscentraler som driver ett DLT-SS-system och som endast har tillstånd att driva ett DLT-SS-system enligt artikel 9.2 i denna förordning och som i sina övergångsstrategier inte anger att de avser att ansöka om tillstånd att driva ett avvecklingssystem för värdepapper enligt förordning (EU) nr 909/2014, och värdepappersföretag eller marknadsoperatörer som driver ett DLT-TSS-system, ska göra sitt yttersta för att ingå arrangemang med värdepapperscentraler som driver ett avvecklingssystem för värdepapper för att de ska ta över deras verksamhet, och ska ange dessa arrangemang i sina övergångsstrategier.

Värdepapperscentraler som driver ett avvecklingssystem för värdepapper och som mottar en begäran om att ingå de arrangemang som avses i första stycket i denna punkt ska svara inom tre månader från dagen för mottagandet av begäran. Den värdepapperscentral som driver avvecklingssystemet för värdepapper ska ingå arrangemangen på ett icke-diskriminerande sätt och får ta ut en rimlig kommersiell avgift baserad på de faktiska kostnaderna. Den får avslå en sådan begäran endast om den anser att arrangemangen skulle påverka finansmarknadernas smidiga och ordnade funktion eller medföra systemrisk. Den får inte avslå en begäran på grund av förlust av marknadsandelar. Om den avslår en begäran ska den skriftligen informera den operatör av DLT-marknadsinfrastrukturen som lämnat in begäran om skälen till avslaget.

10.   De arrangemang som avses i punkterna 8 och 9 ska ha ingåtts senast fem år efter den dag då det specifika tillståndet beviljades, eller vid en tidigare tidpunkt om den behöriga myndigheten så kräver i syfte att hantera en eventuell risk för att det specifika tillståndet avslutas i förtid.

Artikel 8

Specifikt tillstånd att driva en DLT-MTF-plattform

1.   En juridisk person som är auktoriserad som värdepappersföretag eller auktoriserad att driva en reglerad marknad enligt direktiv 2014/65/EU får ansöka om ett specifikt tillstånd att driva en DLT-MTF-plattform enligt denna förordning.

2.   Om en juridisk person ansöker om auktorisation som värdepappersföretag eller om auktorisation att driva en reglerad marknad enligt direktiv 2014/65/EU och, samtidigt, ansöker om ett specifikt tillstånd enligt denna artikel, enbart i syfte att driva en DLT-MTF-plattform, ska den behöriga myndigheten inte bedöma om sökanden uppfyller de krav i direktiv 2014/65/EU från vilka sökanden har begärt undantag i enlighet med artikel 4 i denna förordning.

3.   Om en juridisk person i enlighet med punkt 2 i denna artikel samtidigt ansöker om auktorisation som värdepappersföretag, eller om auktorisation att driva en reglerad marknad, och om ett specifikt tillstånd, ska den i sin ansökan lämna den information som krävs enligt artikel 7 i direktiv 2014/65/EU, med undantag för information som är nödvändig för att visa att de krav från vilka sökanden har begärt undantag i enlighet med artikel 4 i denna förordning är uppfyllda.

4.   En ansökan om ett specifikt tillstånd att driva en DLT-MTF-plattform enligt denna förordning ska innehålla följande information:

| a) | Sökandens affärsplan, reglerna för DLT-MTF-plattformen och eventuella rättsliga villkor enligt vad som avses i artikel 7.1 samt den information om DLT-MTF-plattformens funktioner, tjänster och verksamheter som avses i artikel 7.3. |
| --- | --- |

a)

Sökandens affärsplan, reglerna för DLT-MTF-plattformen och eventuella rättsliga villkor enligt vad som avses i artikel 7.1 samt den information om DLT-MTF-plattformens funktioner, tjänster och verksamheter som avses i artikel 7.3.

| b) | En beskrivning av hur den teknik för distribuerad liggare som används fungerar i enlighet med vad som anges i artikel 7.2. |
| --- | --- |

b)

En beskrivning av hur den teknik för distribuerad liggare som används fungerar i enlighet med vad som anges i artikel 7.2.

| c) | En beskrivning av sökandens övergripande it- och cyberarrangemang, i enlighet med vad som anges i artikel 7.4. |
| --- | --- |

c)

En beskrivning av sökandens övergripande it- och cyberarrangemang, i enlighet med vad som anges i artikel 7.4.

| d) | Belägg för att sökanden har infört tillräckliga skyddsåtgärder för att kunna uppfylla sin skadeståndsskyldighet och kompensera sina kunder, enligt artikel 7.6 tredje stycket. |
| --- | --- |

d)

Belägg för att sökanden har infört tillräckliga skyddsåtgärder för att kunna uppfylla sin skadeståndsskyldighet och kompensera sina kunder, enligt artikel 7.6 tredje stycket.

| e) | I tillämpliga fall, en beskrivning av de förvaringsarrangemang för kundernas DLT-baserade finansiella instrument som avses i artikel 7.5. |
| --- | --- |

e)

I tillämpliga fall, en beskrivning av de förvaringsarrangemang för kundernas DLT-baserade finansiella instrument som avses i artikel 7.5.

| f) | En beskrivning av arrangemangen för att säkerställa investerarskyddet och en beskrivning av mekanismerna för att hantera klagomål från kunder och gottgörelse, i enlighet med vad som anges i artikel 7.6 andra stycket. |
| --- | --- |

f)

En beskrivning av arrangemangen för att säkerställa investerarskyddet och en beskrivning av mekanismerna för att hantera klagomål från kunder och gottgörelse, i enlighet med vad som anges i artikel 7.6 andra stycket.

| g) | Sökandens övergångsstrategi. |
| --- | --- |

g)

Sökandens övergångsstrategi.

| h) | De undantag som sökanden begär enligt artikel 4, motiveringen för varje begärt undantag och eventuella föreslagna kompensationsåtgärder och hur sökanden avser uppfylla de villkor som är knutna till de undantagen. |
| --- | --- |

h)

De undantag som sökanden begär enligt artikel 4, motiveringen för varje begärt undantag och eventuella föreslagna kompensationsåtgärder och hur sökanden avser uppfylla de villkor som är knutna till de undantagen.

5.   Senast den 23 mars 2023 ska Esma utarbeta riktlinjer för att fastställa standardformulär, format och mallar för tillämpningen av punkt 4.

6.   Inom 30 arbetsdagar efter mottagandet av en ansökan om ett specifikt tillstånd att driva en DLT-MTF-plattform ska den behöriga myndigheten bedöma om ansökan är fullständig. Om ansökan inte är fullständig ska den behöriga myndigheten fastställa en tidsfrist inom vilken sökanden ska lämna den information som saknas eller eventuell kompletterande information. När den behöriga myndigheten anser att ansökan är fullständig ska den meddela sökanden.

Så snart den behöriga myndigheten anser att ansökan är fullständig ska den skicka en kopia av den ansökan till Esma.

7.   Om det är nödvändigt för att främja undantags enhetlighet och proportionalitet, eller om det är nödvändigt för att säkerställa investerarskydd, marknadsintegritet och finansiell stabilitet, ska Esma inom 30 kalenderdagar från mottagandet av kopian av ansökan avge ett icke-bindande yttrande till den behöriga myndigheten om de begärda undantagen eller om lämpligheten i den typ av teknik för distribuerade liggare som används enligt denna förordning.

Innan den avger ett icke-bindande yttrande ska Esma samråda med de andra medlemsstaternas behöriga myndigheter och ta största möjliga hänsyn till deras synpunkter i sitt yttrande.

Om Esma avger ett icke-bindande yttrande ska den behöriga myndigheten ta vederbörlig hänsyn till detta yttrande och på begäran av Esma lämna en redogörelse för eventuella betydande avvikelser från detta yttrande. Esmas yttrande och den behöriga myndighetens redogörelse ska inte offentliggöras.

8.   Senast den 24 mars 2025 ska Esma utarbeta riktlinjer för att främja enhetlighet och proportionalitet i

| a) | undantag som beviljas operatörer av DLT-MTF-plattformar i hela unionen, inbegripet i samband med utvärdering av lämpligheten i de olika typer av teknik för distribuerade liggare som används av operatörer av DLT-MTF-plattformar inom ramen för denna förordning, och |
| --- | --- |

a)

undantag som beviljas operatörer av DLT-MTF-plattformar i hela unionen, inbegripet i samband med utvärdering av lämpligheten i de olika typer av teknik för distribuerade liggare som används av operatörer av DLT-MTF-plattformar inom ramen för denna förordning, och

| b) | utnyttjandet av den möjlighet som föreskrivs i artikel 3.6. |
| --- | --- |

b)

utnyttjandet av den möjlighet som föreskrivs i artikel 3.6.

Dessa riktlinjer ska säkerställa investerarskydd, marknadsintegritet och finansiell stabilitet.

Esma ska regelbundet uppdatera riktlinjerna.

9.   Inom 90 arbetsdagar från mottagandet av en fullständig ansökan om ett specifikt tillstånd att driva en DLT-MTF-plattform ska den behöriga myndigheten bedöma ansökan och besluta huruvida det specifika tillståndet ska beviljas. Om en sökande samtidigt ansöker om auktorisation enligt direktiv 2014/65/EU och om ett specifikt tillstånd enligt denna förordning, får bedömningsperioden förlängas med ytterligare en period, dock högst med den period som anges i artikel 7.3 i direktiv 2014/65/EU.

10.   Utan att det påverkar tillämpningen av artiklarna 7 och 44 i direktiv 2014/65/EU ska den behöriga myndigheten avslå en ansökan om specifikt tillstånd att driva en DLT-MTF-plattform om det finns skäl att anta att

| a) | det finns betydande risker för investerarskyddet, marknadsintegriteten eller den finansiella stabiliteten som inte hanteras och reduceras på lämpligt sätt av sökanden, |
| --- | --- |

a)

det finns betydande risker för investerarskyddet, marknadsintegriteten eller den finansiella stabiliteten som inte hanteras och reduceras på lämpligt sätt av sökanden,

| b) | syftet med det specifika tillståndet att driva en DLT-MTF-plattform och de begärda undantagen är att kringgå rättsliga eller regulatoriska krav, eller |
| --- | --- |

b)

syftet med det specifika tillståndet att driva en DLT-MTF-plattform och de begärda undantagen är att kringgå rättsliga eller regulatoriska krav, eller

| c) | operatören av DLT-MTF-plattformen inte kommer att kunna följa, eller inte kommer att göra det möjligt för sina användare att följa, tillämpliga bestämmelser i unionsrätten eller i nationell rätt som inte omfattas av unionsrätten. |
| --- | --- |

c)

operatören av DLT-MTF-plattformen inte kommer att kunna följa, eller inte kommer att göra det möjligt för sina användare att följa, tillämpliga bestämmelser i unionsrätten eller i nationell rätt som inte omfattas av unionsrätten.

11.   Ett specifikt tillstånd ska vara giltigt i hela unionen under en period på högst sex år räknat från och med utfärdandedagen. Det specifika tillståndet ska ange vilka undantag som beviljats i enlighet med artikel 4, eventuella kompensationsåtgärder och eventuella lägre tröskelvärden som fastställts av den behöriga myndigheten i enlighet med artikel 3.6.

Den behöriga myndigheten ska utan dröjsmål underrätta Esma om den har beviljat, avslagit eller återkallat ett specifikt tillstånd enligt denna artikel, inbegripet eventuell information som angetts i första stycket i denna punkt.

Esma ska på sin webbplats offentliggöra

| a) | förteckningen över DLT-MTF-plattformarna, första och sista giltighetsdag för deras specifika tillstånd, förteckningen över de undantag som beviljats var och en av dem, och eventuella lägre tröskelvärden som behöriga myndigheter fastställt för var och en av dem, och |
| --- | --- |

a)

förteckningen över DLT-MTF-plattformarna, första och sista giltighetsdag för deras specifika tillstånd, förteckningen över de undantag som beviljats var och en av dem, och eventuella lägre tröskelvärden som behöriga myndigheter fastställt för var och en av dem, och

| b) | det totala antalet begäranden om undantag som har gjorts enligt artikel 4, med angivande av det antal och de typer av undantag som beviljats eller avslagits, tillsammans med motiveringarna till eventuella avslag. |
| --- | --- |

b)

det totala antalet begäranden om undantag som har gjorts enligt artikel 4, med angivande av det antal och de typer av undantag som beviljats eller avslagits, tillsammans med motiveringarna till eventuella avslag.

Den information som avses i tredje stycket b ska offentliggöras på anonym grund.

12.   Utan att det påverkar tillämpningen av artiklarna 8 och 44 i direktiv 2014/65/EU ska den behöriga myndigheten återkalla ett specifikt tillstånd eller eventuella därmed sammanhängande undantag när

| a) | det har upptäckts en brist i hur den teknik för distribuerade liggare som används fungerar, eller i de tjänster och verksamheter som tillhandahålls av operatören av DLT-MTF-plattformen, som utgör en risk för investerarskyddet, marknadsintegriteten eller den finansiella stabiliteten, och risken väger tyngre än fördelarna med de tjänster och verksamheter som det experimenteras med, |
| --- | --- |

a)

det har upptäckts en brist i hur den teknik för distribuerade liggare som används fungerar, eller i de tjänster och verksamheter som tillhandahålls av operatören av DLT-MTF-plattformen, som utgör en risk för investerarskyddet, marknadsintegriteten eller den finansiella stabiliteten, och risken väger tyngre än fördelarna med de tjänster och verksamheter som det experimenteras med,

| b) | operatören av DLT-MTF-plattformen har brutit mot de villkor som är knutna till undantagen, |
| --- | --- |

b)

operatören av DLT-MTF-plattformen har brutit mot de villkor som är knutna till undantagen,

| c) | operatören av DLT-MTF-plattformen har tagit upp till handel finansiella instrument som inte uppfyller de villkor som fastställs i artikel 3.1, |
| --- | --- |

c)

operatören av DLT-MTF-plattformen har tagit upp till handel finansiella instrument som inte uppfyller de villkor som fastställs i artikel 3.1,

| d) | operatören av DLT-MTF-plattformen har överskridit det tröskelvärde som fastställs i artikel 3.2, |
| --- | --- |

d)

operatören av DLT-MTF-plattformen har överskridit det tröskelvärde som fastställs i artikel 3.2,

| e) | operatören av DLT-MTF-plattformen har överskridit de tröskelvärden som anges i artikel 3.3 och har inte aktiverat övergångsstrategin, eller |
| --- | --- |

e)

operatören av DLT-MTF-plattformen har överskridit de tröskelvärden som anges i artikel 3.3 och har inte aktiverat övergångsstrategin, eller

| f) | operatören av DLT-MTF-plattformen har erhållit det specifika tillståndet eller därmed sammanhängande undantag på grundval av vilseledande information eller ett väsentligt utelämnande. |
| --- | --- |

f)

operatören av DLT-MTF-plattformen har erhållit det specifika tillståndet eller därmed sammanhängande undantag på grundval av vilseledande information eller ett väsentligt utelämnande.

13.   Om en operatör av en DLT-MTF-plattform avser att införa en väsentlig förändring av hur den teknik för distribuerade liggare som används fungerar eller av sina tjänster eller verksamheter och denna väsentliga förändring kräver ett nytt specifikt tillstånd, ett nytt undantag eller en ändring av en eller flera av operatörens befintliga undantag eller av eventuella villkor knutna till ett undantag ska operatören av DLT-MTF-plattformen begära ett nytt specifikt tillstånd, ett nytt undantag eller en ändring.

Om en operatör av en DLT-MTF-plattform begär ett nytt specifikt tillstånd, ett nytt undantag eller en ändring ska förfarandet i artikel 4 tillämpas. Den begäran ska behandlas av den behöriga myndigheten i enlighet med den här artikeln.

Artikel 9

Specifikt tillstånd att driva ett DLT-SS-system

1.   En juridisk person som auktoriserats som värdepapperscentral enligt förordning (EU) nr 909/2014 får ansöka om ett specifikt tillstånd att driva ett DLT-SS-system enligt den här förordningen.

2.   Om en juridisk person ansöker om auktorisation som värdepapperscentral enligt förordning (EU) nr 909/2014 och samtidigt ansöker om ett specifikt tillstånd enligt denna artikel enbart i syfte att driva ett DLT-SS-system, ska den behöriga myndigheten inte bedöma om sökanden uppfyller de krav i förordning (EU) nr 909/2014 från vilka sökanden har begärt undantag i enlighet med artikel 5 i den här förordningen.

3.   Om en juridisk person i enlighet med punkt 2 i denna artikel samtidigt ansöker om auktorisation som värdepapperscentral och om ett specifikt tillstånd, ska den vara skyldig att i sin ansökan lämna den information som avses i artikel 17.2 i förordning (EU) nr 909/2014, med undantag för information som är nödvändig för att visa att de krav från vilka sökanden har begärt undantag i enlighet med artikel 5 i den här förordningen är uppfyllda.

4.   En ansökan om ett specifikt tillstånd att driva ett DLT-SS-system enligt denna förordning ska innehålla följande information:

| a) | Sökandens affärsplan, reglerna för DLT-SS-systemet och eventuella rättsliga villkor i enlighet med vad som anges i artikel 7.1 samt den information om DLT-SS-systemets funktioner, tjänster och verksamheter som avses i artikel 7.3. |
| --- | --- |

a)

Sökandens affärsplan, reglerna för DLT-SS-systemet och eventuella rättsliga villkor i enlighet med vad som anges i artikel 7.1 samt den information om DLT-SS-systemets funktioner, tjänster och verksamheter som avses i artikel 7.3.

| b) | En beskrivning av hur den teknik för distribuerade liggare som används fungerar i enlighet med vad som anges i artikel 7.2. |
| --- | --- |

b)

En beskrivning av hur den teknik för distribuerade liggare som används fungerar i enlighet med vad som anges i artikel 7.2.

| c) | En beskrivning av sökandens övergripande it- och cyberarrangemang, i enlighet med vad som anges i artikel 7.4. |
| --- | --- |

c)

En beskrivning av sökandens övergripande it- och cyberarrangemang, i enlighet med vad som anges i artikel 7.4.

| d) | Belägg för att sökanden har infört tillräckliga skyddsåtgärder för att kunna uppfylla sin skadeståndsskyldighet och kompensera sina kunder, enligt artikel 7.6 tredje stycket. |
| --- | --- |

d)

Belägg för att sökanden har infört tillräckliga skyddsåtgärder för att kunna uppfylla sin skadeståndsskyldighet och kompensera sina kunder, enligt artikel 7.6 tredje stycket.

| e) | I tillämpliga fall, en beskrivning av de förvaringsarrangemang för kundernas DLT-baserade finansiella instrument som avses i artikel 7.5. |
| --- | --- |

e)

I tillämpliga fall, en beskrivning av de förvaringsarrangemang för kundernas DLT-baserade finansiella instrument som avses i artikel 7.5.

| f) | En beskrivning av arrangemangen för att säkerställa investerarskyddet och en beskrivning av mekanismerna för att hantera klagomål från kunder och gottgörelse, i enlighet med vad som anges i artikel 7.6 andra stycket. |
| --- | --- |

f)

En beskrivning av arrangemangen för att säkerställa investerarskyddet och en beskrivning av mekanismerna för att hantera klagomål från kunder och gottgörelse, i enlighet med vad som anges i artikel 7.6 andra stycket.

| g) | Sökandens övergångsstrategi. |
| --- | --- |

g)

Sökandens övergångsstrategi.

| h) | De undantag som sökanden begär enligt artikel 5, motiveringen för varje begärt undantag och eventuella föreslagna kompensationsåtgärder samt hur sökanden avser uppfylla de villkor som är knutna till de undantagen. |
| --- | --- |

h)

De undantag som sökanden begär enligt artikel 5, motiveringen för varje begärt undantag och eventuella föreslagna kompensationsåtgärder samt hur sökanden avser uppfylla de villkor som är knutna till de undantagen.

5.   Senast den 23 mars 2023 ska Esma utarbeta riktlinjer för att fastställa standardformulär, format och mallar för tillämpningen av punkt 4.

6.   Inom 30 arbetsdagar efter mottagandet av en ansökan om ett specifikt tillstånd att driva ett DLT-SS-system ska den behöriga myndigheten bedöma om ansökan är fullständig. Om ansökan inte är fullständig ska den behöriga myndigheten fastställa en tidsfrist inom vilken sökanden ska lämna den information som saknas eller eventuell kompletterande information. När den behöriga myndigheten anser att ansökan är fullständig ska den meddela sökanden.

Så snart den behöriga myndigheten anser att ansökan är fullständig ska den skicka en kopia av den ansökan till

| a) | Esma, och |
| --- | --- |

a)

Esma, och

| b) | de relevanta myndigheter som anges i artikel 12 i förordning (EU) nr 909/2014. |
| --- | --- |

b)

de relevanta myndigheter som anges i artikel 12 i förordning (EU) nr 909/2014.

7.   Om det är nödvändigt för att främja undantags enhetlighet och proportionalitet, eller om det är nödvändigt för att säkerställa investerarskydd, marknadsintegritet och finansiell stabilitet, ska Esma inom 30 kalenderdagar från mottagandet av kopian av ansökan avge ett icke-bindande yttrande till den behöriga myndigheten om de begärda undantagen eller om lämpligheten i den typ av teknik för distribuerade liggare som används enligt denna förordning.

Innan den avger ett icke-bindande yttrande ska Esma samråda med de andra medlemsstaternas behöriga myndigheter och ta största möjliga hänsyn till deras synpunkter i sitt yttrande.

Om Esma avger ett icke-bindande yttrande ska den behöriga myndigheten ta vederbörlig hänsyn till detta yttrande och på begäran av Esma lämna en redogörelse för eventuella betydande avvikelser från detta yttrande. Esmas yttrande och den behöriga myndighetens redogörelse ska inte offentliggöras.

De relevanta myndigheter som anges i artikel 12 i förordning (EU) nr 909/2014 ska inom 30 kalenderdagar från mottagandet av en kopia av ansökan avge ett icke-bindande yttrande till den behöriga myndigheten om egenskaperna hos det DLT-SS-system som drivs av sökanden.

8.   Senast den 24 mars 2025 ska Esma utarbeta riktlinjer för att främja enhetlighet och proportionalitet i

| a) | undantag som beviljas värdepapperscentraler som driver DLT-SS-system i hela unionen, inbegripet i samband med utvärdering av lämpligheten i de olika typer av teknik för distribuerade liggare som används av marknadsoperatörer enligt denna förordning, och |
| --- | --- |

a)

undantag som beviljas värdepapperscentraler som driver DLT-SS-system i hela unionen, inbegripet i samband med utvärdering av lämpligheten i de olika typer av teknik för distribuerade liggare som används av marknadsoperatörer enligt denna förordning, och

| b) | utnyttjandet av den möjlighet som föreskrivs i artikel 3.6. |
| --- | --- |

b)

utnyttjandet av den möjlighet som föreskrivs i artikel 3.6.

Dessa riktlinjer ska säkerställa investerarskydd, marknadsintegritet och finansiell stabilitet.

Esma ska regelbundet uppdatera riktlinjerna.

9.   Inom 90 arbetsdagar från dagen för mottagandet av en fullständig ansökan om ett specifikt tillstånd att driva ett DLT-SS-system ska den behöriga myndigheten bedöma ansökan och besluta huruvida det specifika tillståndet ska beviljas. Om sökanden samtidigt ansöker om auktorisation som värdepapperscentral enligt förordning (EU) nr 909/2014 och om ett specifikt tillstånd enligt den här förordningen, får bedömningsperioden förlängas med ytterligare en period, dock högst med den period som anges i artikel 17.8 i förordning (EU) nr 909/2014.

10.   Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 17 i förordning (EU) nr 909/2014 ska den behöriga myndigheten avslå ansökan om ett specifikt tillstånd att driva ett DLT-SS-system om det finns skäl att anta att

| a) | det finns betydande risker för investerarskyddet, marknadsintegriteten eller den finansiella stabiliteten som inte hanteras och reduceras på lämpligt sätt av sökanden, |
| --- | --- |

a)

det finns betydande risker för investerarskyddet, marknadsintegriteten eller den finansiella stabiliteten som inte hanteras och reduceras på lämpligt sätt av sökanden,

| b) | syftet med det specifika tillståndet att driva ett DLT-SS-system och de begärda undantagen är att kringgå rättsliga eller regulatoriska krav, eller |
| --- | --- |

b)

syftet med det specifika tillståndet att driva ett DLT-SS-system och de begärda undantagen är att kringgå rättsliga eller regulatoriska krav, eller

| c) | värdepapperscentralen inte kommer att kunna följa, eller inte kommer att göra det möjligt för sina användare att följa, tillämpliga bestämmelser i unionsrätten eller bestämmelser i nationell rätt som inte omfattas av unionsrätten. |
| --- | --- |

c)

värdepapperscentralen inte kommer att kunna följa, eller inte kommer att göra det möjligt för sina användare att följa, tillämpliga bestämmelser i unionsrätten eller bestämmelser i nationell rätt som inte omfattas av unionsrätten.

11.   Ett specifikt tillstånd ska vara giltigt i hela unionen under en period på högst sex år räknat från och med utfärdandedagen. Det specifika tillståndet ska ange vilka undantag som beviljats i enlighet med artikel 5, eventuella kompensationsåtgärder och eventuella lägre tröskelvärden som fastställts av den behöriga myndigheten i enlighet med artikel 3.6.

Den behöriga myndigheten ska utan dröjsmål underrätta Esma och de relevanta myndigheter som anges i punkt 7 i denna artikel om den har beviljat, avslagit eller återkallat ett specifikt tillstånd enligt denna artikel, inbegripet eventuell information som angetts enligt första stycket i den här punkten.

Esma ska på sin webbplats offentliggöra

| a) | förteckningen över DLT-SS-system, första och sista giltighetsdag för deras specifika tillstånd, förteckningen över de undantag som beviljats för vart och ett av dem, och eventuella lägre tröskelvärden som de behöriga myndigheterna fastställt för vart och ett av dem, och |
| --- | --- |

a)

förteckningen över DLT-SS-system, första och sista giltighetsdag för deras specifika tillstånd, förteckningen över de undantag som beviljats för vart och ett av dem, och eventuella lägre tröskelvärden som de behöriga myndigheterna fastställt för vart och ett av dem, och

| b) | det totala antalet begäranden om undantag som har gjorts enligt artikel 5, med angivande av det antal och de typer av undantag som beviljats eller avslagits, tillsammans med motiveringarna till eventuella avslag. |
| --- | --- |

b)

det totala antalet begäranden om undantag som har gjorts enligt artikel 5, med angivande av det antal och de typer av undantag som beviljats eller avslagits, tillsammans med motiveringarna till eventuella avslag.

Den information som avses i tredje stycket b ska offentliggöras på anonym grund.

12.   Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 20 i förordning (EU) nr 909/2014 ska den behöriga myndigheten återkalla ett specifikt tillstånd eller eventuella därmed sammanhängande undantagen när

| a) | det har upptäckts en brist i hur den teknik för distribuerade liggare som används fungerar, eller i de tjänster och verksamheter som tillhandahålls av den värdepapperscentral som driver DLT-SS-systemet, som utgör en risk för investerarskyddet, marknadsintegriteten eller den finansiella stabiliteten, och risken väger tyngre än fördelarna med de tjänster och verksamheter som det experimenteras med, |
| --- | --- |

a)

det har upptäckts en brist i hur den teknik för distribuerade liggare som används fungerar, eller i de tjänster och verksamheter som tillhandahålls av den värdepapperscentral som driver DLT-SS-systemet, som utgör en risk för investerarskyddet, marknadsintegriteten eller den finansiella stabiliteten, och risken väger tyngre än fördelarna med de tjänster och verksamheter som det experimenteras med,

| b) | den värdepapperscentral som driver DLT-SS-systemet har brutit mot de villkor som är knutna till undantagen, |
| --- | --- |

b)

den värdepapperscentral som driver DLT-SS-systemet har brutit mot de villkor som är knutna till undantagen,

| c) | den värdepapperscentral som driver DLT-SS-systemet har tagit upp till handel finansiella instrument som inte uppfyller de villkor som anges i artikel 3.1, |
| --- | --- |

c)

den värdepapperscentral som driver DLT-SS-systemet har tagit upp till handel finansiella instrument som inte uppfyller de villkor som anges i artikel 3.1,

| d) | värdepapperscentralen som driver DLT-SS-systemet har överskridit det tröskelvärde som anges i artikel 3.2, |
| --- | --- |

d)

värdepapperscentralen som driver DLT-SS-systemet har överskridit det tröskelvärde som anges i artikel 3.2,

| e) | den värdepapperscentral som driver DLT-SS-systemet har överskridit de tröskelvärden som anges i artikel 3.3 och har inte aktiverat övergångsstrategin, eller |
| --- | --- |

e)

den värdepapperscentral som driver DLT-SS-systemet har överskridit de tröskelvärden som anges i artikel 3.3 och har inte aktiverat övergångsstrategin, eller

| f) | den värdepapperscentral som driver DLT-SS-systemet har erhållit det specifika tillståndet eller därmed sammanhängande undantag på grundval av vilseledande information eller ett väsentligt utelämnande. |
| --- | --- |

f)

den värdepapperscentral som driver DLT-SS-systemet har erhållit det specifika tillståndet eller därmed sammanhängande undantag på grundval av vilseledande information eller ett väsentligt utelämnande.

13.   Om en värdepapperscentral som driver ett DLT-SS-system avser att införa en väsentlig förändring av hur den teknik för distribuerade liggare som används fungerar, eller av sina tjänster eller verksamheter, och denna väsentliga förändring kräver ett nytt specifikt tillstånd, ett nytt undantag eller en ändring av en eller flera av värdepapperscentralens befintliga undantag eller av eventuella villkor knutna till ett undantag ska värdepapperscentralen begära ett nytt specifikt tillstånd, ett nytt undantag eller en ändring.

Om en värdepapperscentral som driver ett DLT-SS-system begär ett nytt specifikt tillstånd, ett nytt undantag eller en ändring ska det förfarande som anges i artikel 5 tillämpas. Den begäran ska behandlas av den behöriga myndigheten i enlighet med den här artikeln.

Artikel 10

Specifikt tillstånd att driva ett DLT-TSS-system

1.   En juridisk person som auktoriserats som värdepappersföretag, eller auktoriserats att driva en reglerad marknad, enligt direktiv 2014/65/EU eller auktoriserats som värdepapperscentral enligt förordning (EU) nr 909/2014 får ansöka om ett specifikt tillstånd att driva ett DLT-TSS-system enligt den här förordningen.

2.   Om en juridisk person ansöker om auktorisation som ett värdepappersföretag eller om auktorisation att driva en reglerad marknad enligt direktiv 2014/65/EU eller som värdepapperscentral enligt förordning (EU) nr 909/2014, och samtidigt ansöker om ett specifikt tillstånd enligt denna artikel enbart i syfte att driva ett DLT-TSS-system, ska den behöriga myndigheten inte bedöma om sökanden uppfyller de krav i direktiv 2014/65/EU, eller de krav i förordning (EU) nr 909/2014, från vilka sökanden har begärt undantag i enlighet med artikel 6 i den här förordningen.

3.   Om en juridisk person i enlighet med punkt 2 i denna artikel samtidigt ansöker om auktorisation som värdepappersföretag, eller om auktorisation att driva en reglerad marknad, eller om auktorisation som värdepapperscentral, och om ett specifikt tillstånd, ska den i sin ansökan lämna den information som krävs enligt artikel 7 i direktiv 2014/65/EU respektive artikel 17 i förordning (EU) nr 909/2014, med undantag för information som är nödvändig för att visa att de krav från vilka sökanden har begärt undantag enligt artikel 6 i den här förordningen är uppfyllda.

4.   En ansökan om ett specifikt tillstånd att driva ett DLT-TSS-system enligt denna förordning ska innehålla följande information:

| a) | Sökandens affärsplan, reglerna för DLT-TSS-systemet och eventuella rättsliga villkor, i enlighet med vad som anges i artikel 7.1, samt den information om DLT-TSS-systemets funktioner, tjänster och verksamheter som avses i artikel 7.3. |
| --- | --- |

a)

Sökandens affärsplan, reglerna för DLT-TSS-systemet och eventuella rättsliga villkor, i enlighet med vad som anges i artikel 7.1, samt den information om DLT-TSS-systemets funktioner, tjänster och verksamheter som avses i artikel 7.3.

| b) | En beskrivning av hur den teknik för distribuerade liggare som används fungerar i enlighet med vad som anges i artikel 7.2. |
| --- | --- |

b)

En beskrivning av hur den teknik för distribuerade liggare som används fungerar i enlighet med vad som anges i artikel 7.2.

| c) | En beskrivning av sökandens övergripande it- och cyberarrangemang enligt artikel 7.4. |
| --- | --- |

c)

En beskrivning av sökandens övergripande it- och cyberarrangemang enligt artikel 7.4.

| d) | Belägg för att sökanden har infört tillräckliga skyddsåtgärder för att kunna uppfylla sin skadeståndsskyldighet och kompensera sina kunder, enligt artikel 7.6 tredje stycket. |
| --- | --- |

d)

Belägg för att sökanden har infört tillräckliga skyddsåtgärder för att kunna uppfylla sin skadeståndsskyldighet och kompensera sina kunder, enligt artikel 7.6 tredje stycket.

| e) | I tillämpliga fall, en beskrivning av de förvaringsarrangemang för kundernas DLT-baserade finansiella instrument som avses i artikel 7.5. |
| --- | --- |

e)

I tillämpliga fall, en beskrivning av de förvaringsarrangemang för kundernas DLT-baserade finansiella instrument som avses i artikel 7.5.

| f) | En beskrivning av arrangemangen för att säkerställa investerarskyddet och en beskrivning av mekanismerna för att hantera klagomål från kunder och gottgörelse, enligt artikel 7.6 andra stycket. |
| --- | --- |

f)

En beskrivning av arrangemangen för att säkerställa investerarskyddet och en beskrivning av mekanismerna för att hantera klagomål från kunder och gottgörelse, enligt artikel 7.6 andra stycket.

| g) | Sökandens övergångsstrategi. |
| --- | --- |

g)

Sökandens övergångsstrategi.

| h) | De undantag som sökanden begär enligt artikel 6, motiveringen för varje begärt undantag och eventuella föreslagna kompensationsåtgärder och hur sökanden avser uppfylla de villkor som är knutna till de undantagen. |
| --- | --- |

h)

De undantag som sökanden begär enligt artikel 6, motiveringen för varje begärt undantag och eventuella föreslagna kompensationsåtgärder och hur sökanden avser uppfylla de villkor som är knutna till de undantagen.

5.   Utöver den information som avses i punkt 4 i denna artikel ska en sökande som avser att driva ett DLT-TSS-system som värdepappersföretag eller marknadsoperatör lämna information om hur sökanden avser att uppfylla de tillämpliga krav i förordning (EU) nr 909/2014 som avses i artikel 6.1 i den här förordningen, med undantag för information som är nödvändig för att visa att krav från vilka sökanden har begärt undantag i enlighet med den artikeln är uppfyllda.

Utöver den information som avses i punkt 4 i denna artikel ska en sökande som avser att driva ett DLT-TSS-system som värdepapperscentral lämna information om hur sökanden avser att uppfylla de tillämpliga krav i direktiv 2014/65/EU som avses i artikel 6.2 i den här förordningen, med undantag för information som är nödvändig för att visa att krav från vilka sökanden har begärt undantag i enlighet med den artikeln är uppfyllda.

6.   Senast den 23 mars 2023 ska Esma utarbeta riktlinjer för att fastställa standardformulär, format och mallar för tillämpningen av punkt 4.

7.   Inom 30 arbetsdagar från dagen för mottagandet av en ansökan om ett specifikt tillstånd att driva ett DLT-TSS-system ska den behöriga myndigheten bedöma om ansökan är fullständig. Om ansökan inte är fullständig ska den behöriga myndigheten fastställa en tidsfrist inom vilken sökanden ska lämna den information som saknas eller eventuell kompletterande information. När den behöriga myndigheten anser att ansökan är fullständig ska den meddela sökanden.

Så snart den behöriga myndigheten anser att ansökan är fullständig ska den skicka en kopia av den ansökan till

| a) | Esma, och |
| --- | --- |

a)

Esma, och

| b) | de relevanta myndigheter som anges i artikel 12 i förordning (EU) nr 909/2014. |
| --- | --- |

b)

de relevanta myndigheter som anges i artikel 12 i förordning (EU) nr 909/2014.

8.   Om det är nödvändigt för att främja undantags enhetlighet och proportionalitet, eller om det är nödvändigt för att säkerställa investerarskydd, marknadsintegritet och finansiell stabilitet, ska Esma inom 30 kalenderdagar från mottagandet av kopian av ansökan avge ett icke-bindande yttrande till den behöriga myndigheten om de begärda undantagen eller om lämpligheten i den typ av teknik för distribuerade liggare som används enligt denna förordning.

Innan den avger ett icke-bindande yttrande ska Esma samråda med de andra medlemsstaternas behöriga myndigheter och ta största möjliga hänsyn till deras synpunkter i sitt yttrande.

Om Esma avger ett icke-bindande yttrande ska den behöriga myndigheten ta vederbörlig hänsyn till det yttrandet och på begäran av Esma lämna en redogörelse för eventuella betydande avvikelser från det yttrandet. Esmas yttrande och den behöriga myndighetens redogörelse ska inte offentliggöras.

De relevanta myndigheter som anges i artikel 12 i förordning (EU) nr 909/2014 ska inom 30 kalenderdagar från mottagandet av en kopia av ansökan avge ett icke-bindande yttrande till den behöriga myndigheten angående egenskaperna hos det DLT-TSS-system som drivs av sökanden.

9.   Inom 90 arbetsdagar från dagen för mottagandet av en fullständig ansökan om ett specifikt tillstånd att driva ett DLT-TSS-system ska den behöriga myndigheten bedöma ansökan och besluta om det specifika tillståndet ska beviljas. Om sökanden samtidigt ansöker om auktorisation enligt direktiv 2014/65/EU eller enligt förordning (EU) nr 909/2014 och om ett specifikt tillstånd enligt denna artikel, får bedömningsperioden förlängas med ytterligare en period, dock högst med den period som anges i artikel 7.3 i direktiv 2014/65/EU respektive artikel 17.8 i förordning (EU) nr 909/2014.

