# Uradni list L 169/2022

| | ISSN 1977-0804 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 169 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Letnik 6527. junij 2022 |

ISSN 1977-0804

Uradni list

Evropske unije

L 169

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Letnik 6527. junij 2022

---

| Vsebina | | I   Zakonodajni akti | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | * | Uredba (EU) 2022/991 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 8. junija 2022 o spremembi Uredbe (EU) 2016/794 v zvezi s sodelovanjem Europola z zasebnimi strankami, obdelavo osebnih podatkov s strani Europola pri podpiranju preiskav kaznivih dejanj in vlogo Europola pri raziskavah in inovacijah | 1 |
| | * | Uredba (EU) 2022/992 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 8. junija 2022 o spremembi Uredbe (EU) 2016/1628 glede podaljšanja pooblastila Komisije za sprejemanje delegiranih aktov (
  1
  ) | 43 |
| | | DIREKTIVE |
| | * | Direktiva (EU) 2022/993 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 8. junija 2022 o minimalni ravni izobraževanja pomorščakov  (
  1
  ) | 45 |

Vsebina

I   Zakonodajni akti

Stran

UREDBE

*

Uredba (EU) 2022/991 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 8. junija 2022 o spremembi Uredbe (EU) 2016/794 v zvezi s sodelovanjem Europola z zasebnimi strankami, obdelavo osebnih podatkov s strani Europola pri podpiranju preiskav kaznivih dejanj in vlogo Europola pri raziskavah in inovacijah

1

*

Uredba (EU) 2022/992 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 8. junija 2022 o spremembi Uredbe (EU) 2016/1628 glede podaljšanja pooblastila Komisije za sprejemanje delegiranih aktov (
  1
  )

1

43

DIREKTIVE

*

Direktiva (EU) 2022/993 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 8. junija 2022 o minimalni ravni izobraževanja pomorščakov  (
  1
  )

1

45

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP |

---

(1)   Besedilo velja za EGP

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

I Zakonodajni akti

UREDBE

| 27.6.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | L 169/1 |
| --- | --- | --- | --- |

27.6.2022

SL

Uradni list Evropske unije

L 169/1

---

UREDBA (EU) 2022/991 EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

z dne 8. junija 2022

o spremembi Uredbe (EU) 2016/794 v zvezi s sodelovanjem Europola z zasebnimi strankami, obdelavo osebnih podatkov s strani Europola pri podpiranju preiskav kaznivih dejanj in vlogo Europola pri raziskavah in inovacijah

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 88 Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,

v skladu z rednim zakonodajnim postopkom (1),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Agencija Evropske unije za sodelovanje na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj (Europol) je bila ustanovljena z Uredbo (EU) 2016/794 Evropskega parlamenta in Sveta (2), da bi podpirala in krepila ukrepe pristojnih organov držav članic ter njihovo medsebojno sodelovanje pri preprečevanju in zatiranju hudih kaznivih dejanj, ki prizadenejo dve ali več držav članic, terorizma in oblik kriminalitete, ki vplivajo na skupni interes, zajet s politiko Unije. |
| --- | --- |

(1)

Agencija Evropske unije za sodelovanje na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj (Europol) je bila ustanovljena z Uredbo (EU) 2016/794 Evropskega parlamenta in Sveta (2), da bi podpirala in krepila ukrepe pristojnih organov držav članic ter njihovo medsebojno sodelovanje pri preprečevanju in zatiranju hudih kaznivih dejanj, ki prizadenejo dve ali več držav članic, terorizma in oblik kriminalitete, ki vplivajo na skupni interes, zajet s politiko Unije.

| (2) | Evropa se sooča z nenehno spreminjajočo se varnostno krajino z razvijajočimi in vse bolj kompleksnimi varnostnimi grožnjami. Teroristi in drugi storilci kaznivih dejanj izkoriščajo digitalizacijo in nove tehnologije, zlasti tako medsebojno povezljivost kot zabrisane meje med fizičnim in digitalnim svetom, na primer s prikrivanjem svojih kaznivih dejanj in svoje identitete z uporabo vse bolj prefinjenih tehnik. Teroristi in drugi storilci kaznivih dejanj so dokazali, da so sposobni prilagajati svoje načine delovanja in razvijati nove kriminalne dejavnosti v času krize, vključno z uporabo tehnološko podprtih orodij za povečanje in širjenje spektra in obsega svojih kriminalnih dejavnosti. Terorizem ostaja velika grožnja svobodi in načinu življenja državljanov Unije. |
| --- | --- |

(2)

Evropa se sooča z nenehno spreminjajočo se varnostno krajino z razvijajočimi in vse bolj kompleksnimi varnostnimi grožnjami. Teroristi in drugi storilci kaznivih dejanj izkoriščajo digitalizacijo in nove tehnologije, zlasti tako medsebojno povezljivost kot zabrisane meje med fizičnim in digitalnim svetom, na primer s prikrivanjem svojih kaznivih dejanj in svoje identitete z uporabo vse bolj prefinjenih tehnik. Teroristi in drugi storilci kaznivih dejanj so dokazali, da so sposobni prilagajati svoje načine delovanja in razvijati nove kriminalne dejavnosti v času krize, vključno z uporabo tehnološko podprtih orodij za povečanje in širjenje spektra in obsega svojih kriminalnih dejavnosti. Terorizem ostaja velika grožnja svobodi in načinu življenja državljanov Unije.

| (3) | Razvijajoče in kompleksne grožnje se širijo prek meja, zajemajo vrsto kaznivih dejanj, ki jih olajšujejo, in se manifestirajo v organiziranih kriminalnih združbah, ki se ukvarjajo z več različnimi kriminalnimi dejavnostmi. Ker ukrepanje na nacionalni ravni in čezmejno sodelovanje ne zadostujeta za reševanje teh nadnacionalnih varnostnih groženj, pristojni organi držav članic vse pogosteje uporabljajo podporo in strokovno znanje, ki ju Europol daje na voljo za preprečevanje in zatiranje hudih kaznivih dejanj in terorizma. Odkar se je začela uporabljati Uredba (EU) 2016/794, se je operativni pomen nalog Europola bistveno povečal. Poleg tega se zaradi novega okolja groženj spreminjata obseg in vrsta podpore, ki jo države članice potrebujejo in pričakujejo od Europola, da bodo lahko zagotovile varnost svojih državljanov. |
| --- | --- |

(3)

Razvijajoče in kompleksne grožnje se širijo prek meja, zajemajo vrsto kaznivih dejanj, ki jih olajšujejo, in se manifestirajo v organiziranih kriminalnih združbah, ki se ukvarjajo z več različnimi kriminalnimi dejavnostmi. Ker ukrepanje na nacionalni ravni in čezmejno sodelovanje ne zadostujeta za reševanje teh nadnacionalnih varnostnih groženj, pristojni organi držav članic vse pogosteje uporabljajo podporo in strokovno znanje, ki ju Europol daje na voljo za preprečevanje in zatiranje hudih kaznivih dejanj in terorizma. Odkar se je začela uporabljati Uredba (EU) 2016/794, se je operativni pomen nalog Europola bistveno povečal. Poleg tega se zaradi novega okolja groženj spreminjata obseg in vrsta podpore, ki jo države članice potrebujejo in pričakujejo od Europola, da bodo lahko zagotovile varnost svojih državljanov.

| (4) | S to uredbo bi bilo zato treba Europolu dodeliti dodatne naloge, da bi se mu omogočilo, da bo bolje podpiral pristojne organe držav članic, pri čemer se v celoti ohranijo pristojnosti držav članic na področju nacionalne varnosti iz člena 4(2) Pogodbe o Evropski uniji (PEU). Okrepljeni mandat Europola bi bilo treba uravnotežiti s strožjimi zaščitnimi ukrepi v zvezi s temeljnimi pravicami, večjo odgovornostjo in okrepljenim nadzorom, vključno s parlamentarnim nadzorom in nadzorom s strani upravnega odbora Europola (v nadaljnjem besedilu: upravni odbor). Da bi lahko Europol izpolnil svoj okrepljeni mandat, bi mu bilo treba za podporo njegovih dodatnih nalog zagotoviti ustrezne človeške in finančne vire. |
| --- | --- |

(4)

S to uredbo bi bilo zato treba Europolu dodeliti dodatne naloge, da bi se mu omogočilo, da bo bolje podpiral pristojne organe držav članic, pri čemer se v celoti ohranijo pristojnosti držav članic na področju nacionalne varnosti iz člena 4(2) Pogodbe o Evropski uniji (PEU). Okrepljeni mandat Europola bi bilo treba uravnotežiti s strožjimi zaščitnimi ukrepi v zvezi s temeljnimi pravicami, večjo odgovornostjo in okrepljenim nadzorom, vključno s parlamentarnim nadzorom in nadzorom s strani upravnega odbora Europola (v nadaljnjem besedilu: upravni odbor). Da bi lahko Europol izpolnil svoj okrepljeni mandat, bi mu bilo treba za podporo njegovih dodatnih nalog zagotoviti ustrezne človeške in finančne vire.

| (5) | Ker se Unija sooča z vse več grožnjami, ki jih predstavljajo organizirane kriminalne združbe in teroristični napadi, mora učinkovit odziv v smislu preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj vključevati razpoložljivost dobro usposobljenih interoperabilnih posebnih enot za posredovanje, ki so specializirane za nadzor kriznih razmer, ki jih povzroči človek. V Uniji posebne enote za posredovanje držav članic sodelujejo na podlagi Sklepa Sveta 2008/617/PNZ (3). Europolu bi bilo treba omogočiti, da s tehnično in finančno podporo podpira te posebne enote za posredovanje in tako dopolnjuje prizadevanja držav članic. |
| --- | --- |

(5)

Ker se Unija sooča z vse več grožnjami, ki jih predstavljajo organizirane kriminalne združbe in teroristični napadi, mora učinkovit odziv v smislu preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj vključevati razpoložljivost dobro usposobljenih interoperabilnih posebnih enot za posredovanje, ki so specializirane za nadzor kriznih razmer, ki jih povzroči človek. V Uniji posebne enote za posredovanje držav članic sodelujejo na podlagi Sklepa Sveta 2008/617/PNZ (3). Europolu bi bilo treba omogočiti, da s tehnično in finančno podporo podpira te posebne enote za posredovanje in tako dopolnjuje prizadevanja držav članic.

| (6) | V zadnjih letih so bili tako javni kot zasebni subjekti v različnih jurisdikcijah v Uniji in zunaj nje tarča obsežnih kibernetskih napadov, tudi napadov, ki so izvirali iz tretjih držav, ki so prizadeli različne sektorje, vključno s prevoznimi, zdravstvenimi in finančnimi storitvami. Preprečevanje, odkrivanje, preiskovanje in pregon takih kibernetskih napadov so podprti z usklajevanjem in sodelovanjem med relevantnimi akterji, vključno z Agencijo Evropske unije za kibernetsko varnost (ENISA), vzpostavljene z Uredbo (EU) 2019/881 Evropskega parlamenta in Sveta (4), pristojnimi organi za varnost omrežij in informacijskih sistemov, v smislu Direktive (EU) 2016/1148 Evropskega parlamenta in Sveta (5), pristojnimi organi držav članic ter zasebnimi strankami. Da bi se v zvezi s kibernetskimi napadi in grožnjami kibernetski varnosti zagotovilo učinkovito sodelovanje med vsemi zadevnimi akterji na ravni Unije in nacionalni ravni, bi moral Europol sodelovati z agencijo ENISA, zlasti z izmenjavo informacij in analitično podporo na področjih, ki spadajo v njune pristojnosti. |
| --- | --- |

(6)

V zadnjih letih so bili tako javni kot zasebni subjekti v različnih jurisdikcijah v Uniji in zunaj nje tarča obsežnih kibernetskih napadov, tudi napadov, ki so izvirali iz tretjih držav, ki so prizadeli različne sektorje, vključno s prevoznimi, zdravstvenimi in finančnimi storitvami. Preprečevanje, odkrivanje, preiskovanje in pregon takih kibernetskih napadov so podprti z usklajevanjem in sodelovanjem med relevantnimi akterji, vključno z Agencijo Evropske unije za kibernetsko varnost (ENISA), vzpostavljene z Uredbo (EU) 2019/881 Evropskega parlamenta in Sveta (4), pristojnimi organi za varnost omrežij in informacijskih sistemov, v smislu Direktive (EU) 2016/1148 Evropskega parlamenta in Sveta (5), pristojnimi organi držav članic ter zasebnimi strankami. Da bi se v zvezi s kibernetskimi napadi in grožnjami kibernetski varnosti zagotovilo učinkovito sodelovanje med vsemi zadevnimi akterji na ravni Unije in nacionalni ravni, bi moral Europol sodelovati z agencijo ENISA, zlasti z izmenjavo informacij in analitično podporo na področjih, ki spadajo v njune pristojnosti.