10.   Utan att det påverkar tillämpningen av artiklarna 7 och 44 i direktiv 2014/65/EU och artikel 17 i förordning (EU) nr 909/2014 ska den behöriga myndigheten avslå en ansökan om specifikt tillstånd att driva ett DLT-TSS-system om det finns skäl att anta att

| a) | det finns betydande risker för investerarskyddet, marknadsintegriteten eller den finansiella stabiliteten som inte hanteras och reduceras på lämpligt sätt av sökanden, |
| --- | --- |

a)

det finns betydande risker för investerarskyddet, marknadsintegriteten eller den finansiella stabiliteten som inte hanteras och reduceras på lämpligt sätt av sökanden,

| b) | syftet med det specifika tillståndet att driva ett DLT-TSS-system och de begärda undantagen är att kringgå rättsliga eller regulatoriska krav, eller |
| --- | --- |

b)

syftet med det specifika tillståndet att driva ett DLT-TSS-system och de begärda undantagen är att kringgå rättsliga eller regulatoriska krav, eller

| c) | operatören av DLT-TSS-systemet inte kommer att kunna följa, eller inte kommer att göra det möjligt för sina användare att följa, tillämpliga bestämmelser i unionsrätten eller bestämmelser i nationell rätt som inte omfattas av unionsrätten. |
| --- | --- |

c)

operatören av DLT-TSS-systemet inte kommer att kunna följa, eller inte kommer att göra det möjligt för sina användare att följa, tillämpliga bestämmelser i unionsrätten eller bestämmelser i nationell rätt som inte omfattas av unionsrätten.

11.   Ett specifikt tillstånd ska vara giltigt i hela unionen under en period på högst sex år räknat från och med utfärdandedagen. Det specifika tillståndet ska ange vilka undantag som beviljats i enlighet med artikel 6, eventuella kompensationsåtgärder och eventuella lägre tröskelvärden som fastställts av den behöriga myndigheten i enlighet med artikel 3.6.

Den behöriga myndigheten ska utan dröjsmål underrätta Esma och de relevanta myndigheter som anges i artikel 12 i förordning (EU) nr 909/2014 om den har beviljat, avslagit eller återkallat ett specifikt tillstånd enligt den här artikeln, inbegripet eventuell information som angetts enligt första stycket i denna punkt.

Esma ska på sin webbplats offentliggöra

| a) | förteckningen över DLT-SS-systemen, första och sista giltighetsdag för deras specifika tillstånd, förteckningen över de undantag som beviljats för vart och ett av dem, och eventuella lägre tröskelvärden som fastställts för vart och ett av dem, och |
| --- | --- |

a)

förteckningen över DLT-SS-systemen, första och sista giltighetsdag för deras specifika tillstånd, förteckningen över de undantag som beviljats för vart och ett av dem, och eventuella lägre tröskelvärden som fastställts för vart och ett av dem, och

| b) | det totala antalet begäranden om undantag som har gjorts enligt artikel 6, med angivande av det antal och de typer av undantag som beviljats eller avslagits, tillsammans med motiveringarna till eventuella avslag. |
| --- | --- |

b)

det totala antalet begäranden om undantag som har gjorts enligt artikel 6, med angivande av det antal och de typer av undantag som beviljats eller avslagits, tillsammans med motiveringarna till eventuella avslag.

Den information som avses i tredje stycket b ska offentliggöras på anonym grund.

12.   Utan att det påverkar tillämpningen av artiklarna 8 och 44 i direktiv 2014/65/EU och artikel 20 i förordning (EU) nr 909/2014 ska den behöriga myndigheten återkalla ett specifikt tillstånd eller eventuella därmed sammanhängande undantag om

| a) | det har upptäckts en brist i hur den teknik för distribuerade liggare som används fungerar, eller i de tjänster och verksamheter som tillhandahålls av operatören av ett DLT-TSS-system, som utgör en risk för investerarskyddet, marknadsintegriteten eller den finansiella stabiliteten, och risken väger tyngre än fördelarna med de tjänster och verksamheter som det experimenteras med, |
| --- | --- |

a)

det har upptäckts en brist i hur den teknik för distribuerade liggare som används fungerar, eller i de tjänster och verksamheter som tillhandahålls av operatören av ett DLT-TSS-system, som utgör en risk för investerarskyddet, marknadsintegriteten eller den finansiella stabiliteten, och risken väger tyngre än fördelarna med de tjänster och verksamheter som det experimenteras med,

| b) | operatören av DLT-TSS-systemet har brutit mot de villkor som är knutna till undantagen, |
| --- | --- |

b)

operatören av DLT-TSS-systemet har brutit mot de villkor som är knutna till undantagen,

| c) | operatören av DLT-TSS-systemet har tagit upp till handel eller registrerat finansiella instrument som inte uppfyller de villkor som anges i artikel 3.1, |
| --- | --- |

c)

operatören av DLT-TSS-systemet har tagit upp till handel eller registrerat finansiella instrument som inte uppfyller de villkor som anges i artikel 3.1,

| d) | operatören av DLT-TSS-systemet har överskridit det tröskelvärde som anges i artikel 3.2, |
| --- | --- |

d)

operatören av DLT-TSS-systemet har överskridit det tröskelvärde som anges i artikel 3.2,

| e) | operatören av DLT-TSS-systemet har överskridit det tröskelvärde som anges i artikel 3.3 och har inte aktiverat övergångsstrategin, eller |
| --- | --- |

e)

operatören av DLT-TSS-systemet har överskridit det tröskelvärde som anges i artikel 3.3 och har inte aktiverat övergångsstrategin, eller

| f) | operatören av DLT-TSS-systemet har erhållit det specifika tillståndet eller därmed sammanhängande undantag på grundval av vilseledande information eller ett väsentligt utelämnande. |
| --- | --- |

f)

operatören av DLT-TSS-systemet har erhållit det specifika tillståndet eller därmed sammanhängande undantag på grundval av vilseledande information eller ett väsentligt utelämnande.

13.   Om en operatör av ett DLT-TSS-system avser att införa en väsentlig förändring av hur den teknik för distribuerade liggare som används fungerar, eller av sina tjänster eller verksamheter, och denna väsentliga förändring kräver ett nytt specifikt tillstånd, ett nytt undantag eller en ändring av en eller flera av operatörens befintliga undantag eller av eventuella villkor knutna till ett undantag ska operatören av DLT-TSS-systemet begära ett nytt specifikt tillstånd, ett nytt undantag eller en ändring.

Om en operatör av ett DLT-TSS-system begär ett nytt specifikt tillstånd, ett nytt undantag eller en ändring ska det förfarande som anges i artikel 6 tillämpas. En sådan begäran ska behandlas av den behöriga myndigheten i enlighet med den här artikeln.

Artikel 11

Samarbete mellan operatörer av DLT-marknadsinfrastrukturer, behöriga myndigheter och Esma

1.   Utan att det påverkar tillämpningen av förordning (EU) nr 909/2014 och direktiv 2014/65/EU ska operatörerna av DLT-marknadsinfrastrukturer samarbeta med de behöriga myndigheterna.

I synnerhet ska operatörer av DLT-marknadsinfrastrukturer utan dröjsmål underrätta sina behöriga myndigheter när de får kännedom om något av följande:

| a) | Föreslagna väsentliga ändringar av deras affärsplan, inbegripet ändringar i fråga om kritisk personal, reglerna för DLT-marknadsinfrastrukturen och de rättsliga villkoren. |
| --- | --- |

a)

Föreslagna väsentliga ändringar av deras affärsplan, inbegripet ändringar i fråga om kritisk personal, reglerna för DLT-marknadsinfrastrukturen och de rättsliga villkoren.

| b) | Belägg för obehörigt tillträde, väsentliga funktionsfel, förlust, cyberattacker eller andra cyberhot, bedrägeri, stöld eller andra allvarliga oegentligheter som drabbat operatören av DLT-marknadsinfrastrukturen. |
| --- | --- |

b)

Belägg för obehörigt tillträde, väsentliga funktionsfel, förlust, cyberattacker eller andra cyberhot, bedrägeri, stöld eller andra allvarliga oegentligheter som drabbat operatören av DLT-marknadsinfrastrukturen.

| c) | Väsentliga förändringar i den information som lämnats till den behöriga myndigheten. |
| --- | --- |

c)

Väsentliga förändringar i den information som lämnats till den behöriga myndigheten.

| d) | Tekniska eller driftsmässiga svårigheter i samband med bedrivandet av de verksamheter eller tillhandahållandet av de tjänster som omfattas av det specifika tillståndet, inbegripet svårigheter kopplade till utvecklingen eller användningen av tekniken för distribuerade liggare och DLT-baserade finansiella instrument. |
| --- | --- |

d)

Tekniska eller driftsmässiga svårigheter i samband med bedrivandet av de verksamheter eller tillhandahållandet av de tjänster som omfattas av det specifika tillståndet, inbegripet svårigheter kopplade till utvecklingen eller användningen av tekniken för distribuerade liggare och DLT-baserade finansiella instrument.

| e) | Risker som påverkar investerarskyddet, marknadsintegriteten eller den finansiella stabiliteten som uppstått och som inte förutsetts i ansökan om det specifika tillståndet eller som inte förutsetts vid tidpunkten för beviljandet av det specifika tillståndet. |
| --- | --- |

e)

Risker som påverkar investerarskyddet, marknadsintegriteten eller den finansiella stabiliteten som uppstått och som inte förutsetts i ansökan om det specifika tillståndet eller som inte förutsetts vid tidpunkten för beviljandet av det specifika tillståndet.

Underrättelse om ändringar som avses i andra stycket a ska ske minst fyra månader före den planerade ändringen, oavsett om den föreslagna väsentliga ändringen kräver en ändring av det specifika tillståndet eller därmed sammanhängande undantag eller villkor som är knutna till dessa undantag i enlighet med artikel 8, 9 eller 10.

När den behöriga myndigheten underrättas om något av det som förtecknas i andra stycket a–e får den kräva att operatören av DLT-marknadsinfrastrukturen inkommer med en ansökan i enlighet med artikel 8.13, 9.13 eller 10.13, eller att operatören av DLT-marknadsinfrastrukturen vidtar korrigerande åtgärder enligt punkt 3 i den här artikeln.

2.   Operatören av DLT-marknadsinfrastrukturen ska förse den behöriga myndigheten med all relevant information den begär.

3.   Den behöriga myndigheten får kräva korrigerande åtgärder beträffande operatören av DLT-marknadsinfrastrukturens affärsplan, reglerna för DLT-marknadsinfrastrukturen och de rättsliga villkoren för att säkerställa investerarskyddet, marknadsintegriteten eller den finansiella stabiliteten. Operatören av DLT-marknadsinfrastrukturen ska rapportera om genomförandet av eventuella korrigerande åtgärder som den behöriga myndigheten begärt i de rapporter som avses i punkt 4.

4.   Var sjätte månad räknat från och med dagen för det specifika tillståndet ska operatören av en DLT-marknadsinfrastruktur lämna en rapport till den behöriga myndigheten. Rapporten ska innehålla

| a) | en sammanfattning av den information som anges i punkt 1 andra stycket, |
| --- | --- |

a)

en sammanfattning av den information som anges i punkt 1 andra stycket,

| b) | antalet och värdet av de DLT-baserade finansiella instrument som är upptagna till handel på DLT-MTF-plattformen eller i DLT-TSS-systemet och antalet och värdet av de DLT-baserade finansiella instrument som registrerats av operatören av DLT-SS-systemet eller DLT-TSS-systemet, |
| --- | --- |

b)

antalet och värdet av de DLT-baserade finansiella instrument som är upptagna till handel på DLT-MTF-plattformen eller i DLT-TSS-systemet och antalet och värdet av de DLT-baserade finansiella instrument som registrerats av operatören av DLT-SS-systemet eller DLT-TSS-systemet,

| c) | antalet och värdet av transaktioner som handlas på DLT-MTF-plattformen eller i DLT-TSS-systemet och avvecklas av operatören av DLT-SS-systemet eller DLT-TSS-systemet, |
| --- | --- |

c)

antalet och värdet av transaktioner som handlas på DLT-MTF-plattformen eller i DLT-TSS-systemet och avvecklas av operatören av DLT-SS-systemet eller DLT-TSS-systemet,

| d) | en motiverad bedömning av alla eventuella svårigheter i samband med tillämpningen av unionslagstiftningen om finansiella tjänster eller nationell rätt, och |
| --- | --- |

d)

en motiverad bedömning av alla eventuella svårigheter i samband med tillämpningen av unionslagstiftningen om finansiella tjänster eller nationell rätt, och

| e) | åtgärder som vidtagits för att genomföra de villkor som är knutna till undantagen eller för att genomföra kompensationsåtgärder eller korrigerande åtgärder som den behöriga myndigheten har krävt. |
| --- | --- |

e)

åtgärder som vidtagits för att genomföra de villkor som är knutna till undantagen eller för att genomföra kompensationsåtgärder eller korrigerande åtgärder som den behöriga myndigheten har krävt.

5.   Esma ska ha en samordnande roll i förhållande till de behöriga myndigheterna i syfte att bygga upp en samsyn på teknik för distribuerade liggare och DLT-marknadsinfrastrukturer, en gemensam tillsynskultur och samstämmighet i tillsynspraxis, och i syfte att säkerställa enhetliga tillvägagångssätt och samstämmighet i tillsynsresultaten.

De behöriga myndigheterna ska vidarebefordra den information och de rapporter de mottagit från operatörer av DLT-marknadsinfrastrukturer enligt punkterna 1, 2 och 4 i denna artikel till Esma med erforderlig skyndsamhet och informera Esma om eventuella åtgärder som vidtagits enligt punkt 3 i denna artikel.

Esma ska regelbundet underrätta de behöriga myndigheterna om

| a) | rapporter som lämnas enligt punkt 4 i denna artikel, |
| --- | --- |

a)

rapporter som lämnas enligt punkt 4 i denna artikel,

| b) | specifika tillstånd och undantag som beviljats enligt denna förordning samt de villkor som är knutna till de undantagen, |
| --- | --- |

b)

specifika tillstånd och undantag som beviljats enligt denna förordning samt de villkor som är knutna till de undantagen,

| c) | en behörig myndighets avslag på en ansökan om ett specifikt tillstånd eller ett undantag, återkallelser av ett specifikt tillstånd eller ett undantag och upphöranden av en DLT-marknadsinfrastrukturs verksamhet. |
| --- | --- |

c)

en behörig myndighets avslag på en ansökan om ett specifikt tillstånd eller ett undantag, återkallelser av ett specifikt tillstånd eller ett undantag och upphöranden av en DLT-marknadsinfrastrukturs verksamhet.

6.   Esma ska övervaka tillämpningen av specifika tillstånd och därmed sammanhängande undantag och villkor som är knutna till undantagen, samt eventuella kompenserande eller korrigerande åtgärder som de behöriga myndigheterna kräver. Esma ska lämna en årlig rapport till kommissionen om hur sådana specifika tillstånd, undantag, villkor och kompenserande eller korrigerande åtgärder tillämpas i praktiken.

Artikel 12

Utseende av behöriga myndigheter

1.   Den behöriga myndigheten för ett värdepappersföretag som driver en DLT-MTF-plattform eller ett DLT-TSS-system ska vara den behöriga myndighet som utsetts av den medlemsstat som fastställts i enlighet med artikel 4.1.55 a ii och iii i direktiv 2014/65/EU.

2.   Den behöriga myndigheten för en marknadsoperatör som driver en DLT-MTF-plattform eller ett DLT-TSS-system ska vara den behöriga myndighet som utsetts av den medlemsstat där den marknadsoperatör som driver DLT-MTF-plattformen eller DLT-TSS-systemet har sitt registrerade säte eller, om marknadsoperatören i enlighet med den medlemsstatens rätt inte har något registrerat säte, den medlemsstat där den marknadsoperatör som driver DLT-MTF-plattformen eller DLT-TSS-systemet har sitt huvudkontor.

3.   Den behöriga myndigheten för en värdepapperscentral som driver ett DLT-SS-system eller ett DLT-TSS-system ska vara den behöriga myndighet som utsetts av den medlemsstat som fastställts i enlighet med artikel 2.1.23 i förordning (EU) nr 909/2014.

Artikel 13

Anmälan av behöriga myndigheter

Medlemsstaterna ska till Esma och kommissionen anmäla behöriga myndigheter i den mening som avses i artikel 2.21 c. Esma ska offentliggöra en förteckning över dessa behöriga myndigheter på sin webbplats.

Artikel 14

Rapportering och översyn

1.   Senast den 24 mars 2026 ska Esma lämna en rapport till kommissionen om

| a) | hur DLT-marknadsinfrastrukturerna inom hela unionen fungerat, |
| --- | --- |

a)

hur DLT-marknadsinfrastrukturerna inom hela unionen fungerat,

| b) | antalet DLT-marknadsinfrastrukturer, |
| --- | --- |

b)

antalet DLT-marknadsinfrastrukturer,

| c) | vilka typer av undantag som begärts av DLT-marknadsinfrastrukturerna och vilka typer av undantag som beviljats, |
| --- | --- |

c)

vilka typer av undantag som begärts av DLT-marknadsinfrastrukturerna och vilka typer av undantag som beviljats,

| d) | antalet och värdet av DLT-baserade finansiella instrument som är upptagna till handel på och som är registrerade i DLT-marknadsinfrastrukturer, |
| --- | --- |

d)

antalet och värdet av DLT-baserade finansiella instrument som är upptagna till handel på och som är registrerade i DLT-marknadsinfrastrukturer,

| e) | antalet och värdet av transaktioner som handlas på eller avvecklas i DLT-marknadsinfrastrukturer, |
| --- | --- |

e)

antalet och värdet av transaktioner som handlas på eller avvecklas i DLT-marknadsinfrastrukturer,

| f) | vilka typer av teknik för distribuerade liggare som används och tekniska problem i samband med användningen av teknik för distribuerade liggare, inbegripet de faktorer som förtecknas i artikel 11.1 andra stycket b, och hur användningen av teknik för distribuerade liggare inverkat på unionens klimatpolitiska mål, |
| --- | --- |

f)

vilka typer av teknik för distribuerade liggare som används och tekniska problem i samband med användningen av teknik för distribuerade liggare, inbegripet de faktorer som förtecknas i artikel 11.1 andra stycket b, och hur användningen av teknik för distribuerade liggare inverkat på unionens klimatpolitiska mål,

| g) | de förfaranden som operatörer av DLT-SS-system eller DLT-TSS-system inrättat i enlighet med artikel 5.3 b, |
| --- | --- |

g)

de förfaranden som operatörer av DLT-SS-system eller DLT-TSS-system inrättat i enlighet med artikel 5.3 b,

| h) | risker, sårbarheter eller ineffektiviteter som användningen av teknik för distribuerade liggare medför för investerarskyddet, marknadsintegriteten eller den finansiella stabiliteten, inbegripet nya typer av rättsliga, systemiska och operativa risker, som inte hanteras i tillräcklig utsträckning i unionslagstiftning om finansiella tjänster, och andra oavsiktliga effekter på likviditet, volatilitet, investerarskydd, marknadsintegritet eller finansiell stabilitet, |
| --- | --- |

h)

risker, sårbarheter eller ineffektiviteter som användningen av teknik för distribuerade liggare medför för investerarskyddet, marknadsintegriteten eller den finansiella stabiliteten, inbegripet nya typer av rättsliga, systemiska och operativa risker, som inte hanteras i tillräcklig utsträckning i unionslagstiftning om finansiella tjänster, och andra oavsiktliga effekter på likviditet, volatilitet, investerarskydd, marknadsintegritet eller finansiell stabilitet,

| i) | risker för regelarbitrage eller problem som påverkar de lika villkoren mellan DLT-marknadsinfrastrukturer inom ramen för den pilotordning som föreskrivs i den här förordningen och mellan DLT-marknadsinfrastrukturer och andra marknadsinfrastrukturer som använder traditionella system, |
| --- | --- |

i)

risker för regelarbitrage eller problem som påverkar de lika villkoren mellan DLT-marknadsinfrastrukturer inom ramen för den pilotordning som föreskrivs i den här förordningen och mellan DLT-marknadsinfrastrukturer och andra marknadsinfrastrukturer som använder traditionella system,

| j) | problem relaterade till driftskompabiliteten mellan DLT-marknadsinfrastrukturer och andra infrastrukturer som använder traditionella system, |
| --- | --- |

j)

problem relaterade till driftskompabiliteten mellan DLT-marknadsinfrastrukturer och andra infrastrukturer som använder traditionella system,

| k) | fördelar och kostnader till följd av användningen av en teknik för distribuerade liggare, i form av ytterligare likviditet och finansiering för startup-företag och små och medelstora företag, förbättringar av säkerhet och effektivitet, energiförbrukning och riskreducering i hela handels- och efterhandelskedjan, inbegripet vad gäller registrering och förvaring av DLT-baserade finansiella instrument, transaktioners spårbarhet och ökad efterlevnad av krav på kundkännedom och förfaranden för bekämpning av penningtvätt, bolagshändelser och direkt utövande av investerarrättigheter genom smarta kontrakt samt rapporterings- och tillsynsfunktioner på nivån för DLT-marknadsinfrastrukturen, |
| --- | --- |

k)

fördelar och kostnader till följd av användningen av en teknik för distribuerade liggare, i form av ytterligare likviditet och finansiering för startup-företag och små och medelstora företag, förbättringar av säkerhet och effektivitet, energiförbrukning och riskreducering i hela handels- och efterhandelskedjan, inbegripet vad gäller registrering och förvaring av DLT-baserade finansiella instrument, transaktioners spårbarhet och ökad efterlevnad av krav på kundkännedom och förfaranden för bekämpning av penningtvätt, bolagshändelser och direkt utövande av investerarrättigheter genom smarta kontrakt samt rapporterings- och tillsynsfunktioner på nivån för DLT-marknadsinfrastrukturen,

| l) | avslag på ansökningar om specifika tillstånd eller undantag, ändringar eller återkallelser av sådana specifika tillstånd eller undantag samt kompensationsåtgärder eller korrigerande åtgärder, |
| --- | --- |

l)

avslag på ansökningar om specifika tillstånd eller undantag, ändringar eller återkallelser av sådana specifika tillstånd eller undantag samt kompensationsåtgärder eller korrigerande åtgärder,

| m) | vilka DLT-marknadsinfrastrukturer som upphört med sin verksamhet och skälen till detta, |
| --- | --- |

m)

vilka DLT-marknadsinfrastrukturer som upphört med sin verksamhet och skälen till detta,

| n) | lämpligheten av de tröskelvärden som anges i artiklarna 3 och 5.8, inbegripet de potentiella konsekvenserna av en höjning av dessa tröskelvärden, särskilt med beaktande av systemiska överväganden och olika typer av teknik för distribuerade liggare, och |
| --- | --- |

n)

lämpligheten av de tröskelvärden som anges i artiklarna 3 och 5.8, inbegripet de potentiella konsekvenserna av en höjning av dessa tröskelvärden, särskilt med beaktande av systemiska överväganden och olika typer av teknik för distribuerade liggare, och

| o) | en övergripande bedömning av kostnader och fördelar med den pilotordning som föreskrivs i denna förordning och en rekommendation om huruvida, och i så fall på vilka villkor, denna pilotordning ska fortsätta. |
| --- | --- |

o)

en övergripande bedömning av kostnader och fördelar med den pilotordning som föreskrivs i denna förordning och en rekommendation om huruvida, och i så fall på vilka villkor, denna pilotordning ska fortsätta.

2.   På grundval av den rapport som avses i punkt 1 ska kommissionen inom tre månader efter mottagandet av rapporten lägga fram en rapport för Europaparlamentet och rådet. Den rapporten ska innehålla en kostnads-nyttoanalys avseende huruvida den pilotordning som föreskrivs i denna förordning bör

| a) | förlängas med ytterligare en period på högst tre år, |
| --- | --- |

a)

förlängas med ytterligare en period på högst tre år,

| b) | utvidgas till att omfatta andra typer av finansiella instrument som kan emitteras, registreras, överlåtas eller lagras med användning av teknik för distribuerade liggare, |
| --- | --- |

b)

utvidgas till att omfatta andra typer av finansiella instrument som kan emitteras, registreras, överlåtas eller lagras med användning av teknik för distribuerade liggare,

| c) | ändras, |
| --- | --- |

c)

ändras,

| d) | göras permanent genom lämpliga ändringar av relevant unionslagstiftning om finansiella tjänster, eller |
| --- | --- |

d)

göras permanent genom lämpliga ändringar av relevant unionslagstiftning om finansiella tjänster, eller

| e) | avslutas, inbegripet alla specifika tillstånd som beviljats enligt denna förordning. |
| --- | --- |

e)

avslutas, inbegripet alla specifika tillstånd som beviljats enligt denna förordning.

Kommissionen får i sin rapport föreslå lämpliga ändringar av unionslagstiftningen om finansiella tjänster eller harmonisering av nationell rätt som skulle underlätta användningen av teknik för distribuerade liggare inom finanssektorn liksom eventuella åtgärder som behövs för DLT-marknadsinfrastrukturernas övergång från den pilotordning som föreskrivs i denna förordning.

Om denna pilotordning förlängs med ytterligare en period såsom föreskrivs i första stycket a i denna punkt ska kommissionen be Esma att lämna in ytterligare en rapport i enlighet med punkt 1 senast tre månader före utgången av förlängningsperioden. Efter mottagandet av rapporten ska kommissionen lägga fram ytterligare en rapport för Europaparlamentet och rådet i enlighet med den här punkten.

Artikel 15

Interimsrapporter

Esma ska offentliggöra årliga interimsrapporter för att förse marknadsaktörerna med information om hur marknaderna fungerar, för att åtgärda inkorrekta beteenden som operatörer av DLT-marknadsinfrastrukturer uppvisat, för att tillhandahålla klargöranden angående tillämpningen av denna förordning och för att uppdatera tidigare indikationer på grundval av utvecklingen av tekniken för distribuerade liggare. Dessa rapporter ska även ge en övergripande beskrivning av tillämpningen av den pilotordning som föreskrivs i denna förordning med fokus på trender och nya risker, och ska lämnas till Europaparlamentet, rådet och kommissionen. Den första av dessa rapporter ska offentliggöras senast den 24 mars 2024.

Artikel 16

Ändring av förordning (EU) nr 600/2014

I artikel 54.2 i förordning (EU) nr 600/2014 ska första stycket ersättas med följande:

”Om kommissionen kommer fram till att inte finns något behov av att utesluta börshandlade derivat från tillämpningsområdet för artiklarna 35 och 36 i enlighet med artikel 52.12 får en central motpart eller en handelsplats, före den 22 juni 2022 ansöka hos sin behöriga myndighet om tillstånd att använda sig av övergångsarrangemang. Den behöriga myndigheten får, med beaktande av de risker som tillämpningen av rätten till tillträde enligt artikel 35 eller 36 när det gäller börshandlade derivat medför för den centrala motpartens eller handelsplatsens korrekta funktionssätt, besluta att artikel 35 eller 36 under en övergångsperiod till och med den 3 juli 2023 inte ska tillämpas på den berörda centrala motparten respektive handelsplatsen när det gäller börshandlade derivat. När den behöriga myndigheten beslutar att godkänna en sådan övergångsperiod får den centrala motparten eller handelsplatsen under övergångsperioden inte utnyttja rätten till tillträde enligt artikel 35 eller 36 när det gäller börshandlade derivat. Den behöriga myndigheten ska meddela Esma och – när det gäller centrala motparter – den centrala motpartens kollegium av behöriga myndigheter närhelst den godkänner en övergångsperiod.”

Artikel 17

Ändring av förordning (EU) nr 909/2014

I artikel 76.5 i förordning (EU) nr 909/2014 ska första stycket ersättas med följande:

”Varje avvecklingsdisciplinåtgärd som avses i artikel 7.1–7.13 ska tillämpas från och med det tillämpningsdatum som fastställts för varje avvecklingsdisciplinåtgärd i den delegerade akt som antagits av kommissionen enligt artikel 7.15.”

Artikel 18

Ändringar av direktiv 2014/65/EU

Direktiv 2014/65/EU ska ändras på följande sätt:

| 1. | I artikel 4.1 ska led 15 ersättas med följande:






  ”15. | finansiellt instrument: sådana instrument som anges i avsnitt C i bilaga I, inbegripet sådana instrument som emitteras genom teknik för distribuerade liggare.” |
| --- | --- | --- |

1.

I artikel 4.1 ska led 15 ersättas med följande:

”15.

finansiellt instrument: sådana instrument som anges i avsnitt C i bilaga I, inbegripet sådana instrument som emitteras genom teknik för distribuerade liggare.”

finansiellt instrument

| 2. | I artikel 93 ska följande punkt införas:

  ”3a.   Senast den 23 mars 2023 ska medlemsstaterna anta och offentliggöra de bestämmelser som är nödvändiga för att följa artikel 4.1.15 och underrätta kommissionen om dessa. De ska tillämpa de bestämmelserna från och med den 23 mars 2023.
  Medlemsstater som inte kan anta de bestämmelser som är nödvändiga för att följa artikel 4.1.15 senast den 23 mars 2023, på grund av att deras lagstiftningsförfaranden tar mer än nio månader, ska genom undantag från första stycket beviljas en förlängning på högst sex månader från och med den 23 mars 2023, under förutsättning att de underrättar kommissionen om att de behöver använda sig av förlängningen senast den 23 mars 2023.” |
| --- | --- |

2.

I artikel 93 ska följande punkt införas:

”3a.   Senast den 23 mars 2023 ska medlemsstaterna anta och offentliggöra de bestämmelser som är nödvändiga för att följa artikel 4.1.15 och underrätta kommissionen om dessa. De ska tillämpa de bestämmelserna från och med den 23 mars 2023.

Medlemsstater som inte kan anta de bestämmelser som är nödvändiga för att följa artikel 4.1.15 senast den 23 mars 2023, på grund av att deras lagstiftningsförfaranden tar mer än nio månader, ska genom undantag från första stycket beviljas en förlängning på högst sex månader från och med den 23 mars 2023, under förutsättning att de underrättar kommissionen om att de behöver använda sig av förlängningen senast den 23 mars 2023.”

Artikel 19

Ikraftträdande och tillämpning

1.   Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

2.   Den ska tillämpas från och med den 23 mars 2023, med undantag av

| a) | artiklarna 8.5, 9.5, 10.6 och 17, som ska tillämpas från och med den 22 juni 2022, och |
| --- | --- |

a)

artiklarna 8.5, 9.5, 10.6 och 17, som ska tillämpas från och med den 22 juni 2022, och

| b) | artikel 16, som ska tillämpas från och med den 4 juli 2021. |
| --- | --- |

b)

artikel 16, som ska tillämpas från och med den 4 juli 2021.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 30 maj 2022.

På Europaparlamentets vägnar

R. METSOLA

Ordförande

På rådets vägnar

B. LE MAIRE

Ordförande

---

(1)  
  EUT C 244, 22.6.2021, s. 4.

1

(2)  
  EUT C 155, 30.4.2021, s. 31.

2

(3)  Europaparlamentets ståndpunkt av den 24 mars 2022 (ännu inte offentliggjord i EUT) och rådets beslut av den 12 april 2022.

3

(4)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/65/EU av den 15 maj 2014 om marknader för finansiella instrument och om ändring av direktiv 2002/92/EG och av direktiv 2011/61/EU (EUT L 173, 12.6.2014, s. 349).

4

(5)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 236/2012 av den 14 mars 2012 om blankning och vissa aspekter av kreditswappar (EUT L 86, 24.3.2012, s. 1).

5

(6)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 596/2014 av den 16 april 2014 om marknadsmissbruk (marknadsmissbruksförordning) och om upphävande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/6/EG och kommissionens direktiv 2003/124/EG, 2003/125/EG och 2004/72/EG (EUT L 173, 12.6.2014, s. 1).

6

(7)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 909/2014 av den 23 juli 2014 om förbättrad värdepappersavveckling i Europeiska unionen och om värdepapperscentraler samt ändring av direktiv 98/26/EG och 2014/65/EU och förordning (EU) nr 236/2012 (EUT L 257, 28.8.2014, s. 1).

7

(8)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2017/1129 av den 14 juni 2017 om prospekt som ska offentliggöras när värdepapper erbjuds till allmänheten eller tas upp till handel på en reglerad marknad, och om upphävande av direktiv 2003/71/EG (EUT L 168, 30.6.2017, s. 12).

8

(9)  Europaparlamentets och rådets direktiv 98/26/EG av den 19 maj 1998 om slutgiltig avveckling i system för överföring av betalningar och värdepapper (EGT L 166, 11.6.1998, s. 45).

9

(10)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2013/50/EU av den 22 oktober 2013 om ändring av Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/109/EG om harmonisering av insynskraven angående upplysningar om emittenter vars värdepapper är upptagna till handel på en reglerad marknad, av Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/71/EG om de prospekt som skall offentliggöras när värdepapper erbjuds till allmänheten eller tas upp till handel och av kommissionens direktiv 2007/14/EG om tillämpningsföreskrifter för vissa bestämmelser i direktiv 2004/109/EG (EUT L 294, 6.11.2013, s. 13).

10

(11)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1095/2010 av den 24 november 2010 om inrättande av en europeisk tillsynsmyndighet (Europeiska värdepappers- och marknadsmyndigheten), om ändring av beslut nr 716/2009/EG och om upphävande av kommissionens beslut 2009/77/EG (EUT L 331, 15.12.2010, s. 84).

11

(12)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 600/2014 av den 15 maj 2014 om marknader för finansiella instrument och om ändring av förordning (EU) nr 648/2012 (EUT L 173, 12.6.2014, s. 84).

12

(13)  Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2019/1937 av den 23 oktober 2019 om skydd för personer som rapporterar om överträdelser av unionsrätten (EUT L 305, 26.11.2019, s. 17).

13

(14)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/679 av den 27 april 2016 om skydd för fysiska personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter och om upphävande av direktiv 95/46/EG (allmän dataskyddsförordning) (EUT L 119, 4.5.2016, s. 1).

14

(15)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/1725 av den 23 oktober 2018 om skydd för fysiska personer med avseende på behandling av personuppgifter som utförs av unionens institutioner, organ och byråer och om det fria flödet av sådana uppgifter samt om upphävande av förordning (EG) nr 45/2001 och beslut nr 1247/2002/EG (EUT L 295, 21.11.2018, s. 39).

15

(16)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/23 av den 16 december 2020 om en ram för återhämtning och resolution av centrala motparter och om ändring av förordningarna (EU) nr 1095/2010, (EU) nr 648/2012, (EU) nr 600/2014, (EU) nr 806/2014 och (EU) 2015/2365 samt direktiven 2002/47/EG, 2004/25/EG, 2007/36/EG, 2014/59/EU och (EU) 2017/1132 (EUT L 22, 22.1.2021, s. 1).

16

(17)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 575/2013 av den 26 juni 2013 om tillsynskrav för kreditinstitut och om ändring av förordning (EU) nr 648/2012 (EUT L 176, 27.6.2013, s. 1).

17

(18)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/2033 av den 27 november 2019 om tillsynskrav för värdepappersföretag och om ändring av förordningarna (EU) nr 1093/2010, (EU) nr 575/2013, (EU) nr 600/2014 och (EU) nr 806/2014 (EUT L 314, 5.12.2019, s. 1).

18

(19)  Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2019/2034 av den 27 november 2019 om tillsyn av värdepappersföretag och om ändring av direktiven 2002/87/EG, 2009/65/EG, 2011/61/EU, 2013/36/EU, 2014/59/EU och 2014/65/EU (EUT L 314, 5.12.2019, s. 64).