| (7) | Storilci kaznivih dejanj, ki pomenijo visoko tveganje, imajo vodilno vlogo v kriminalnih mrežah, njihove kriminalne dejavnosti pa predstavljajo veliko tveganje za notranjo varnost Unije. Za boj proti organiziranim kriminalnim združbam, ki pomenijo visoko tveganje, in njihovim vodilnim članom bi moral imeti Europol možnost, da države članice podpira pri osredotočanju preiskovalnega odziva na prepoznavanje članov in vodilnih članov teh mrež, njihovih kriminalnih dejavnosti in njihovih finančnih virov. |
| --- | --- |

(7)

Storilci kaznivih dejanj, ki pomenijo visoko tveganje, imajo vodilno vlogo v kriminalnih mrežah, njihove kriminalne dejavnosti pa predstavljajo veliko tveganje za notranjo varnost Unije. Za boj proti organiziranim kriminalnim združbam, ki pomenijo visoko tveganje, in njihovim vodilnim članom bi moral imeti Europol možnost, da države članice podpira pri osredotočanju preiskovalnega odziva na prepoznavanje članov in vodilnih članov teh mrež, njihovih kriminalnih dejavnosti in njihovih finančnih virov.

| (8) | Za grožnje, ki jih predstavljajo huda kazniva dejanja, je potreben usklajen, dosleden, multidisciplinaren in večagencijski odziv. Europol bi moral imeti možnost, da spodbuja in podpira varnostne pobude, ki jih na podlagi obveščevalnih podatkov vodijo države članice in katerih cilj je opredeliti in prednostno obravnavati grožnje hudih kaznivih dejanj, kot je Evropska večdisciplinarna platforma proti grožnjam kriminala (EMPACT). Europol bi moral imeti možnost, da zagotavlja upravno, logistično, finančno in operativno podporo za take pobude. |
| --- | --- |

(8)

Za grožnje, ki jih predstavljajo huda kazniva dejanja, je potreben usklajen, dosleden, multidisciplinaren in večagencijski odziv. Europol bi moral imeti možnost, da spodbuja in podpira varnostne pobude, ki jih na podlagi obveščevalnih podatkov vodijo države članice in katerih cilj je opredeliti in prednostno obravnavati grožnje hudih kaznivih dejanj, kot je Evropska večdisciplinarna platforma proti grožnjam kriminala (EMPACT). Europol bi moral imeti možnost, da zagotavlja upravno, logistično, finančno in operativno podporo za take pobude.

| (9) | Schengenski informacijski sistem (SIS), ki je bil z Uredbo (EU) 2018/1862 Evropskega parlamenta in Sveta (6) vzpostavljen na področju policijskega in pravosodnega sodelovanja v kazenskih zadevah, je ključno orodje za ohranjanje visoke ravni varnosti na območju svobode, varnosti in pravice. Europol kot središče za izmenjavo informacij v Uniji prejema dragocene informacije od tretjih držav in mednarodnih organizacij o osebah, osumljenih sodelovanja pri kaznivih dejanjih, ki spadajo med cilje Europola, in s temi informacijami razpolaga. V okviru svojih ciljev in nalog zagotavljanja podpore državam članicam pri preprečevanju in zatiranju hudih kaznivih dejanj in terorizma bi moral Europol podpirati države članice pri obdelavi podatkov, ki mu jih tretje države ali mednarodne organizacije zagotavljajo, s tem da bi priporočil, da države članice morebitni vnos razpisov ukrepov v SIS vnesejo pod novo kategorijo informativnih ukrepov v interesu Unije (v nadaljnjem besedilu: informativni ukrepi), da bi bili ti informativni ukrepi na voljo končnim uporabnikom SIS. V ta namen bi bilo treba vzpostaviti mehanizem rednega poročanja, s katerim bi zagotovili, da so države članice in Europol obveščeni o rezultatu preverjanja in analiziranja teh podatkov ter o tem, ali so bili informativni ukrepi vneseni v SIS. Države članice bi se morale stalno usklajevati glede načinov medsebojnega sodelovanja pri obdelavi takšnih podatkov in vnosu informativnih ukrepov v SIS, zlasti kar zadeva boj proti terorizmu. Upravni odbor bi moral podrobneje določiti merila, na podlagi katerih bi moral imeti Europol možnost izdati predloge za vnos takšnih informativnih ukrepov v SIS. |
| --- | --- |

(9)

Schengenski informacijski sistem (SIS), ki je bil z Uredbo (EU) 2018/1862 Evropskega parlamenta in Sveta (6) vzpostavljen na področju policijskega in pravosodnega sodelovanja v kazenskih zadevah, je ključno orodje za ohranjanje visoke ravni varnosti na območju svobode, varnosti in pravice. Europol kot središče za izmenjavo informacij v Uniji prejema dragocene informacije od tretjih držav in mednarodnih organizacij o osebah, osumljenih sodelovanja pri kaznivih dejanjih, ki spadajo med cilje Europola, in s temi informacijami razpolaga. V okviru svojih ciljev in nalog zagotavljanja podpore državam članicam pri preprečevanju in zatiranju hudih kaznivih dejanj in terorizma bi moral Europol podpirati države članice pri obdelavi podatkov, ki mu jih tretje države ali mednarodne organizacije zagotavljajo, s tem da bi priporočil, da države članice morebitni vnos razpisov ukrepov v SIS vnesejo pod novo kategorijo informativnih ukrepov v interesu Unije (v nadaljnjem besedilu: informativni ukrepi), da bi bili ti informativni ukrepi na voljo končnim uporabnikom SIS. V ta namen bi bilo treba vzpostaviti mehanizem rednega poročanja, s katerim bi zagotovili, da so države članice in Europol obveščeni o rezultatu preverjanja in analiziranja teh podatkov ter o tem, ali so bili informativni ukrepi vneseni v SIS. Države članice bi se morale stalno usklajevati glede načinov medsebojnega sodelovanja pri obdelavi takšnih podatkov in vnosu informativnih ukrepov v SIS, zlasti kar zadeva boj proti terorizmu. Upravni odbor bi moral podrobneje določiti merila, na podlagi katerih bi moral imeti Europol možnost izdati predloge za vnos takšnih informativnih ukrepov v SIS.

| (10) | Europol ima pomembno vlogo pri podpori ocenjevalnega in spremljevalnega mehanizma za preverjanje uporabe schengenskega pravnega reda, vzpostavljenega z Uredbo Sveta (EU) št. 1053/2013 (7). S svojim strokovnim znanjem, analizami, poročili in drugimi relevantnimi informacijami bi moral Europol zato na zahtevo držav članic prispevati k ocenjevalnemu in spremljevalnemu mehanizmu za preverjanje uporabe schengenskega pravnega reda. |
| --- | --- |

(10)

Europol ima pomembno vlogo pri podpori ocenjevalnega in spremljevalnega mehanizma za preverjanje uporabe schengenskega pravnega reda, vzpostavljenega z Uredbo Sveta (EU) št. 1053/2013 (7). S svojim strokovnim znanjem, analizami, poročili in drugimi relevantnimi informacijami bi moral Europol zato na zahtevo držav članic prispevati k ocenjevalnemu in spremljevalnemu mehanizmu za preverjanje uporabe schengenskega pravnega reda.

| (11) | Ocene tveganja pomagajo pri predvidevanju novih trendov in obravnavanju novih groženj v zvezi s hudimi kaznivimi dejanji in terorizmom. Da bi Europol podprl Komisijo in države članice pri izvajanju učinkovitih ocen tveganja, bi moral na podlagi informacij o kriminalnih pojavih in trendih, ki jih ima, Komisiji in državam članicam zagotoviti analizo ocene groženj, in sicer brez poseganja v pravo Unije o obvladovanju tveganja na carinskem področju. |
| --- | --- |

(11)

Ocene tveganja pomagajo pri predvidevanju novih trendov in obravnavanju novih groženj v zvezi s hudimi kaznivimi dejanji in terorizmom. Da bi Europol podprl Komisijo in države članice pri izvajanju učinkovitih ocen tveganja, bi moral na podlagi informacij o kriminalnih pojavih in trendih, ki jih ima, Komisiji in državam članicam zagotoviti analizo ocene groženj, in sicer brez poseganja v pravo Unije o obvladovanju tveganja na carinskem področju.

| (12) | Da bi financiranje Unije za raziskave na področju varnosti doseglo svoj namen, ki je zagotoviti, da bi raziskave izkoristile svoj celoten potencial ter obravnavale potrebe na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj, bi moral Europol pomagati Komisiji pri opredelitvi ključnih raziskovalnih tem ter pri pripravi in izvajanju okvirnih programov Unije za raziskave in inovacije, ki so pomembni za cilje Europola. Po potrebi bi moral imeti Europol možnost, da razširja rezultate svojih raziskovalnih in inovacijskih dejavnosti kot del svojega prispevka k ustvarjanju sinergij med raziskovalnimi in inovacijskimi dejavnostmi zadevnih organov Unije. Pri oblikovanju in konceptualizaciji raziskovalnih in inovacijskih dejavnosti, relevantnih za cilje Europola, bi moral imeti Europol možnost, da se po potrebi posvetuje s Skupnim raziskovalnim središčem (JRC) Komisije. Europol bi moral sprejeti vse potrebne ukrepe, da prepreči nasprotje interesov. Europol ne bi smel prejemati sredstev iz danega okvirnega programa Unije, kadar pomaga Komisiji pri opredelitvi ključnih raziskovalnih tem ali pri pripravi in izvajanju tega programa. Pomembno je, da se Europolu zagotovijo ustrezna finančna sredstva, da bi lahko pomagal državam članicam in Komisiji na področju raziskav in inovacij. |
| --- | --- |

(12)

Da bi financiranje Unije za raziskave na področju varnosti doseglo svoj namen, ki je zagotoviti, da bi raziskave izkoristile svoj celoten potencial ter obravnavale potrebe na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj, bi moral Europol pomagati Komisiji pri opredelitvi ključnih raziskovalnih tem ter pri pripravi in izvajanju okvirnih programov Unije za raziskave in inovacije, ki so pomembni za cilje Europola. Po potrebi bi moral imeti Europol možnost, da razširja rezultate svojih raziskovalnih in inovacijskih dejavnosti kot del svojega prispevka k ustvarjanju sinergij med raziskovalnimi in inovacijskimi dejavnostmi zadevnih organov Unije. Pri oblikovanju in konceptualizaciji raziskovalnih in inovacijskih dejavnosti, relevantnih za cilje Europola, bi moral imeti Europol možnost, da se po potrebi posvetuje s Skupnim raziskovalnim središčem (JRC) Komisije. Europol bi moral sprejeti vse potrebne ukrepe, da prepreči nasprotje interesov. Europol ne bi smel prejemati sredstev iz danega okvirnega programa Unije, kadar pomaga Komisiji pri opredelitvi ključnih raziskovalnih tem ali pri pripravi in izvajanju tega programa. Pomembno je, da se Europolu zagotovijo ustrezna finančna sredstva, da bi lahko pomagal državam članicam in Komisiji na področju raziskav in inovacij.

| (13) | Unija in države članice lahko iz razlogov varnosti ali javnega reda sprejmejo omejevalne ukrepe v zvezi z neposrednimi tujimi naložbami. V ta namen Uredba (EU) 2019/452 Evropskega parlamenta in Sveta (8) vzpostavlja okvir za pregled neposrednih tujih naložb v Uniji. Neposrednim tujim naložbam v nastajajoče tehnologije je treba nameniti posebno pozornost, saj imajo lahko pomembne posledice za varnost in javni red, zlasti kadar takšne tehnologije uporabljajo pristojni organi držav članic. Glede na sodelovanje Europola pri spremljanju nastajajočih tehnologij in sodelovanje pri razvoju novih načinov uporabe teh tehnologij za namene preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj, zlasti prek svojega inovacijskega laboratorija in preko inovacijskega vozlišča EU za notranjo varnost, ima Europol obsežno znanje o priložnostih, ki jih ponujajo take tehnologije, in tveganjih, povezanih z njihovo uporabo. Zato bi moral imeti možnost, da podpira države članice pri pregledu neposrednih tujih naložb v Uniji ter z njimi povezanih tveganj za varnost, ki zadevajo podjetja, ki so ponudniki tehnologij, vključno s programsko opremo, ki jo uporablja Europol za preprečevanje in preiskovanje kaznivih dejanj, ki spadajo med cilje Europola, ali v primeru, da gre za kritične tehnologije, ki bi se lahko uporabljale za spodbujanje terorizma. V tem okviru bi moralo strokovno znanje Europola podpirati pregled neposrednih tujih naložb in s tem povezanih tveganj za varnost. Zlasti bi bilo treba upoštevati, ali je bil tuji vlagatelj že vključen v dejavnosti, ki vplivajo na varnost, ali obstaja resno tveganje, da tuji vlagatelj sodeluje v nezakonitih ali kriminalnih dejavnostih, in ali je tuji vlagatelj pod neposrednim ali posrednim nadzorom vlade tretje države, tudi prek subvencij. |
| --- | --- |