19

---

II Icke-lagstiftningsakter

FÖRORDNINGAR

| 2.6.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 151/34 |
| --- | --- | --- | --- |

2.6.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 151/34

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2022/859

av den 24 maj 2022

om ändring av bilaga I till rådets förordning (EEG) nr 2658/87 om tulltaxe- och statistiknomenklaturen och om Gemensamma tulltaxan

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets förordning (EEG) nr 2658/87 av den 23 juli 1987 om tulltaxe- och statistiknomenklaturen och om Gemensamma tulltaxan (1), särskilt artiklarna 9.1 och 12, och

av följande skäl:

| (1) | I syfte att samtidigt tillgodose behoven i samband med Gemensamma tulltaxan och behoven i samband med statistiken över unionens utrikeshandel och annan unionspolitik rörande import eller export av varor upprättades genom förordning (EEG) nr 2658/87 en kombinerad varunomenklatur (Kombinerade nomenklaturen, KN). |
| --- | --- |

(1)

I syfte att samtidigt tillgodose behoven i samband med Gemensamma tulltaxan och behoven i samband med statistiken över unionens utrikeshandel och annan unionspolitik rörande import eller export av varor upprättades genom förordning (EEG) nr 2658/87 en kombinerad varunomenklatur (Kombinerade nomenklaturen, KN).

| (2) | KN grundar sig på nomenklaturen i Världstullorganisationens harmoniserade system (HS), vilken har ändrats genom Tullsamarbetsrådets rekommendation av den 28 juni 2019 (HS 2022). Genom kommissionens genomförandeförordning (EU) 2021/1832 (2), som ersatte bilaga I till förordning (EEG) nr 2658/87 från och med den 1 januari 2022, genomfördes dessa ändringar i 2022 års version av KN (KN 2022). |
| --- | --- |

(2)

KN grundar sig på nomenklaturen i Världstullorganisationens harmoniserade system (HS), vilken har ändrats genom Tullsamarbetsrådets rekommendation av den 28 juni 2019 (HS 2022). Genom kommissionens genomförandeförordning (EU) 2021/1832 (2), som ersatte bilaga I till förordning (EEG) nr 2658/87 från och med den 1 januari 2022, genomfördes dessa ändringar i 2022 års version av KN (KN 2022).

| (3) | I HS 2022 skapades ett separat undernummer 4421 20 00 för ”likkistor”. I KN 2021 klassificerades ”likkistor av träfiberskivor” enligt KN-nummer 4421 99 10 med en tullsats på 4 %, medan ”likkistor av annat material” klassificerades enligt KN-nummer 4421 99 91, som tullfria. Genom ändringarna av 2022 års HS överfördes i KN 2022 ”likkistor av träfiberskivor” till det nya KN-numret 4421 20 00, som tullfria. |
| --- | --- |

(3)

I HS 2022 skapades ett separat undernummer 4421 20 00 för ”likkistor”. I KN 2021 klassificerades ”likkistor av träfiberskivor” enligt KN-nummer 4421 99 10 med en tullsats på 4 %, medan ”likkistor av annat material” klassificerades enligt KN-nummer 4421 99 91, som tullfria. Genom ändringarna av 2022 års HS överfördes i KN 2022 ”likkistor av träfiberskivor” till det nya KN-numret 4421 20 00, som tullfria.

| (4) | För att under år 2022 kunna tillämpa samma tullbehandling som i KN 2021 är det nödvändigt att ändra KN 2022 för att ta hänsyn till ändringarna i HS 2022 och för att tillhandhålla en separat underavdelning för ”likkistor av träfiberskivor”. |
| --- | --- |

(4)

För att under år 2022 kunna tillämpa samma tullbehandling som i KN 2021 är det nödvändigt att ändra KN 2022 för att ta hänsyn till ändringarna i HS 2022 och för att tillhandhålla en separat underavdelning för ”likkistor av träfiberskivor”.

| (5) | I HS 2022 infördes ett separat nummer 8485 för ”maskiner för additiv tillverkning”, även kallade ”3D-skrivare”, som ytterligare delades upp i olika kategorier beroende på de olika material som skrivaren lägger på (t.ex. ”genom påläggning av metall”, ”genom påläggning av gips, cement, keramik eller glas” osv.). Skapandet av nummer 8485 innebar att dessa maskiner överfördes från olika undernummer i KN 2021 (3) och att särskilda KN-nummer skapades för att ge samma tullbehandling som i KN 2021. |
| --- | --- |

(5)

I HS 2022 infördes ett separat nummer 8485 för ”maskiner för additiv tillverkning”, även kallade ”3D-skrivare”, som ytterligare delades upp i olika kategorier beroende på de olika material som skrivaren lägger på (t.ex. ”genom påläggning av metall”, ”genom påläggning av gips, cement, keramik eller glas” osv.). Skapandet av nummer 8485 innebar att dessa maskiner överfördes från olika undernummer i KN 2021 (3) och att särskilda KN-nummer skapades för att ge samma tullbehandling som i KN 2021.

| (6) | I KN 2021 klassificerades ”maskiner för additiv tillverkning genom påläggning av sand, betong eller andra mineraliska produkter” enligt undernummer 8474 80 90”Andra”, som tullfria. Efter ändringar av HS 2022 klassificeras dessa produkter i KN 2022 enligt det nya undernummer 8485 80 00 med en tullsats på 1,7 %. |
| --- | --- |

(6)

I KN 2021 klassificerades ”maskiner för additiv tillverkning genom påläggning av sand, betong eller andra mineraliska produkter” enligt undernummer 8474 80 90”Andra”, som tullfria. Efter ändringar av HS 2022 klassificeras dessa produkter i KN 2022 enligt det nya undernummer 8485 80 00 med en tullsats på 1,7 %.

| (7) | För att fortsätta att bevilja samma tullbehandling som 2021 för dessa ”maskiner för additiv tillverkning genom påläggning av sand, betong eller andra mineraliska produkter” är det nödvändigt att ändra KN 2022 genom att föreskriva en separat tullfri underindelning. |
| --- | --- |

(7)

För att fortsätta att bevilja samma tullbehandling som 2021 för dessa ”maskiner för additiv tillverkning genom påläggning av sand, betong eller andra mineraliska produkter” är det nödvändigt att ändra KN 2022 genom att föreskriva en separat tullfri underindelning.

| (8) | I KN 2022 borde dessutom delar av dessa maskiner behandlas på samma sätt som i KN 2021. Beskrivningen till KN-nummer 8485 90 10 bör därför ändras så att den omfattar delar av ”maskiner för additiv tillverkning genom påläggning av sand, betong eller andra mineraliska produkter”. |
| --- | --- |

(8)

I KN 2022 borde dessutom delar av dessa maskiner behandlas på samma sätt som i KN 2021. Beskrivningen till KN-nummer 8485 90 10 bör därför ändras så att den omfattar delar av ”maskiner för additiv tillverkning genom påläggning av sand, betong eller andra mineraliska produkter”.

| (9) | Förordning (EEG) nr 2658/87 bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(9)

Förordning (EEG) nr 2658/87 bör därför ändras i enlighet med detta.

| (10) | För att säkerställa att tullbehandlingen 2022 för 3D-skrivare och deras delar är densamma som 2021 bör motsvarande ändringar tillämpas från och med den 1 januari 2022. |
| --- | --- |

(10)

För att säkerställa att tullbehandlingen 2022 för 3D-skrivare och deras delar är densamma som 2021 bör motsvarande ändringar tillämpas från och med den 1 januari 2022.

| (11) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från tullkodexkommittén. |
| --- | --- |

(11)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från tullkodexkommittén.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Bilaga I till förordning (EEG) nr 2658/87 ska ändras i enlighet med bilagan till den här förordningen.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Punkt 2 i bilagan ska tillämpas från och med den 1 januari 2022.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 24 maj 2022.

På kommissionens vägnar

För ordföranden

Gerassimos THOMAS

Generaldirektör

Generaldirektoratet för skatter och tullar

---

(1)  
  EGT L 256, 7.9.1987, s. 1.

1

(2)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2021/1832 av den 12 oktober 2021 om ändring av bilaga I till rådets förordning (EEG) nr 2658/87 om tulltaxe- och statistiknomenklaturen och om Gemensamma tulltaxan (EUT L 385, 29.10.2021, s. 1).

2

(3)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2020/1577 av den 21 september 2020 om ändring av bilaga I till rådets förordning (EEG) nr 2658/87 om tulltaxe- och statistiknomenklaturen och om Gemensamma tulltaxan (EUT L 361, 30.10.2020, s. 1).

3

---

BILAGA

| 1) | I bilaga I del två till förordning (EEG) nr 2658/87 ska posten för nummer
  4421 20 00
  ersättas med följande:








  KN-nr | Varuslag | Konventionell tullsats (%) | Extra mängdenhet |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| ”4421 20 00 | – Likkistor | Fri (1) | p/st |

1)

I bilaga I del två till förordning (EEG) nr 2658/87 ska posten för nummer
  4421 20 00
  ersättas med följande:

KN-nr

Varuslag

Konventionell tullsats (%)

Extra mängdenhet

”4421 20 00

– Likkistor

Fri (1)

p/st

| 2) | I bilaga I del två till förordning (EEG) nr 2658/87 ska posterna för nummer
  8485 80 00
  till
  8485 90 90
  ersättas med följande:








  KN-nr | Varuslag | Konventionell tullsats (%) | Extra mängdenhet |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | 2 | 3 | 4 |
| ”8485 80 00 | Andra |

2)

I bilaga I del två till förordning (EEG) nr 2658/87 ska posterna för nummer
  8485 80 00
  till
  8485 90 90
  ersättas med följande:

KN-nr

Varuslag

Konventionell tullsats (%)

Extra mängdenhet

1

2

3

4

”8485 80 00

Andra

1,7  (2)

p/st

8485 90

| Delar: |
| --- |

Delar:

8485 90 10

| – | Delar till maskiner enligt nr 8485 30 10 ; Delar till maskiner för additiv tillverkning genom påläggning av sand, betong eller andra mineraliska produkter |
| --- | --- |

–

Delar till maskiner enligt nr 8485 30 10 ; Delar till maskiner för additiv tillverkning genom påläggning av sand, betong eller andra mineraliska produkter

Fri

p/st

8485 90 90

| – | Andra |
| --- | --- |

–

Andra

1,7

p/st

---

(1)  Av träfiberskivor: 4.”

(2)  Maskiner för additiv tillverkning genom påläggning av sand, betong eller andra mineraliska produkter Fri.”

---

| 2.6.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 151/37 |
| --- | --- | --- | --- |

2.6.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 151/37

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EU) 2022/860

av den 1 juni 2022

om ändring av bilaga III till Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1925/2006 vad gäller monakoliner från fermenterat rött ris

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1925/2006 av den 20 december 2006 om tillsättning av vitaminer och mineralämnen samt vissa andra ämnen i livsmedel (1), särskilt artikel 8.2 a ii och 8.2 b, och

av följande skäl:

| (1) | I enlighet med artikel 8.2 i förordning (EG) nr 1925/2006 får kommissionen, på eget initiativ eller på grundval av information från medlemsstaterna, inleda ett förfarande för att ta upp ett ämne eller en ingrediens som innehåller ett annat ämne än vitaminer och mineralämnen i bilaga III till den förordningen, där sådana ämnen förtecknas vars användning i livsmedel är förbjuden, begränsad eller föremål för unionens granskning, om ämnet är associerat med en potentiell risk för konsumenterna enligt artikel 8.1 i förordning (EG) nr 1925/2006. |
| --- | --- |

(1)

I enlighet med artikel 8.2 i förordning (EG) nr 1925/2006 får kommissionen, på eget initiativ eller på grundval av information från medlemsstaterna, inleda ett förfarande för att ta upp ett ämne eller en ingrediens som innehåller ett annat ämne än vitaminer och mineralämnen i bilaga III till den förordningen, där sådana ämnen förtecknas vars användning i livsmedel är förbjuden, begränsad eller föremål för unionens granskning, om ämnet är associerat med en potentiell risk för konsumenterna enligt artikel 8.1 i förordning (EG) nr 1925/2006.

| (2) | Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (myndigheten) ombads 2010 att lägga fram ett yttrande om vetenskapliga belägg för ett hälsopåstående om monakolin K som lämnats in i enlighet med artikel 13 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1924/2006 (2). Den 30 juni 2011 (3) offentliggjorde myndigheten ett vetenskapligt yttrande om belägg för ett hälsopåstående om monakolin K från fermenterat rött ris och bibehållande av normala LDL-kolesterolnivåer i blodet. Myndigheten fann att ett orsakssamband kunde fastställas mellan intaget av monakolin K från fermenterat rött ris och bibehållande av normala LDL-kolesterolnivåer i blodet vid en daglig dos på 10 mg. |
| --- | --- |

(2)

Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (myndigheten) ombads 2010 att lägga fram ett yttrande om vetenskapliga belägg för ett hälsopåstående om monakolin K som lämnats in i enlighet med artikel 13 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1924/2006 (2). Den 30 juni 2011 (3) offentliggjorde myndigheten ett vetenskapligt yttrande om belägg för ett hälsopåstående om monakolin K från fermenterat rött ris och bibehållande av normala LDL-kolesterolnivåer i blodet. Myndigheten fann att ett orsakssamband kunde fastställas mellan intaget av monakolin K från fermenterat rött ris och bibehållande av normala LDL-kolesterolnivåer i blodet vid en daglig dos på 10 mg.

| (3) | Myndigheten ombads 2012 att lägga fram ett yttrande om vetenskapliga belägg för ett hälsopåstående gällande en kombination av ingredienser, däribland monakolin K från fermenterat rött ris, som lämnats in i enlighet med artikel 14 i förordning (EG) nr 1924/2006. Den 12 juli 2013 (4) offentliggjorde myndigheten ett vetenskapligt yttrande där man fastställde ett orsakssamband mellan intaget av en produkt innehållande 2 mg monakolin K från fermenterat rött ris i kombination med andra ingredienser och en minskning av LDL-kolesterolnivån i blodet. |
| --- | --- |

(3)

Myndigheten ombads 2012 att lägga fram ett yttrande om vetenskapliga belägg för ett hälsopåstående gällande en kombination av ingredienser, däribland monakolin K från fermenterat rött ris, som lämnats in i enlighet med artikel 14 i förordning (EG) nr 1924/2006. Den 12 juli 2013 (4) offentliggjorde myndigheten ett vetenskapligt yttrande där man fastställde ett orsakssamband mellan intaget av en produkt innehållande 2 mg monakolin K från fermenterat rött ris i kombination med andra ingredienser och en minskning av LDL-kolesterolnivån i blodet.

| (4) | I ovannämnda vetenskapliga yttranden hänvisade myndigheten, när det gäller begränsningar av användningen, till produktresumén för läkemedel som innehåller lovastatin och som finns tillgängliga på unionsmarknaden, eftersom myndigheten ansåg att monakolin K i laktonform är identisk med lovastatin. Produktresumén är riktad till hälso- och sjukvårdspersonal och innehåller information om säker och effektiv användning av läkemedlen. Produktresumén för läkemedel som innehåller lovastatin beskriver egenskaperna och de officiellt godkända användningsvillkoren och innehåller särskilda varningar och försiktighetsåtgärder vid användning som hänvisar till risken för myopati/rabdomyolys, vilken ökar vid samtidig användning av lovastatin och vissa andra läkemedel, och avråder gravida och ammande kvinnor från att använda lovastatin. |
| --- | --- |

(4)

I ovannämnda vetenskapliga yttranden hänvisade myndigheten, när det gäller begränsningar av användningen, till produktresumén för läkemedel som innehåller lovastatin och som finns tillgängliga på unionsmarknaden, eftersom myndigheten ansåg att monakolin K i laktonform är identisk med lovastatin. Produktresumén är riktad till hälso- och sjukvårdspersonal och innehåller information om säker och effektiv användning av läkemedlen. Produktresumén för läkemedel som innehåller lovastatin beskriver egenskaperna och de officiellt godkända användningsvillkoren och innehåller särskilda varningar och försiktighetsåtgärder vid användning som hänvisar till risken för myopati/rabdomyolys, vilken ökar vid samtidig användning av lovastatin och vissa andra läkemedel, och avråder gravida och ammande kvinnor från att använda lovastatin.

| (5) | Vid diskussionerna i arbetsgruppen för närings- och hälsopåståenden om ovannämnda vetenskapliga yttranden tog medlemsstaterna upp potentiella säkerhetsproblem i samband med intag av livsmedel som innehåller monakoliner från fermenterat rött ris. |
| --- | --- |

(5)

Vid diskussionerna i arbetsgruppen för närings- och hälsopåståenden om ovannämnda vetenskapliga yttranden tog medlemsstaterna upp potentiella säkerhetsproblem i samband med intag av livsmedel som innehåller monakoliner från fermenterat rött ris.

| (6) | Fermenterat rött ris framställs genom fermentering av ris med jäst, främst Monascus purpureus, vilket ger upphov till monakoliner, mestadels monakolin K. Det används traditionellt i Kina som livsmedelsfärgämne och som ett traditionellt läkemedel för att förbättra matsmältningen och blodcirkulationen. I EU är det inte godkänt för användning som färgämne eftersom det inte är upptaget i unionsförteckningen i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1333/2008 (5) om livsmedelstillsatser. Kosttillskott som innehåller beredningar av fermenterat rött ris har saluförts och konsumerats i betydande omfattning före den 15 maj 1997 och omfattas därför inte av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2015/2283 (6) om nya livsmedel. För användning av beredningar av fermenterat rött ris i andra livsmedelskategorier krävs ett godkännande enligt förordning (EU) 2015/2283 om nya livsmedel. Tillämpningen av bestämmelserna i den här förordningen påverkar inte tillämpningen av förordningarna (EU) 2015/2283 och (EG) nr 1333/2008. |
| --- | --- |

(6)

Fermenterat rött ris framställs genom fermentering av ris med jäst, främst Monascus purpureus, vilket ger upphov till monakoliner, mestadels monakolin K. Det används traditionellt i Kina som livsmedelsfärgämne och som ett traditionellt läkemedel för att förbättra matsmältningen och blodcirkulationen. I EU är det inte godkänt för användning som färgämne eftersom det inte är upptaget i unionsförteckningen i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1333/2008 (5) om livsmedelstillsatser. Kosttillskott som innehåller beredningar av fermenterat rött ris har saluförts och konsumerats i betydande omfattning före den 15 maj 1997 och omfattas därför inte av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2015/2283 (6) om nya livsmedel. För användning av beredningar av fermenterat rött ris i andra livsmedelskategorier krävs ett godkännande enligt förordning (EU) 2015/2283 om nya livsmedel. Tillämpningen av bestämmelserna i den här förordningen påverkar inte tillämpningen av förordningarna (EU) 2015/2283 och (EG) nr 1333/2008.

| (7) | Kommissionen inledde på eget initiativ förfarandet med stöd av artikel 8 i förordning (EG) nr 1925/2006 för monakoliner i fermenterat rött ris, eftersom den ansåg att de nödvändiga villkoren och kraven i artikel 8 i den förordningen och artiklarna 3 och 4 i kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 307/2012 (7) var uppfyllda på grundval av den tillgängliga information som tillhandahölls av medlemsstaterna under ett samråd om säkerheten hos monakoliner från fermenterat rött ris. Den tillgängliga informationen omfattade ett yttrande från den franska myndigheten för livsmedel, miljö och arbetsmiljö (Anses) om den risk som är förknippad med förekomsten av fermenterat rött ris i kosttillskott (8). I yttrandet drogs slutsatsen att vissa konsumenter utsätts för hälsorisker vid konsumtion av fermenterat rött ris på grund av risets sammansättning, särskilt förekomsten av monakolin K (även kallat lovastatin när det marknadsförs som läkemedel) som har samma skadliga effekter som statiner, och förekomsten av andra monakoliner i varierande halter, föreningar vars säkerhet inte har fastställts. Den tillgängliga informationen omfattade även en vetenskaplig rådgivande rapport som den belgiska myndigheten för folkhälsa, livsmedelssäkerhet och miljö antog den 13 februari 2016 (9) och som innehåller en utvärdering av de förmodade positiva effekterna och den eventuella toxiciteten hos kosttillskott baserade på fermenterat rött ris för Belgiens befolkning. I rapporten hänvisades till den risk som är förknippad med förekomsten av monakoliner, särskilt monakolin K, i fermenterat rött ris för bland annat samma skadliga effekter som observerats hos patienter som tar statiner, och hänvisades till en högre risk för toxiska effekter hos vissa sårbara grupper såsom gravida kvinnor, personer som lider av lever-, njur- och muskelbesvär, personer över 70 år samt barn och ungdomar. En annan relevant vetenskaplig bedömning gjordes 2013 (10) av den tyska forskningsfinansierande organisationen DFG, där man drog slutsatsen att fermenterat rött ris inte är ett säkert kosttillskott. |
| --- | --- |

(7)

Kommissionen inledde på eget initiativ förfarandet med stöd av artikel 8 i förordning (EG) nr 1925/2006 för monakoliner i fermenterat rött ris, eftersom den ansåg att de nödvändiga villkoren och kraven i artikel 8 i den förordningen och artiklarna 3 och 4 i kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 307/2012 (7) var uppfyllda på grundval av den tillgängliga information som tillhandahölls av medlemsstaterna under ett samråd om säkerheten hos monakoliner från fermenterat rött ris. Den tillgängliga informationen omfattade ett yttrande från den franska myndigheten för livsmedel, miljö och arbetsmiljö (Anses) om den risk som är förknippad med förekomsten av fermenterat rött ris i kosttillskott (8). I yttrandet drogs slutsatsen att vissa konsumenter utsätts för hälsorisker vid konsumtion av fermenterat rött ris på grund av risets sammansättning, särskilt förekomsten av monakolin K (även kallat lovastatin när det marknadsförs som läkemedel) som har samma skadliga effekter som statiner, och förekomsten av andra monakoliner i varierande halter, föreningar vars säkerhet inte har fastställts. Den tillgängliga informationen omfattade även en vetenskaplig rådgivande rapport som den belgiska myndigheten för folkhälsa, livsmedelssäkerhet och miljö antog den 13 februari 2016 (9) och som innehåller en utvärdering av de förmodade positiva effekterna och den eventuella toxiciteten hos kosttillskott baserade på fermenterat rött ris för Belgiens befolkning. I rapporten hänvisades till den risk som är förknippad med förekomsten av monakoliner, särskilt monakolin K, i fermenterat rött ris för bland annat samma skadliga effekter som observerats hos patienter som tar statiner, och hänvisades till en högre risk för toxiska effekter hos vissa sårbara grupper såsom gravida kvinnor, personer som lider av lever-, njur- och muskelbesvär, personer över 70 år samt barn och ungdomar. En annan relevant vetenskaplig bedömning gjordes 2013 (10) av den tyska forskningsfinansierande organisationen DFG, där man drog slutsatsen att fermenterat rött ris inte är ett säkert kosttillskott.

| (8) | Under 2017 uppmanade kommissionen därför myndigheten att lämna ett vetenskapligt yttrande om utvärderingen av säkerheten hos monakoliner i fermenterat rött ris, i enlighet med artikel 8 i förordning (EG) nr 1925/2006. |
| --- | --- |

(8)

Under 2017 uppmanade kommissionen därför myndigheten att lämna ett vetenskapligt yttrande om utvärderingen av säkerheten hos monakoliner i fermenterat rött ris, i enlighet med artikel 8 i förordning (EG) nr 1925/2006.

| (9) | Den 25 juni 2018 (11) antog myndigheten ett vetenskapligt yttrande om säkerheten hos monakoliner i fermenterat rött ris. Myndigheten ansåg att monakolin K i laktonform var identisk med lovastatin, den aktiva substansen i flera läkemedel som godkänts för behandling av hyperkolesterolemi i EU. Monakolin K från fermenterat rött ris finns i kosttillskott med varierande rekommenderade dagliga intag för bibehållande av normala LDL-kolesterolnivåer i blodet. Utifrån den tillgängliga informationen fann myndigheten att intag av monakoliner från fermenterat rött ris via kosttillskott kan leda till en uppskattad exponering för monakolin K inom de terapeutiska doserna av lovastatin. Myndigheten konstaterade att de skadliga effekterna av fermenterat rött ris liknade de för lovastatin. Myndigheten rapporterade, efter samråd med fyra källor (12) till fallrapporter, att de skadliga effekterna huvudsakligen påverkade det muskuloskeletala systemet och bindväv (inklusive rabdomyolys), levern, nervsystemet, mag-tarmkanalen, huden och subkutan vävnad, i fallande ordning efter förekomst. Myndigheten ansåg att de tillgängliga uppgifterna om de skadliga effekter som rapporterats hos människor var tillräckliga för att dra slutsatsen att monakoliner från fermenterat rött ris som används som kosttillskott utgjorde en betydande säkerhetsrisk vid en dos på 10 mg/dag. Vidare ansåg myndigheten att enskilda fall av allvarliga skadliga effekter hade rapporterats för monakoliner från fermenterat rött ris vid intag av så lite som 3 mg/dag under en period på mellan två veckor och ett år, och att det förekom fall av rabdomyolys, hepatit och hudsjukdomar som krävde sjukhusvård. |
| --- | --- |

(9)

Den 25 juni 2018 (11) antog myndigheten ett vetenskapligt yttrande om säkerheten hos monakoliner i fermenterat rött ris. Myndigheten ansåg att monakolin K i laktonform var identisk med lovastatin, den aktiva substansen i flera läkemedel som godkänts för behandling av hyperkolesterolemi i EU. Monakolin K från fermenterat rött ris finns i kosttillskott med varierande rekommenderade dagliga intag för bibehållande av normala LDL-kolesterolnivåer i blodet. Utifrån den tillgängliga informationen fann myndigheten att intag av monakoliner från fermenterat rött ris via kosttillskott kan leda till en uppskattad exponering för monakolin K inom de terapeutiska doserna av lovastatin. Myndigheten konstaterade att de skadliga effekterna av fermenterat rött ris liknade de för lovastatin. Myndigheten rapporterade, efter samråd med fyra källor (12) till fallrapporter, att de skadliga effekterna huvudsakligen påverkade det muskuloskeletala systemet och bindväv (inklusive rabdomyolys), levern, nervsystemet, mag-tarmkanalen, huden och subkutan vävnad, i fallande ordning efter förekomst. Myndigheten ansåg att de tillgängliga uppgifterna om de skadliga effekter som rapporterats hos människor var tillräckliga för att dra slutsatsen att monakoliner från fermenterat rött ris som används som kosttillskott utgjorde en betydande säkerhetsrisk vid en dos på 10 mg/dag. Vidare ansåg myndigheten att enskilda fall av allvarliga skadliga effekter hade rapporterats för monakoliner från fermenterat rött ris vid intag av så lite som 3 mg/dag under en period på mellan två veckor och ett år, och att det förekom fall av rabdomyolys, hepatit och hudsjukdomar som krävde sjukhusvård.

| (10) | På grundval av den tillgängliga informationen och flera oklarheter som lyfts fram i yttrandet kunde myndigheten inte ge råd om ett dagligt intag av monakoliner från fermenterat rött ris som inte riskerar att medföra hälsoskadliga effekter för befolkningen i allmänhet och, i förekommande fall, för sårbara befolkningsgrupper, i enlighet med kommissionens begäran. Myndigheten förklarade att det råder osäkerhet om sammansättningen och halten av monakoliner i kosttillskott som innehåller fermenterat rött ris och att monakoliner i fermenterat rött ris används i produkter med flera ingredienser, vars beståndsdelar inte har utvärderats fullständigt individuellt eller i kombination. På grund av bristen på uppgifter går det inte att utvärdera en säker användning av monakoliner hos vissa sårbara konsumentgrupper och det råder osäkerhet om effekterna av samtidig konsumtion av kosttillskott baserade på fermenterat rött ris och livsmedel eller läkemedel som hämmar det enzym (CYP3A4) som är delaktigt i nedbrytningen av monakoliner. |
| --- | --- |

(10)

På grundval av den tillgängliga informationen och flera oklarheter som lyfts fram i yttrandet kunde myndigheten inte ge råd om ett dagligt intag av monakoliner från fermenterat rött ris som inte riskerar att medföra hälsoskadliga effekter för befolkningen i allmänhet och, i förekommande fall, för sårbara befolkningsgrupper, i enlighet med kommissionens begäran. Myndigheten förklarade att det råder osäkerhet om sammansättningen och halten av monakoliner i kosttillskott som innehåller fermenterat rött ris och att monakoliner i fermenterat rött ris används i produkter med flera ingredienser, vars beståndsdelar inte har utvärderats fullständigt individuellt eller i kombination. På grund av bristen på uppgifter går det inte att utvärdera en säker användning av monakoliner hos vissa sårbara konsumentgrupper och det råder osäkerhet om effekterna av samtidig konsumtion av kosttillskott baserade på fermenterat rött ris och livsmedel eller läkemedel som hämmar det enzym (CYP3A4) som är delaktigt i nedbrytningen av monakoliner.

| (11) | I enlighet med artikel 4.5 i genomförandeförordning (EU) nr 307/2012 och efter det att myndigheten offentliggjort sitt yttrande om monakoliner från fermenterat rött ris tog kommissionen emot synpunkter på myndighetens vetenskapliga riskbedömning från berörda parter. De berörda parterna framförde också argument till stöd för säker användning av monakoliner från fermenterat rött ris i kombination med tillräcklig konsumentinformation om säker användning av ämnet. |
| --- | --- |

(11)

I enlighet med artikel 4.5 i genomförandeförordning (EU) nr 307/2012 och efter det att myndigheten offentliggjort sitt yttrande om monakoliner från fermenterat rött ris tog kommissionen emot synpunkter på myndighetens vetenskapliga riskbedömning från berörda parter. De berörda parterna framförde också argument till stöd för säker användning av monakoliner från fermenterat rött ris i kombination med tillräcklig konsumentinformation om säker användning av ämnet.

| (12) | De synpunkter som var av vetenskaplig karaktär klargjordes av myndigheten under telekonferenser med de berörda parterna efter antagandet. Myndigheten förtydligade källorna till det vetenskapliga yttrandet och förklarade varför vissa studier som lämnats in av berörda parter i samband med en öppen förfrågan om uppgifter inte ansågs tillräckligt tillförlitliga och vetenskapligt underbyggda för att ingå i säkerhetsbedömningen. Myndigheten förklarade den vetenskapliga grunden för att betrakta säkerhetsdata för lovastatin som relevanta för säkerhetsbedömningen av monakoliner och klargjorde hur de uppgifter om skadliga effekter som lämnats av berörda parter efter utsläppandet på marknaden användes som underlag i bedömningen. |
| --- | --- |

(12)

De synpunkter som var av vetenskaplig karaktär klargjordes av myndigheten under telekonferenser med de berörda parterna efter antagandet. Myndigheten förtydligade källorna till det vetenskapliga yttrandet och förklarade varför vissa studier som lämnats in av berörda parter i samband med en öppen förfrågan om uppgifter inte ansågs tillräckligt tillförlitliga och vetenskapligt underbyggda för att ingå i säkerhetsbedömningen. Myndigheten förklarade den vetenskapliga grunden för att betrakta säkerhetsdata för lovastatin som relevanta för säkerhetsbedömningen av monakoliner och klargjorde hur de uppgifter om skadliga effekter som lämnats av berörda parter efter utsläppandet på marknaden användes som underlag i bedömningen.

| (13) | Kommissionen bad myndigheten om tekniskt stöd med två vetenskapliga studier, en systematisk genomgång och metaanalys av säkerheten vid användning av kosttillskott med fermenterat rött ris (13) samt en granskning med tillhörande expertutlåtande om betydelsen av användning av kosttillskott med fermenterat rött ris vid kontroll av plasmakolesterol (14), som lämnades in till kommissionen av en berörd part efter det att myndigheten antagit det vetenskapliga yttrandet. Myndigheten konstaterade att det, oberoende av resultaten av eventuella interventionsstudier eller metaanalyser av säkerheten vid användning av kosttillskott med fermenterat rött ris, finns rapporter om biverkningar hos människor i samband med intag av fermenterat rött ris och att monakolin K i laktonform är identisk med lovastatin, vars skadliga effekter är väl dokumenterade, och att de inlämnade studierna därför måste beaktas tillsammans med de övriga beläggen för att det ska gå att dra en övergripande slutsats. Myndigheten förklarade att förekomsten av rapporter om skadliga effekter inte kan försummas eller ogiltigförklaras av resultat från försök som var relativt små och inte syftade till att påvisa dessa skadliga effekter, och att studier, t.ex. den inlämnade granskningen med tillhörande expertutlåtande, som gav ett jämförande risk-nyttaförhållande för produkter som innehåller fermenterat rött ris inte var relevanta för utvärderingen av säkerheten hos ämnen som avsiktligt tillsatts i livsmedel. |
| --- | --- |

(13)

Kommissionen bad myndigheten om tekniskt stöd med två vetenskapliga studier, en systematisk genomgång och metaanalys av säkerheten vid användning av kosttillskott med fermenterat rött ris (13) samt en granskning med tillhörande expertutlåtande om betydelsen av användning av kosttillskott med fermenterat rött ris vid kontroll av plasmakolesterol (14), som lämnades in till kommissionen av en berörd part efter det att myndigheten antagit det vetenskapliga yttrandet. Myndigheten konstaterade att det, oberoende av resultaten av eventuella interventionsstudier eller metaanalyser av säkerheten vid användning av kosttillskott med fermenterat rött ris, finns rapporter om biverkningar hos människor i samband med intag av fermenterat rött ris och att monakolin K i laktonform är identisk med lovastatin, vars skadliga effekter är väl dokumenterade, och att de inlämnade studierna därför måste beaktas tillsammans med de övriga beläggen för att det ska gå att dra en övergripande slutsats. Myndigheten förklarade att förekomsten av rapporter om skadliga effekter inte kan försummas eller ogiltigförklaras av resultat från försök som var relativt små och inte syftade till att påvisa dessa skadliga effekter, och att studier, t.ex. den inlämnade granskningen med tillhörande expertutlåtande, som gav ett jämförande risk-nyttaförhållande för produkter som innehåller fermenterat rött ris inte var relevanta för utvärderingen av säkerheten hos ämnen som avsiktligt tillsatts i livsmedel.

| (14) | Med tanke på att det inte gick att fastställa något dagligt intag av monakoliner från fermenterat rött ris som inte riskerar människors hälsa, och med tanke på de betydande hälsoskadliga effekterna vid en användning av monakoliner från fermenterat rött ris på 10 mg/dag, samt med tanke på de enskilda fall av allvarliga negativa hälsoeffekter vid så låga nivåer som 3 mg/dag, bör man förbjuda användning av monakoliner från fermenterat rött ris vid halter på 3 mg eller mer per dos av den produkt som rekommenderas för dagligt intag. Ämnet bör därför tas upp i del B i bilaga III till förordning (EG) nr 1925/2006, vilket innebär att tillsättning i livsmedel eller användning i livsmedelstillverkning endast får ske på de villkor som anges i den bilagan. |
| --- | --- |

(14)

Med tanke på att det inte gick att fastställa något dagligt intag av monakoliner från fermenterat rött ris som inte riskerar människors hälsa, och med tanke på de betydande hälsoskadliga effekterna vid en användning av monakoliner från fermenterat rött ris på 10 mg/dag, samt med tanke på de enskilda fall av allvarliga negativa hälsoeffekter vid så låga nivåer som 3 mg/dag, bör man förbjuda användning av monakoliner från fermenterat rött ris vid halter på 3 mg eller mer per dos av den produkt som rekommenderas för dagligt intag. Ämnet bör därför tas upp i del B i bilaga III till förordning (EG) nr 1925/2006, vilket innebär att tillsättning i livsmedel eller användning i livsmedelstillverkning endast får ske på de villkor som anges i den bilagan.

| (15) | Enligt artikel 6 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/46/EG (15) ska kosttillskott märkas med den dos av produkten som rekommenderas för dagligt intag tillsammans med en varning om att den rekommenderade dagliga dosen inte får överskridas. Eftersom olika livsmedel eller kosttillskott som innehåller monakoliner från fermenterat rött ris kan konsumeras samtidigt kan det högsta värde som fastställs i bilaga III till förordning (EG) nr 1925/2006 överskridas, och därför är det nödvändigt att fastställa lämpliga märkningskrav för alla livsmedel som innehåller monakoliner från fermenterat rött ris. |
| --- | --- |

(15)

Enligt artikel 6 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/46/EG (15) ska kosttillskott märkas med den dos av produkten som rekommenderas för dagligt intag tillsammans med en varning om att den rekommenderade dagliga dosen inte får överskridas. Eftersom olika livsmedel eller kosttillskott som innehåller monakoliner från fermenterat rött ris kan konsumeras samtidigt kan det högsta värde som fastställs i bilaga III till förordning (EG) nr 1925/2006 överskridas, och därför är det nödvändigt att fastställa lämpliga märkningskrav för alla livsmedel som innehåller monakoliner från fermenterat rött ris.

| (16) | För att ge fullständig information om innehållet av monakoliner på etiketterna för de livsmedel som innehåller monakoliner från fermenterat rött ris måste lämpliga märkningskrav fastställas för alla livsmedel som innehåller monakoliner från fermenterat rött ris. |
| --- | --- |

(16)

För att ge fullständig information om innehållet av monakoliner på etiketterna för de livsmedel som innehåller monakoliner från fermenterat rött ris måste lämpliga märkningskrav fastställas för alla livsmedel som innehåller monakoliner från fermenterat rött ris.

| (17) | Eftersom myndigheten har konstaterat en risk för skadliga effekter på grund av interaktioner med läkemedel är det nödvändigt att varna personer som använder kolesterolsänkande läkemedel så att de kan undvika samtidig användning av livsmedel som innehåller monakoliner från fermenterat rött ris. Myndigheten konstaterade att de skadliga effekterna av fermenterat rött ris liknade de för lovastatin och att det därför är lämpligt att uppmana personer att rådfråga läkare om de upplever hälsoproblem. Eftersom myndigheten inte kunde utvärdera vissa sårbara konsumentgruppers säkra användning av monakoliner på grund av bristen på uppgifter, och eftersom användningen av monakoliner från fermenterat rött ris därför fortfarande kan ha hälsoskadliga effekter, är det lämpligt att avråda gravida eller ammande kvinnor, personer över 70 år samt barn och ungdomar från att använda livsmedel som innehåller monakoliner från fermenterat rött ris. Mot bakgrund av ovanstående är det nödvändigt att fastställa lämpliga märkningskrav för alla livsmedel som innehåller monakoliner från fermenterat rött ris. |
| --- | --- |

(17)

Eftersom myndigheten har konstaterat en risk för skadliga effekter på grund av interaktioner med läkemedel är det nödvändigt att varna personer som använder kolesterolsänkande läkemedel så att de kan undvika samtidig användning av livsmedel som innehåller monakoliner från fermenterat rött ris. Myndigheten konstaterade att de skadliga effekterna av fermenterat rött ris liknade de för lovastatin och att det därför är lämpligt att uppmana personer att rådfråga läkare om de upplever hälsoproblem. Eftersom myndigheten inte kunde utvärdera vissa sårbara konsumentgruppers säkra användning av monakoliner på grund av bristen på uppgifter, och eftersom användningen av monakoliner från fermenterat rött ris därför fortfarande kan ha hälsoskadliga effekter, är det lämpligt att avråda gravida eller ammande kvinnor, personer över 70 år samt barn och ungdomar från att använda livsmedel som innehåller monakoliner från fermenterat rött ris. Mot bakgrund av ovanstående är det nödvändigt att fastställa lämpliga märkningskrav för alla livsmedel som innehåller monakoliner från fermenterat rött ris.

| (18) | Myndigheten kunde inte identifiera ett intag via kosten av monakoliner från fermenterat rött ris som inte riskerar att medföra skadliga hälsoeffekter för befolkningen i allmänhet och, i förekommande fall, för sårbara befolkningsgrupper. Eftersom användningen av monakoliner från fermenterat rött ris fortfarande kan ha skadliga hälsoeffekter, men det alltjämt saknas vetenskapliga belägg, och med tanke på att monakoliner från fermenterat rött ris endast får användas i kosttillskott och att myndigheten inte kunde fastställa omfattningen av användningen av kosttillskotten, bör användningen av monakoliner från fermenterat rött ris i kosttillskott omfattas av unionens granskning och följaktligen tas upp i del C i bilaga III till förordning (EG) nr 1925/2006. Med tanke på den osäkerhet som myndigheten beskriver i sitt vetenskapliga yttrande och med beaktande av de berörda parternas argument avseende säkerhetsprofilen för monakoliner från fermenterat rött ris, har de berörda parterna enligt artikel 8.4 i förordning (EG) nr 1925/2006 möjlighet att till myndigheten lämna in uppgifter som visar att monakoliner från fermenterat rött ris är säkert i enlighet med artikel 5 i genomförandeförordning (EU) nr 307/2012. I enlighet med artikel 8.5 i förordning (EG) nr 1925/2006 bör kommissionen inom fyra år efter det att den här förordningen har trätt i kraft fatta ett beslut om huruvida monakoliner från fermenterat rött ris ska tas upp i del A eller B i bilaga III, beroende på vad som är lämpligt, med beaktande av myndighetens yttrande om inlämnade uppgifter. |
| --- | --- |

(18)

Myndigheten kunde inte identifiera ett intag via kosten av monakoliner från fermenterat rött ris som inte riskerar att medföra skadliga hälsoeffekter för befolkningen i allmänhet och, i förekommande fall, för sårbara befolkningsgrupper. Eftersom användningen av monakoliner från fermenterat rött ris fortfarande kan ha skadliga hälsoeffekter, men det alltjämt saknas vetenskapliga belägg, och med tanke på att monakoliner från fermenterat rött ris endast får användas i kosttillskott och att myndigheten inte kunde fastställa omfattningen av användningen av kosttillskotten, bör användningen av monakoliner från fermenterat rött ris i kosttillskott omfattas av unionens granskning och följaktligen tas upp i del C i bilaga III till förordning (EG) nr 1925/2006. Med tanke på den osäkerhet som myndigheten beskriver i sitt vetenskapliga yttrande och med beaktande av de berörda parternas argument avseende säkerhetsprofilen för monakoliner från fermenterat rött ris, har de berörda parterna enligt artikel 8.4 i förordning (EG) nr 1925/2006 möjlighet att till myndigheten lämna in uppgifter som visar att monakoliner från fermenterat rött ris är säkert i enlighet med artikel 5 i genomförandeförordning (EU) nr 307/2012. I enlighet med artikel 8.5 i förordning (EG) nr 1925/2006 bör kommissionen inom fyra år efter det att den här förordningen har trätt i kraft fatta ett beslut om huruvida monakoliner från fermenterat rött ris ska tas upp i del A eller B i bilaga III, beroende på vad som är lämpligt, med beaktande av myndighetens yttrande om inlämnade uppgifter.

| (19) | Förordning (EG) nr 1925/2006 bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(19)

Förordning (EG) nr 1925/2006 bör därför ändras i enlighet med detta.

| (20) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder. |
| --- | --- |

(20)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Bilaga III till förordning (EG) nr 1925/2006 ska ändras på följande sätt:

| 1. | Följande post ska läggas till i tabellen i del B ”Ämnen som omfattas av begränsningar” i alfabetisk ordning:







  Ämne som omfattas av begränsningar | Villkor för användning | Ytterligare krav |
| --- | --- | --- | --- |
| ”Monakoliner från fermenterat rött ris | Enskilda portioner av produkten ska ge ett dagligt intag av monakoliner från fermenterat rött ris på mindre än 3 mg. | På etiketten ska anges antalet enskilda portioner som utgör det högsta dagliga intaget och en varning om att det dagliga intaget av monakoliner från fermenterat rött ris ska underskrida 3 mg.
  På etiketten ska halten av monakoliner per portion av produkten anges.
  Etiketten ska innehålla följande varningar:
  ’Bör inte intas av gravida eller ammande kvinnor, barn under 18 år eller vuxna över 70 år.’
  ’Rådfråga läkare om du upplever några hälsoproblem i samband med intag av produkten.’
  ’Bör inte intas om du tar kolesterolsänkande läkemedel.’
  ’Bör inte intas om du redan använder andra produkter som innehåller fermenterat rött ris.’” |

1.

Följande post ska läggas till i tabellen i del B ”Ämnen som omfattas av begränsningar” i alfabetisk ordning:

Ämne som omfattas av begränsningar

Villkor för användning

Ytterligare krav

”Monakoliner från fermenterat rött ris

Enskilda portioner av produkten ska ge ett dagligt intag av monakoliner från fermenterat rött ris på mindre än 3 mg.

På etiketten ska anges antalet enskilda portioner som utgör det högsta dagliga intaget och en varning om att det dagliga intaget av monakoliner från fermenterat rött ris ska underskrida 3 mg.

På etiketten ska halten av monakoliner per portion av produkten anges.

Etiketten ska innehålla följande varningar:

’Bör inte intas av gravida eller ammande kvinnor, barn under 18 år eller vuxna över 70 år.’

’Rådfråga läkare om du upplever några hälsoproblem i samband med intag av produkten.’

’Bör inte intas om du tar kolesterolsänkande läkemedel.’

’Bör inte intas om du redan använder andra produkter som innehåller fermenterat rött ris.’”

| 2. | Följande post ska läggas till i tabellen i del C ”Ämnen som är föremål för gemenskapens granskning” i alfabetisk ordning:

  ”Monakoliner från fermenterat rött ris” |
| --- | --- |

2.

Följande post ska läggas till i tabellen i del C ”Ämnen som är föremål för gemenskapens granskning” i alfabetisk ordning:

”Monakoliner från fermenterat rött ris”

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 1 juni 2022.

På kommissionens vägnar

Ursula VON DER LEYEN

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 404, 30.12.2006, s. 26.

1

(2)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1924/2006 av den 20 december 2006 om näringspåståenden och hälsopåståenden om livsmedel (EUT L 404, 30.12.2006, s. 9).

2

(3)  
  EFSA Journal, vol. 9(2011):7, artikelnr 2304.

3

EFSA Journal

(4)  
  EFSA Journal, vol. 11(2013):7, artikelnr 3327.

4

EFSA Journal

(5)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1333/2008 av den 16 december 2008 om livsmedelstillsatser (EUT L 354, 31.12.2008, s. 16).

5

(6)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2015/2283 av den 25 november 2015 om nya livsmedel och om ändring av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1169/2011 och upphävande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 258/97 och kommissionens förordning (EG) nr 1852/2001 (EUT L 327, 11.12.2015, s. 1).

6

(7)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 307/2012 av den 11 april 2012 om fastställande av genomförandebestämmelser för tillämpningen av artikel 8 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1925/2006 om tillsättning av vitaminer och mineralämnen samt vissa andra ämnen i livsmedel (EUT L 102, 12.4.2012, s. 2).

7

(8)  Yttrande från Anses, begäran nr 2012-SA-0228: Yttrande från den franska myndigheten för livsmedel, miljö och arbetsmiljö om de risker som är förknippade med förekomsten av fermenterat rött ris i kosttillskott, 14 februari 2014.

8

(9)  
  ”Avis du Conseil Superieur de la Sante N° 9312: Compléments alimentaires à base de ’levure de riz rouge’
  ”, 3 februari 2016.

9

(10)  
  ”Stellungnahme der Gemeinsamen Experten kommission BVL/BfArM: Einstufung von Rotschimmelreisprodukten”, 8 februari 2016.

10

(11)  
  EFSA Journal, vol. 16(2019):8, artikelnr 5368.

11

EFSA Journal

(12)  Världshälsoorganisationen (WHO), franska myndigheten för livsmedel, miljö och arbetsmiljö (Anses), italienska övervakningssystemet för naturläkemedel, Food and Drug Administration (FDA).

12

Food and Drug Administration

(13)  Fogacci, F., Banach, M., Mikhailidis, D.P. m.fl., ”Safety of red yeast rice supplementation: A systematic review and meta-analysis of randomized controlled trials”, Pharmacological Research, 143 (2019), s. 1–16.

13

Pharmacological Research

(14)  Banach, M., Bruckert, E., Descamps, O.S. m.fl., ”The role of red yeast rice (RYR) supplementation in plasma cholesterol control: A review and expert opinion”, Atheroscler Suppl., 17 augusti 2019.

14

Atheroscler Suppl.

(15)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/46/EG av den 10 juni 2002 om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om kosttillskott (EGT L 183, 12.7.2002, s. 51).

15

---

| 2.6.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 151/42 |
| --- | --- | --- | --- |

2.6.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 151/42

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2022/861

av den 1 juni 2022

om undantagsregler för medlemsstaternas andra ansökan om unionsstöd för frukt och grönsaker i skolan och för skolmjölk samt om undantag från genomförandeförordning (EU) 2017/39 vad gäller omfördelning av unionsstöd för perioden 1 augusti 2022–31 juli 2023

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1308/2013 av den 17 december 2013 om upprättande av en samlad marknadsordning för jordbruksprodukter och om upphävande av rådets förordningar (EEG) nr 922/72, (EEG) nr 234/79, (EG) nr 1037/2001 och (EG) nr 1234/2007 (1), särskilt artikel 25 första stycket d,

med beaktande av rådets förordning (EU) nr 1370/2013 av den 16 december 2013 om fastställande av vissa stöd och bidrag inom ramen för den samlade marknadsordningen för jordbruksprodukter (2), särskilt artikel 5.5, och

av följande skäl:

| (1) | Rysslands militära aggression mot Ukraina den 24 februari 2022 har lett till en massiv tillströmning av fördrivna personer från Ukraina till unionen, varav de flesta är kvinnor och barn. Flera medlemsstater står inför aldrig tidigare skådade utmaningar när det gäller att snabbt integrera fördrivna barn från Ukraina i sina utbildningssystem. |
| --- | --- |

(1)

Rysslands militära aggression mot Ukraina den 24 februari 2022 har lett till en massiv tillströmning av fördrivna personer från Ukraina till unionen, varav de flesta är kvinnor och barn. Flera medlemsstater står inför aldrig tidigare skådade utmaningar när det gäller att snabbt integrera fördrivna barn från Ukraina i sina utbildningssystem.

| (2) | Stödordningen för utdelning av frukt och grönsaker samt av mjölk och mjölkprodukter i utbildningsanstalter (skolprogrammet), som fastställs i förordning (EU) nr 1308/2013, riktar sig till barn som regelbundet går på daghem eller i förskola, grundskola eller gymnasieskola i medlemsstaterna. Fördrivna barn från Ukraina som integrerats i medlemsstaternas utbildningssystem har därför rätt att omfattas av skolprogrammet. På grund av ökningen av antalet barn som kan omfattas av skolprogrammet, i absoluta tal eller som procent av befolkningen, kan flera medlemsstater som är i frontlinjen för åtgärder med anledning av Rysslands invasion av Ukraina stöta på svårigheter med att genomföra skolprogrammet som planerat om deras tilldelning av unionsstöd inte ökar. |
| --- | --- |

(2)

Stödordningen för utdelning av frukt och grönsaker samt av mjölk och mjölkprodukter i utbildningsanstalter (skolprogrammet), som fastställs i förordning (EU) nr 1308/2013, riktar sig till barn som regelbundet går på daghem eller i förskola, grundskola eller gymnasieskola i medlemsstaterna. Fördrivna barn från Ukraina som integrerats i medlemsstaternas utbildningssystem har därför rätt att omfattas av skolprogrammet. På grund av ökningen av antalet barn som kan omfattas av skolprogrammet, i absoluta tal eller som procent av befolkningen, kan flera medlemsstater som är i frontlinjen för åtgärder med anledning av Rysslands invasion av Ukraina stöta på svårigheter med att genomföra skolprogrammet som planerat om deras tilldelning av unionsstöd inte ökar.

| (3) | I enlighet med artikel 3 första stycket a i kommissionens genomförandeförordning (EU) 2017/39 (3) lämnade medlemsstaterna in sina ansökningar om unionsstöd för frukt och grönsaker i skolan och för skolmjölk för läsåret 2022/2023, som löper från den 1 augusti 2022 till den 31 juli 2023, till kommissionen senast den 31 januari 2022. På grundval av dessa ansökningar, som lämnades in före Rysslands invasion av Ukraina, fastställde kommissionen de slutliga tilldelningarna av unionsstöd per medlemsstat i kommissionens genomförandebeslut (EU) 2022/493 (4). Tillgängliga uppgifter om användningen av den slutliga tilldelningen av unionsstöd under de senaste skolåren i vissa medlemsstater tyder på att det finns en risk för att vissa medlemsstater inte kan utnyttja sin slutliga tilldelning fullt ut. |
| --- | --- |

(3)

I enlighet med artikel 3 första stycket a i kommissionens genomförandeförordning (EU) 2017/39 (3) lämnade medlemsstaterna in sina ansökningar om unionsstöd för frukt och grönsaker i skolan och för skolmjölk för läsåret 2022/2023, som löper från den 1 augusti 2022 till den 31 juli 2023, till kommissionen senast den 31 januari 2022. På grundval av dessa ansökningar, som lämnades in före Rysslands invasion av Ukraina, fastställde kommissionen de slutliga tilldelningarna av unionsstöd per medlemsstat i kommissionens genomförandebeslut (EU) 2022/493 (4). Tillgängliga uppgifter om användningen av den slutliga tilldelningen av unionsstöd under de senaste skolåren i vissa medlemsstater tyder på att det finns en risk för att vissa medlemsstater inte kan utnyttja sin slutliga tilldelning fullt ut.

| (4) | Mot bakgrund av de nya behoven och som ett tecken på solidaritet från unionens och medlemsstaternas sida med Ukraina är det lämpligt att fastställa undantagsregler som gör det möjligt för medlemsstaterna att lämna in en andra ansökan om unionsstöd för frukt och grönsaker i skolan och för skolmjölk för perioden 1 augusti 2022–31 juli 2023 senast den 15 juni 2022. Denna möjlighet bör kopplas till behovet av att ta hänsyn till de fördrivna barn från Ukraina som är inskrivna vid medlemsstaternas utbildningsanstalter under den perioden. Medlemsstaterna bör kunna ange antingen att de är villiga att använda mer än sin slutliga tilldelning av unionsstöd enligt bilaga I till genomförandebeslut (EU) 2022/493 eller det belopp för den slutliga tilldelningen som inte begärs (outnyttjat) om en medlemsstat inte önskar använda hela beloppet av den tilldelningen. Den förstnämnda möjligheten bör begränsas till de medlemsstater som har visat att de på lämpligt sätt har utnyttjat sin slutliga tilldelning av unionsstöd, på grundval av det finansiella genomförandet under läsåret 2018/2019, som var det sista läsåret före covid-19-pandemin. Deras ansökningar bör endast baseras på det antal fördrivna barn från Ukraina som ingår i den målgrupp som definieras i medlemsstaternas strategi i enlighet med artikel 2.1 f i genomförandeförordning (EU) 2017/39, vederbörligen motiverade på grundval av tillgängliga uppgifter. Medlemsstater som inte lämnar in en andra ansökan bör anses ha bekräftat de slutliga tilldelningar som anges i bilaga I till genomförandebeslut (EU) 2022/493. |
| --- | --- |

(4)

Mot bakgrund av de nya behoven och som ett tecken på solidaritet från unionens och medlemsstaternas sida med Ukraina är det lämpligt att fastställa undantagsregler som gör det möjligt för medlemsstaterna att lämna in en andra ansökan om unionsstöd för frukt och grönsaker i skolan och för skolmjölk för perioden 1 augusti 2022–31 juli 2023 senast den 15 juni 2022. Denna möjlighet bör kopplas till behovet av att ta hänsyn till de fördrivna barn från Ukraina som är inskrivna vid medlemsstaternas utbildningsanstalter under den perioden. Medlemsstaterna bör kunna ange antingen att de är villiga att använda mer än sin slutliga tilldelning av unionsstöd enligt bilaga I till genomförandebeslut (EU) 2022/493 eller det belopp för den slutliga tilldelningen som inte begärs (outnyttjat) om en medlemsstat inte önskar använda hela beloppet av den tilldelningen. Den förstnämnda möjligheten bör begränsas till de medlemsstater som har visat att de på lämpligt sätt har utnyttjat sin slutliga tilldelning av unionsstöd, på grundval av det finansiella genomförandet under läsåret 2018/2019, som var det sista läsåret före covid-19-pandemin. Deras ansökningar bör endast baseras på det antal fördrivna barn från Ukraina som ingår i den målgrupp som definieras i medlemsstaternas strategi i enlighet med artikel 2.1 f i genomförandeförordning (EU) 2017/39, vederbörligen motiverade på grundval av tillgängliga uppgifter. Medlemsstater som inte lämnar in en andra ansökan bör anses ha bekräftat de slutliga tilldelningar som anges i bilaga I till genomförandebeslut (EU) 2022/493.

| (5) | I artikel 7.1 i genomförandeförordning (EU) 2017/39 fastställs regler för omfördelning av unionsstöd. Kommissionen ska fastställa det slutliga stödbeloppet genom att omfördela sådana preliminära tilldelningar eller delar därav som inte begärs (outnyttjade). Det är lämpligt att göra undantag från dessa regler för att göra det möjligt för kommissionen att även beakta nya ansökningar i samband med Rysslands invasion av Ukraina för att fastställa en reviderad slutlig tilldelning av unionsstöd för perioden 1 augusti 2022–31 juli 2023. Omfördelningen av eventuella belopp för den slutliga tilldelningen av unionsstöd som inte begärs (outnyttjade) ska grundas på antalet barn i åldern 6–10 år i medlemsstaterna, i enlighet med artikel 5.5 andra stycket i förordning (EU) nr 1370/2013. |
| --- | --- |

(5)

I artikel 7.1 i genomförandeförordning (EU) 2017/39 fastställs regler för omfördelning av unionsstöd. Kommissionen ska fastställa det slutliga stödbeloppet genom att omfördela sådana preliminära tilldelningar eller delar därav som inte begärs (outnyttjade). Det är lämpligt att göra undantag från dessa regler för att göra det möjligt för kommissionen att även beakta nya ansökningar i samband med Rysslands invasion av Ukraina för att fastställa en reviderad slutlig tilldelning av unionsstöd för perioden 1 augusti 2022–31 juli 2023. Omfördelningen av eventuella belopp för den slutliga tilldelningen av unionsstöd som inte begärs (outnyttjade) ska grundas på antalet barn i åldern 6–10 år i medlemsstaterna, i enlighet med artikel 5.5 andra stycket i förordning (EU) nr 1370/2013.

| (6) | Eftersom fastställandet av den slutliga tilldelningen av unionsstöd för frukt och grönsaker i skolan och för skolmjölk för perioden 1 augusti 2022–31 juli 2023, med beaktande av den andra ansökan om unionsstöd, bör ske så snart som möjligt för att medlemsstaterna ska kunna planera och genomföra de förberedande åtgärder som krävs i god tid för genomförandet av skolprogrammet, bör denna förordning träda i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

(6)

Eftersom fastställandet av den slutliga tilldelningen av unionsstöd för frukt och grönsaker i skolan och för skolmjölk för perioden 1 augusti 2022–31 juli 2023, med beaktande av den andra ansökan om unionsstöd, bör ske så snart som möjligt för att medlemsstaterna ska kunna planera och genomföra de förberedande åtgärder som krävs i god tid för genomförandet av skolprogrammet, bör denna förordning träda i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

| (7) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från kommittén för den samlade marknadsordningen inom jordbruket. |
| --- | --- |

(7)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från kommittén för den samlade marknadsordningen inom jordbruket.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

För perioden 1 augusti 2022–31 juli 2023 får medlemsstaterna senast den 15 juni 2022 lämna in en andra ansökan om unionsstöd med angivande av

| a) | önskan att använda mer än den slutliga tilldelningen av unionsstöd för frukt och grönsaker i skolan och/eller för skolmjölk enligt bilaga I till genomförandebeslut (EU) 2022/493 och det ytterligare belopp som begärs, om en ytterligare tilldelning blir tillgänglig, eller |
| --- | --- |

a)

önskan att använda mer än den slutliga tilldelningen av unionsstöd för frukt och grönsaker i skolan och/eller för skolmjölk enligt bilaga I till genomförandebeslut (EU) 2022/493 och det ytterligare belopp som begärs, om en ytterligare tilldelning blir tillgänglig, eller

| b) | det belopp för den slutliga tilldelningen av unionsstöd för frukt och grönsaker i skolan och/eller för skolmjölk som anges i bilaga I till genomförandebeslut (EU) 2022/493 som inte begärs (outnyttjat), om medlemsstaten inte önskar använda hela beloppet av tilldelningen. |
| --- | --- |

b)

det belopp för den slutliga tilldelningen av unionsstöd för frukt och grönsaker i skolan och/eller för skolmjölk som anges i bilaga I till genomförandebeslut (EU) 2022/493 som inte begärs (outnyttjat), om medlemsstaten inte önskar använda hela beloppet av tilldelningen.

Medlemsstaterna får endast ansöka om ytterligare unionsstöd enligt första stycket a om användningen av den slutliga tilldelningen av unionsstöd för läsåret 2018/2019 under perioden 1 augusti 2018–31 juli 2019 är lika med eller högre än 75 %, med beaktande av de utgiftsdeklarationer som skickats till kommissionen om utgifter som effektuerats fram till och med den 31 december 2021 i enlighet med artikel 10 i kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 908/2014 (5). Deras ansökan ska baseras på det antal fördrivna barn från Ukraina som ingick i den målgrupp som fastställs i medlemsstaternas strategi i enlighet med artikel 2.1 f i genomförandeförordning (EU) 2017/39 när denna ansökan lämnades in, och ska vara vederbörligen motiverad på grundval av tillgängliga uppgifter.

Om en medlemsstat inte lämnar in en ansökan om unionsstöd enligt första stycket ska den anses ha bekräftat de slutliga tilldelningar som anges i bilaga I till genomförandebeslut (EU) 2022/493.

Artikel 2

Genom undantag från artikel 7.1 i genomförandeförordning (EU) 2017/39 får kommissionen senast den 15 juli 2022 besluta att även beakta en andra ansökan om unionsstöd som lämnats in i enlighet med artikel 1 i den här förordningen för att fastställa den slutliga tilldelningen av unionsstöd för perioden 1 augusti 2022–31 juli 2023.

Artikel 3

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 1 juni 2022.

På kommissionens vägnar

Ursula VON DER LEYEN

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 347, 20.12.2013, s. 671.

1

(2)  
  EUT L 346, 20.12.2013, s. 12.

2

(3)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2017/39 av den 3 november 2016 om tillämpningsföreskrifter för Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1308/2013 vad gäller unionsstöd till utdelning av frukt och grönsaker, bananer och mjölk vid utbildningsanstalter (EUT L 5, 10.1.2017, s. 1).

3

(4)  Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2022/493 av den 21 mars 2022 om fastställande av den slutliga tilldelningen till medlemsstaterna av unionsstöd för frukt och grönsaker i skolan och för skolmjölk för perioden 1 augusti 2022–31 juli 2023 och om ändring av genomförandebeslut (EU) 2021/462 (EUT L 100, 28.3.2022, s. 55).

4

(5)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 908/2014 av den 6 augusti 2014 om tillämpningsföreskrifter för Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1306/2013 med beaktande av utbetalande organ och andra organ, ekonomisk förvaltning, räkenskapsavslutning, regler om kontroller, värdepapper och öppenhet (EUT L 255, 28.8.2014, s. 59).

5

---

| 2.6.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 151/45 |
| --- | --- | --- | --- |

2.6.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 151/45

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2022/862

av den 1 juni 2022

om ändring av förordning (EG) nr 474/2006 vad gäller förteckningen över de lufttrafikföretag som har belagts med verksamhetsförbud eller driftsrestriktioner i unionen

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 2111/2005 av den 14 december 2005 om upprättande av en gemenskapsförteckning över alla lufttrafikföretag som förbjudits att bedriva verksamhet inom gemenskapen och om information till flygpassagerare om vilket lufttrafikföretag som utför en viss flygning, samt om upphävande av artikel 9 i direktiv 2004/36/EG (1), särskilt artikel 4.2, och

av följande skäl:

| (1) | I kommissionens förordning (EG) nr 474/2006 (2) fastställs en förteckning över lufttrafikföretag som har belagts med verksamhetsförbud i unionen. |
| --- | --- |

(1)

I kommissionens förordning (EG) nr 474/2006 (2) fastställs en förteckning över lufttrafikföretag som har belagts med verksamhetsförbud i unionen.

| (2) | Vissa medlemsstater och Europeiska unionens byrå för luftfartssäkerhet (byrån) har, i enlighet med artikel 4.3 i förordning (EG) nr 2111/2005, till kommissionen lämnat information som är relevant för en uppdatering av förteckningen. Även tredjeländer och internationella organisationer har lämnat relevant information. Förteckningen bör uppdateras på grundval av den information som lämnats. |
| --- | --- |

(2)

Vissa medlemsstater och Europeiska unionens byrå för luftfartssäkerhet (byrån) har, i enlighet med artikel 4.3 i förordning (EG) nr 2111/2005, till kommissionen lämnat information som är relevant för en uppdatering av förteckningen. Även tredjeländer och internationella organisationer har lämnat relevant information. Förteckningen bör uppdateras på grundval av den information som lämnats.

| (3) | Kommissionen har informerat alla berörda lufttrafikföretag, antingen direkt eller via de berörda tillsynsmyndigheterna, om de grundläggande fakta och överväganden som skulle ligga till grund för beslut om att belägga dem med verksamhetsförbud i unionen eller för beslut om att ändra villkoren i ett verksamhetsförbud för ett lufttrafikföretag som redan tagits upp i förteckningarna i bilaga A eller B till förordning (EG) nr 474/2006. |
| --- | --- |

(3)

Kommissionen har informerat alla berörda lufttrafikföretag, antingen direkt eller via de berörda tillsynsmyndigheterna, om de grundläggande fakta och överväganden som skulle ligga till grund för beslut om att belägga dem med verksamhetsförbud i unionen eller för beslut om att ändra villkoren i ett verksamhetsförbud för ett lufttrafikföretag som redan tagits upp i förteckningarna i bilaga A eller B till förordning (EG) nr 474/2006.

| (4) | Kommissionen har gett de berörda lufttrafikföretagen möjlighet att ta del av all relevant dokumentation, inkomma med skriftliga synpunkter och lämna en muntlig redogörelse inför kommissionen och den kommitté som inrättats genom artikel 15 i förordning (EG) nr 2111/2005 (EU:s flygsäkerhetskommitté). |
| --- | --- |

(4)

Kommissionen har gett de berörda lufttrafikföretagen möjlighet att ta del av all relevant dokumentation, inkomma med skriftliga synpunkter och lämna en muntlig redogörelse inför kommissionen och den kommitté som inrättats genom artikel 15 i förordning (EG) nr 2111/2005 (EU:s flygsäkerhetskommitté).

| (5) | Inom ramen för förordning (EG) nr 2111/2005 och kommissionens förordning (EG) nr 473/2006 (3) har kommissionen informerat EU:s flygsäkerhetskommitté om pågående gemensamma samråd med behöriga myndigheter och lufttrafikföretag från Armenien, Irak, Kazakstan, Moldavien, Pakistan, Ryssland och Sydsudan. Kommissionen har också informerat EU:s flygsäkerhetskommitté om flygsäkerhetssituationen i Republiken Kongo, Ekvatorialguinea, Madagaskar och Surinam. |
| --- | --- |

(5)

Inom ramen för förordning (EG) nr 2111/2005 och kommissionens förordning (EG) nr 473/2006 (3) har kommissionen informerat EU:s flygsäkerhetskommitté om pågående gemensamma samråd med behöriga myndigheter och lufttrafikföretag från Armenien, Irak, Kazakstan, Moldavien, Pakistan, Ryssland och Sydsudan. Kommissionen har också informerat EU:s flygsäkerhetskommitté om flygsäkerhetssituationen i Republiken Kongo, Ekvatorialguinea, Madagaskar och Surinam.

| (6) | Byrån informerade kommissionen och EU:s flygsäkerhetskommitté om de tekniska bedömningar som gjorts för den inledande utvärderingen och om den kontinuerliga övervakningen av auktorisationer som tredjelandsoperatör som utfärdats i enlighet med kommissionens förordning (EU) nr 452/2014 (4). |
| --- | --- |

(6)

Byrån informerade kommissionen och EU:s flygsäkerhetskommitté om de tekniska bedömningar som gjorts för den inledande utvärderingen och om den kontinuerliga övervakningen av auktorisationer som tredjelandsoperatör som utfärdats i enlighet med kommissionens förordning (EU) nr 452/2014 (4).

| (7) | Byrån informerade också kommissionen och EU:s flygsäkerhetskommitté om resultaten av analysen av rampinspektioner som gjorts inom programmet för säkerhetskontroll av utländska luftfartyg (Safa-programmet), i enlighet med kommissionens förordning (EU) nr 965/2012 (5). |
| --- | --- |

(7)

Byrån informerade också kommissionen och EU:s flygsäkerhetskommitté om resultaten av analysen av rampinspektioner som gjorts inom programmet för säkerhetskontroll av utländska luftfartyg (Safa-programmet), i enlighet med kommissionens förordning (EU) nr 965/2012 (5).

| (8) | Byrån informerade dessutom kommissionen och EU:s flygsäkerhetskommitté om projekt för tekniskt stöd som genomförts i tredjeländer som påverkas av ett verksamhetsförbud enligt förordning (EG) nr 474/2006. Vidare informerade byrån om planer och förfrågningar om ytterligare tekniskt stöd och samarbete för att förbättra de civila luftfartsmyndigheternas administrativa och tekniska kapacitet i tredjeländer, i syfte att hjälpa dem att åtgärda bristerna i efterlevnaden av tillämpliga internationella säkerhetsnormer för civil luftfart. Medlemsstaterna uppmanades att svara på dessa förfrågningar bilateralt, i samordning med kommissionen och byrån. Kommissionen upprepade i detta sammanhang nyttan med att informera det internationella luftfartssamfundet, främst via Internationella civila luftfartsorganisationens (Icao) verktyg inom ramen för partnerskap för stöd till implementering på flygsäkerhetsområdet, om det tekniska stöd som unionen och medlemsstaterna ger tredjeländer i syfte att förbättra flygsäkerheten i världen. |
| --- | --- |

(8)

Byrån informerade dessutom kommissionen och EU:s flygsäkerhetskommitté om projekt för tekniskt stöd som genomförts i tredjeländer som påverkas av ett verksamhetsförbud enligt förordning (EG) nr 474/2006. Vidare informerade byrån om planer och förfrågningar om ytterligare tekniskt stöd och samarbete för att förbättra de civila luftfartsmyndigheternas administrativa och tekniska kapacitet i tredjeländer, i syfte att hjälpa dem att åtgärda bristerna i efterlevnaden av tillämpliga internationella säkerhetsnormer för civil luftfart. Medlemsstaterna uppmanades att svara på dessa förfrågningar bilateralt, i samordning med kommissionen och byrån. Kommissionen upprepade i detta sammanhang nyttan med att informera det internationella luftfartssamfundet, främst via Internationella civila luftfartsorganisationens (Icao) verktyg inom ramen för partnerskap för stöd till implementering på flygsäkerhetsområdet, om det tekniska stöd som unionen och medlemsstaterna ger tredjeländer i syfte att förbättra flygsäkerheten i världen.

| (9) | Eurocontrol gav kommissionen och EU:s flygsäkerhetskommitté en uppdatering av statusen för larmfunktionerna enligt Safa-programmet och när det gäller tredjelandsoperatörer och redovisade statistik över varningsmeddelanden beträffande lufttrafikföretag som belagts med verksamhetsförbud. |
| --- | --- |

(9)

Eurocontrol gav kommissionen och EU:s flygsäkerhetskommitté en uppdatering av statusen för larmfunktionerna enligt Safa-programmet och när det gäller tredjelandsoperatörer och redovisade statistik över varningsmeddelanden beträffande lufttrafikföretag som belagts med verksamhetsförbud.

EU-lufttrafikföretag

EU-lufttrafikföretag

| (10) | Efter byråns analys av information från såväl rampinspektioner av EU-lufttrafikföretags luftfartyg som från standardiseringsinspektioner utförda av byrån, kompletterade med information från specifika inspektioner och granskningar gjorda av nationella luftfartsmyndigheter, vidtog flera medlemsstater och byrån, i egenskap av behöriga myndigheter, vissa korrigerande åtgärder och efterlevnadsåtgärder och informerade kommissionen och EU:s flygsäkerhetskommitté om dessa. |
| --- | --- |

(10)

Efter byråns analys av information från såväl rampinspektioner av EU-lufttrafikföretags luftfartyg som från standardiseringsinspektioner utförda av byrån, kompletterade med information från specifika inspektioner och granskningar gjorda av nationella luftfartsmyndigheter, vidtog flera medlemsstater och byrån, i egenskap av behöriga myndigheter, vissa korrigerande åtgärder och efterlevnadsåtgärder och informerade kommissionen och EU:s flygsäkerhetskommitté om dessa.

| (11) | Medlemsstaterna och byrån, i egenskap av behöriga myndigheter, uttryckte åter sin beredvillighet att vidta nödvändiga åtgärder om relevant säkerhetsinformation skulle tyda på överhängande säkerhetsrisker till följd av att EU-lufttrafikföretag brister i efterlevnaden av relevanta säkerhetsnormer. |
| --- | --- |

(11)

Medlemsstaterna och byrån, i egenskap av behöriga myndigheter, uttryckte åter sin beredvillighet att vidta nödvändiga åtgärder om relevant säkerhetsinformation skulle tyda på överhängande säkerhetsrisker till följd av att EU-lufttrafikföretag brister i efterlevnaden av relevanta säkerhetsnormer.

Lufttrafikföretag från Armenien

Lufttrafikföretag från Armenien

| (12) | I juni 2020 upptogs lufttrafikföretag från Armenien i bilaga A till förordning (EG) nr 474/2006 genom kommissionens genomförandeförordning (EU) 2020/736 (6). |
| --- | --- |

(12)

I juni 2020 upptogs lufttrafikföretag från Armenien i bilaga A till förordning (EG) nr 474/2006 genom kommissionens genomförandeförordning (EU) 2020/736 (6).

6

| (13) | Den 29 april 2022 höll kommissionen, byrån, medlemsstaterna och Armeniens civila luftfartskommitté (CAC) ett möte på teknisk nivå under vilket CAC lämnade en uppdatering om de åtgärder som vidtagits sedan mötet på teknisk nivå den 3 november 2021 för att åtgärda de identifierade säkerhetsbristerna. De viktigaste åtgärderna är ändring av landets lagstiftning om civil luftfart och stödjande bestämmelser, förbättringar kopplade till CAC:s struktur och personal samt uppdatering av det system CAC använder för hantering av inspektörernas kvalifikationer och utbildning, inbegripet ytterligare grundutbildning, återkommande utbildning och utbildning på arbetsplatsen. Dessutom förklarade CAC att den utvecklade ytterligare tillsynsförfaranden och checklistor på olika områden och var i färd med att utarbeta den nationella flygsäkerhetsplanen och förordningen om rapportering av säkerhetshändelser, som båda ska antas under 2022. Allt detta material kommer att granskas noggrant av kommissionen och byrån. |
| --- | --- |

(13)

Den 29 april 2022 höll kommissionen, byrån, medlemsstaterna och Armeniens civila luftfartskommitté (CAC) ett möte på teknisk nivå under vilket CAC lämnade en uppdatering om de åtgärder som vidtagits sedan mötet på teknisk nivå den 3 november 2021 för att åtgärda de identifierade säkerhetsbristerna. De viktigaste åtgärderna är ändring av landets lagstiftning om civil luftfart och stödjande bestämmelser, förbättringar kopplade till CAC:s struktur och personal samt uppdatering av det system CAC använder för hantering av inspektörernas kvalifikationer och utbildning, inbegripet ytterligare grundutbildning, återkommande utbildning och utbildning på arbetsplatsen. Dessutom förklarade CAC att den utvecklade ytterligare tillsynsförfaranden och checklistor på olika områden och var i färd med att utarbeta den nationella flygsäkerhetsplanen och förordningen om rapportering av säkerhetshändelser, som båda ska antas under 2022. Allt detta material kommer att granskas noggrant av kommissionen och byrån.

| (14) | CAC lämnade en uppdatering av de åtgärder som vidtagits i samband med dess plan för korrigerande åtgärder med avseende på de iakttagelser som gjordes under unionens utvärderingsbesök på plats 2020. Dessa åtgärder omfattade uppdatering av personalplanerings- och utbildningsprocesser, av flera förfaranden och checklistor för att förbättra säkerhetstillsynen, införandet av en elektronisk databas som stöd för tillsynsverksamheten och utvecklingen av CAC:s system för rapportering av säkerhetshändelser. |
| --- | --- |

(14)

CAC lämnade en uppdatering av de åtgärder som vidtagits i samband med dess plan för korrigerande åtgärder med avseende på de iakttagelser som gjordes under unionens utvärderingsbesök på plats 2020. Dessa åtgärder omfattade uppdatering av personalplanerings- och utbildningsprocesser, av flera förfaranden och checklistor för att förbättra säkerhetstillsynen, införandet av en elektronisk databas som stöd för tillsynsverksamheten och utvecklingen av CAC:s system för rapportering av säkerhetshändelser.

| (15) | Som en del av unionens insatser för att hjälpa CAC att förbättra flygsäkerheten inledde byrån i mars 2022 ett särskilt tekniskt projekt som syftar till att stärka CAC:s säkerhetstillsyn inom områdena flygdrift och luftvärdighet. |
| --- | --- |

(15)

Som en del av unionens insatser för att hjälpa CAC att förbättra flygsäkerheten inledde byrån i mars 2022 ett särskilt tekniskt projekt som syftar till att stärka CAC:s säkerhetstillsyn inom områdena flygdrift och luftvärdighet.

| (16) | På grundval av all tillgänglig information anses CAC ha gjort vissa märkbara förbättringar av sin kapacitet för säkerhetstillsyn. Det erkänns också att CAC verkar vara fast besluten att fortsätta sina ansträngningar för att ytterligare utveckla sin tillsynskapacitet och lösa identifierade säkerhetsproblem. Trots denna positiva utveckling finns det för närvarande inte tillräckliga belägg för att CAC på ett effektivt sätt har åtgärdat alla de brister som konstaterades vid utvärderingsbesöket på plats i februari 2020 som ledde till beslutet att införa ett verksamhetsförbud i enlighet med genomförandeförordning (EU) 2020/736. Den information som lämnats om de potentiella förbättringarna kräver ytterligare kontroller genom ytterligare tekniska möten och eventuellt genom bekräftelse på plats. |
| --- | --- |

(16)

På grundval av all tillgänglig information anses CAC ha gjort vissa märkbara förbättringar av sin kapacitet för säkerhetstillsyn. Det erkänns också att CAC verkar vara fast besluten att fortsätta sina ansträngningar för att ytterligare utveckla sin tillsynskapacitet och lösa identifierade säkerhetsproblem. Trots denna positiva utveckling finns det för närvarande inte tillräckliga belägg för att CAC på ett effektivt sätt har åtgärdat alla de brister som konstaterades vid utvärderingsbesöket på plats i februari 2020 som ledde till beslutet att införa ett verksamhetsförbud i enlighet med genomförandeförordning (EU) 2020/736. Den information som lämnats om de potentiella förbättringarna kräver ytterligare kontroller genom ytterligare tekniska möten och eventuellt genom bekräftelse på plats.

| (17) | I enlighet med de gemensamma kriterierna i bilagan till förordning (EG) nr 2111/2005 anser kommissionen därför att det för närvarande inte finns någon anledning att ändra förteckningen över de lufttrafikföretag som har belagts med verksamhetsförbud i unionen med avseende på lufttrafikföretag från Armenien. |
| --- | --- |

(17)

I enlighet med de gemensamma kriterierna i bilagan till förordning (EG) nr 2111/2005 anser kommissionen därför att det för närvarande inte finns någon anledning att ändra förteckningen över de lufttrafikföretag som har belagts med verksamhetsförbud i unionen med avseende på lufttrafikföretag från Armenien.

| (18) | Medlemsstaterna bör fortsätta att kontrollera att lufttrafikföretag som är certifierade i Moldavien uppfyller relevanta internationella säkerhetsnormer genom att prioritera rampinspektioner av dessa lufttrafikföretag, i enlighet med förordning (EU) nr 965/2012. |
| --- | --- |

(18)

Medlemsstaterna bör fortsätta att kontrollera att lufttrafikföretag som är certifierade i Moldavien uppfyller relevanta internationella säkerhetsnormer genom att prioritera rampinspektioner av dessa lufttrafikföretag, i enlighet med förordning (EU) nr 965/2012.