(13)

Unija in države članice lahko iz razlogov varnosti ali javnega reda sprejmejo omejevalne ukrepe v zvezi z neposrednimi tujimi naložbami. V ta namen Uredba (EU) 2019/452 Evropskega parlamenta in Sveta (8) vzpostavlja okvir za pregled neposrednih tujih naložb v Uniji. Neposrednim tujim naložbam v nastajajoče tehnologije je treba nameniti posebno pozornost, saj imajo lahko pomembne posledice za varnost in javni red, zlasti kadar takšne tehnologije uporabljajo pristojni organi držav članic. Glede na sodelovanje Europola pri spremljanju nastajajočih tehnologij in sodelovanje pri razvoju novih načinov uporabe teh tehnologij za namene preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj, zlasti prek svojega inovacijskega laboratorija in preko inovacijskega vozlišča EU za notranjo varnost, ima Europol obsežno znanje o priložnostih, ki jih ponujajo take tehnologije, in tveganjih, povezanih z njihovo uporabo. Zato bi moral imeti možnost, da podpira države članice pri pregledu neposrednih tujih naložb v Uniji ter z njimi povezanih tveganj za varnost, ki zadevajo podjetja, ki so ponudniki tehnologij, vključno s programsko opremo, ki jo uporablja Europol za preprečevanje in preiskovanje kaznivih dejanj, ki spadajo med cilje Europola, ali v primeru, da gre za kritične tehnologije, ki bi se lahko uporabljale za spodbujanje terorizma. V tem okviru bi moralo strokovno znanje Europola podpirati pregled neposrednih tujih naložb in s tem povezanih tveganj za varnost. Zlasti bi bilo treba upoštevati, ali je bil tuji vlagatelj že vključen v dejavnosti, ki vplivajo na varnost, ali obstaja resno tveganje, da tuji vlagatelj sodeluje v nezakonitih ali kriminalnih dejavnostih, in ali je tuji vlagatelj pod neposrednim ali posrednim nadzorom vlade tretje države, tudi prek subvencij.

| (14) | Europol zagotavlja specializirano strokovno znanje za boj proti hudim kaznivim dejanjem in terorizmu. Njegovo osebje bi moralo imeti možnost, da na zahtevo države članice pristojnim organom te države članice zagotovi operativno podporo pri operacijah in preiskavah na terenu, zlasti z olajšanjem čezmejne izmenjave informacij ter zagotavljanjem forenzične in tehnične podpore pri operacijah in preiskavah, tudi v okviru skupnih preiskovalnih enot. Na zahtevo države članice bi moralo biti osebje Europola upravičeno do tega, da je navzočno pri izvajanju preiskovalnih ukrepov v tej državi članici. Osebje Europola ne bi smelo izvajati preiskovalnih ukrepov. |
| --- | --- |

(14)

Europol zagotavlja specializirano strokovno znanje za boj proti hudim kaznivim dejanjem in terorizmu. Njegovo osebje bi moralo imeti možnost, da na zahtevo države članice pristojnim organom te države članice zagotovi operativno podporo pri operacijah in preiskavah na terenu, zlasti z olajšanjem čezmejne izmenjave informacij ter zagotavljanjem forenzične in tehnične podpore pri operacijah in preiskavah, tudi v okviru skupnih preiskovalnih enot. Na zahtevo države članice bi moralo biti osebje Europola upravičeno do tega, da je navzočno pri izvajanju preiskovalnih ukrepov v tej državi članici. Osebje Europola ne bi smelo izvajati preiskovalnih ukrepov.

| (15) | Eden od ciljev Europola je podpirati in krepiti ukrepe pristojnih organov držav članic ter njihovo medsebojno sodelovanje pri preprečevanju in zatiranju oblik kriminalitete, ki vplivajo na skupni interes, zajet s politiko Unije. Za okrepitev te podpore bi moral izvršni direktor Europola (v nadaljnjem besedilu: izvršni direktor) imeti možnost, da pristojnim organom države članice predlaga, naj sprožijo, vodijo ali usklajujejo preiskavo kaznivega dejanja, ki zadeva samo to državo članico, vendar vpliva na skupni interes, zajet s politiko Unije. Europol bi moral o vsakem takem predlogu obvestiti Eurojust in po potrebi Evropsko javno tožilstvo (EJT), ustanovljeno z Uredbo Sveta (EU) 2017/1939 (9). |
| --- | --- |

(15)

Eden od ciljev Europola je podpirati in krepiti ukrepe pristojnih organov držav članic ter njihovo medsebojno sodelovanje pri preprečevanju in zatiranju oblik kriminalitete, ki vplivajo na skupni interes, zajet s politiko Unije. Za okrepitev te podpore bi moral izvršni direktor Europola (v nadaljnjem besedilu: izvršni direktor) imeti možnost, da pristojnim organom države članice predlaga, naj sprožijo, vodijo ali usklajujejo preiskavo kaznivega dejanja, ki zadeva samo to državo članico, vendar vpliva na skupni interes, zajet s politiko Unije. Europol bi moral o vsakem takem predlogu obvestiti Eurojust in po potrebi Evropsko javno tožilstvo (EJT), ustanovljeno z Uredbo Sveta (EU) 2017/1939 (9).