Lufttrafikföretag från Irak

Lufttrafikföretag från Irak

| (19) | I december 2015 upptogs lufttrafikföretaget Iraqi Airways i bilaga A till förordning (EG) nr 474/2006 genom kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/2322 (7). |
| --- | --- |

(19)

I december 2015 upptogs lufttrafikföretaget Iraqi Airways i bilaga A till förordning (EG) nr 474/2006 genom kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/2322 (7).

Iraqi Airways

7

| (20) | I februari 2022 lämnade Iraks civila luftfartsmyndighet (ICAA) och Iraqi Airways information till kommissionen om de åtgärder som vidtagits för att förbättra deras system och kapacitet för säkerhetstillsyn och förvaltning. På grundval av mottagen information noterar kommissionen att vissa framsteg har gjorts för att ta itu med identifierade säkerhetsproblem. Vissa brister konstaterades dock, bland annat kvaliteten på de checklistor som ICAA:s inspektörer använde för både certifierings- och tillsynsprocesser samt ICAA:s utbildningsplan och dess genomförande. Bedömningen av resultaten av ICAA:s tillsyn visade på flera brister, särskilt när det gäller hur tillsynsresultaten formuleras och uppföljningen av dem säkerställs. I detta avseende noterades också att ICAA-inspektörerna inte vidtog lämpliga verkställighetsåtgärder vid behov. |
| --- | --- |

(20)

I februari 2022 lämnade Iraks civila luftfartsmyndighet (ICAA) och Iraqi Airways information till kommissionen om de åtgärder som vidtagits för att förbättra deras system och kapacitet för säkerhetstillsyn och förvaltning. På grundval av mottagen information noterar kommissionen att vissa framsteg har gjorts för att ta itu med identifierade säkerhetsproblem. Vissa brister konstaterades dock, bland annat kvaliteten på de checklistor som ICAA:s inspektörer använde för både certifierings- och tillsynsprocesser samt ICAA:s utbildningsplan och dess genomförande. Bedömningen av resultaten av ICAA:s tillsyn visade på flera brister, särskilt när det gäller hur tillsynsresultaten formuleras och uppföljningen av dem säkerställs. I detta avseende noterades också att ICAA-inspektörerna inte vidtog lämpliga verkställighetsåtgärder vid behov.

Iraqi Airways

| (21) | Bedömningen av den information som Iraqi Airways lämnat visade att lufttrafikföretaget har gjort betydande framsteg på olika områden. Det noterades att lufttrafikföretaget hade anlitat en extern konsult för att granska lufttrafikföretaget och utveckla en plan för avhjälpande åtgärder, som för närvarande håller på att genomföras. |
| --- | --- |

(21)

Bedömningen av den information som Iraqi Airways lämnat visade att lufttrafikföretaget har gjort betydande framsteg på olika områden. Det noterades att lufttrafikföretaget hade anlitat en extern konsult för att granska lufttrafikföretaget och utveckla en plan för avhjälpande åtgärder, som för närvarande håller på att genomföras.

Iraqi Airways

| (22) | Ett program för övervakning av flygdata inleddes för att ytterligare förbättra mängden data som ska analyseras och användas för att utveckla åtgärder som förbättrar säkerheten. Dessutom inrättades ett internt rapporteringssystem, säkerhetsmöten på olika strategiska nivåer inleddes och några av organisationens handböcker sågs över. |
| --- | --- |

(22)

Ett program för övervakning av flygdata inleddes för att ytterligare förbättra mängden data som ska analyseras och användas för att utveckla åtgärder som förbättrar säkerheten. Dessutom inrättades ett internt rapporteringssystem, säkerhetsmöten på olika strategiska nivåer inleddes och några av organisationens handböcker sågs över.

| (23) | Trots ovannämnda framsteg kvarstår ett antal problem, bland annat att flera programvaruapplikationer för underhåll, flygdrift och dokumenthantering fortfarande måste installeras. Lufttrafikföretaget måste också förbättra sina funktioner och förfaranden för att ta itu med de brister i tillsynen som ICAA noterat. Även om Iraqi Airways har utvecklat ett kvalitetsstyrningssystem (Quality Management System, QMS) verkar det som om det inte är i stånd att göra en lämplig uppföljning av alla iakttagelser som gjorts inom ramen för det systemet. |
| --- | --- |

(23)

Trots ovannämnda framsteg kvarstår ett antal problem, bland annat att flera programvaruapplikationer för underhåll, flygdrift och dokumenthantering fortfarande måste installeras. Lufttrafikföretaget måste också förbättra sina funktioner och förfaranden för att ta itu med de brister i tillsynen som ICAA noterat. Även om Iraqi Airways har utvecklat ett kvalitetsstyrningssystem (Quality Management System, QMS) verkar det som om det inte är i stånd att göra en lämplig uppföljning av alla iakttagelser som gjorts inom ramen för det systemet.

Iraqi Airways

| (24) | Den 14 december 2021 och den 4 maj 2022 höll kommissionen, byrån, medlemsstaterna, ICAA och Iraqi Airways två möten på teknisk nivå på begäran från Irak och som en del av kommissionens fortlöpande övervakning. Vid bägge mötena presenterade ICAA de framsteg som gjorts när det gäller att ta itu med säkerhetsproblemen när det gäller dess kapacitet att säkerställa en effektiv säkerhetstillsyn i landet, särskilt när det gäller tillsynen av Iraqi Airways. Iraqi Airways redogjorde för de framsteg som gjorts för att ta itu med tidigare identifierade säkerhetsbrister som ledde till att byrån avslog ansökan om auktorisation som operatör från tredjeland, samt andra relaterade säkerhetsförbättringar. |
| --- | --- |

(24)

Den 14 december 2021 och den 4 maj 2022 höll kommissionen, byrån, medlemsstaterna, ICAA och Iraqi Airways två möten på teknisk nivå på begäran från Irak och som en del av kommissionens fortlöpande övervakning. Vid bägge mötena presenterade ICAA de framsteg som gjorts när det gäller att ta itu med säkerhetsproblemen när det gäller dess kapacitet att säkerställa en effektiv säkerhetstillsyn i landet, särskilt när det gäller tillsynen av Iraqi Airways. Iraqi Airways redogjorde för de framsteg som gjorts för att ta itu med tidigare identifierade säkerhetsbrister som ledde till att byrån avslog ansökan om auktorisation som operatör från tredjeland, samt andra relaterade säkerhetsförbättringar.

Iraqi Airways

Iraqi Airways

Iraqi Airways

| (25) | ICAA och Iraqi Airways har visat en tydlig vision och tydliga ambitioner att förbättra uppfyllandet av regelverket och säkerhetsnivån. Ytterligare förbättringar krävs dock fortfarande. Kommissionen kommer att fortsätta att samarbeta med ICAA och Iraqi Airways för att övervaka och bidra till deras insatser för att förbättra deras kapacitet för säkerhetstillsyn och förvaltning. I detta sammanhang noterades det att byrån under 2022 kommer att inleda ett projekt för tekniskt stöd för att stödja ICAA:s insatser för att förbättra tillsynen av luftfartssäkerheten i Irak. |
| --- | --- |

(25)

ICAA och Iraqi Airways har visat en tydlig vision och tydliga ambitioner att förbättra uppfyllandet av regelverket och säkerhetsnivån. Ytterligare förbättringar krävs dock fortfarande. Kommissionen kommer att fortsätta att samarbeta med ICAA och Iraqi Airways för att övervaka och bidra till deras insatser för att förbättra deras kapacitet för säkerhetstillsyn och förvaltning. I detta sammanhang noterades det att byrån under 2022 kommer att inleda ett projekt för tekniskt stöd för att stödja ICAA:s insatser för att förbättra tillsynen av luftfartssäkerheten i Irak.

Iraqi Airways

Iraqi Airways

| (26) | I enlighet med de gemensamma kriterierna i bilagan till förordning (EG) nr 2111/2005 anser kommissionen därför att det för närvarande inte finns någon anledning att ändra förteckningen över de lufttrafikföretag som har belagts med verksamhetsförbud i unionen med avseende på lufttrafikföretag från Irak. |
| --- | --- |

(26)

I enlighet med de gemensamma kriterierna i bilagan till förordning (EG) nr 2111/2005 anser kommissionen därför att det för närvarande inte finns någon anledning att ändra förteckningen över de lufttrafikföretag som har belagts med verksamhetsförbud i unionen med avseende på lufttrafikföretag från Irak.

| (27) | Medlemsstaterna bör fortsätta att kontrollera att lufttrafikföretag som är certifierade i Irak uppfyller relevanta internationella säkerhetsnormer genom att prioritera rampinspektioner av dessa lufttrafikföretag, i enlighet med förordning (EU) nr 965/2012. |
| --- | --- |

(27)

Medlemsstaterna bör fortsätta att kontrollera att lufttrafikföretag som är certifierade i Irak uppfyller relevanta internationella säkerhetsnormer genom att prioritera rampinspektioner av dessa lufttrafikföretag, i enlighet med förordning (EU) nr 965/2012.

| (28) | Om relevant säkerhetsinformation visar att det finns överhängande säkerhetsrisker till följd av bristande efterlevnad av internationella säkerhetsnormer, kan kommissionen komma att behöva vidta ytterligare åtgärder i enlighet med förordning (EG) nr 2111/2005. |
| --- | --- |

(28)

Om relevant säkerhetsinformation visar att det finns överhängande säkerhetsrisker till följd av bristande efterlevnad av internationella säkerhetsnormer, kan kommissionen komma att behöva vidta ytterligare åtgärder i enlighet med förordning (EG) nr 2111/2005.

Lufttrafikföretag från Kazakstan

Lufttrafikföretag från Kazakstan

| (29) | I december 2016 ströks lufttrafikföretag som certifierats i Kazakstan från bilaga A till förordning (EG) nr 474/2006 genom kommissionens genomförandeförordning (EU) 2016/2214 (8), med undantag för Air Astana, som 2015 ströks från bilaga B genom genomförandeförordning (EU) 2015/2322. |
| --- | --- |

(29)

I december 2016 ströks lufttrafikföretag som certifierats i Kazakstan från bilaga A till förordning (EG) nr 474/2006 genom kommissionens genomförandeförordning (EU) 2016/2214 (8), med undantag för Air Astana, som 2015 ströks från bilaga B genom genomförandeförordning (EU) 2015/2322.

8

Air Astana

| (30) | I oktober 2021, som en del av kommissionens kontinuerliga övervakning av Kazakstans system för säkerhetstillsyn, genomförde experter från kommissionen, byrån och medlemsstaterna (utvärderingsgruppen) ett utvärderingsbesök på plats i Kazakstan, hos Kazakstans civila luftfartskommitté (CAC KZ) och Kazakstans luftfartsmyndighet (AAK) samt på kontoren för de tre lufttrafikföretag som är certifierade i Kazakstan, nämligen Air Astana, Jupiter Jet och Qazaq Air. |
| --- | --- |

(30)

I oktober 2021, som en del av kommissionens kontinuerliga övervakning av Kazakstans system för säkerhetstillsyn, genomförde experter från kommissionen, byrån och medlemsstaterna (utvärderingsgruppen) ett utvärderingsbesök på plats i Kazakstan, hos Kazakstans civila luftfartskommitté (CAC KZ) och Kazakstans luftfartsmyndighet (AAK) samt på kontoren för de tre lufttrafikföretag som är certifierade i Kazakstan, nämligen Air Astana, Jupiter Jet och Qazaq Air.

utvärderingsgruppen

Air Astana, Jupiter Jet

Qazaq Air.

| (31) | Den 2 februari 2022 lämnade AKK in en plan för avhjälpande åtgärder till kommissionen för att åtgärda de brister som konstaterats och rapporterats av utvärderingsgruppen. Kommissionen bedömde tillsammans med byrån planen för avhjälpande åtgärder och lämnade synpunkter och förslag till justeringar till CAC KZ och AAK. |
| --- | --- |

(31)

Den 2 februari 2022 lämnade AKK in en plan för avhjälpande åtgärder till kommissionen för att åtgärda de brister som konstaterats och rapporterats av utvärderingsgruppen. Kommissionen bedömde tillsammans med byrån planen för avhjälpande åtgärder och lämnade synpunkter och förslag till justeringar till CAC KZ och AAK.

| (32) | Den 27 och 28 april 2022 höll kommissionen, byrån, medlemsstaterna och företrädare för CAC KZ och AAK ett tekniskt möte. Syftet med mötet var att se över CAC KZ:s och AAK:s plan för korrigerande åtgärder och dess genomförande, liksom de åtgärder som vidtagits av dem för att säkerställa att deras system för säkerhetstillsyn överensstämmer med internationella säkerhetsnormer. |
| --- | --- |

(32)

Den 27 och 28 april 2022 höll kommissionen, byrån, medlemsstaterna och företrädare för CAC KZ och AAK ett tekniskt möte. Syftet med mötet var att se över CAC KZ:s och AAK:s plan för korrigerande åtgärder och dess genomförande, liksom de åtgärder som vidtagits av dem för att säkerställa att deras system för säkerhetstillsyn överensstämmer med internationella säkerhetsnormer.

| (33) | På grundval av den inlämnade planen för korrigerande åtgärder, diskussionerna under det tekniska mötet och de bevis som lades fram under samma möte noterades det att framsteg har gjorts när det gäller att ta itu med de iakttagelser som gjordes under utvärderingsbesöket på plats. Det är uppenbart att alla iakttagelser har behandlats i viss utsträckning och att vissa kan anses vara avslutade. |
| --- | --- |

(33)

På grundval av den inlämnade planen för korrigerande åtgärder, diskussionerna under det tekniska mötet och de bevis som lades fram under samma möte noterades det att framsteg har gjorts när det gäller att ta itu med de iakttagelser som gjordes under utvärderingsbesöket på plats. Det är uppenbart att alla iakttagelser har behandlats i viss utsträckning och att vissa kan anses vara avslutade.

| (34) | Vid mötet framkom att CAC KZ och AAK fortfarande behöver lämna ytterligare klargöranden och bevis till kommissionen när det gäller vissa av de vidtagna åtgärderna. Kommissionen bad också CAC KZ och AAK att se över planen för korrigerande åtgärder genom att vidareutveckla analysen av de bakomliggande orsakerna till de säkerhetsbrister som konstaterats vid unionens utvärderingsbesök på plats, i syfte att diskutera den vid nästa tekniska möte. |
| --- | --- |

(34)

Vid mötet framkom att CAC KZ och AAK fortfarande behöver lämna ytterligare klargöranden och bevis till kommissionen när det gäller vissa av de vidtagna åtgärderna. Kommissionen bad också CAC KZ och AAK att se över planen för korrigerande åtgärder genom att vidareutveckla analysen av de bakomliggande orsakerna till de säkerhetsbrister som konstaterats vid unionens utvärderingsbesök på plats, i syfte att diskutera den vid nästa tekniska möte.

| (35) | Som en uppföljning av överläggningarna i EU:s flygsäkerhetskommitté i november 2021, som bekräftades vid det tekniska mötet i april 2022, bjöd kommissionen in CAC KZ, AAK och lufttrafikföretaget Air Astana till en utfrågning inför EU:s flygsäkerhetskommitté den 17 maj 2022. |
| --- | --- |

(35)

Som en uppföljning av överläggningarna i EU:s flygsäkerhetskommitté i november 2021, som bekräftades vid det tekniska mötet i april 2022, bjöd kommissionen in CAC KZ, AAK och lufttrafikföretaget Air Astana till en utfrågning inför EU:s flygsäkerhetskommitté den 17 maj 2022.

Air Astana

| (36) | Vid utfrågningen presenterade CAC KZ och AAK för kommissionen och EU:s flygsäkerhetskommitté en överblick över det system som inrättats för att garantera säkerhetstillsynen över de lufttrafikföretag som är certifierade i Kazakstan. De förklarade den kazakstanska nationella planen för säkerhetsutveckling, som innehåller åtgärder för att förbättra effektiviteten hos kazakstanska lufttransporter, som även omfattar en effektiv tillämpning av relevanta internationella säkerhetsnormer. Dessutom rapporterade AAK om den senaste utvecklingen när det gäller dess organisationsstruktur, storleken på luftfartsindustrin i Kazakstan samt resultaten av Icaos samordnade valideringsuppdrag från augusti 2021. |
| --- | --- |

(36)

Vid utfrågningen presenterade CAC KZ och AAK för kommissionen och EU:s flygsäkerhetskommitté en överblick över det system som inrättats för att garantera säkerhetstillsynen över de lufttrafikföretag som är certifierade i Kazakstan. De förklarade den kazakstanska nationella planen för säkerhetsutveckling, som innehåller åtgärder för att förbättra effektiviteten hos kazakstanska lufttransporter, som även omfattar en effektiv tillämpning av relevanta internationella säkerhetsnormer. Dessutom rapporterade AAK om den senaste utvecklingen när det gäller dess organisationsstruktur, storleken på luftfartsindustrin i Kazakstan samt resultaten av Icaos samordnade valideringsuppdrag från augusti 2021.

| (37) | CAC KZ och AAK underströk sitt engagemang för fortsatt förbättring genom att förse kommissionen och EU:s flygsäkerhetskommitté med en omfattande och detaljerad översikt över genomförandet av den plan för avhjälpande åtgärder som utarbetats som svar på resultaten av unionens utvärderingsbesök på plats i oktober 2021. Detta inbegrep fastställda framtida strategiska mål, bland annat ändringar av Kazakstans rättsliga ram, AAK:s handböcker och förfaranden, fortsatta förbättringar av kvalitetsledningssystemet och ytterligare förbättring av den faktiska tillämpningen av internationella säkerhetsnormer. |
| --- | --- |

(37)

CAC KZ och AAK underströk sitt engagemang för fortsatt förbättring genom att förse kommissionen och EU:s flygsäkerhetskommitté med en omfattande och detaljerad översikt över genomförandet av den plan för avhjälpande åtgärder som utarbetats som svar på resultaten av unionens utvärderingsbesök på plats i oktober 2021. Detta inbegrep fastställda framtida strategiska mål, bland annat ändringar av Kazakstans rättsliga ram, AAK:s handböcker och förfaranden, fortsatta förbättringar av kvalitetsledningssystemet och ytterligare förbättring av den faktiska tillämpningen av internationella säkerhetsnormer.

| (38) | Under utfrågningen åtog sig CAC KZ och AAKCAAM att hålla kommissionen underrättad om de ytterligare åtgärder som ska vidtas med avseende på de återstående iakttagelser som gjordes under unionens utvärderingsbesök på plats 2021. CAC KZ och AAK har dessutom förbundit sig till en fortlöpande säkerhetsdialog, som ska ske genom tillhandahållande av relevant säkerhetsinformation och genom ytterligare möten, minst två per år, eller när kommissionen anser det vara nödvändigt. |
| --- | --- |

(38)

Under utfrågningen åtog sig CAC KZ och AAKCAAM att hålla kommissionen underrättad om de ytterligare åtgärder som ska vidtas med avseende på de återstående iakttagelser som gjordes under unionens utvärderingsbesök på plats 2021. CAC KZ och AAK har dessutom förbundit sig till en fortlöpande säkerhetsdialog, som ska ske genom tillhandahållande av relevant säkerhetsinformation och genom ytterligare möten, minst två per år, eller när kommissionen anser det vara nödvändigt.

| (39) | Det finns belägg för att de åtgärder som vidtagits av CAC KZ och AAK redan bidrar till att stärka deras kapacitet att övervaka luftfartsverksamheten i Kazakstan. Det behövs dock ytterligare förbättringar av deras förmåga att övervaka att flygningar som utförs av lufttrafikföretag som är certifierade i Kazakstan sker i enlighet med relevanta internationella säkerhetsnormer, bland annat genom att säkerställa att det finns lämpliga resurser för sådan säkerhetstillsyn. |
| --- | --- |

(39)

Det finns belägg för att de åtgärder som vidtagits av CAC KZ och AAK redan bidrar till att stärka deras kapacitet att övervaka luftfartsverksamheten i Kazakstan. Det behövs dock ytterligare förbättringar av deras förmåga att övervaka att flygningar som utförs av lufttrafikföretag som är certifierade i Kazakstan sker i enlighet med relevanta internationella säkerhetsnormer, bland annat genom att säkerställa att det finns lämpliga resurser för sådan säkerhetstillsyn.

| (40) | På grundval av den information som lagts fram förefaller det som om CAC KZ och AAK sedan oktober 2021 har gjort betydande framsteg i fråga om genomförandet av relevanta internationella säkerhetsnormer. Kommissionen och byrån noterade sin avsikt att ytterligare stödja CAC KZ och AAK i deras ansträngningar för att ytterligare stärka flygsäkerhetssystemet i Kazakstan. |
| --- | --- |

(40)

På grundval av den information som lagts fram förefaller det som om CAC KZ och AAK sedan oktober 2021 har gjort betydande framsteg i fråga om genomförandet av relevanta internationella säkerhetsnormer. Kommissionen och byrån noterade sin avsikt att ytterligare stödja CAC KZ och AAK i deras ansträngningar för att ytterligare stärka flygsäkerhetssystemet i Kazakstan.

| (41) | Under utfrågningen presenterade lufttrafikföretaget Air Astana en översikt över sin nuvarande flotta och över tillgängliga resurser och anläggningar. Företaget beskrev sitt robusta och välutvecklade säkerhetsstyrningssystem och kvalitetsledningssystem. Lufttrafikföretaget noterade att det använder en uppsättning programvaruverktyg för att integrera data om säkerhet, kvalitet och riskhantering, inbegripet systemet för hantering av trötthetsrisker. |
| --- | --- |

(41)

Under utfrågningen presenterade lufttrafikföretaget Air Astana en översikt över sin nuvarande flotta och över tillgängliga resurser och anläggningar. Företaget beskrev sitt robusta och välutvecklade säkerhetsstyrningssystem och kvalitetsledningssystem. Lufttrafikföretaget noterade att det använder en uppsättning programvaruverktyg för att integrera data om säkerhet, kvalitet och riskhantering, inbegripet systemet för hantering av trötthetsrisker.

Air Astana

| (42) | När lufttrafikföretaget tillfrågades av EU:s flygsäkerhetskommitté informerade det också om den tillsynsverksamhet som AAK hade utfört i fråga om Air Astana under 2021–2022, och bekräftade förbättringar i sitt samarbete med CAC KZ och AAK. |
| --- | --- |

(42)

När lufttrafikföretaget tillfrågades av EU:s flygsäkerhetskommitté informerade det också om den tillsynsverksamhet som AAK hade utfört i fråga om Air Astana under 2021–2022, och bekräftade förbättringar i sitt samarbete med CAC KZ och AAK.

Air Astana

| (43) | På grundval av sina överläggningar drog EU:s flygsäkerhetskommitté slutsatsen att särskild uppmärksamhet bör ägnas åt den kontinuerliga övervakningen av säkerhetssituationen och utvecklingen i Kazakstan, bland annat genom regelbunden lägesrapportering från CAC KZ och AAK, och möjligheten att bjuda in dem till en ny utfrågning vid ett framtida möte i EU:s flygsäkerhetskommitté. |
| --- | --- |

(43)

På grundval av sina överläggningar drog EU:s flygsäkerhetskommitté slutsatsen att särskild uppmärksamhet bör ägnas åt den kontinuerliga övervakningen av säkerhetssituationen och utvecklingen i Kazakstan, bland annat genom regelbunden lägesrapportering från CAC KZ och AAK, och möjligheten att bjuda in dem till en ny utfrågning vid ett framtida möte i EU:s flygsäkerhetskommitté.

| (44) | I enlighet med de gemensamma kriterierna i bilagan till förordning (EG) nr 2111/2005 anser kommissionen därför att det för närvarande inte finns någon anledning att ändra förteckningen över de lufttrafikföretag som har belagts med verksamhetsförbud i unionen med avseende på lufttrafikföretag från Kazakstan. |
| --- | --- |

(44)

I enlighet med de gemensamma kriterierna i bilagan till förordning (EG) nr 2111/2005 anser kommissionen därför att det för närvarande inte finns någon anledning att ändra förteckningen över de lufttrafikföretag som har belagts med verksamhetsförbud i unionen med avseende på lufttrafikföretag från Kazakstan.

| (45) | Medlemsstaterna bör fortsätta att kontrollera att lufttrafikföretag som är certifierade i Kazakstan uppfyller relevanta internationella säkerhetsnormer genom att prioritera rampinspektioner av alla dessa lufttrafikföretag, i enlighet med förordning (EU) nr 965/2012. |
| --- | --- |

(45)

Medlemsstaterna bör fortsätta att kontrollera att lufttrafikföretag som är certifierade i Kazakstan uppfyller relevanta internationella säkerhetsnormer genom att prioritera rampinspektioner av alla dessa lufttrafikföretag, i enlighet med förordning (EU) nr 965/2012.

| (46) | Om relevant säkerhetsinformation visar att det finns överhängande säkerhetsrisker till följd av bristande efterlevnad av internationella säkerhetsnormer, kan kommissionen komma att behöva vidta ytterligare åtgärder i enlighet med förordning (EG) nr 2111/2005. |
| --- | --- |

(46)

Om relevant säkerhetsinformation visar att det finns överhängande säkerhetsrisker till följd av bristande efterlevnad av internationella säkerhetsnormer, kan kommissionen komma att behöva vidta ytterligare åtgärder i enlighet med förordning (EG) nr 2111/2005.

Lufttrafikföretag från Moldavien

Lufttrafikföretag från Moldavien

| (47) | I november 2021 ströks lufttrafikföretag från Moldavien från bilaga A till förordning (EG) nr 474/2006 genom kommissionens genomförandeförordning (EU) 2021/2070 (9), med undantag för Air Moldova, Aerotranscargo och Fly One, som aldrig har upptagits i bilaga A eller B. |
| --- | --- |

(47)

I november 2021 ströks lufttrafikföretag från Moldavien från bilaga A till förordning (EG) nr 474/2006 genom kommissionens genomförandeförordning (EU) 2021/2070 (9), med undantag för Air Moldova, Aerotranscargo och Fly One, som aldrig har upptagits i bilaga A eller B.

9

Air Moldova

Aerotranscargo

Fly One

| (48) | Genom en skrivelse av den 31 mars 2022 lämnade Moldaviens civila luftfartsmyndighet (CAAM) information om och en uppdatering av säkerhetstillsynen för perioden november 2021–mars 2022. Utöver uppdateringen av planen för avhjälpande åtgärder som utarbetades på grundval av unionens utvärderingsbesök på plats i september 2021 innehöll informationen från CAAM även uppdateringar av de senaste ändringarna av Moldaviens nationella rättsliga ram för luftfart. |
| --- | --- |

(48)

Genom en skrivelse av den 31 mars 2022 lämnade Moldaviens civila luftfartsmyndighet (CAAM) information om och en uppdatering av säkerhetstillsynen för perioden november 2021–mars 2022. Utöver uppdateringen av planen för avhjälpande åtgärder som utarbetades på grundval av unionens utvärderingsbesök på plats i september 2021 innehöll informationen från CAAM även uppdateringar av de senaste ändringarna av Moldaviens nationella rättsliga ram för luftfart.

| (49) | Efter att ha granskat den mottagna informationen och dokumentationen anser kommissionen att alla kvarstående oavslutade iakttagelser från utvärderingsbesöket på plats i september 2021 har åtgärdats och kan avslutas. Mot bakgrund av de framsteg som gjorts anser kommissionen att det är tillräckligt att CAAM skickar en årlig uppdatering tills annat beslut fattas. |
| --- | --- |

(49)

Efter att ha granskat den mottagna informationen och dokumentationen anser kommissionen att alla kvarstående oavslutade iakttagelser från utvärderingsbesöket på plats i september 2021 har åtgärdats och kan avslutas. Mot bakgrund av de framsteg som gjorts anser kommissionen att det är tillräckligt att CAAM skickar en årlig uppdatering tills annat beslut fattas.

| (50) | I enlighet med de gemensamma kriterierna i bilagan till förordning (EG) nr 2111/2005 anser kommissionen därför att det för närvarande inte finns någon anledning att ändra förteckningen över de lufttrafikföretag som har belagts med verksamhetsförbud i unionen med avseende på lufttrafikföretag från Moldavien. |
| --- | --- |

(50)

I enlighet med de gemensamma kriterierna i bilagan till förordning (EG) nr 2111/2005 anser kommissionen därför att det för närvarande inte finns någon anledning att ändra förteckningen över de lufttrafikföretag som har belagts med verksamhetsförbud i unionen med avseende på lufttrafikföretag från Moldavien.

| (51) | Medlemsstaterna bör fortsätta att kontrollera att lufttrafikföretag som är certifierade i Moldavien uppfyller relevanta internationella säkerhetsnormer genom att prioritera rampinspektioner av dessa lufttrafikföretag, i enlighet med förordning (EU) nr 965/2012. |
| --- | --- |

(51)

Medlemsstaterna bör fortsätta att kontrollera att lufttrafikföretag som är certifierade i Moldavien uppfyller relevanta internationella säkerhetsnormer genom att prioritera rampinspektioner av dessa lufttrafikföretag, i enlighet med förordning (EU) nr 965/2012.

| (52) | Om relevant säkerhetsinformation visar att det finns överhängande säkerhetsrisker till följd av bristande efterlevnad av internationella säkerhetsnormer, kan kommissionen komma att behöva vidta ytterligare åtgärder i enlighet med förordning (EG) nr 2111/2005. |
| --- | --- |

(52)

Om relevant säkerhetsinformation visar att det finns överhängande säkerhetsrisker till följd av bristande efterlevnad av internationella säkerhetsnormer, kan kommissionen komma att behöva vidta ytterligare åtgärder i enlighet med förordning (EG) nr 2111/2005.

Lufttrafikföretag från Pakistan

Lufttrafikföretag från Pakistan

| (53) | I mars 2007 upptogs Pakistan International Airlines i bilaga B till förordning (EG) nr 474/2006 genom kommissionens förordning (EG) nr 235/2007 (10) och ströks därefter i november 2007 genom kommissionens förordning (EG) nr 1400/2007 (11). |
| --- | --- |

(53)

I mars 2007 upptogs Pakistan International Airlines i bilaga B till förordning (EG) nr 474/2006 genom kommissionens förordning (EG) nr 235/2007 (10) och ströks därefter i november 2007 genom kommissionens förordning (EG) nr 1400/2007 (11).

Pakistan International Airlines

10

11

| (54) | Den 24 juni 2020 framgick det av ett uttalande från Pakistans federala luftfartsminister att ett stort antal av de flygcertifikat som utfärdats av Pakistans civila luftfartsmyndighet (PCAA) hade erhållits på ett bedrägligt sätt. |
| --- | --- |

(54)

Den 24 juni 2020 framgick det av ett uttalande från Pakistans federala luftfartsminister att ett stort antal av de flygcertifikat som utfärdats av Pakistans civila luftfartsmyndighet (PCAA) hade erhållits på ett bedrägligt sätt.

| (55) | Detta och den uppenbara bristen på ändamålsenlig säkerhetstillsyn från PCAA:s sida föranledde byrån att upphäva auktorisationerna som tredjelandsoperatör för Pakistan International Airlines och Vision Air med verkan från och med den 1 juli 2020. |
| --- | --- |

(55)

Detta och den uppenbara bristen på ändamålsenlig säkerhetstillsyn från PCAA:s sida föranledde byrån att upphäva auktorisationerna som tredjelandsoperatör för Pakistan International Airlines och Vision Air med verkan från och med den 1 juli 2020.

Pakistan International Airlines

Vision Air

| (56) | Den 1 juli 2020 inledde kommissionen samråd med PCAA i enlighet med artikel 3.2 i förordning (EG) nr 473/2006. I detta sammanhang anordnade kommissionen, i samarbete med byrån och medlemsstaterna, ett antal möten på teknisk nivå med PCAA den 9 juli och den 25 september 2020, den 15 och 16 mars 2021, den 15 oktober 2021 samt den 16 mars 2022. |
| --- | --- |

(56)

Den 1 juli 2020 inledde kommissionen samråd med PCAA i enlighet med artikel 3.2 i förordning (EG) nr 473/2006. I detta sammanhang anordnade kommissionen, i samarbete med byrån och medlemsstaterna, ett antal möten på teknisk nivå med PCAA den 9 juli och den 25 september 2020, den 15 och 16 mars 2021, den 15 oktober 2021 samt den 16 mars 2022.

| (57) | Under dessa möten diskuterades olika frågor, särskilt tillsynen av lufttrafikföretag som certifierats i Pakistan, inbegripet deras säkerhetsledningssystem. Kommissionen begärde information och bevis för att bekräfta om en liknande situation inte råder på andra områden, t.ex. certifiering av kabinbesättning, licensiering av underhållstekniker eller certifiering av lufttrafikföretag. |
| --- | --- |

(57)

Under dessa möten diskuterades olika frågor, särskilt tillsynen av lufttrafikföretag som certifierats i Pakistan, inbegripet deras säkerhetsledningssystem. Kommissionen begärde information och bevis för att bekräfta om en liknande situation inte råder på andra områden, t.ex. certifiering av kabinbesättning, licensiering av underhållstekniker eller certifiering av lufttrafikföretag.

| (58) | Den information som utbyttes med PCAA den 16 mars 2022 var inriktad på resultatet av det nyligen genomförda besöket inom ramen för Icaos allmänna program för granskning av säkerhetstillsynen (USOAP). Kommissionen betonade att man kommer att ta vederbörlig hänsyn till innehållet i revisionsrapporten för att fastställa nästa steg i sitt eget samrådsförfarande för flygsäkerhetsförteckningen. Under mötet gav PCAA en översikt över viktiga aspekter av rapporten och åtog sig att dela den färdiga rapporten med kommissionen. |
| --- | --- |

(58)

Den information som utbyttes med PCAA den 16 mars 2022 var inriktad på resultatet av det nyligen genomförda besöket inom ramen för Icaos allmänna program för granskning av säkerhetstillsynen (USOAP). Kommissionen betonade att man kommer att ta vederbörlig hänsyn till innehållet i revisionsrapporten för att fastställa nästa steg i sitt eget samrådsförfarande för flygsäkerhetsförteckningen. Under mötet gav PCAA en översikt över viktiga aspekter av rapporten och åtog sig att dela den färdiga rapporten med kommissionen.

| (59) | Efter att ha mottagit rapporten har kommissionen kunnat konstatera att den inte innehåller några uppgifter om områden som kräver omedelbara korrigerande åtgärder. Även om rapporten visar att det mesta som behövs för att PCAA ska kunna fullgöra sina plikter finns, noterar den att PCAA måste ändra, komplettera eller förbättra vägledning och förfaranden, särskilt när det gäller certifiering av piloter. Vidare noterar EU behovet av att förbättra Pakistans lagstiftning genom införlivande av bestämmelser om kontroll av efterlevnaden och obegränsat tillträde för inspektionspersonal för att säkerställa en effektiv tillsyn. |
| --- | --- |

(59)

Efter att ha mottagit rapporten har kommissionen kunnat konstatera att den inte innehåller några uppgifter om områden som kräver omedelbara korrigerande åtgärder. Även om rapporten visar att det mesta som behövs för att PCAA ska kunna fullgöra sina plikter finns, noterar den att PCAA måste ändra, komplettera eller förbättra vägledning och förfaranden, särskilt när det gäller certifiering av piloter. Vidare noterar EU behovet av att förbättra Pakistans lagstiftning genom införlivande av bestämmelser om kontroll av efterlevnaden och obegränsat tillträde för inspektionspersonal för att säkerställa en effektiv tillsyn.

| (60) | På grundval av tillgängliga uppgifter och utbyten med PCAA erkänner kommissionen PCAA:s ansträngningar att anta en plan för avhjälpande åtgärder för att åtgärda de identifierade säkerhetsbristerna. Kommissionen noterar, med bistånd av byrån och medlemsstaterna, att Pakistan, efter Icaos USOAP-besök, genomgår en viktig utvecklingsprocess, till exempel i form av ändringar av landets primärlagstiftning på luftfartsområdet. |
| --- | --- |

(60)

På grundval av tillgängliga uppgifter och utbyten med PCAA erkänner kommissionen PCAA:s ansträngningar att anta en plan för avhjälpande åtgärder för att åtgärda de identifierade säkerhetsbristerna. Kommissionen noterar, med bistånd av byrån och medlemsstaterna, att Pakistan, efter Icaos USOAP-besök, genomgår en viktig utvecklingsprocess, till exempel i form av ändringar av landets primärlagstiftning på luftfartsområdet.

| (61) | På grundval av detta kommer kommissionen, i syfte att avgöra om ytterligare åtgärder krävs enligt förordning (EG) nr 2111/2005, att fortsätta att samarbeta med PCAA och övervaka de framsteg som görs för att ta itu med situationen för säkerhetstillsynen i Pakistan. Genom denna kontinuerliga övervakning kommer det att fastställas när det ska göras ett EU-utvärderingsbesök på plats. |
| --- | --- |

(61)

På grundval av detta kommer kommissionen, i syfte att avgöra om ytterligare åtgärder krävs enligt förordning (EG) nr 2111/2005, att fortsätta att samarbeta med PCAA och övervaka de framsteg som görs för att ta itu med situationen för säkerhetstillsynen i Pakistan. Genom denna kontinuerliga övervakning kommer det att fastställas när det ska göras ett EU-utvärderingsbesök på plats.

| (62) | I enlighet med de gemensamma kriterierna i bilagan till förordning (EG) nr 2111/2005 anser kommissionen därför att det för närvarande inte finns någon anledning att ändra förteckningen över de lufttrafikföretag som har belagts med verksamhetsförbud i unionen med avseende på lufttrafikföretag från Pakistan. |
| --- | --- |

(62)

I enlighet med de gemensamma kriterierna i bilagan till förordning (EG) nr 2111/2005 anser kommissionen därför att det för närvarande inte finns någon anledning att ändra förteckningen över de lufttrafikföretag som har belagts med verksamhetsförbud i unionen med avseende på lufttrafikföretag från Pakistan.

| (63) | Medlemsstaterna bör fortsätta att kontrollera att lufttrafikföretag som är certifierade i Pakistan uppfyller relevanta internationella säkerhetsnormer genom att prioritera rampinspektioner av dessa lufttrafikföretag, i enlighet med förordning (EU) nr 965/2012. |
| --- | --- |

(63)

Medlemsstaterna bör fortsätta att kontrollera att lufttrafikföretag som är certifierade i Pakistan uppfyller relevanta internationella säkerhetsnormer genom att prioritera rampinspektioner av dessa lufttrafikföretag, i enlighet med förordning (EU) nr 965/2012.

| (64) | Om relevant säkerhetsinformation visar att det finns överhängande säkerhetsrisker till följd av bristande efterlevnad av internationella säkerhetsnormer, kan kommissionen komma att behöva vidta ytterligare åtgärder i enlighet med förordning (EG) nr 2111/2005. |
| --- | --- |

(64)

Om relevant säkerhetsinformation visar att det finns överhängande säkerhetsrisker till följd av bristande efterlevnad av internationella säkerhetsnormer, kan kommissionen komma att behöva vidta ytterligare åtgärder i enlighet med förordning (EG) nr 2111/2005.

Lufttrafikföretag från Ryssland

Lufttrafikföretag från Ryssland

| (65) | Den 8 april 2022 upptogs lufttrafikföretag från Ryssland, som hade använt ett eller flera av de luftfartyg som anges i skäl 4 eller 5 i kommissionens genomförandeförordning (EU) 2022/594 (12), i bilaga A till förordning (EG) nr 474/2006 genom genomförandeförordning (EU) 2022/594. |
| --- | --- |

(65)

Den 8 april 2022 upptogs lufttrafikföretag från Ryssland, som hade använt ett eller flera av de luftfartyg som anges i skäl 4 eller 5 i kommissionens genomförandeförordning (EU) 2022/594 (12), i bilaga A till förordning (EG) nr 474/2006 genom genomförandeförordning (EU) 2022/594.

12

| (66) | Den 28 april 2022 informerade den ryska federala luftfartsmyndigheten (Fata) kommissionen om att den anser att alla anklagelser om överträdelser av internationella normer för civil luftfart, liksom eventuella säkerhetsproblem som avses i genomförandeförordning (EU) 2022/594, saknar grund. Fata lämnade dock inte någon information till stöd för sin uppfattning. |
| --- | --- |

(66)

Den 28 april 2022 informerade den ryska federala luftfartsmyndigheten (Fata) kommissionen om att den anser att alla anklagelser om överträdelser av internationella normer för civil luftfart, liksom eventuella säkerhetsproblem som avses i genomförandeförordning (EU) 2022/594, saknar grund. Fata lämnade dock inte någon information till stöd för sin uppfattning.

| (67) | Som en del av sin kontinuerliga övervakning har kommissionen fastställt att det finns bevis för att lufttrafikföretaget I Fly har registrerat de luftfartyg som nämns i skäl 5 i genomförandeförordning (EU) 2022/594 i Rysslands luftfartygsregister och att de medvetet använt dessa luftfartyg i strid med relevanta internationella säkerhetsnormer. Luftfartygets registrering i Rysslands register har skett utan ägarnas samtycke och utan efterföljande säkerhetsrelaterat samarbete med Irish Aviation Authority, som är den erkända registreringsstaten för dessa luftfartyg. |
| --- | --- |

(67)

Som en del av sin kontinuerliga övervakning har kommissionen fastställt att det finns bevis för att lufttrafikföretaget I Fly har registrerat de luftfartyg som nämns i skäl 5 i genomförandeförordning (EU) 2022/594 i Rysslands luftfartygsregister och att de medvetet använt dessa luftfartyg i strid med relevanta internationella säkerhetsnormer. Luftfartygets registrering i Rysslands register har skett utan ägarnas samtycke och utan efterföljande säkerhetsrelaterat samarbete med Irish Aviation Authority, som är den erkända registreringsstaten för dessa luftfartyg.

I Fly

| (68) | I enlighet med genomförandeförordning (EU) 2022/594 och med de gemensamma kriterierna i bilagan till förordning (EG) nr 2111/2005 anser kommissionen, vad avser lufttrafikföretag från Ryssland, att förteckningen över lufttrafikföretag som har belagts med verksamhetsförbud i unionen bör ändras, så att I Fly tas upp i bilaga A till förordning (EG) nr 474/2006. |
| --- | --- |

(68)

I enlighet med genomförandeförordning (EU) 2022/594 och med de gemensamma kriterierna i bilagan till förordning (EG) nr 2111/2005 anser kommissionen, vad avser lufttrafikföretag från Ryssland, att förteckningen över lufttrafikföretag som har belagts med verksamhetsförbud i unionen bör ändras, så att I Fly tas upp i bilaga A till förordning (EG) nr 474/2006.

I Fly

| (69) | Medlemsstaterna bör fortsätta att kontrollera att lufttrafikföretag som certifierats av Fata uppfyller relevanta internationella säkerhetsnormer genom att prioritera rampinspektioner av dessa lufttrafikföretag, i enlighet med förordning (EU) nr 965/2012. |
| --- | --- |

(69)

Medlemsstaterna bör fortsätta att kontrollera att lufttrafikföretag som certifierats av Fata uppfyller relevanta internationella säkerhetsnormer genom att prioritera rampinspektioner av dessa lufttrafikföretag, i enlighet med förordning (EU) nr 965/2012.

Lufttrafikföretag från Sydsudan

Lufttrafikföretag från Sydsudan

| (70) | Lufttrafikföretag som är certifierade i Sydsudan har aldrig varit upptagna i bilaga A eller B till förordning (EG) nr 474/2006. |
| --- | --- |

(70)

Lufttrafikföretag som är certifierade i Sydsudan har aldrig varit upptagna i bilaga A eller B till förordning (EG) nr 474/2006.

| (71) | Fyra dödsolyckor och flera andra olyckor och allvarliga tillbud har inträffat i Sydsudan under de senaste fyra åren, ofta med inblandning av luftfartyg med misstänkta registreringsnummer. |
| --- | --- |

(71)

Fyra dödsolyckor och flera andra olyckor och allvarliga tillbud har inträffat i Sydsudan under de senaste fyra åren, ofta med inblandning av luftfartyg med misstänkta registreringsnummer.

| (72) | Den 26 mars 2021 inledde kommissionen formella samråd med Sydsudans civila luftfartsmyndighet (SSCAA) i enlighet med artikel 3.2 i förordning (EG) nr 473/2006. |
| --- | --- |

(72)

Den 26 mars 2021 inledde kommissionen formella samråd med Sydsudans civila luftfartsmyndighet (SSCAA) i enlighet med artikel 3.2 i förordning (EG) nr 473/2006.

| (73) | I den skriftväxling som följde meddelade SSCAA att drifttillståndet (AOC) för South Sudan Supreme Airlines, vars luftfartyg var inblandat i en olycka med dödlig utgång, hade upphävts och att SSCAA, på grund av misstankar kopplade till registreringen av det luftfartyg som var inblandat i olyckan, höll på att granska alla luftfartygsoperatörer och drifttillstånd i landet. SSCAA meddelade också att förbättringsåtgärder pågick i fråga om utveckling och översyn av regleringar, handböcker och utbildning. Handlingar som innehåller information om SSCAA:s program för inspektion, övervakning och revision samt rapporter om granskningar av vissa lufttrafikföretag och om utlandsregistrerade luftfartyg som bedriver verksamhet i Sydsudan lämnades den 5 november 2021. |
| --- | --- |

(73)

I den skriftväxling som följde meddelade SSCAA att drifttillståndet (AOC) för South Sudan Supreme Airlines, vars luftfartyg var inblandat i en olycka med dödlig utgång, hade upphävts och att SSCAA, på grund av misstankar kopplade till registreringen av det luftfartyg som var inblandat i olyckan, höll på att granska alla luftfartygsoperatörer och drifttillstånd i landet. SSCAA meddelade också att förbättringsåtgärder pågick i fråga om utveckling och översyn av regleringar, handböcker och utbildning. Handlingar som innehåller information om SSCAA:s program för inspektion, övervakning och revision samt rapporter om granskningar av vissa lufttrafikföretag och om utlandsregistrerade luftfartyg som bedriver verksamhet i Sydsudan lämnades den 5 november 2021.

South Sudan Supreme Airlines

| (74) | Den 28 mars 2022 lämnade SSCAA svar på det frågeformulär som kommissionen skickade den 26 mars 2021. Enligt detta har SSCAA ännu inte utvecklat och infört ett effektivt tillsynssystem. SSCAA noterar också att även om SSCAA inte har utfärdat någon licens eller något drifttillstånd och det inte finns några luftfartyg registrerade i landet, har SSCAA utfärdat flygtillstånd till utlandsregistrerade luftfartyg för trafik i Sydsudan. Det finns inga belägg för någon tillsynsverksamhet som leder till utfärdande av sådana tillstånd eller för relevant kontinuerlig övervakning. |
| --- | --- |

(74)

Den 28 mars 2022 lämnade SSCAA svar på det frågeformulär som kommissionen skickade den 26 mars 2021. Enligt detta har SSCAA ännu inte utvecklat och infört ett effektivt tillsynssystem. SSCAA noterar också att även om SSCAA inte har utfärdat någon licens eller något drifttillstånd och det inte finns några luftfartyg registrerade i landet, har SSCAA utfärdat flygtillstånd till utlandsregistrerade luftfartyg för trafik i Sydsudan. Det finns inga belägg för någon tillsynsverksamhet som leder till utfärdande av sådana tillstånd eller för relevant kontinuerlig övervakning.

| (75) | Den 22 februari 2022 informerade kommissionen SSCAA om sin avsikt att föra upp översynen av tillsynssituationen för den civila luftfarten i Sydsudan på dagordningen för nästa möte i EU:s flygsäkerhetskommitté, och bjöd in SSCAA till en utfrågning inför EU:s flygsäkerhetskommitté den 18 maj 2022. |
| --- | --- |

(75)

Den 22 februari 2022 informerade kommissionen SSCAA om sin avsikt att föra upp översynen av tillsynssituationen för den civila luftfarten i Sydsudan på dagordningen för nästa möte i EU:s flygsäkerhetskommitté, och bjöd in SSCAA till en utfrågning inför EU:s flygsäkerhetskommitté den 18 maj 2022.

| (76) | Under utfrågningen gav SSCAA kommissionen och EU:s flygsäkerhetskommitté en översikt över sin organisationsstruktur och informerade om storleken på luftfartsindustrin i Sydsudan. SSCAA beskrev de olika SSCAA-direktoratens funktioner och ansvarsområden och lämnade allmän information om myndighetens personalsituation. SSCAA förklarade att man fortfarande är starkt beroende av stöd från Östafrikanska gemenskapens byrå för civil luftfartssäkerhet och luftfartsskydd (East African Community Civil Aviation Safety and Security Oversight Agency - EAC-CASSOA) för att fastställa bestämmelser för civil luftfart och för att utveckla en effektiv tillsynsprocess. I detta avseende noterade SSCAA att allt bistånd och stöd till myndighetens insatser skulle vara välkommet. |
| --- | --- |

(76)

Under utfrågningen gav SSCAA kommissionen och EU:s flygsäkerhetskommitté en översikt över sin organisationsstruktur och informerade om storleken på luftfartsindustrin i Sydsudan. SSCAA beskrev de olika SSCAA-direktoratens funktioner och ansvarsområden och lämnade allmän information om myndighetens personalsituation. SSCAA förklarade att man fortfarande är starkt beroende av stöd från Östafrikanska gemenskapens byrå för civil luftfartssäkerhet och luftfartsskydd (East African Community Civil Aviation Safety and Security Oversight Agency - EAC-CASSOA) för att fastställa bestämmelser för civil luftfart och för att utveckla en effektiv tillsynsprocess. I detta avseende noterade SSCAA att allt bistånd och stöd till myndighetens insatser skulle vara välkommet.

| (77) | SSCAA bekräftade att man inte har utfärdat något drifttillstånd och eller har upprättat ett luftfartygsregister. SSCAA meddelade dock att man, efter en utbildning som EAC-CASSOA kommer att tillhandahålla från och med den 23 maj 2022, förväntar sig att uppnå målet att upprätta ett luftfartygsregister och att uppnå förmåga att certifiera lufttrafikföretag genom en certifieringsprocess i fem steg i enlighet med Icaos riktlinjer. |
| --- | --- |

(77)

SSCAA bekräftade att man inte har utfärdat något drifttillstånd och eller har upprättat ett luftfartygsregister. SSCAA meddelade dock att man, efter en utbildning som EAC-CASSOA kommer att tillhandahålla från och med den 23 maj 2022, förväntar sig att uppnå målet att upprätta ett luftfartygsregister och att uppnå förmåga att certifiera lufttrafikföretag genom en certifieringsprocess i fem steg i enlighet med Icaos riktlinjer.

| (78) | SSCAA informerade kommissionen och EU:s flygsäkerhetskommitté om att man har utfärdat 24 drifttillstånd till utländska lufttrafikföretag och att vissa av dessa godkända lufttrafikföretag utför inrikesflygningar i landet. Det förefaller som om detta är den enda certifieringsverksamhet som SSCAA bedriver. SSCAA beskrev förfarandet för utfärdande av sådana tillstånd, genom en validering av drifttillstånden, vilket omfattar inspektion av dokumentation och fysisk kontroll av luftfartyg. Denna information lämnades dock endast under utfrågningen, och det var inte möjligt att kontrollera hur valideringsprocessen genomfördes. |
| --- | --- |

(78)

SSCAA informerade kommissionen och EU:s flygsäkerhetskommitté om att man har utfärdat 24 drifttillstånd till utländska lufttrafikföretag och att vissa av dessa godkända lufttrafikföretag utför inrikesflygningar i landet. Det förefaller som om detta är den enda certifieringsverksamhet som SSCAA bedriver. SSCAA beskrev förfarandet för utfärdande av sådana tillstånd, genom en validering av drifttillstånden, vilket omfattar inspektion av dokumentation och fysisk kontroll av luftfartyg. Denna information lämnades dock endast under utfrågningen, och det var inte möjligt att kontrollera hur valideringsprocessen genomfördes.

| (79) | Under utfrågningen gav SSCAA också ett exempel på efterlevnadsåtgärder som vidtagits mot ett utländskt lufttrafikföretag genom återkallande av drifttillståndet när SSCAA upptäckte att lufttrafikföretagets drifttillstånd hade återkallats av lufttrafikföretagets behöriga myndighet. |
| --- | --- |

(79)

Under utfrågningen gav SSCAA också ett exempel på efterlevnadsåtgärder som vidtagits mot ett utländskt lufttrafikföretag genom återkallande av drifttillståndet när SSCAA upptäckte att lufttrafikföretagets drifttillstånd hade återkallats av lufttrafikföretagets behöriga myndighet.

| (80) | Kommissionen och EU:s flygsäkerhetskommitté noterade att det inte finns något lufttrafikföretag för vilket SSCAA har tillsynsansvar, eftersom det inte har utfärdat något drifttillstånd, och att all flygtrafik i landet utförs av lufttrafikföretag med drifttillstånd utfärdade av utländska myndigheter. Mot denna bakgrund, och med beaktande av de gemensamma kriterierna i bilagan till förordning (EG) nr 2111/2005, finns det inget lufttrafikföretag som certifierats av SSCAA som kan komma i fråga för åtgärder på unionsnivå. |
| --- | --- |

(80)

Kommissionen och EU:s flygsäkerhetskommitté noterade att det inte finns något lufttrafikföretag för vilket SSCAA har tillsynsansvar, eftersom det inte har utfärdat något drifttillstånd, och att all flygtrafik i landet utförs av lufttrafikföretag med drifttillstånd utfärdade av utländska myndigheter. Mot denna bakgrund, och med beaktande av de gemensamma kriterierna i bilagan till förordning (EG) nr 2111/2005, finns det inget lufttrafikföretag som certifierats av SSCAA som kan komma i fråga för åtgärder på unionsnivå.

| (81) | Dessutom noterade kommissionen och EU:s flygsäkerhetskommitté SSCAA:s indikationer på att myndigheten inte har för avsikt att utfärda något drifttillstånd förrän den har uppnått certifierings- och tillsynskapacitet, vilket skulle göra det möjligt för den att genomföra och tillämpa den relevanta internationella säkerhetsnormen. |
| --- | --- |

(81)

Dessutom noterade kommissionen och EU:s flygsäkerhetskommitté SSCAA:s indikationer på att myndigheten inte har för avsikt att utfärda något drifttillstånd förrän den har uppnått certifierings- och tillsynskapacitet, vilket skulle göra det möjligt för den att genomföra och tillämpa den relevanta internationella säkerhetsnormen.

| (82) | I enlighet med de gemensamma kriterierna i bilagan till förordning (EG) nr 2111/2005 anser kommissionen därför att det för närvarande inte finns någon anledning att ändra förteckningen över de lufttrafikföretag som har belagts med verksamhetsförbud i unionen med avseende på lufttrafikföretag från Sydsudan. |
| --- | --- |

(82)

I enlighet med de gemensamma kriterierna i bilagan till förordning (EG) nr 2111/2005 anser kommissionen därför att det för närvarande inte finns någon anledning att ändra förteckningen över de lufttrafikföretag som har belagts med verksamhetsförbud i unionen med avseende på lufttrafikföretag från Sydsudan.

| (83) | Som en del av sin kontinuerliga övervakning kommer kommissionen att fortsätta att noga följa säkerhetssituationen i Sydsudan. EU:s flygsäkerhetskommitté drog slutsatsen att särskild uppmärksamhet bör ägnas åt säkerhetssituationen och -utvecklingen i Sydsudan, och SSCAA bör uppmanas att regelbundet rapportera om de framsteg som gjorts när det gäller att införa bestämmelser om civil luftfart, utvecklingen av en effektiv process för säkerhetstillsyn och kapaciteten att utfärda drifttillstånd. Om kommissionen skulle få kännedom om en överhängande säkerhetsrisk till följd av bristande efterlevnad av relevanta internationella säkerhetsnormer, såsom utfärdande av drifttillstånd trots avsaknad av adekvat certifierings- och tillsynskapacitet hos SSCAA, kan ytterligare åtgärder från kommissionens sida bli nödvändiga, i enlighet med förordning (EG) nr 2111/2005, exempelvis införande av verksamhetsförbud för de berörda lufttrafikföretagen och införande av dem i bilaga A till förordning (EG) nr 474/2006. |
| --- | --- |

(83)

Som en del av sin kontinuerliga övervakning kommer kommissionen att fortsätta att noga följa säkerhetssituationen i Sydsudan. EU:s flygsäkerhetskommitté drog slutsatsen att särskild uppmärksamhet bör ägnas åt säkerhetssituationen och -utvecklingen i Sydsudan, och SSCAA bör uppmanas att regelbundet rapportera om de framsteg som gjorts när det gäller att införa bestämmelser om civil luftfart, utvecklingen av en effektiv process för säkerhetstillsyn och kapaciteten att utfärda drifttillstånd. Om kommissionen skulle få kännedom om en överhängande säkerhetsrisk till följd av bristande efterlevnad av relevanta internationella säkerhetsnormer, såsom utfärdande av drifttillstånd trots avsaknad av adekvat certifierings- och tillsynskapacitet hos SSCAA, kan ytterligare åtgärder från kommissionens sida bli nödvändiga, i enlighet med förordning (EG) nr 2111/2005, exempelvis införande av verksamhetsförbud för de berörda lufttrafikföretagen och införande av dem i bilaga A till förordning (EG) nr 474/2006.

| (84) | Förordning (EG) nr 474/2006 bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(84)

Förordning (EG) nr 474/2006 bör därför ändras i enlighet med detta.

| (85) | I artiklarna 5 och 6 i förordning (EG) nr 2111/2005 erkänns behovet av att beslut av brådskande karaktär vid behov måste kunna fattas skyndsamt med tanke på säkerhetsaspekterna. För att skydda både känslig information och resenärerna är det därför av yttersta vikt att beslut om att uppdatera förteckningen över lufttrafikföretag som har belagts med verksamhetsförbud eller restriktioner i unionen offentliggörs och träder i kraft omedelbart efter det att de antagits. |
| --- | --- |

(85)

I artiklarna 5 och 6 i förordning (EG) nr 2111/2005 erkänns behovet av att beslut av brådskande karaktär vid behov måste kunna fattas skyndsamt med tanke på säkerhetsaspekterna. För att skydda både känslig information och resenärerna är det därför av yttersta vikt att beslut om att uppdatera förteckningen över lufttrafikföretag som har belagts med verksamhetsförbud eller restriktioner i unionen offentliggörs och träder i kraft omedelbart efter det att de antagits.

| (86) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från EU:s flygsäkerhetskommitté, som inrättades genom artikel 15 i förordning (EG) nr 2111/2005. |
| --- | --- |

(86)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från EU:s flygsäkerhetskommitté, som inrättades genom artikel 15 i förordning (EG) nr 2111/2005.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Förordning (EG) nr 474/2006 ska ändras på följande sätt:

| 1. | Bilaga A ska ersättas med texten i bilaga I till den här förordningen. |
| --- | --- |

1.

Bilaga A ska ersättas med texten i bilaga I till den här förordningen.

| 2. | Bilaga B ska ersättas med texten i bilaga II till den här förordningen. |
| --- | --- |

2.

Bilaga B ska ersättas med texten i bilaga II till den här förordningen.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 1 juni 2022.

På kommissionens vägnar

För ordföranden

Adina VĂLEAN

Ledamot av kommissionen

---

(1)  
  EUT L 344, 27.12.2005, s. 15.

1

(2)  Kommissionens förordning (EG) nr 474/2006 av den 22 mars 2006 om upprättande av en gemenskapsförteckning enligt kapitel II i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 2111/2005 över de lufttrafikföretag som har belagts med verksamhetsförbud i gemenskapen (EUT L 84, 23.3.2006, s. 14).

2

(3)  Kommissionens förordning (EG) nr 473/2006 av den 22 mars 2006 om genomförandebestämmelser för gemenskapsförteckningen enligt kapitel II i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 2111/2005 över de lufttrafikföretag som har belagts med verksamhetsförbud i gemenskapen (EUT L 84, 23.3.2006, s. 8).

3

(4)  Kommissionens förordning (EU) nr 452/2014 av den 29 april 2014 om tekniska krav och administrativa förfaranden avseende flygdrift som utförs av operatörer från tredjeland i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 216/2008 (EUT L 133, 6.5.2014, s. 12).

4

(5)  Kommissionens förordning (EU) nr 965/2012 av den 5 oktober 2012 om tekniska krav och administrativa förfaranden i samband med flygdrift enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 216/2008 (EUT L 296, 25.10.2012, s. 1).

5

(6)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2020/736 av den 2 juni 2020 om ändring av förordning (EG) nr 474/2006 vad gäller förteckningen över de lufttrafikföretag som har belagts med verksamhetsförbud eller driftsrestriktioner i unionen (EUT L 172, 3.6.2020, s. 7).

6

(7)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/2322 av den 10 december 2015 om ändring av förordning (EG) nr 474/2006 om upprättande av en gemenskapsförteckning över de lufttrafikföretag som har belagts med verksamhetsförbud i gemenskapen (EUT L 328, 12.12.2015, s. 67).

7

(8)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2016/2214 av den 8 december 2016 om ändring av förordning (EG) nr 474/2006 vad gäller förteckningen över de lufttrafikföretag som har belagts med verksamhetsförbud i unionen (EUT L 334, 9.12.2016, s. 6).

8

(9)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2021/2070 av den 25 november 2021 om ändring av förordning (EG) nr 474/2006 vad gäller förteckningen över de lufttrafikföretag som har belagts med verksamhetsförbud eller driftsrestriktioner i unionen (EUT L 421, 26.11.2021, s. 31).

9

(10)  Kommissionens förordning (EG) nr 235/2007 av den 5 mars 2007 om ändring av förordning (EG) nr 474/2006 om upprättande av en gemenskapsförteckning över de lufttrafikföretag som har belagts med verksamhetsförbud i gemenskapen (EUT L 66, 6.3.2007, s. 3).

10

(11)  Kommissionens förordning (EG) nr 1400/2007 av den 28 november 2007 om ändring av förordning (EG) nr 474/2006 om upprättande av en gemenskapsförteckning över de lufttrafikföretag som har belagts med verksamhetsförbud i gemenskapen (EUT L 311, 29.11.2007, s. 12).

11

(12)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2022/594 av den 8 april 2022 om ändring av förordning (EG) nr 474/2006 vad gäller förteckningen över de lufttrafikföretag som har belagts med verksamhetsförbud eller driftsrestriktioner i unionen (EUT L 114, 12.4.2022, s. 49).

12

---

BILAGA I

”BILAGA A

FÖRTECKNING ÖVER DE LUFTTRAFIKFÖRETAG SOM HAR BELAGTS MED VERKSAMHETSFÖRBUD I UNIONEN, SAMT UNDANTAG
   (1)

| Lufttrafikföretagets namn som juridisk person enligt drifttillståndet (AOC) (och eventuellt avvikande firmanamn) | Nummer på drifttillstånd (AOC) eller operativ licens | Icaos treställiga bokstavskod | Operatörens administrerande stat |
| --- | --- | --- | --- |
| AVIOR AIRLINES | ROI-RNR-011 | ROI | Venezuela |
| BLUE WING AIRLINES | SRBWA-01/2002 | BWI | Surinam |
| IRAN ASEMAN AIRLINES | FS-102 | IRC | Iran |
| IRAQI AIRWAYS | 001 | IAW | Irak |
| MED-VIEW AIRLINE | MVA/AOC/10–12/05 | MEV | Nigeria |
| AIR ZIMBABWE (PVT) | 177/04 | AZW | Zimbabwe |
| Alla lufttrafikföretag som certifierats av Afghanistans tillsynsmyndigheter, inbegripet | | | Afghanistan |
| ARIANA AFGHAN AIRLINES | AOC 009 | AFG | Afghanistan |
| KAM AIR | AOC 001 | KMF | Afghanistan |
| Alla lufttrafikföretag som certifierats av Angolas tillsynsmyndigheter, med undantag av TAAG Angola Airlines och Heli Malongo, inbegripet | | | Angola |
| AEROJET | AO-008/11–07/17 TEJ | TEJ | Angola |
| GUICANGO | AO-009/11–06/17 YYY | Okänt | Angola |
| AIR JET | AO-006/11–08/18 MBC | MBC | Angola |
| BESTFLYA AIRCRAFT MANAGEMENT | AO-015/15-06/17YYY | Okänt | Angola |
| HELIANG | AO 007/11–08/18 YYY | Okänt | Angola |
| SJL | AO-014/13–08/18YYY | Okänt | Angola |
| SONAIR | AO-002/11–08/17 SOR | SOR | Angola |
| Alla lufttrafikföretag som certifierats av Armeniens tillsynsmyndigheter, inbegripet | | | Armenien |
| AIRCOMPANY ARMENIA | AM AOC 065 | NGT | Armenien |
| ARMENIA AIRWAYS | AM AOC 063 | AMW | Armenien |
| ARMENIAN HELICOPTERS | AM AOC 067 | KAV | Armenien |
| FLYONE ARMENIA | AM AOC 074 | | Armenien |
| NOVAIR | AM AOC 071 | NAI | Armenien |
| SHIRAK AVIA | AM AOC 072 | SHS | Armenien |
| SKYBALL | AM AOC 073 | Inte tillämpligt | Armenien |
| Alla lufttrafikföretag som certifierats av Republiken Kongos tillsynsmyndigheter, inbegripet | | | Republiken Kongo |
| CANADIAN AIRWAYS CONGO | CG-CTA 006 | TWC | Republiken Kongo |
| EQUAFLIGHT SERVICES | CG-CTA 002 | EKA | Republiken Kongo |
| EQUAJET | RAC06-007 | EKJ | Republiken Kongo |
| TRANS AIR CONGO | CG-CTA 001 | TSG | Republiken Kongo |
| SOCIETE NOUVELLE AIR CONGO | CG-CTA 004 | Okänt | Republiken Kongo |
| Alla lufttrafikföretag som certifierats av Demokratiska republiken Kongos tillsynsmyndigheter, inbegripet | | | Demokratiska republiken Kongo |
| AIR FAST CONGO | AAC/DG/OPS-09/03 | Okänt | Demokratiska republiken Kongo |
| AIR KATANGA | AAC/DG/OPS-09/08 | Okänt | Demokratiska republiken Kongo |
| BUSY BEE CONGO | AAC/DG/OPS-09/04 | Okänt | Demokratiska republiken Kongo |
| COMPAGNIE AFRICAINE D'AVIATION (CAA) | AAC/DG/OPS-09/02 | Okänt | Demokratiska republiken Kongo |
| CONGO AIRWAYS | AAC/DG/OPS-09/01 | Okänt | Demokratiska republiken Kongo |
| KIN AVIA | AAC/DG/OPS-09/10 | Okänt | Demokratiska republiken Kongo |
| MALU AVIATION | AAC/DG/OPS-09/05 | Okänt | Demokratiska republiken Kongo |
| SERVE AIR CARGO | AAC/DG/OPS-09/07 | Okänt | Demokratiska republiken Kongo |
| SWALA AVIATION | AAC/DG/OPS-09/06 | Okänt | Demokratiska republiken Kongo |
| MWANT JET | AAC/DG/OPS-09/09 | Okänt | Demokratiska republiken Kongo (RDC) |
| Alla lufttrafikföretag som certifierats av Djiboutis tillsynsmyndigheter, inbegripet | | | Djibouti |
| DAALLO AIRLINES | Okänt | DAO | Djibouti |
| Alla lufttrafikföretag som certifierats av Ekvatorialguineas tillsynsmyndigheter, inbegripet | | | Ekvatorialguinea |
| CEIBA INTERCONTINENTAL | 2011/0001/MTTCT/DGAC/SOPS | CEL | Ekvatorialguinea |
| CRONOS AIRLINES | 2011/0004/MTTCT/DGAC/SOPS | Okänt | Ekvatorialguinea |
| Alla lufttrafikföretag som certifierats av Eritreas tillsynsmyndigheter, inbegripet | | | Eritrea |
| ERITREAN AIRLINES | AOC 004 | ERT | Eritrea |
| NASAIR ERITREA | AOC 005 | NAS | Eritrea |
| Alla lufttrafikföretag som certifierats av Kirgizistans tillsynsmyndigheter, inbegripet | | | Kirgizistan |
| AEROSTAN | 08 | BSC | Kirgizistan |
| AIR COMPANY AIR KG | 50 | Okänt | Kirgizistan |
| AIR MANAS | 17 | MBB | Kirgizistan |
| AVIA TRAFFIC COMPANY | 23 | AVJ | Kirgizistan |
| FLYSKY AIRLINES | 53 | FSQ | Kirgizistan |
| HELI SKY | 47 | HAC | Kirgizistan |
| KAP.KG AIRCOMPANY | 52 | KGS | Kirgizistan |
| SKY KG AIRLINES | 41 | KGK | Kirgizistan |
| TEZ JET | 46 | TEZ | Kirgizistan |
| VALOR AIR | 07 | VAC | Kirgizistan |
| Alla lufttrafikföretag som certifierats av Liberias tillsynsmyndigheter. | | | Liberia |
| Alla lufttrafikföretag som certifierats av Libyens tillsynsmyndigheter, inbegripet | | | Libyen |
| AFRIQIYAH AIRWAYS | 007/01 | AAW | Libyen |
| AIR LIBYA | 004/01 | TLR | Libyen |
| AL MAHA AVIATION | 030/18 | Okänt | Libyen |
| BERNIQ AIRWAYS | 032/21 | BNL | Libyen |
| BURAQ AIR | 002/01 | BRQ | Libyen |
| GLOBAL AIR TRANSPORT | 008/05 | GAK | Libyen |
| HALA AIRLINES | 033/21 | HTP | Libyen |
| LIBYAN AIRLINES | 001/01 | LAA | Libyen |
| LIBYAN WINGS AIRLINES | 029/15 | LWA | Libyen |
| PETRO AIR | 025/08 | PEO | Libyen |
| Alla lufttrafikföretag som certifierats av Nepals tillsynsmyndigheter, inbegripet | | | Nepal |
| AIR DYNASTY HELI. S. | 035/2001 | Okänt | Nepal |
| ALTITUDE AIR | 085/2016 | Okänt | Nepal |
| BUDDHA AIR | 014/1996 | BHA | Nepal |
| FISHTAIL AIR | 017/2001 | Okänt | Nepal |
| SUMMIT AIR | 064/2010 | Okänt | Nepal |
| HELI EVEREST | 086/2016 | Okänt | Nepal |
| HIMALAYA AIRLINES | 084/2015 | HIM | Nepal |
| KAILASH HELICOPTER SERVICES | 087/2018 | Okänt | Nepal |
| MAKALU AIR | 057A/2009 | Okänt | Nepal |
| MANANG AIR PVT | 082/2014 | Okänt | Nepal |
| MOUNTAIN HELICOPTERS | 055/2009 | Okänt | Nepal |
| PRABHU HELICOPTERS | 081/2013 | Okänt | Nepal |
| NEPAL AIRLINES CORPORATION | 003/2000 | RNA | Nepal |
| SAURYA AIRLINES | 083/2014 | Okänt | Nepal |
| SHREE AIRLINES | 030/2002 | SHA | Nepal |
| SIMRIK AIR | 034/2000 | Okänt | Nepal |
| SIMRIK AIRLINES | 052/2009 | RMK | Nepal |
| SITA AIR | 033/2000 | Okänt | Nepal |
| TARA AIR | 053/2009 | Okänt | Nepal |
| YETI AIRLINES | 037/2004 | NYT | Nepal |
| Följande lufttrafikföretag som certifierats av Rysslands tillsynsmyndigheter: | | | Ryssland |
| AURORA AIRLINES | 486 | SHU | Ryssland |
| AVIACOMPANY ”VIASTAR-TU” CO. LTD | 458 | TUP | Ryssland |
| IZHAVIA | 479 | IZA | Ryssland |
| JOINT STOCK COMPANY AIR COMPANY ”YAKUTIA” | 464 | SYL | Ryssland |
| JOINT STOCK COMPANY ”RUSJET” | 498 | RSJ | Ryssland |
| JOINT STOCK COMPANY ”UVT AERO” | 567 | UVT | Ryssland |
| JOINT STOCK COMPANY SIBERIA AIRLINES | 31 | SBI | Ryssland |
| JOINT STOCK COMPANY SMARTAVIA AIRLINES | 466 | AUL | Ryssland |
| JOINT-STOCK COMPANY ”IRAERO” AIRLINES | 480 | IAE | Ryssland |
| JOINT-STOCK COMPANY ”URAL AIRLINES” | 18 | SVR | Ryssland |
| JOINT–STOCK COMPANY ALROSA AIR COMPANY | 230 | DRU | Ryssland |
| JOINT-STOCK COMPANY NORDSTAR AIRLINES | 452 | TYA | Ryssland |
| JS AVIATION COMPANY ”RUSLINE” | 225 | RLU | Ryssland |
| JSC YAMAL AIRLINES | 142 | LLM | Ryssland |
| LLC ”NORD WIND” | 516 | NWS | Ryssland |
| LLC ”AIRCOMPANY IKAR” | 36 | KAR | Ryssland |
| LTD. I FLY | 533 | RSY | Ryssland |
| POBEDA AIRLINES LIMITED LIABILITY COMPANY | 562 | PBD | Ryssland |
| PUBLIC JOINT STOCK COMPANY ”AEROFLOT – RUSSIAN AIRLINES” | 1 | AFL | Ryssland |
| ROSSIYA AIRLINES, JOINT STOCK COMPANY | 2 | SDM | Ryssland |
| SKOL AIRLINE LLC | 228 | CDV | Ryssland |
| UTAIR AVIATION, JOINT-STOCK COMPANY | 6 | UTA | Ryssland |
| Alla lufttrafikföretag som certifierats av tillsynsmyndigheterna i São Tomé och Príncipe, inbegripet | | | São Tomé och Príncipe |
| AFRICA'S CONNECTION | 10/AOC/2008 | ACH | São Tomé och Príncipe |
| STP AIRWAYS | 03/AOC/2006 | STP | São Tomé och Príncipe |
| Alla lufttrafikföretag som certifierats av Sierra Leones tillsynsmyndigheter | | | Salomonöarna Samoa |
| Alla lufttrafikföretag som certifierats av Sudans tillsynsmyndigheter, inbegripet | | | Sudan |
| ALFA AIRLINES | 54 | AAJ | Sudan |
| BADR AIRLINES | 35 | BDR | Sudan |
| BLUE BIRD AVIATION | 11 | BLB | Sudan |
| ELDINDER AVIATION | 8 | DND | Sudan |
| GREEN FLAG AVIATION | 17 | GNF | Sudan |
| HELEJETIC AIR | 57 | HJT | Sudan |
| KATA AIR TRANSPORT | 9 | KTV | Sudan |
| KUSH AVIATION CO. | 60 | KUH | Sudan |
| NOVA AIRWAYS | 46 | NOV | Sudan |
| SUDAN AIRWAYS CO. | 1 | SUD | Sudan |
| SUN AIR | 51 | SNR | Sudan |
| TARCO AIR | 56 | TRQ | Sudan |

Lufttrafikföretagets namn som juridisk person enligt drifttillståndet (AOC) (och eventuellt avvikande firmanamn)

Nummer på drifttillstånd (AOC) eller operativ licens

Icaos treställiga bokstavskod

Operatörens administrerande stat

AVIOR AIRLINES

ROI-RNR-011

ROI

Venezuela

BLUE WING AIRLINES

SRBWA-01/2002

BWI

Surinam

IRAN ASEMAN AIRLINES

FS-102

IRC

Iran

IRAQI AIRWAYS

001

IAW

Irak

MED-VIEW AIRLINE

MVA/AOC/10–12/05

MEV

Nigeria

AIR ZIMBABWE (PVT)

177/04

AZW

Zimbabwe

Alla lufttrafikföretag som certifierats av Afghanistans tillsynsmyndigheter, inbegripet

Afghanistan

ARIANA AFGHAN AIRLINES

AOC 009

AFG

Afghanistan

KAM AIR

AOC 001

KMF

Afghanistan

Alla lufttrafikföretag som certifierats av Angolas tillsynsmyndigheter, med undantag av TAAG Angola Airlines och Heli Malongo, inbegripet

Angola

AEROJET

AO-008/11–07/17 TEJ

TEJ

Angola

GUICANGO

AO-009/11–06/17 YYY

Okänt

Angola

AIR JET

AO-006/11–08/18 MBC

MBC

Angola

BESTFLYA AIRCRAFT MANAGEMENT

AO-015/15-06/17YYY

Okänt

Angola

HELIANG

AO 007/11–08/18 YYY

Okänt

Angola

SJL

AO-014/13–08/18YYY

Okänt

Angola

SONAIR

AO-002/11–08/17 SOR

SOR

Angola

Alla lufttrafikföretag som certifierats av Armeniens tillsynsmyndigheter, inbegripet

Armenien

AIRCOMPANY ARMENIA

AM AOC 065

NGT

Armenien

ARMENIA AIRWAYS

AM AOC 063

AMW

Armenien

ARMENIAN HELICOPTERS

AM AOC 067

KAV

Armenien

FLYONE ARMENIA

AM AOC 074

Armenien

NOVAIR

AM AOC 071

NAI

Armenien

SHIRAK AVIA

AM AOC 072

SHS

Armenien

SKYBALL

AM AOC 073

Inte tillämpligt

Armenien

Alla lufttrafikföretag som certifierats av Republiken Kongos tillsynsmyndigheter, inbegripet

Republiken Kongo

CANADIAN AIRWAYS CONGO

CG-CTA 006

TWC

Republiken Kongo

EQUAFLIGHT SERVICES

CG-CTA 002

EKA

Republiken Kongo

EQUAJET

RAC06-007

EKJ

Republiken Kongo

TRANS AIR CONGO

CG-CTA 001

TSG

Republiken Kongo

SOCIETE NOUVELLE AIR CONGO

CG-CTA 004

Okänt

Republiken Kongo

Alla lufttrafikföretag som certifierats av Demokratiska republiken Kongos tillsynsmyndigheter, inbegripet

Demokratiska republiken Kongo

AIR FAST CONGO

AAC/DG/OPS-09/03

Okänt

Demokratiska republiken Kongo

AIR KATANGA

AAC/DG/OPS-09/08

Okänt

Demokratiska republiken Kongo

BUSY BEE CONGO

AAC/DG/OPS-09/04

Okänt

Demokratiska republiken Kongo

COMPAGNIE AFRICAINE D'AVIATION (CAA)

AAC/DG/OPS-09/02

Okänt

Demokratiska republiken Kongo

CONGO AIRWAYS

AAC/DG/OPS-09/01

Okänt

Demokratiska republiken Kongo

KIN AVIA

AAC/DG/OPS-09/10

Okänt

Demokratiska republiken Kongo

MALU AVIATION

AAC/DG/OPS-09/05

Okänt

Demokratiska republiken Kongo

SERVE AIR CARGO

AAC/DG/OPS-09/07

Okänt

Demokratiska republiken Kongo

SWALA AVIATION

AAC/DG/OPS-09/06

Okänt

Demokratiska republiken Kongo

MWANT JET

AAC/DG/OPS-09/09

Okänt

Demokratiska republiken Kongo (RDC)

Alla lufttrafikföretag som certifierats av Djiboutis tillsynsmyndigheter, inbegripet

Djibouti

DAALLO AIRLINES

Okänt

DAO

Djibouti

Alla lufttrafikföretag som certifierats av Ekvatorialguineas tillsynsmyndigheter, inbegripet

Ekvatorialguinea

CEIBA INTERCONTINENTAL

2011/0001/MTTCT/DGAC/SOPS

CEL

Ekvatorialguinea

CRONOS AIRLINES

2011/0004/MTTCT/DGAC/SOPS

Okänt

Ekvatorialguinea

Alla lufttrafikföretag som certifierats av Eritreas tillsynsmyndigheter, inbegripet

Eritrea

ERITREAN AIRLINES

AOC 004

ERT

Eritrea

NASAIR ERITREA

AOC 005

NAS

Eritrea

Alla lufttrafikföretag som certifierats av Kirgizistans tillsynsmyndigheter, inbegripet

Kirgizistan

AEROSTAN

08

BSC

Kirgizistan

AIR COMPANY AIR KG

50

Okänt

Kirgizistan

AIR MANAS

17

MBB

Kirgizistan

AVIA TRAFFIC COMPANY

23

AVJ

Kirgizistan

FLYSKY AIRLINES

53

FSQ

Kirgizistan

HELI SKY

47

HAC

Kirgizistan

KAP.KG AIRCOMPANY

52

KGS

Kirgizistan

SKY KG AIRLINES

41

KGK

Kirgizistan

TEZ JET

46

TEZ

Kirgizistan

VALOR AIR

07

VAC

Kirgizistan

Alla lufttrafikföretag som certifierats av Liberias tillsynsmyndigheter.