| (16) | Objava identitete in nekaterih osebnih podatkov osumljenih ali obsojenih oseb, iskanih na podlagi nacionalne sodne odločbe, povečuje možnosti držav članic za lociranje in prijetje takih posameznikov. V podporo državam članicam pri lociranju in prijetju takih posameznikov bi moral imeti Europol možnost, da v zvezi s kaznivimi dejanji, ki spadajo med cilje Europola, na svojem spletišču objavi informacije o najbolj iskanih evropskih ubežnikih. Z istim namenom bi moral Europol javnosti olajšati posredovanje informacij o teh posameznikih državam članicam in Europolu. |
| --- | --- |

(16)

Objava identitete in nekaterih osebnih podatkov osumljenih ali obsojenih oseb, iskanih na podlagi nacionalne sodne odločbe, povečuje možnosti držav članic za lociranje in prijetje takih posameznikov. V podporo državam članicam pri lociranju in prijetju takih posameznikov bi moral imeti Europol možnost, da v zvezi s kaznivimi dejanji, ki spadajo med cilje Europola, na svojem spletišču objavi informacije o najbolj iskanih evropskih ubežnikih. Z istim namenom bi moral Europol javnosti olajšati posredovanje informacij o teh posameznikih državam članicam in Europolu.

| (17) | Ko Europol preveri, da osebni podatki, ki jih prejme, spadajo med njegove cilje, bi moral imeti možnost, da te osebne podatke obdeluje v naslednjih štirih primerih. V prvem primeru se prejeti osebni podatki nanašajo na katerokoli kategorijo posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki, iz Priloge II k Uredbi (EU) 2016/794 (v nadaljnjem besedilu: Priloga II). V drugem primeru prejeti preiskovalni podatki zajemajo preiskovalne podatke, ki vsebujejo podatke, ki se ne nanašajo na nobeno izmed kategorij posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki, iz Priloge II, vendar so zagotovljeni na podlagi zahteve za podporo Europola v preiskavi posameznega kaznivega dejanja s strani države članice, EJT, Eurojusta ali tretje države, pod pogojem da je država članica, EJT, Eurojust ali ta tretja država pooblaščena za obdelavo takšnih preiskovalnih podatkov v skladu s postopkovnimi zahtevami in zaščitnimi ukrepi na podlagi prava Unije in nacionalnega prava. V tem primeru bi Europol moral imeti možnost, da obdeluje te preiskovalne podatke toliko časa, dokler zagotavlja podporo za to preiskavo posameznega kaznivega dejanja. V tretjem primeru se prejeti osebni podatki, morda ne nanašajo na kategorije posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki, iz Priloge II in niso bili zagotovljeni na podlagi zahteve za podporo Europola pri preiskavi posameznega kaznivega dejanja. V tem primeru bi moral Europol imeti možnost preveriti, ali se ti osebni podatki nanašajo na katero koli izmed navedenih kategorij posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki. V četrtem primeru so bili prejeti osebni podatki predloženi za namen raziskovalnih in inovacijskih projektov in se ne nanašajo na kategorije posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki, iz Priloge II |
| --- | --- |

(17)

Ko Europol preveri, da osebni podatki, ki jih prejme, spadajo med njegove cilje, bi moral imeti možnost, da te osebne podatke obdeluje v naslednjih štirih primerih. V prvem primeru se prejeti osebni podatki nanašajo na katerokoli kategorijo posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki, iz Priloge II k Uredbi (EU) 2016/794 (v nadaljnjem besedilu: Priloga II). V drugem primeru prejeti preiskovalni podatki zajemajo preiskovalne podatke, ki vsebujejo podatke, ki se ne nanašajo na nobeno izmed kategorij posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki, iz Priloge II, vendar so zagotovljeni na podlagi zahteve za podporo Europola v preiskavi posameznega kaznivega dejanja s strani države članice, EJT, Eurojusta ali tretje države, pod pogojem da je država članica, EJT, Eurojust ali ta tretja država pooblaščena za obdelavo takšnih preiskovalnih podatkov v skladu s postopkovnimi zahtevami in zaščitnimi ukrepi na podlagi prava Unije in nacionalnega prava. V tem primeru bi Europol moral imeti možnost, da obdeluje te preiskovalne podatke toliko časa, dokler zagotavlja podporo za to preiskavo posameznega kaznivega dejanja. V tretjem primeru se prejeti osebni podatki, morda ne nanašajo na kategorije posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki, iz Priloge II in niso bili zagotovljeni na podlagi zahteve za podporo Europola pri preiskavi posameznega kaznivega dejanja. V tem primeru bi moral Europol imeti možnost preveriti, ali se ti osebni podatki nanašajo na katero koli izmed navedenih kategorij posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki. V četrtem primeru so bili prejeti osebni podatki predloženi za namen raziskovalnih in inovacijskih projektov in se ne nanašajo na kategorije posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki, iz Priloge II

| (18) | V skladu s členom 73 Uredbe (EU) 2018/1725 Evropskega parlamenta in Sveta (10) Europol, kadar je primerno in kolikor je to mogoče, jasno razlikuje med osebnimi podatki, ki se nanašajo na kategorije posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki, iz Priloge II. |
| --- | --- |

(18)

V skladu s členom 73 Uredbe (EU) 2018/1725 Evropskega parlamenta in Sveta (10) Europol, kadar je primerno in kolikor je to mogoče, jasno razlikuje med osebnimi podatki, ki se nanašajo na kategorije posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki, iz Priloge II.

| (19) | Kadar države članice uporabljajo infrastrukturo Europola za izmenjavo osebnih podatkov o kaznivih dejanjih, ki ne spadajo med cilje Europola, Europol ne bi smel imeti dostopa do teh podatkov in bi se moral obravnavati kot „obdelovalec“ na podlagi člena 87 Uredbe (EU) 2018/1725. V teh primerih bi Europol moral imeti možnost, da obdeluje podatke, ki se ne nanašajo na kategorije posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki, iz Priloge II. Kadar države članice uporabljajo infrastrukturo Europola za izmenjavo osebnih podatkov o kaznivih dejanjih, ki spadajo med cilje Europola, in Europolu odobrijo dostop do teh podatkov, bi se morale zahteve, povezane s kategorijami posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki, iz Priloge II, uporabljati za vse druge obdelave teh podatkov s strani Europola. |
| --- | --- |

(19)