Liberia

Alla lufttrafikföretag som certifierats av Libyens tillsynsmyndigheter, inbegripet

Libyen

AFRIQIYAH AIRWAYS

007/01

AAW

Libyen

AIR LIBYA

004/01

TLR

Libyen

AL MAHA AVIATION

030/18

Okänt

Libyen

BERNIQ AIRWAYS

032/21

BNL

Libyen

BURAQ AIR

002/01

BRQ

Libyen

GLOBAL AIR TRANSPORT

008/05

GAK

Libyen

HALA AIRLINES

033/21

HTP

Libyen

LIBYAN AIRLINES

001/01

LAA

Libyen

LIBYAN WINGS AIRLINES

029/15

LWA

Libyen

PETRO AIR

025/08

PEO

Libyen

Alla lufttrafikföretag som certifierats av Nepals tillsynsmyndigheter, inbegripet

Nepal

AIR DYNASTY HELI. S.

035/2001

Okänt

Nepal

ALTITUDE AIR

085/2016

Okänt

Nepal

BUDDHA AIR

014/1996

BHA

Nepal

FISHTAIL AIR

017/2001

Okänt

Nepal

SUMMIT AIR

064/2010

Okänt

Nepal

HELI EVEREST

086/2016

Okänt

Nepal

HIMALAYA AIRLINES

084/2015

HIM

Nepal

KAILASH HELICOPTER SERVICES

087/2018

Okänt

Nepal

MAKALU AIR

057A/2009

Okänt

Nepal

MANANG AIR PVT

082/2014

Okänt

Nepal

MOUNTAIN HELICOPTERS

055/2009

Okänt

Nepal

PRABHU HELICOPTERS

081/2013

Okänt

Nepal

NEPAL AIRLINES CORPORATION

003/2000

RNA

Nepal

SAURYA AIRLINES

083/2014

Okänt

Nepal

SHREE AIRLINES

030/2002

SHA

Nepal

SIMRIK AIR

034/2000

Okänt

Nepal

SIMRIK AIRLINES

052/2009

RMK

Nepal

SITA AIR

033/2000

Okänt

Nepal

TARA AIR

053/2009

Okänt

Nepal

YETI AIRLINES

037/2004

NYT

Nepal

Följande lufttrafikföretag som certifierats av Rysslands tillsynsmyndigheter:

Ryssland

AURORA AIRLINES

486

SHU

Ryssland

AVIACOMPANY ”VIASTAR-TU” CO. LTD

458

TUP

Ryssland

IZHAVIA

479

IZA

Ryssland

JOINT STOCK COMPANY AIR COMPANY ”YAKUTIA”

464

SYL

Ryssland

JOINT STOCK COMPANY ”RUSJET”

498

RSJ

Ryssland

JOINT STOCK COMPANY ”UVT AERO”

567

UVT

Ryssland

JOINT STOCK COMPANY SIBERIA AIRLINES

31

SBI

Ryssland

JOINT STOCK COMPANY SMARTAVIA AIRLINES

466

AUL

Ryssland

JOINT-STOCK COMPANY ”IRAERO” AIRLINES

480

IAE

Ryssland

JOINT-STOCK COMPANY ”URAL AIRLINES”

18

SVR

Ryssland

JOINT–STOCK COMPANY ALROSA AIR COMPANY

230

DRU

Ryssland

JOINT-STOCK COMPANY NORDSTAR AIRLINES

452

TYA

Ryssland

JS AVIATION COMPANY ”RUSLINE”

225

RLU

Ryssland

JSC YAMAL AIRLINES

142

LLM

Ryssland

LLC ”NORD WIND”

516

NWS

Ryssland

LLC ”AIRCOMPANY IKAR”

36

KAR

Ryssland

LTD. I FLY

533

RSY

Ryssland

POBEDA AIRLINES LIMITED LIABILITY COMPANY

562

PBD

Ryssland

PUBLIC JOINT STOCK COMPANY ”AEROFLOT – RUSSIAN AIRLINES”

1

AFL

Ryssland

ROSSIYA AIRLINES, JOINT STOCK COMPANY

2

SDM

Ryssland

SKOL AIRLINE LLC

228

CDV

Ryssland

UTAIR AVIATION, JOINT-STOCK COMPANY

6

UTA

Ryssland

Alla lufttrafikföretag som certifierats av tillsynsmyndigheterna i São Tomé och Príncipe, inbegripet

São Tomé och Príncipe

AFRICA'S CONNECTION

10/AOC/2008

ACH

São Tomé och Príncipe

STP AIRWAYS

03/AOC/2006

STP

São Tomé och Príncipe

Alla lufttrafikföretag som certifierats av Sierra Leones tillsynsmyndigheter

Salomonöarna Samoa

Alla lufttrafikföretag som certifierats av Sudans tillsynsmyndigheter, inbegripet

Sudan

ALFA AIRLINES

54

AAJ

Sudan

BADR AIRLINES

35

BDR

Sudan

BLUE BIRD AVIATION

11

BLB

Sudan

ELDINDER AVIATION

8

DND

Sudan

GREEN FLAG AVIATION

17

GNF

Sudan

HELEJETIC AIR

57

HJT

Sudan

KATA AIR TRANSPORT

9

KTV

Sudan

KUSH AVIATION CO.

60

KUH

Sudan

NOVA AIRWAYS

46

NOV

Sudan

SUDAN AIRWAYS CO.

1

SUD

Sudan

SUN AIR

51

SNR

Sudan

TARCO AIR

56

TRQ

Sudan

---

(1)  Lufttrafikföretag som förtecknas i bilaga A kan få tillstånd att utöva trafikrättigheter om de använder sig av luftfartyg som hyrts in med besättning (wet-lease) från ett lufttrafikföretag som inte omfattas av verksamhetsförbud, förutsatt att gällande säkerhetsnormer är uppfyllda.

1

---

BILAGA II

”BILAGA B

FÖRTECKNING ÖVER LUFTTRAFIKFÖRETAG SOM ÄR BELAGDA MED DRIFTSRESTRIKTIONER I UNIONEN
   (1)

| Lufttrafikföretagets namn som juridisk person enligt drifttillståndet (AOC) (och eventuellt avvikande firmanamn) | Drifttillståndsnummer (AOC) | Icaos treställiga bokstavskod | Operatörens administrerande stat | Typ av luftfartyg | Registreringsnummer och serienummer, om tillgängligt, för restriktionsbelagda luftfartyg | Registreringsstaten |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| IRAN AIR | FS100 | IRA | Iran | Alla luftfartyg av typen Fokker F100 och av typen Boeing B747 | Luftfartyg av typen Fokker F100, så som anges i drifttillståndet; luftfartyg av typen Boeing B747, så som anges i drifttillståndet | Iran |
| AIR KORYO | GAC-AOC/KOR-01 | KOR | Nordkorea | Hela flottan förutom: 2 luftfartyg av typen TU-204 | Hela flottan förutom: P-632, P-633 | Nordkorea |

Lufttrafikföretagets namn som juridisk person enligt drifttillståndet (AOC) (och eventuellt avvikande firmanamn)

Drifttillståndsnummer (AOC)

Icaos treställiga bokstavskod

Operatörens administrerande stat

Typ av luftfartyg

Registreringsnummer och serienummer, om tillgängligt, för restriktionsbelagda luftfartyg

Registreringsstaten

IRAN AIR

FS100

IRA

Iran

Alla luftfartyg av typen Fokker F100 och av typen Boeing B747

Luftfartyg av typen Fokker F100, så som anges i drifttillståndet; luftfartyg av typen Boeing B747, så som anges i drifttillståndet

Iran

AIR KORYO

GAC-AOC/KOR-01

KOR

Nordkorea

Hela flottan förutom: 2 luftfartyg av typen TU-204

Hela flottan förutom: P-632, P-633

Nordkorea

---

(1)  Lufttrafikföretag som förtecknas i bilaga B kan få tillstånd att utöva trafikrättigheter om de använder sig av luftfartyg som hyrts in med besättning (wet-lease) från ett lufttrafikföretag som inte omfattas av verksamhetsförbud, förutsatt att gällande säkerhetsnormer är uppfyllda.

1

---

BESLUT

| 2.6.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 151/62 |
| --- | --- | --- | --- |

2.6.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 151/62

---

RÅDETS BESLUT (EU) 2022/863

av den 24 maj 2022

om den ståndpunkt som ska intas på Europeiska unionens vägnar i blandade EU–CTC-kommittén, som inrättats genom konventionen av den 20 maj 1987 om ett gemensamt transiteringsförfarande, beträffande ändringar av konventionen

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 207.4 första stycket jämförd med artikel 218.9,

med beaktande av Europeiska kommissionens förslag, och

av följande skäl:

| (1) | Konventionen om ett gemensamt transiteringsförfarande (konventionen) (1) ingicks av unionen genom rådets beslut 87/415/EEG (2) och trädde i kraft den 1 januari 1988. |
| --- | --- |

(1)

Konventionen om ett gemensamt transiteringsförfarande (konventionen) (1) ingicks av unionen genom rådets beslut 87/415/EEG (2) och trädde i kraft den 1 januari 1988.

| (2) | Enligt artikel 15.3 a i konventionen får den blandade kommitté som inrättats genom artikel 14.1 i konventionen (blandade EU–CTC-kommittén) genom beslut anta ändringar av bilagorna till konventionen. |
| --- | --- |

(2)

Enligt artikel 15.3 a i konventionen får den blandade kommitté som inrättats genom artikel 14.1 i konventionen (blandade EU–CTC-kommittén) genom beslut anta ändringar av bilagorna till konventionen.

| (3) | Blandade EU–CTC-kommittén kommer i början av 2022 att anta ett beslut om ändring av bilagorna I, IIIa och IV till konventionen. |
| --- | --- |

(3)

Blandade EU–CTC-kommittén kommer i början av 2022 att anta ett beslut om ändring av bilagorna I, IIIa och IV till konventionen.

| (4) | Det är lämpligt att fastställa den ståndpunkt som ska intas på unionens vägnar i blandade EU–CTC-kommittén, eftersom beslutet kommer att ha rättslig verkan i unionen. Eftersom blandade EU–CTC-kommittén vanligtvis sammanträder endast en gång om året är det lämpligt att unionen får uttrycka sin ståndpunkt antingen vid ett kommande möte eller genom ett skriftligt förfarande. |
| --- | --- |

(4)

Det är lämpligt att fastställa den ståndpunkt som ska intas på unionens vägnar i blandade EU–CTC-kommittén, eftersom beslutet kommer att ha rättslig verkan i unionen. Eftersom blandade EU–CTC-kommittén vanligtvis sammanträder endast en gång om året är det lämpligt att unionen får uttrycka sin ståndpunkt antingen vid ett kommande möte eller genom ett skriftligt förfarande.

| (5) | Bilaga B till kommissionens delegerade förordning (EU) 2015/2446 (3) och bilaga B till kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/2447 (4) ändrades genom kommissionens delegerade förordning (EU) 2021/234 (5) respektive kommissionens genomförandeförordning (EU) 2021/235 (6). I dessa bilagor fastställs gemensamma uppgiftskrav, format och koder för transiteringsdeklarationen, i syfte att bättre harmonisera de gemensamma dataelementen för lagring och utbyte av uppgifter mellan tullmyndigheterna samt mellan tullmyndigheterna och de ekonomiska aktörerna. Dessa ändringar var nödvändiga för att säkerställa driftskompatibilitet mellan de elektroniska tullsystem som används för de olika typerna av deklarationer, underrättelser, anmälningar och meddelanden. Därför bör bilaga IIIa till konventionen, som återspeglar bilaga B till delegerad förordning (EU) 2015/2446 och bilaga B till genomförandeförordning (EU) 2015/2447, ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(5)

Bilaga B till kommissionens delegerade förordning (EU) 2015/2446 (3) och bilaga B till kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/2447 (4) ändrades genom kommissionens delegerade förordning (EU) 2021/234 (5) respektive kommissionens genomförandeförordning (EU) 2021/235 (6). I dessa bilagor fastställs gemensamma uppgiftskrav, format och koder för transiteringsdeklarationen, i syfte att bättre harmonisera de gemensamma dataelementen för lagring och utbyte av uppgifter mellan tullmyndigheterna samt mellan tullmyndigheterna och de ekonomiska aktörerna. Dessa ändringar var nödvändiga för att säkerställa driftskompatibilitet mellan de elektroniska tullsystem som används för de olika typerna av deklarationer, underrättelser, anmälningar och meddelanden. Därför bör bilaga IIIa till konventionen, som återspeglar bilaga B till delegerad förordning (EU) 2015/2446 och bilaga B till genomförandeförordning (EU) 2015/2447, ändras i enlighet med detta.

| (6) | Ändringarna av bilaga IIIa till konventionen medförde att punkterna och avsnitten numrerades om. De hänvisningar till bilaga IIIa som görs i bilaga I till konventionen bör därför anpassas till den nya numreringen. |
| --- | --- |

(6)

Ändringarna av bilaga IIIa till konventionen medförde att punkterna och avsnitten numrerades om. De hänvisningar till bilaga IIIa som görs i bilaga I till konventionen bör därför anpassas till den nya numreringen.

| (7) | I bilaga IV till konventionen fastställs reglerna om ömsesidigt bistånd för indrivning av fordringar. Dessa regler är viktiga eftersom de skyddar de ekonomiska intressena för länder som omfattas av gemensam transitering, för unionen och för medlemsstaterna. Dessa regler bör ses över och anpassas till respektive unionsregler. |
| --- | --- |

(7)

I bilaga IV till konventionen fastställs reglerna om ömsesidigt bistånd för indrivning av fordringar. Dessa regler är viktiga eftersom de skyddar de ekonomiska intressena för länder som omfattas av gemensam transitering, för unionen och för medlemsstaterna. Dessa regler bör ses över och anpassas till respektive unionsregler.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Den ståndpunkt som ska intas på unionens vägnar vid ett kommande möte i blandade EU–CTC-kommittén eller genom ett skriftligt förfarande i blandade EU–CTC-kommittén ska grundas på det utkast till beslut av blandade EU–CTC-kommittén som åtföljer detta beslut (7).

Artikel 2

Detta beslut träder i kraft samma dag som det antas.

Utfärdat i Bryssel den 24 maj 2022.

På rådets vägnar

B. LE MAIRE

Ordförande

---

(1)  
  EGT L 226, 13.8.1987, s. 2.

1

(2)  Rådets beslut 87/415/EEG av den 15 juni 1987 om ingående av en konvention mellan Europeiska ekonomiska gemenskapen, Republiken Österrike, Republiken Finland, Republiken Island, Konungariket Norge, Konungariket Sverige och Schweiziska edsförbundet om ett gemensamt transiteringsförfarande (EGT L 226, 13.8.1987, s. 1).

2

(3)  Kommissionens delegerade förordning (EU) 2015/2446 av den 28 juli 2015 om komplettering av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 952/2013 vad gäller närmare regler avseende vissa bestämmelser i unionens tullkodex (EUT L 343, 29.12.2015, s. 1).

3

(4)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/2447 av den 24 november 2015 om närmare regler för genomförande av vissa bestämmelser i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 952/2013 om fastställande av en tullkodex för unionen (EUT L 343, 29.12.2015, s. 558).

4

(5)  Kommissionens delegerade förordning (EU) 2021/234 av den 7 december 2020 om ändring av delegerad förordning (EU) 2015/2446 vad gäller gemensamma uppgiftskrav och delegerad förordning (EU) 2016/341 vad gäller de koder som ska användas i vissa formulär (EUT L 63, 23.2.2021, s. 1).

5

(6)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2021/235 av den 8 februari 2021 om ändring av genomförandeförordning (EU) 2015/2447 vad gäller format och koder för gemensamma uppgiftskrav, vissa regler om övervakning och det behöriga tullkontoret för hänförande av varor till ett tullförfarande (EUT L 63, 23.2.2021, s. 386).

6

(7)  Se dokument ST 7680/22 ADD 1 (https://www.consilium.europa.eu/sv/documents-publications/public-register/).

7

---

| 2.6.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 151/64 |
| --- | --- | --- | --- |

2.6.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 151/64

---

RÅDETS BESLUT (EU) 2022/864

av den 24 maj 2022

om ändring av beslut 1999/70/EG om de nationella centralbankernas externa revisorer vad gäller externa revisorer för Lietuvos bankas

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av protokoll nr 4 om stadgan för Europeiska centralbankssystemet och Europeiska centralbanken, fogat till fördraget om Europeiska unionen och fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 27.1,

med beaktande av Europeiska centralbankens rekommendation av den 29 mars 2022 till Europeiska unionens råd om externa revisorer för Lietuvos bankas (ECB/2022/15) (1), och

av följande skäl:

| (1) | Räkenskaperna för Europeiska centralbanken (ECB) och de nationella centralbankerna i de medlemsstater som har euron som valuta ska granskas av oavhängiga externa revisorer som ECB-rådet har rekommenderat och Europeiska unionens råd godkänt. |
| --- | --- |

(1)

Räkenskaperna för Europeiska centralbanken (ECB) och de nationella centralbankerna i de medlemsstater som har euron som valuta ska granskas av oavhängiga externa revisorer som ECB-rådet har rekommenderat och Europeiska unionens råd godkänt.

| (2) | Förordnandet för de externa revisorerna för Lietuvos bankas, Ernst & Young Baltic UAB, löpte ut efter revisionen av räkenskapsåret 2021. Det är därför nödvändigt att utse externa revisorer från och med räkenskapsåret 2022. |
| --- | --- |

(2)

Förordnandet för de externa revisorerna för Lietuvos bankas, Ernst & Young Baltic UAB, löpte ut efter revisionen av räkenskapsåret 2021. Det är därför nödvändigt att utse externa revisorer från och med räkenskapsåret 2022.

| (3) | Lietuvos bankas har utsett UAB ROSK Consulting som sina externa revisorer för räkenskapsåren 2022–2024. |
| --- | --- |

(3)

Lietuvos bankas har utsett UAB ROSK Consulting som sina externa revisorer för räkenskapsåren 2022–2024.

| (4) | ECB-rådet har rekommenderat att UAB ROSK Consulting utses till externa revisorer för Lietuvos bankas för räkenskapsåren 2022–2024. |
| --- | --- |

(4)

ECB-rådet har rekommenderat att UAB ROSK Consulting utses till externa revisorer för Lietuvos bankas för räkenskapsåren 2022–2024.

| (5) | Till följd av ECB-rådets rekommendation bör rådets beslut 1999/70/EG (2) ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(5)

Till följd av ECB-rådets rekommendation bör rådets beslut 1999/70/EG (2) ändras i enlighet med detta.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

I artikel 1 i beslut 1999/70/EG ska punkt 19 ersättas med följande:

”19.   UAB ROSK Consulting godkänns härmed som externa revisorer för Lietuvos bankas för räkenskapsåren 2022–2024.”

Artikel 2

Detta beslut får verkan samma dag som det delges.

Artikel 3

Detta beslut riktar sig till Europeiska centralbanken.

Utfärdat i Bryssel den 24 maj 2022.

På rådets vägnar

B. LE MAIRE

Ordförande

---

(1)  
  EUT C 153, 7.4.2022, s. 7.

1

(2)  Rådets beslut 1999/70/EG av den 25 januari 1999 om de nationella centralbankernas externa revisorer (EGT L 22, 29.1.1999, s. 69).

2

---

| 2.6.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 151/66 |
| --- | --- | --- | --- |

2.6.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 151/66

---

RÅDETS GENOMFÖRANDEBESLUT (EU) 2022/865

av den 24 maj 2022

om bemyndigande för Republiken Tjeckien att införa en särskild åtgärd som avviker från artikel 287 i direktiv 2006/112/EG om ett gemensamt system för mervärdesskatt

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets direktiv 2006/112/EG av den 28 november 2006 om ett gemensamt system för mervärdesskatt (1), särskilt artikel 395.1,

med beaktande av Europeiska kommissionens förslag, och

av följande skäl:

| (1) | I enlighet med artikel 287.7 i direktiv 2006/112/EG är det möjligt för Republiken Tjeckien (Tjeckien) att tillämpa befrielse från mervärdesskatteplikt för beskattningsbara personer vars årsomsättning högst är lika med motvärdet i nationell valuta av 35 000 EUR enligt den omräkningskurs som gällde på dagen för Tjeckiens anslutning. |
| --- | --- |

(1)

I enlighet med artikel 287.7 i direktiv 2006/112/EG är det möjligt för Republiken Tjeckien (Tjeckien) att tillämpa befrielse från mervärdesskatteplikt för beskattningsbara personer vars årsomsättning högst är lika med motvärdet i nationell valuta av 35 000 EUR enligt den omräkningskurs som gällde på dagen för Tjeckiens anslutning.

| (2) | Genom en skrivelse som registrerades hos kommissionen den 23 november 2021 ansökte Tjeckien om bemyndigande att införa en särskild åtgärd som avviker från artikel 287.7 i direktiv 2006/112/EG och således bevilja beskattningsbara personer vars årsomsättning inte överstiger motvärdet i nationell valuta av 85 000 EUR enligt den omräkningskurs som gällde på dagen för dess anslutning befrielse från mervärdesskatteplikt (den särskilda åtgärden). Den särskilda åtgärden skulle tillämpas till och med den 31 december 2024, vilket är den dag då medlemsstaterna senast ska införliva rådets direktiv (EU) 2020/285 (2). Det följer av det direktivet att medlemsstaterna från och med den 1 januari 2025 kommer att ha rätt att undanta leveranser av varor och tillhandahållanden av tjänster från mervärdesskatteplikt om de görs av beskattningsbara personer vars årsomsättning i en given medlemsstat inte överstiger ett tröskelvärde på 85 000 EUR eller motvärdet i nationell valuta. |
| --- | --- |

(2)

Genom en skrivelse som registrerades hos kommissionen den 23 november 2021 ansökte Tjeckien om bemyndigande att införa en särskild åtgärd som avviker från artikel 287.7 i direktiv 2006/112/EG och således bevilja beskattningsbara personer vars årsomsättning inte överstiger motvärdet i nationell valuta av 85 000 EUR enligt den omräkningskurs som gällde på dagen för dess anslutning befrielse från mervärdesskatteplikt (den särskilda åtgärden). Den särskilda åtgärden skulle tillämpas till och med den 31 december 2024, vilket är den dag då medlemsstaterna senast ska införliva rådets direktiv (EU) 2020/285 (2). Det följer av det direktivet att medlemsstaterna från och med den 1 januari 2025 kommer att ha rätt att undanta leveranser av varor och tillhandahållanden av tjänster från mervärdesskatteplikt om de görs av beskattningsbara personer vars årsomsättning i en given medlemsstat inte överstiger ett tröskelvärde på 85 000 EUR eller motvärdet i nationell valuta.

| (3) | I enlighet med artikel 395.2 andra stycket i direktiv 2006/112/EG överlämnade kommissionen Tjeckiens ansökan till de andra medlemsstaterna genom en skrivelse av den 16 december 2021. Genom en skrivelse av den 20 december 2021 underrättade kommissionen Tjeckien om att den hade erhållit alla nödvändiga uppgifter för behandlingen av ansökan. |
| --- | --- |

(3)

I enlighet med artikel 395.2 andra stycket i direktiv 2006/112/EG överlämnade kommissionen Tjeckiens ansökan till de andra medlemsstaterna genom en skrivelse av den 16 december 2021. Genom en skrivelse av den 20 december 2021 underrättade kommissionen Tjeckien om att den hade erhållit alla nödvändiga uppgifter för behandlingen av ansökan.

| (4) | Den särskilda åtgärden är i överensstämmelse med direktiv (EU) 2020/285, som syftar till att minska regelbördan för små företag och undvika snedvridning av konkurrensen på den inre marknaden. |
| --- | --- |

(4)

Den särskilda åtgärden är i överensstämmelse med direktiv (EU) 2020/285, som syftar till att minska regelbördan för små företag och undvika snedvridning av konkurrensen på den inre marknaden.

| (5) | Den särskilda åtgärden kommer fortfarande att vara frivillig för beskattningsbara personer eftersom de fortfarande kan välja de normala mervärdesskattereglerna, i enlighet med artikel 290 i direktiv 2006/112/EG. |
| --- | --- |

(5)

Den särskilda åtgärden kommer fortfarande att vara frivillig för beskattningsbara personer eftersom de fortfarande kan välja de normala mervärdesskattereglerna, i enlighet med artikel 290 i direktiv 2006/112/EG.

| (6) | Av de uppgifter som Tjeckien lämnat framgår det att den särskilda åtgärden endast kommer att få en försumbar effekt på Tjeckiens totala intäkter från skatt som tas ut i det sista konsumtionsledet. |
| --- | --- |

(6)

Av de uppgifter som Tjeckien lämnat framgår det att den särskilda åtgärden endast kommer att få en försumbar effekt på Tjeckiens totala intäkter från skatt som tas ut i det sista konsumtionsledet.

| (7) | Till följd av ikraftträdandet av rådets förordning (EU, Euratom) 2021/769 (3) ska Tjeckien inte genomföra någon kompensationsberäkning från och med översikten över de mervärdesskattebaserade egna medlen för budgetåret 2022. |
| --- | --- |

(7)

Till följd av ikraftträdandet av rådets förordning (EU, Euratom) 2021/769 (3) ska Tjeckien inte genomföra någon kompensationsberäkning från och med översikten över de mervärdesskattebaserade egna medlen för budgetåret 2022.

| (8) | Med tanke på att Tjeckien förväntar sig att den särskilda åtgärden kommer att leda till minskade mervärdesskatteskyldigheter och därmed en minskning av den administrativa bördan och efterlevnadskostnaderna för både små företag och skattemyndigheterna, och med tanke på att de totala intäkterna från mervärdesskatt inte påverkas i någon högre grad, bör Tjeckien bemyndigas att tillämpa den särskilda åtgärden. |
| --- | --- |

(8)

Med tanke på att Tjeckien förväntar sig att den särskilda åtgärden kommer att leda till minskade mervärdesskatteskyldigheter och därmed en minskning av den administrativa bördan och efterlevnadskostnaderna för både små företag och skattemyndigheterna, och med tanke på att de totala intäkterna från mervärdesskatt inte påverkas i någon högre grad, bör Tjeckien bemyndigas att tillämpa den särskilda åtgärden.

| (9) | Tillämpningen av den särskilda åtgärden bör vara tidsbegränsad. Tidsfristen bör vara tillräcklig för att göra det möjligt för kommissionen att utvärdera om tröskelvärdet är effektivt och ändamålsenligt. Enligt artikel 3.1 i direktiv (EU) 2020/285 ska medlemsstaterna dessutom senast den 31 december 2024 anta och offentliggöra de bestämmelser i lagar och andra författningar som är nödvändiga för att följa artikel 1 i det direktivet, som ändrar direktiv 2006/112/EG och fastställer enklare mervärdesskatteregler för små företag, samt tillämpa dessa bestämmelser från och med den 1 januari 2025. Tjeckien bör därför bemyndigas att tillämpa den särskilda åtgärden till och med den 31 december 2024. |
| --- | --- |

(9)

Tillämpningen av den särskilda åtgärden bör vara tidsbegränsad. Tidsfristen bör vara tillräcklig för att göra det möjligt för kommissionen att utvärdera om tröskelvärdet är effektivt och ändamålsenligt. Enligt artikel 3.1 i direktiv (EU) 2020/285 ska medlemsstaterna dessutom senast den 31 december 2024 anta och offentliggöra de bestämmelser i lagar och andra författningar som är nödvändiga för att följa artikel 1 i det direktivet, som ändrar direktiv 2006/112/EG och fastställer enklare mervärdesskatteregler för små företag, samt tillämpa dessa bestämmelser från och med den 1 januari 2025. Tjeckien bör därför bemyndigas att tillämpa den särskilda åtgärden till och med den 31 december 2024.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Med avvikelse från artikel 287.7 i direktiv 2006/112/EG bemyndigas Tjeckien att bevilja befrielse från mervärdesskatteplikt för beskattningsbara personer vars årsomsättning inte överstiger motvärdet i nationell valuta av 85 000 EUR enligt den omräkningskurs som gällde på dagen för dess anslutning.

Artikel 2

Detta beslut får verkan samma dag som det delges.

Det ska tillämpas till och med den 31 december 2024.

Artikel 3

Detta beslut riktar sig till Republiken Tjeckien.

Utfärdat i Bryssel den 24 maj 2022.

På rådets vägnar

B. LE MAIRE

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 347, 11.12.2006, s. 1.

1

(2)  Rådets direktiv (EU) 2020/285 av den 18 februari 2020 om ändring av direktiv 2006/112/EG om ett gemensamt system för mervärdesskatt vad gäller den särskilda ordningen för små företag och förordning (EU) nr 904/2010 vad gäller det administrativa samarbetet och utbyte av information för kontrollen av att den särskilda ordningen för små företag tillämpas på ett korrekt sätt (EUT L 62, 2.3.2020, s. 13).

2

(3)  Rådets förordning (EU, Euratom) 2021/769 av den 30 april 2021 om ändring av förordning (EEG, Euratom) nr 1553/89 om den slutliga enhetliga ordningen för uppbörd av egna medel som härrör från mervärdesskatt (EUT L 165, 11.5.2021, s. 9).

3

---

| 2.6.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 151/68 |
| --- | --- | --- | --- |

2.6.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 151/68

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEBESLUT (EU) 2022/866

av den 25 maj 2022

om de olösta invändningarna vad gäller villkoren för att bevilja ett godkännande av biocidprodukten Primer PIP i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 528/2012

[delgivet med nr C(2022) 3318]

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 528/2012 av den 22 maj 2012 om tillhandahållande på marknaden och användning av biocidprodukter (1), särskilt artikel 36.3, och

av följande skäl:

| (1) | Den 11 mars 2016 lämnade företaget Lanxess Deutschland GmbH (sökanden) in en ansökan till Frankrike om parallellt ömsesidigt erkännande i enlighet med artikel 34 i förordning (EU) nr 528/2012 av biocidprodukten Primer PIP (biocidprodukten). Biocidprodukten är ett träskyddsmedel i produkttyp 8 som ska användas vid förebyggande behandling mot trämissfärgande svampar, träförstörande basidsvampar och träborrande skalbaggar (larver). Biocidprodukten appliceras genom manuell doppning, automatisk doppning eller automatisk sprutning och innehåller som verksamma ämnen propikonazol, IPBC och permetrin. Tyskland är referensmedlemsstat och ansvarar för den utvärdering av ansökan som avses i artikel 34.1 i förordning (EU) nr 528/2012. |
| --- | --- |

(1)

Den 11 mars 2016 lämnade företaget Lanxess Deutschland GmbH (sökanden) in en ansökan till Frankrike om parallellt ömsesidigt erkännande i enlighet med artikel 34 i förordning (EU) nr 528/2012 av biocidprodukten Primer PIP (biocidprodukten). Biocidprodukten är ett träskyddsmedel i produkttyp 8 som ska användas vid förebyggande behandling mot trämissfärgande svampar, träförstörande basidsvampar och träborrande skalbaggar (larver). Biocidprodukten appliceras genom manuell doppning, automatisk doppning eller automatisk sprutning och innehåller som verksamma ämnen propikonazol, IPBC och permetrin. Tyskland är referensmedlemsstat och ansvarar för den utvärdering av ansökan som avses i artikel 34.1 i förordning (EU) nr 528/2012.

| (2) | I enlighet med artikel 35.2 i förordning (EU) nr 528/2012 hänsköt Frankrike den 9 mars 2020 invändningar till samordningsgruppen och angav att de villkor som Tyskland fastställt i godkännandet inte säkerställer att biocidprodukten uppfyller kravet i artikel 19.1 b iii i den förordningen. Frankrike anser att för att säkerställa att biocidprodukten kan hanteras på ett säkert sätt krävs personlig skyddsutrustning bestående av kemikalieresistenta skyddshandskar som uppfyller kraven i den europeiska standarden EN 374 (handskmaterial ska specificeras av innehavaren av godkännandet i produktinformationen) och skyddsoverall av minst typ 6 enligt den europeiska standarden EN 13034 vid applicering genom manuell doppning och automatisk sprutning, bestående av kemikalieresistenta skyddshandskar som uppfyller kraven i den europeiska standarden EN 374 (handskmaterial ska specificeras av innehavaren av godkännandet i produktinformationen) vid applicering genom automatisk doppning samt bestående av kemikalieresistenta skyddshandskar som uppfyller kraven i den europeiska standarden EN 374 vid efterföljande manuell bearbetning av det nyligen behandlade timret. Enligt Frankrike säkerställer tillämpning av tekniska och organisatoriska åtgärder i enlighet med rådets direktiv 98/24/EG (2), som en möjlig ersättning för personlig skyddsutrustning, inte ett lämpligt skydd om dessa åtgärder inte specificeras och utvärderas vid bedömningen av biocidprodukten. |
| --- | --- |

(2)

I enlighet med artikel 35.2 i förordning (EU) nr 528/2012 hänsköt Frankrike den 9 mars 2020 invändningar till samordningsgruppen och angav att de villkor som Tyskland fastställt i godkännandet inte säkerställer att biocidprodukten uppfyller kravet i artikel 19.1 b iii i den förordningen. Frankrike anser att för att säkerställa att biocidprodukten kan hanteras på ett säkert sätt krävs personlig skyddsutrustning bestående av kemikalieresistenta skyddshandskar som uppfyller kraven i den europeiska standarden EN 374 (handskmaterial ska specificeras av innehavaren av godkännandet i produktinformationen) och skyddsoverall av minst typ 6 enligt den europeiska standarden EN 13034 vid applicering genom manuell doppning och automatisk sprutning, bestående av kemikalieresistenta skyddshandskar som uppfyller kraven i den europeiska standarden EN 374 (handskmaterial ska specificeras av innehavaren av godkännandet i produktinformationen) vid applicering genom automatisk doppning samt bestående av kemikalieresistenta skyddshandskar som uppfyller kraven i den europeiska standarden EN 374 vid efterföljande manuell bearbetning av det nyligen behandlade timret. Enligt Frankrike säkerställer tillämpning av tekniska och organisatoriska åtgärder i enlighet med rådets direktiv 98/24/EG (2), som en möjlig ersättning för personlig skyddsutrustning, inte ett lämpligt skydd om dessa åtgärder inte specificeras och utvärderas vid bedömningen av biocidprodukten.

| (3) | Tyskland anser att det i direktiv 98/24/EG fastställs en rangordning för olika riskreducerande åtgärder för skydd av arbetstagare och att tillämpningen av tekniska och organisatoriska åtgärder prioriteras framför personlig skyddsutrustning vid användning av biocidprodukten. Tyskland anser att arbetsgivaren enligt det direktivet ska besluta vilka tekniska och organisatoriska åtgärder som ska tillämpas och att det på grund av det stora antalet åtgärder inte går att beskriva och utvärdera dem i godkännandet av biocidprodukten. |
| --- | --- |

(3)

Tyskland anser att det i direktiv 98/24/EG fastställs en rangordning för olika riskreducerande åtgärder för skydd av arbetstagare och att tillämpningen av tekniska och organisatoriska åtgärder prioriteras framför personlig skyddsutrustning vid användning av biocidprodukten. Tyskland anser att arbetsgivaren enligt det direktivet ska besluta vilka tekniska och organisatoriska åtgärder som ska tillämpas och att det på grund av det stora antalet åtgärder inte går att beskriva och utvärdera dem i godkännandet av biocidprodukten.

| (4) | Eftersom ingen enighet nåddes i samordningsgruppen hänsköt Tyskland i enlighet med artikel 36.1 i förordning (EU) nr 528/2012 de olösta invändningarna till kommissionen den 28 oktober 2020. Frankrike gav kommissionen en utförlig redogörelse för de frågor som medlemsstaterna inte kunde enas om och skälen till detta. Den redogörelsen vidarebefordrades till de berörda medlemsstaterna och sökanden. |
| --- | --- |

(4)

Eftersom ingen enighet nåddes i samordningsgruppen hänsköt Tyskland i enlighet med artikel 36.1 i förordning (EU) nr 528/2012 de olösta invändningarna till kommissionen den 28 oktober 2020. Frankrike gav kommissionen en utförlig redogörelse för de frågor som medlemsstaterna inte kunde enas om och skälen till detta. Den redogörelsen vidarebefordrades till de berörda medlemsstaterna och sökanden.

| (5) | Enligt artikel 2.3 b och c i förordning (EU) nr 528/2012 ska den förordningen inte påverka tillämpningen av rådets direktiv 89/391/EEG (3) och direktiv 98/24/EG. |
| --- | --- |

(5)

Enligt artikel 2.3 b och c i förordning (EU) nr 528/2012 ska den förordningen inte påverka tillämpningen av rådets direktiv 89/391/EEG (3) och direktiv 98/24/EG.

| (6) | I artikel 19.1 b iii i förordning (EU) nr 528/2012 anges som ett av kriterierna för att bevilja ett godkännande att en biocidprodukt inte i sig eller till följd av resthalter har några oacceptabla effekter på människors hälsa. |
| --- | --- |

(6)

I artikel 19.1 b iii i förordning (EU) nr 528/2012 anges som ett av kriterierna för att bevilja ett godkännande att en biocidprodukt inte i sig eller till följd av resthalter har några oacceptabla effekter på människors hälsa.

| (7) | I punkt 9 i bilaga VI till förordning (EU) nr 528/2012 anges att tillämpningen av de gemensamma principerna i den bilagan för utvärdering av dossiererna för de biocidprodukter som avses i artikel 19.1 b i den förordningen, tillsammans med övriga villkor i artikel 19, ska leda fram till att de behöriga myndigheterna eller kommissionen beslutar om en biocidprodukt kan godkännas eller inte. Ett sådant godkännande får innehålla begränsningar av användningen av biocidprodukten eller andra villkor. |
| --- | --- |

(7)

I punkt 9 i bilaga VI till förordning (EU) nr 528/2012 anges att tillämpningen av de gemensamma principerna i den bilagan för utvärdering av dossiererna för de biocidprodukter som avses i artikel 19.1 b i den förordningen, tillsammans med övriga villkor i artikel 19, ska leda fram till att de behöriga myndigheterna eller kommissionen beslutar om en biocidprodukt kan godkännas eller inte. Ett sådant godkännande får innehålla begränsningar av användningen av biocidprodukten eller andra villkor.

| (8) | I punkt 18 d i bilaga VI till förordning (EU) nr 528/2012 anges att riskbedömningen för produkten ska fastställa de åtgärder som är nödvändiga för att skydda människor, djur och miljö, både vid den planerade normala användningen av biocidprodukten och i en realistisk värsta-fall-situation. |
| --- | --- |

(8)

I punkt 18 d i bilaga VI till förordning (EU) nr 528/2012 anges att riskbedömningen för produkten ska fastställa de åtgärder som är nödvändiga för att skydda människor, djur och miljö, både vid den planerade normala användningen av biocidprodukten och i en realistisk värsta-fall-situation.

| (9) | I punkt 56.2 i bilaga VI till förordning (EU) nr 528/2012 anges att när bedömningsorganet fastställer att kriterierna i artikel 19.1 b i den förordningen har uppfyllts är en av de slutsatser som det kan komma fram till att biocidprodukten kan uppfylla kriterierna med förbehåll för särskilda villkor eller begränsningar. |
| --- | --- |

(9)

I punkt 56.2 i bilaga VI till förordning (EU) nr 528/2012 anges att när bedömningsorganet fastställer att kriterierna i artikel 19.1 b i den förordningen har uppfyllts är en av de slutsatser som det kan komma fram till att biocidprodukten kan uppfylla kriterierna med förbehåll för särskilda villkor eller begränsningar.

| (10) | I punkt 62 i bilaga VI till förordning (EU) nr 528/2012 anges att bedömningsorganet, när så är lämpligt, ska konstatera att kriteriet enligt artikel 19.1 b iii i samma förordning endast kan uppfyllas genom tillämpning av förebyggande åtgärder och skyddsåtgärder som inbegriper utformning av arbetsvillkor, tekniska skyddsåtgärder, användning av lämplig utrustning och lämpliga material, kollektiva skyddsåtgärder och, när exponering inte kan förhindras på annat sätt, tillämpning av individuella skyddsåtgärder som personlig skyddsutrustning, t.ex. andningsskydd, overall, handskar och skyddsglasögon, för att minska exponeringen för yrkesmässiga användare. |
| --- | --- |

(10)

I punkt 62 i bilaga VI till förordning (EU) nr 528/2012 anges att bedömningsorganet, när så är lämpligt, ska konstatera att kriteriet enligt artikel 19.1 b iii i samma förordning endast kan uppfyllas genom tillämpning av förebyggande åtgärder och skyddsåtgärder som inbegriper utformning av arbetsvillkor, tekniska skyddsåtgärder, användning av lämplig utrustning och lämpliga material, kollektiva skyddsåtgärder och, när exponering inte kan förhindras på annat sätt, tillämpning av individuella skyddsåtgärder som personlig skyddsutrustning, t.ex. andningsskydd, overall, handskar och skyddsglasögon, för att minska exponeringen för yrkesmässiga användare.

| (11) | I punkt 62 i bilaga VI till förordning (EU) nr 528/2012 föreskrivs emellertid inte att den bedömning som leder till konstaterandet att kriteriet enligt artikel 19.1 b iii i den förordningen endast kan uppfyllas genom tillämpning av förebyggande åtgärder och skyddsåtgärder ska göras i enlighet med direktiv 98/24/EG. Det föreskrivs heller inte uttryckligen att det direktivet inte skulle gälla. Av de bestämmelserna bör därför inte slutsatsen dras att direktiv 98/24/EG inte gäller. Dessutom gäller de relevanta skyldigheterna i direktiv 98/24/EG arbetsgivare, inte myndigheter i medlemsstater. |
| --- | --- |

(11)

I punkt 62 i bilaga VI till förordning (EU) nr 528/2012 föreskrivs emellertid inte att den bedömning som leder till konstaterandet att kriteriet enligt artikel 19.1 b iii i den förordningen endast kan uppfyllas genom tillämpning av förebyggande åtgärder och skyddsåtgärder ska göras i enlighet med direktiv 98/24/EG. Det föreskrivs heller inte uttryckligen att det direktivet inte skulle gälla. Av de bestämmelserna bör därför inte slutsatsen dras att direktiv 98/24/EG inte gäller. Dessutom gäller de relevanta skyldigheterna i direktiv 98/24/EG arbetsgivare, inte myndigheter i medlemsstater.

| (12) | I artikel 4 i direktiv 98/24/EG föreskrivs att arbetsgivare vid bedömningen av de risker för arbetstagares säkerhet och hälsa som kan uppstå genom närvaron av kemiska agenser ska inhämta den ytterligare information som är nödvändig från leverantören eller andra lättillgängliga källor och att denna information när det är lämpligt ska omfatta den särskilda bedömning av riskerna för användarna som har utförts i enlighet med unionslagstiftningen om kemiska agenser. |
| --- | --- |

(12)

I artikel 4 i direktiv 98/24/EG föreskrivs att arbetsgivare vid bedömningen av de risker för arbetstagares säkerhet och hälsa som kan uppstå genom närvaron av kemiska agenser ska inhämta den ytterligare information som är nödvändig från leverantören eller andra lättillgängliga källor och att denna information när det är lämpligt ska omfatta den särskilda bedömning av riskerna för användarna som har utförts i enlighet med unionslagstiftningen om kemiska agenser.

| (13) | I artikel 6 i direktiv 98/24/EG fastställs rangordningen för de åtgärder som arbetsgivaren ska vidta för att skydda arbetstagare mot risker som har samband med kemiska agenser i arbetet. Prioritet ska ges till att ersätta det farliga ämnet och om det inte är möjligt ska risken med en farlig kemisk agens för arbetstagares säkerhet och hälsa i arbetet begränsas till ett minimum genom tillämpning av skyddsåtgärder och förebyggande åtgärder. Om exponering för farliga ämnen inte kan förebyggas på annat sätt ska arbetstagare skyddas genom tillämpning av individuella skyddsåtgärder, inbegripet personlig skyddsutrustning. |
| --- | --- |

(13)

I artikel 6 i direktiv 98/24/EG fastställs rangordningen för de åtgärder som arbetsgivaren ska vidta för att skydda arbetstagare mot risker som har samband med kemiska agenser i arbetet. Prioritet ska ges till att ersätta det farliga ämnet och om det inte är möjligt ska risken med en farlig kemisk agens för arbetstagares säkerhet och hälsa i arbetet begränsas till ett minimum genom tillämpning av skyddsåtgärder och förebyggande åtgärder. Om exponering för farliga ämnen inte kan förebyggas på annat sätt ska arbetstagare skyddas genom tillämpning av individuella skyddsåtgärder, inbegripet personlig skyddsutrustning.

| (14) | Med beaktande av appliceringsmetoderna för biocidprodukten och den information som finns tillgänglig från bedömningsorganet har sådana tekniska eller organisatoriska åtgärder inte konstaterats i ansökan om godkännande av biocidprodukten eller vid utvärderingen av ansökan. |
| --- | --- |

(14)

Med beaktande av appliceringsmetoderna för biocidprodukten och den information som finns tillgänglig från bedömningsorganet har sådana tekniska eller organisatoriska åtgärder inte konstaterats i ansökan om godkännande av biocidprodukten eller vid utvärderingen av ansökan.

| (15) | Kommissionen anser därför att biocidprodukten uppfyller kriteriet i artikel 19.1 b iii i förordning (EU) nr 528/2012 förutsatt att följande villkor gällande dess användning införs i godkännandet och på etiketten för biocidprodukten: ”Det krävs kemikalieresistenta skyddshandskar som uppfyller kraven i den europeiska standarden EN 374 (handskmaterial ska specificeras av innehavaren av godkännandet i produktinformationen) och skyddsoverall av minst typ 6 enligt den europeiska standarden EN 13034 vid applicering genom manuell doppning och automatisk sprutning, det krävs kemikalieresistenta skyddshandskar som uppfyller kraven i den europeiska standarden EN 374 (handskmaterial ska specificeras av innehavaren av godkännandet i produktinformationen) vid applicering genom automatisk doppning, och det krävs kemikalieresistenta skyddshandskar som uppfyller kraven i den europeiska standarden EN 374 (handskmaterial ska specificeras av innehavaren av godkännandet i produktinformationen) vid efterföljande manuell bearbetning av det nyligen behandlade timret. Detta påverkar inte arbetsgivarnas tillämpning av rådets direktiv 98/24/EG och annan unionslagstiftning om hälsa och säkerhet i arbetet.” |
| --- | --- |

(15)

Kommissionen anser därför att biocidprodukten uppfyller kriteriet i artikel 19.1 b iii i förordning (EU) nr 528/2012 förutsatt att följande villkor gällande dess användning införs i godkännandet och på etiketten för biocidprodukten: ”Det krävs kemikalieresistenta skyddshandskar som uppfyller kraven i den europeiska standarden EN 374 (handskmaterial ska specificeras av innehavaren av godkännandet i produktinformationen) och skyddsoverall av minst typ 6 enligt den europeiska standarden EN 13034 vid applicering genom manuell doppning och automatisk sprutning, det krävs kemikalieresistenta skyddshandskar som uppfyller kraven i den europeiska standarden EN 374 (handskmaterial ska specificeras av innehavaren av godkännandet i produktinformationen) vid applicering genom automatisk doppning, och det krävs kemikalieresistenta skyddshandskar som uppfyller kraven i den europeiska standarden EN 374 (handskmaterial ska specificeras av innehavaren av godkännandet i produktinformationen) vid efterföljande manuell bearbetning av det nyligen behandlade timret. Detta påverkar inte arbetsgivarnas tillämpning av rådets direktiv 98/24/EG och annan unionslagstiftning om hälsa och säkerhet i arbetet.”

| (16) | Om sökanden emellertid identifierar ändamålsenliga tekniska eller organisatoriska åtgärder och den godkännande myndigheten instämmer med att sådana åtgärder leder till en motsvarande eller mer omfattande exponeringsminskning, eller om den godkännande myndigheten själv identifierar åtgärder som leder till en motsvarande eller mer omfattande exponeringsminskning, bör de åtgärderna ersätta personlig skyddsutrustning och specificeras i godkännandet och på etiketten för biocidprodukten. |
| --- | --- |

(16)

Om sökanden emellertid identifierar ändamålsenliga tekniska eller organisatoriska åtgärder och den godkännande myndigheten instämmer med att sådana åtgärder leder till en motsvarande eller mer omfattande exponeringsminskning, eller om den godkännande myndigheten själv identifierar åtgärder som leder till en motsvarande eller mer omfattande exponeringsminskning, bör de åtgärderna ersätta personlig skyddsutrustning och specificeras i godkännandet och på etiketten för biocidprodukten.

| (17) | Den 15 februari 2021 gav kommissionen sökanden möjlighet att lämna skriftliga synpunkter i enlighet med artikel 36.2 i förordning (EU) nr 528/2012. Sökanden lämnade inte några synpunkter. |
| --- | --- |

(17)

Den 15 februari 2021 gav kommissionen sökanden möjlighet att lämna skriftliga synpunkter i enlighet med artikel 36.2 i förordning (EU) nr 528/2012. Sökanden lämnade inte några synpunkter.

| (18) | De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för biocidprodukter. |
| --- | --- |

(18)

De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för biocidprodukter.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Biocidprodukten med nummer BC-XP022475-16 i registret för biocidprodukter uppfyller kriteriet i artikel 19.1 b iii i förordning (EU) nr 528/2012 förutsatt att följande villkor gällande dess användning införs i godkännandet och på etiketten för biocidprodukten: ”Det krävs kemikalieresistenta skyddshandskar som uppfyller kraven i den europeiska standarden EN 374 (handskmaterial ska specificeras av innehavaren av godkännandet i produktinformationen) och skyddsoverall av minst typ 6 enligt den europeiska standarden EN 13034 vid applicering genom manuell doppning och automatisk sprutning, det krävs kemikalieresistenta skyddshandskar som uppfyller kraven i den europeiska standarden EN 374 (handskmaterial ska specificeras av innehavaren av godkännandet i produktinformationen) vid applicering genom automatisk doppning, och det krävs kemikalieresistenta skyddshandskar som uppfyller kraven i den europeiska standarden EN 374 (handskmaterial ska specificeras av innehavaren av godkännandet i produktinformationen) vid efterföljande manuell bearbetning av det nyligen behandlade timret. Detta påverkar inte arbetsgivarnas tillämpning av rådets direktiv 98/24/EG och annan unionslagstiftning om hälsa och säkerhet i arbetet.”

Om sökanden emellertid identifierar tekniska eller organisatoriska åtgärder och den godkännande myndigheten instämmer med att sådana åtgärder leder till en motsvarande eller mer omfattande exponeringsminskning än den minskning som erhålls genom den skyddsutrustning som avses i första stycket, eller den godkännande myndigheten själv identifierar sådana åtgärder som leder till en motsvarande eller mer omfattande exponeringsminskning än den minskning som erhålls genom den skyddsutrustning som avses i första stycket, ska de åtgärderna tillämpas i stället för personlig skyddsutrustning och specificeras i godkännandet och på etiketten för biocidprodukten. I det fallet ska den skyldighet att införa villkoret gällande användningen av biocidprodukten som fastställs i första stycket inte gälla.

Artikel 2

Detta beslut riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i Bryssel den 25 maj 2022.

På kommissionens vägnar

Stella KYRIAKIDES

Ledamot av kommissionen

---

(1)  
  EUT L 167, 27.6.2012, s. 1.

1

(2)  Rådets direktiv 98/24/EG av den 7 april 1998 om skydd av arbetstagares hälsa och säkerhet mot risker som har samband med kemiska agenser i arbetet (fjortonde särdirektivet enligt artikel 16.1 i direktiv 89/391/EEG) (EGT L 131, 5.5.1998, s. 11).

2

(3)  Rådets direktiv 89/391/EEG av den 12 juni 1989 om åtgärder för att främja förbättringar av arbetstagarnas säkerhet och hälsa i arbetet (EGT L 183, 29.6.1989, s. 1).

3

---

REKOMMENDATIONER

| 2.6.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 151/72 |
| --- | --- | --- | --- |

2.6.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 151/72

---

KOMMISSIONENS REKOMMENDATION (EU) 2022/867

av den 1 juni 2022

om medlemsstaters ibruktagande av beredskapslager för olja med anledning av invasionen av Ukraina

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA REKOMMENDATION

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 292, och

av följande skäl:

| (1) | Rådets direktiv 2009/119/EG (1) syftar till att säkerställa en hög nivå av säkerhet vad gäller oljeförsörjningen i unionen genom tillförlitliga och transparenta mekanismer grundade på solidaritet mellan medlemsstaterna. Där anges särskilt regler och förfaranden som ska tillämpas i nödsituationer. Den 1 mars och den 1 april 2022 tillkännagav IEA:s styrelse samordnade planer för nöduttag ur beredskapslagren på 60 respektive 120 miljoner fat olja (2). |
| --- | --- |

(1)

Rådets direktiv 2009/119/EG (1) syftar till att säkerställa en hög nivå av säkerhet vad gäller oljeförsörjningen i unionen genom tillförlitliga och transparenta mekanismer grundade på solidaritet mellan medlemsstaterna. Där anges särskilt regler och förfaranden som ska tillämpas i nödsituationer. Den 1 mars och den 1 april 2022 tillkännagav IEA:s styrelse samordnade planer för nöduttag ur beredskapslagren på 60 respektive 120 miljoner fat olja (2).

| (2) | Kommissionen och medlemsstaterna diskuterade möjligheterna till, förväntade fördelar med och verkningar av samordnade åtgärder från IEA vid fyra möten i samordningsgruppen för olja och petroleumprodukter (den 22 och den 25 februari och den 2 och 31 mars). Genom skrivelser av den 4 mars och den 5 april 2022, riktade till samordningsgruppen för olja och petroleumprodukter, erinrade kommissionens avdelningar medlemsstaterna om relevanta bestämmelser och förpliktelser som gäller enligt unionsrätten. |
| --- | --- |

(2)

Kommissionen och medlemsstaterna diskuterade möjligheterna till, förväntade fördelar med och verkningar av samordnade åtgärder från IEA vid fyra möten i samordningsgruppen för olja och petroleumprodukter (den 22 och den 25 februari och den 2 och 31 mars). Genom skrivelser av den 4 mars och den 5 april 2022, riktade till samordningsgruppen för olja och petroleumprodukter, erinrade kommissionens avdelningar medlemsstaterna om relevanta bestämmelser och förpliktelser som gäller enligt unionsrätten.

| (3) | Arton medlemsstater (inklusive två medlemsstater som inte är medlemmar i IEA) deltog i IEA:s kollektiva insats och utlovade frivilliga bidrag på motsvarande omkring 40 miljoner fat råoljeekvivalenter. |
| --- | --- |

(3)

Arton medlemsstater (inklusive två medlemsstater som inte är medlemmar i IEA) deltog i IEA:s kollektiva insats och utlovade frivilliga bidrag på motsvarande omkring 40 miljoner fat råoljeekvivalenter.

| (4) | Beredskapslagren av olja i unionen ligger för närvarande på sin lägsta nivå sedan 2013. I enlighet med artikel 3 i direktiv 2009/119/EG speglar de nettoimporten av råolja och petroleumprodukter under 2020, vilken var ovanlig låg, eftersom sanitära åtgärder för att bekämpa covid 19-pandemin (isoleringsåtgärder och minskad rörlighet) ledde till minskad förbrukning. De volymer råolja och petroleumprodukter som behövs för att möta det nya årliga lagerhållningskrav som gäller från och med den 1 juli 2022 och tolv månader framåt förväntas för vissa medlemsstater öka med upp till 30 %. |
| --- | --- |

(4)

Beredskapslagren av olja i unionen ligger för närvarande på sin lägsta nivå sedan 2013. I enlighet med artikel 3 i direktiv 2009/119/EG speglar de nettoimporten av råolja och petroleumprodukter under 2020, vilken var ovanlig låg, eftersom sanitära åtgärder för att bekämpa covid 19-pandemin (isoleringsåtgärder och minskad rörlighet) ledde till minskad förbrukning. De volymer råolja och petroleumprodukter som behövs för att möta det nya årliga lagerhållningskrav som gäller från och med den 1 juli 2022 och tolv månader framåt förväntas för vissa medlemsstater öka med upp till 30 %.

| (5) | I den osäkerhet som råder beträffande utvecklingen av kriget i Ukraina är det av största vikt att dämpa efterfrågan på råolja och petroleumprodukter så mycket som möjligt och att undvika ytterligare påfrestningar på oljemarknaden. På kort sikt är det därför inte önskvärt att medlemsstaterna fyller på de beredskapslager av olja som tas i bruk eller kommer att tas i bruk i enlighet med artikel 20 i direktiv 2009/119/EG, såvida inte detta skulle innebära en risk för deras försörjningsberedskap. Det är dock för tidigt att fastställa en definitiv tidsram för påfyllningen av de lager som tagits i bruk. |
| --- | --- |

(5)

I den osäkerhet som råder beträffande utvecklingen av kriget i Ukraina är det av största vikt att dämpa efterfrågan på råolja och petroleumprodukter så mycket som möjligt och att undvika ytterligare påfrestningar på oljemarknaden. På kort sikt är det därför inte önskvärt att medlemsstaterna fyller på de beredskapslager av olja som tas i bruk eller kommer att tas i bruk i enlighet med artikel 20 i direktiv 2009/119/EG, såvida inte detta skulle innebära en risk för deras försörjningsberedskap. Det är dock för tidigt att fastställa en definitiv tidsram för påfyllningen av de lager som tagits i bruk.

| (6) | Medlemsstaterna bör undvika att köpa in ytterligare råolja och petroleumprodukter som förberedelse inför det kommande nya årliga lagerhållningskravet från och med juli 2022, något som ofrånkomligen skulle öka den nuvarande efterfrågan på dessa råvaror. Med hänvisning till artikel 20.6 i direktiv 2009/119/EG kommer kommissionen att se över den tidsram inom vilken medlemsstaterna ska återställa sina beredskapslager till de föreskrivna miniminivåerna, mot bakgrund av utvecklingen av den pågående krisen. |
| --- | --- |

(6)

Medlemsstaterna bör undvika att köpa in ytterligare råolja och petroleumprodukter som förberedelse inför det kommande nya årliga lagerhållningskravet från och med juli 2022, något som ofrånkomligen skulle öka den nuvarande efterfrågan på dessa råvaror. Med hänvisning till artikel 20.6 i direktiv 2009/119/EG kommer kommissionen att se över den tidsram inom vilken medlemsstaterna ska återställa sina beredskapslager till de föreskrivna miniminivåerna, mot bakgrund av utvecklingen av den pågående krisen.

| (7) | Kommissionen samrådde med samordningsgruppen för olja om denna rekommendation vid det möte som hölls den 14 mars 2021, där företrädare för IEA:s sekretariat medverkade. |
| --- | --- |

(7)

Kommissionen samrådde med samordningsgruppen för olja om denna rekommendation vid det möte som hölls den 14 mars 2021, där företrädare för IEA:s sekretariat medverkade.

HÄRIGENOM REKOMMENDERAS FÖLJANDE.

| 1. | Medlemsstaterna bör inte återställa sina beredskapslager av olja till de miniminivåer som krävs enligt direktiv 2009/119/EG före den 1 november 2022, såvida inte detta skulle innebära en risk för deras försörjningsberedskap. |
| --- | --- |

1.

| 2. | I samråd med samordningsgruppen för olja och i samordning med Internationella energiorganet kommer kommissionen att se över denna rekommendation i syfte att fastställa ett datum för när lagringsskyldigheten ska börja gälla, med hänsyn till utvecklingen av den pågående krisen. |
| --- | --- |

2.

Utfärdad i Bryssel den 1 juni 2022.

På kommissionens vägnar

Kadri SIMSON

Ledamot av kommissionen

---

(1)  Rådets direktiv nr 2009/119/EG av den 14 september 2009 om skyldighet för medlemsstaterna att inneha minimilager av råolja och/eller petroleumprodukter (EUT L 265, 9.10.2009, s. 9).

1

(2)  277:e och 279:e extraordinära styrelsemötena.

2

---

Rättelser

| 2.6.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 151/74 |
| --- | --- | --- | --- |

2.6.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 151/74

---

Rättelse till Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 923/2012 av den 26 september 2012 om gemensamma luftfarts- och driftsbestämmelser för tjänster och förfaranden inom flygtrafiken och om ändring av genomförandeförordning (EG) nr 1035/2011 och förordningarna (EG) nr 1265/2007, (EG) nr 1794/2006, (EG) nr 730/2006, (EG) nr 1033/2006 och (EU) nr 255/2010

(
  Europeiska unionens officiella tidning L 281 av den 13 oktober 2012
  )

Sidan 7, artikel 2.106

I stället för:

”106. luftrum med krav på dubbelriktad radioförbindelse (radio mandatory zone – RMZ): luftrum med definierad avgränsning där det är obligatoriskt att medföra och använda radioutrustning.”

ska det stå:

”106. luftrum med radiokrav (radio mandatory zone – RMZ): luftrum med definierad avgränsning där det är obligatoriskt att medföra och använda radioutrustning.”.

Sidan 25, bilagan avsnitt 6 Luftrumsklassificering punkt SERA.6005 Krav för kommunikation och SSR-transponder led a

I stället för:

| ”a) | Luftrum med krav på dubbelriktad radioförbindelse (Radio Mandatory Zone – RMZ)






  1. | VFR-flygningar som genomförs i delar av luftrumsklass E, F eller G samt IFR-flygningar som genomförs i delar av luftrumsklass F eller G, som av den behöriga myndigheten har angetts som luftrum med krav på dubbelriktad radioförbindelse (RMZ), ska upprätthålla oavbruten passning på föreskriven frekvens för radioförbindelse mellan luftfartyg och mark och vid behov upprätta dubbelriktad förbindelse på föreskriven frekvens, om inte alternativa bestämmelser som har föreskrivits av ANSP (leverantör av flygtrafiktjänst) för detta luftrum gäller. |
| --- | --- | --- |

”a)

Luftrum med krav på dubbelriktad radioförbindelse (Radio Mandatory Zone – RMZ)

1.

VFR-flygningar som genomförs i delar av luftrumsklass E, F eller G samt IFR-flygningar som genomförs i delar av luftrumsklass F eller G, som av den behöriga myndigheten har angetts som luftrum med krav på dubbelriktad radioförbindelse (RMZ), ska upprätthålla oavbruten passning på föreskriven frekvens för radioförbindelse mellan luftfartyg och mark och vid behov upprätta dubbelriktad förbindelse på föreskriven frekvens, om inte alternativa bestämmelser som har föreskrivits av ANSP (leverantör av flygtrafiktjänst) för detta luftrum gäller.

| 2. | Före inträde i ett luftrum med krav på dubbelriktad radioförbindelse ska piloten göra ett första anrop på föreskriven frekvens och lämna uppgift om den anropade stationens beteckning, anropssignal, typ av luftfartyg, position, höjd, flygningens syfte och annan information som föreskrivs av den behöriga myndigheten.” |
| --- | --- |

2.

Före inträde i ett luftrum med krav på dubbelriktad radioförbindelse ska piloten göra ett första anrop på föreskriven frekvens och lämna uppgift om den anropade stationens beteckning, anropssignal, typ av luftfartyg, position, höjd, flygningens syfte och annan information som föreskrivs av den behöriga myndigheten.”

ska det stå:

| ”a) | Luftrum med radiokrav (Radio Mandatory Zone – RMZ)






  1. | VFR-flygningar som genomförs i delar av luftrumsklass E, F eller G samt IFR-flygningar som genomförs i delar av luftrumsklass F eller G, som av den behöriga myndigheten har angetts som luftrum med radiokrav (RMZ), ska upprätthålla oavbruten passning på föreskriven frekvens för radioförbindelse mellan luftfartyg och mark och vid behov upprätta dubbelriktad förbindelse på föreskriven frekvens, om inte alternativa bestämmelser som har föreskrivits av ANSP (leverantör av flygtrafiktjänst) för detta luftrum gäller. |
| --- | --- | --- |

”a)

Luftrum med radiokrav (Radio Mandatory Zone – RMZ)

1.

VFR-flygningar som genomförs i delar av luftrumsklass E, F eller G samt IFR-flygningar som genomförs i delar av luftrumsklass F eller G, som av den behöriga myndigheten har angetts som luftrum med radiokrav (RMZ), ska upprätthålla oavbruten passning på föreskriven frekvens för radioförbindelse mellan luftfartyg och mark och vid behov upprätta dubbelriktad förbindelse på föreskriven frekvens, om inte alternativa bestämmelser som har föreskrivits av ANSP (leverantör av flygtrafiktjänst) för detta luftrum gäller.

| 2. | Före inträde i ett luftrum med radiokrav ska piloten göra ett första anrop på föreskriven frekvens och lämna uppgift om den anropade stationens beteckning, anropssignal, typ av luftfartyg, position, höjd, flygningens syfte och annan information som föreskrivs av den behöriga myndigheten.”. |
| --- | --- |

2.

Före inträde i ett luftrum med radiokrav ska piloten göra ett första anrop på föreskriven frekvens och lämna uppgift om den anropade stationens beteckning, anropssignal, typ av luftfartyg, position, höjd, flygningens syfte och annan information som föreskrivs av den behöriga myndigheten.”.

Sidan 25, bilagan avsnitt 6 Luftrumsklassificering punkt SERA.6005 Krav för kommunikation och SSR-transponder led c

I stället för:

| ”c) | Uppgifter om luftrum som har angetts som luftrum med krav på dubbelriktad radioförbindelse och/eller luftrum med transponderkrav ska publiceras i luftfartspublikationerna.” |
| --- | --- |

”c)

Uppgifter om luftrum som har angetts som luftrum med krav på dubbelriktad radioförbindelse och/eller luftrum med transponderkrav ska publiceras i luftfartspublikationerna.”

ska det stå:

| ”c) | Uppgifter om luftrum som har angetts som luftrum med radiokrav och/eller luftrum med transponderkrav ska publiceras i luftfartspublikationerna.”. |
| --- | --- |

”c)

Uppgifter om luftrum som har angetts som luftrum med radiokrav och/eller luftrum med transponderkrav ska publiceras i luftfartspublikationerna.”.

---

| 2.6.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 151/75 |
| --- | --- | --- | --- |

2.6.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 151/75

---

Rättelse till Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2021/666 av den 22 april 2021 om ändring av förordning (EU) nr 923/2012 vad gäller krav för bemannad luftfart i U-space-luftrum

(
  Europeiska unionens officiella tidning L 139 av den 23 april 2021
  )

Sidan 188, artikel 1.2, som ersätter punkt SERA.6005 i avsnitt 6 i bilagan till förordning (EU) nr 923/2012, det nya ledet a

I stället för:

| ”a) | Luftrum med krav på dubbelriktad radioförbindelse (Radio Mandatory Zone – RMZ)






  1. | VFR-flygningar som genomförs i delar av luftrumsklass E, F eller G samt IFR-flygningar som genomförs i delar av luftrumsklass F eller G, som av den behöriga myndigheten har angetts som luftrum med krav på dubbelriktad radioförbindelse (RMZ), ska upprätthålla oavbruten passning på föreskriven frekvens för radioförbindelse mellan luftfartyg och mark och vid behov upprätta dubbelriktad förbindelse på föreskriven frekvens, om inte alternativa bestämmelser som har föreskrivits av ANSP (leverantör av flygtrafiktjänst) för detta luftrum gäller. |
| --- | --- | --- |

”a)

Luftrum med krav på dubbelriktad radioförbindelse (Radio Mandatory Zone – RMZ)

1.

VFR-flygningar som genomförs i delar av luftrumsklass E, F eller G samt IFR-flygningar som genomförs i delar av luftrumsklass F eller G, som av den behöriga myndigheten har angetts som luftrum med krav på dubbelriktad radioförbindelse (RMZ), ska upprätthålla oavbruten passning på föreskriven frekvens för radioförbindelse mellan luftfartyg och mark och vid behov upprätta dubbelriktad förbindelse på föreskriven frekvens, om inte alternativa bestämmelser som har föreskrivits av ANSP (leverantör av flygtrafiktjänst) för detta luftrum gäller.

| 2. | Före inträde i ett luftrum med krav på dubbelriktad radioförbindelse ska piloten göra ett första anrop på föreskriven frekvens och lämna uppgift om den anropade stationens beteckning, anropssignal, typ av luftfartyg, position, höjd, flygningens syfte och annan information som föreskrivs av den behöriga myndigheten.” |
| --- | --- |

2.

Före inträde i ett luftrum med krav på dubbelriktad radioförbindelse ska piloten göra ett första anrop på föreskriven frekvens och lämna uppgift om den anropade stationens beteckning, anropssignal, typ av luftfartyg, position, höjd, flygningens syfte och annan information som föreskrivs av den behöriga myndigheten.”

ska det stå:

| ”a) | Luftrum med radiokrav (Radio Mandatory Zone – RMZ)






  1. | VFR-flygningar som genomförs i delar av luftrumsklass E, F eller G samt IFR-flygningar som genomförs i delar av luftrumsklass F eller G, som av den behöriga myndigheten har angetts som luftrum med radiokrav (RMZ), ska upprätthålla oavbruten passning på föreskriven frekvens för radioförbindelse mellan luftfartyg och mark och vid behov upprätta dubbelriktad förbindelse på föreskriven frekvens, om inte alternativa bestämmelser som har föreskrivits av ANSP (leverantör av flygtrafiktjänst) för detta luftrum gäller. |
| --- | --- | --- |

”a)

Luftrum med radiokrav (Radio Mandatory Zone – RMZ)

1.

VFR-flygningar som genomförs i delar av luftrumsklass E, F eller G samt IFR-flygningar som genomförs i delar av luftrumsklass F eller G, som av den behöriga myndigheten har angetts som luftrum med radiokrav (RMZ), ska upprätthålla oavbruten passning på föreskriven frekvens för radioförbindelse mellan luftfartyg och mark och vid behov upprätta dubbelriktad förbindelse på föreskriven frekvens, om inte alternativa bestämmelser som har föreskrivits av ANSP (leverantör av flygtrafiktjänst) för detta luftrum gäller.

| 2. | Före inträde i ett luftrum med radiokrav ska piloten göra ett första anrop på föreskriven frekvens och lämna uppgift om den anropade stationens beteckning, anropssignal, typ av luftfartyg, position, höjd, flygningens syfte och annan information som föreskrivs av den behöriga myndigheten.”. |
| --- | --- |

2.

Före inträde i ett luftrum med radiokrav ska piloten göra ett första anrop på föreskriven frekvens och lämna uppgift om den anropade stationens beteckning, anropssignal, typ av luftfartyg, position, höjd, flygningens syfte och annan information som föreskrivs av den behöriga myndigheten.”.

Sidan 188, artikel 1.2, som ersätter punkt SERA.6005 i avsnitt 6 i bilagan till förordning (EU) nr 923/2012, det nya ledet d

I stället för:

| ”d) | Uppgifter om luftrum som har angetts som luftrum med krav på dubbelriktad radioförbindelse, luftrum med transponderkrav eller U-space-luftrum ska publiceras i luftfartspublikationerna.’” |
| --- | --- |

”d)

Uppgifter om luftrum som har angetts som luftrum med krav på dubbelriktad radioförbindelse, luftrum med transponderkrav eller U-space-luftrum ska publiceras i luftfartspublikationerna.’”

ska det stå:

| ”d) | Uppgifter om luftrum som har angetts som luftrum med radiokrav, luftrum med transponderkrav eller U-space-luftrum ska publiceras i luftfartspublikationerna.’”. |
| --- | --- |

”d)

Uppgifter om luftrum som har angetts som luftrum med radiokrav, luftrum med transponderkrav eller U-space-luftrum ska publiceras i luftfartspublikationerna.’”.

---