Kadar države članice uporabljajo infrastrukturo Europola za izmenjavo osebnih podatkov o kaznivih dejanjih, ki ne spadajo med cilje Europola, Europol ne bi smel imeti dostopa do teh podatkov in bi se moral obravnavati kot „obdelovalec“ na podlagi člena 87 Uredbe (EU) 2018/1725. V teh primerih bi Europol moral imeti možnost, da obdeluje podatke, ki se ne nanašajo na kategorije posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki, iz Priloge II. Kadar države članice uporabljajo infrastrukturo Europola za izmenjavo osebnih podatkov o kaznivih dejanjih, ki spadajo med cilje Europola, in Europolu odobrijo dostop do teh podatkov, bi se morale zahteve, povezane s kategorijami posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki, iz Priloge II, uporabljati za vse druge obdelave teh podatkov s strani Europola.

| (20) | Ob upoštevanju načela najmanjšega obsega podatkov bi moral imeti Europol možnost preveriti, ali se osebni podatki, prejeti v okviru preprečevanja in zatiranja kaznivih dejanj, ki spadajo med njegove cilje, nanašajo na eno od kategorij posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki, iz Priloge II. Zato bi moral imeti možnost, da izvede predhodno analizo prejetih osebnih podatkov, katere edini namen bi bil ugotoviti, ali se taki podatki nanašajo na kategorije posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki, tako da te osebne podatke primerja s podatki, ki jih že ima, ne da bi v tej fazi opravil nadaljnjo analizo teh osebnih podatkov. Takšno predhodno analizo bi bilo treba izvesti ločeno in preden Europol podatke obdela za namene navzkrižnega preverjanja, strateške analize, operativne analize ali izmenjave informacij ter po tem, ko ugotovi, da so zadevni podatki ustrezni in potrebni za opravljanje njegovih nalog. Ko Europol preveri, da se ti osebni podatki nanašajo na kategorije posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki, iz Priloge II, bi moral imeti možnost, da te osebne podatke obdeluje za namene navzkrižnega preverjanja, strateške analize, operativne analize ali izmenjave informacij. Če ugotovi, da se ti osebni podatki ne nanašajo na kategorije posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki, iz Priloge II, bi moral te podatke izbrisati. |
| --- | --- |

(20)

Ob upoštevanju načela najmanjšega obsega podatkov bi moral imeti Europol možnost preveriti, ali se osebni podatki, prejeti v okviru preprečevanja in zatiranja kaznivih dejanj, ki spadajo med njegove cilje, nanašajo na eno od kategorij posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki, iz Priloge II. Zato bi moral imeti možnost, da izvede predhodno analizo prejetih osebnih podatkov, katere edini namen bi bil ugotoviti, ali se taki podatki nanašajo na kategorije posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki, tako da te osebne podatke primerja s podatki, ki jih že ima, ne da bi v tej fazi opravil nadaljnjo analizo teh osebnih podatkov. Takšno predhodno analizo bi bilo treba izvesti ločeno in preden Europol podatke obdela za namene navzkrižnega preverjanja, strateške analize, operativne analize ali izmenjave informacij ter po tem, ko ugotovi, da so zadevni podatki ustrezni in potrebni za opravljanje njegovih nalog. Ko Europol preveri, da se ti osebni podatki nanašajo na kategorije posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki, iz Priloge II, bi moral imeti možnost, da te osebne podatke obdeluje za namene navzkrižnega preverjanja, strateške analize, operativne analize ali izmenjave informacij. Če ugotovi, da se ti osebni podatki ne nanašajo na kategorije posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki, iz Priloge II, bi moral te podatke izbrisati.

| (21) | Kategorizacija osebnih podatkov v določenem naboru podatkov se lahko sčasoma spremeni, kot posledica novih informacij, ki postanejo na voljo v okviru kazenskih preiskav, na primer v zvezi z dodatnimi osumljenci. V ta namen bi bilo treba, kadar je to nujno potrebno in sorazmerno, Europolu dovoliti obdelavo osebnih podatkov za namen ugotavljanja kategorij posameznikov, na katere se nanašajo zadevni osebni podatki, za obdobje do 18 mesecev od trenutka, ko Europol preveri, da ti podatki spadajo med njegove cilje. Europol bi moral imeti možnost, da v ustrezno utemeljenih primerih to podaljša do treh let, če je tako podaljšanje potrebno in sorazmerno. Evropski nadzornik za varstvo podatkov bi moral biti obveščen o podaljšanju. Kadar obdelava osebnih podatkov za namene ugotavljanja kategorij posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki, ni več potrebna in upravičena, v vsakem primeru pa po koncu najdaljšega obdobja obdelave, bi moral Europol osebne podatke izbrisati. |
| --- | --- |

(21)

Kategorizacija osebnih podatkov v določenem naboru podatkov se lahko sčasoma spremeni, kot posledica novih informacij, ki postanejo na voljo v okviru kazenskih preiskav, na primer v zvezi z dodatnimi osumljenci. V ta namen bi bilo treba, kadar je to nujno potrebno in sorazmerno, Europolu dovoliti obdelavo osebnih podatkov za namen ugotavljanja kategorij posameznikov, na katere se nanašajo zadevni osebni podatki, za obdobje do 18 mesecev od trenutka, ko Europol preveri, da ti podatki spadajo med njegove cilje. Europol bi moral imeti možnost, da v ustrezno utemeljenih primerih to podaljša do treh let, če je tako podaljšanje potrebno in sorazmerno. Evropski nadzornik za varstvo podatkov bi moral biti obveščen o podaljšanju. Kadar obdelava osebnih podatkov za namene ugotavljanja kategorij posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki, ni več potrebna in upravičena, v vsakem primeru pa po koncu najdaljšega obdobja obdelave, bi moral Europol osebne podatke izbrisati.

| (22) | V preiskavah kaznivih dejanj se zbere vse večje število podatkov in podatkovni nabori so vse bolj kompleksni. Države članice Europolu predložijo obsežne in kompleksne nabore podatkov in ga prosijo za operativno analizo, da bi identificirale povezave s kaznivimi dejanji, o katerih ne poteka preiskava v okviru katere so jih zbrale in s storilci kaznivih dejanj v drugih državah članicah in zunaj Unije. Ker lahko Europol bolj učinkovito odkrije take čezmejne povezave kot države članice z lastno analizo podatkov, bi bilo treba Europolu omogočiti, da države članice podpira pri preiskavah kaznivih dejanj na podlagi obdelave obsežnih in kompleksnih podatkovnih naborov za identificiranje takih čezmejnih povezav, če so izpolnjene stroge zahteve in zaščitni ukrepi iz te uredbe. Kadar je to potrebno zaradi učinkovite podpore tekoči preiskavi posameznega kaznivega dejanja v državi članici, bi moral imeti Europol možnost obdelovati preiskovalne podatke, za obdelavo katerih so v tej preiskavi posameznega kaznivega dejanja v skladu s postopkovnimi zahtevami in zaščitnimi ukrepi na podlagi njihovega nacionalnega prava pooblaščeni nacionalni organi držav članic in ki so bili nato posredovani Europolu. To bi moralo vključevati osebne podatke, v primerih, kadar država članica ni mogla ugotoviti, ali spadajo v kategorije posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki, iz Priloge II. Kadar država članica, EJT ali Eurojust Europolu predloži preiskovalne podatke in zaprosi za podporo Europola pri tekoči preiskavi posameznega kaznivega dejanja, bi moral imeti Europol možnost obdelovati te podatke, dokler zagotavlja podporo za to preiskavo posameznega kaznivega dejanja, v skladu s postopkovnimi zahtevami in zaščitnimi ukrepi veljavnimi na podlagi prava Unije ali nacionalnega prava. |
| --- | --- |

(22)

V preiskavah kaznivih dejanj se zbere vse večje število podatkov in podatkovni nabori so vse bolj kompleksni. Države članice Europolu predložijo obsežne in kompleksne nabore podatkov in ga prosijo za operativno analizo, da bi identificirale povezave s kaznivimi dejanji, o katerih ne poteka preiskava v okviru katere so jih zbrale in s storilci kaznivih dejanj v drugih državah članicah in zunaj Unije. Ker lahko Europol bolj učinkovito odkrije take čezmejne povezave kot države članice z lastno analizo podatkov, bi bilo treba Europolu omogočiti, da države članice podpira pri preiskavah kaznivih dejanj na podlagi obdelave obsežnih in kompleksnih podatkovnih naborov za identificiranje takih čezmejnih povezav, če so izpolnjene stroge zahteve in zaščitni ukrepi iz te uredbe. Kadar je to potrebno zaradi učinkovite podpore tekoči preiskavi posameznega kaznivega dejanja v državi članici, bi moral imeti Europol možnost obdelovati preiskovalne podatke, za obdelavo katerih so v tej preiskavi posameznega kaznivega dejanja v skladu s postopkovnimi zahtevami in zaščitnimi ukrepi na podlagi njihovega nacionalnega prava pooblaščeni nacionalni organi držav članic in ki so bili nato posredovani Europolu. To bi moralo vključevati osebne podatke, v primerih, kadar država članica ni mogla ugotoviti, ali spadajo v kategorije posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki, iz Priloge II. Kadar država članica, EJT ali Eurojust Europolu predloži preiskovalne podatke in zaprosi za podporo Europola pri tekoči preiskavi posameznega kaznivega dejanja, bi moral imeti Europol možnost obdelovati te podatke, dokler zagotavlja podporo za to preiskavo posameznega kaznivega dejanja, v skladu s postopkovnimi zahtevami in zaščitnimi ukrepi veljavnimi na podlagi prava Unije ali nacionalnega prava.

| (23) | Za zagotovitev, da je vsaka obdelava podatkov, opravljena v okviru kazenske preiskave, potrebna in sorazmerna, bi morale države članice pri predložitvi preiskovalnih podatkov Europolu zagotoviti skladnost s pravom Unije in nacionalnim pravom. Pri predložitvi preiskovalnih podatkov Europolu bi morale, kadar zaprosijo za podporo Europola pri tekoči preiskavi posameznega kaznivega dejanja, upoštevati obseg in kompleksnost obdelave podatkov ter vrsto in pomen preiskave. Države članice bi morale obvestiti Europol, ko v skladu s postopkovnimi zahtevami in zaščitnimi ukrepi, veljavnimi na podlagi njihovega nacionalnega prava, nimajo več dovoljenja za obdelavo podatkov v zadevni tekoči preiskavi posameznega kaznivega dejanja. Europol bi moral obdelati osebne podatke, ki se ne nanašajo na kategorije posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki, iz Priloge II samo kadar oceni, da podpora tekoči preiskavi posameznega kaznivega dejanja ni možna brez obdelave teh osebnih podatkov. To oceno bi moral dokumentirati. Europol bi moral take podatke hraniti funkcionalno ločeno od drugih podatkov in jih obdelati le, kadar je to potrebno za podporo zadevni tekoči preiskavi posameznega kaznivega dejanja, na primer v primeru nove sledi. |
| --- | --- |

(23)

Za zagotovitev, da je vsaka obdelava podatkov, opravljena v okviru kazenske preiskave, potrebna in sorazmerna, bi morale države članice pri predložitvi preiskovalnih podatkov Europolu zagotoviti skladnost s pravom Unije in nacionalnim pravom. Pri predložitvi preiskovalnih podatkov Europolu bi morale, kadar zaprosijo za podporo Europola pri tekoči preiskavi posameznega kaznivega dejanja, upoštevati obseg in kompleksnost obdelave podatkov ter vrsto in pomen preiskave. Države članice bi morale obvestiti Europol, ko v skladu s postopkovnimi zahtevami in zaščitnimi ukrepi, veljavnimi na podlagi njihovega nacionalnega prava, nimajo več dovoljenja za obdelavo podatkov v zadevni tekoči preiskavi posameznega kaznivega dejanja. Europol bi moral obdelati osebne podatke, ki se ne nanašajo na kategorije posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki, iz Priloge II samo kadar oceni, da podpora tekoči preiskavi posameznega kaznivega dejanja ni možna brez obdelave teh osebnih podatkov. To oceno bi moral dokumentirati. Europol bi moral take podatke hraniti funkcionalno ločeno od drugih podatkov in jih obdelati le, kadar je to potrebno za podporo zadevni tekoči preiskavi posameznega kaznivega dejanja, na primer v primeru nove sledi.

| (24) | Europol bi moral imeti možnost obdelovati osebne podatke, ki so potrebni za podporo preiskavi posameznega kaznivega dejanja v eni ali več državah članicah, kadar te podatke zagotovi tretja država, pod pogojem, da: za to tretjo državo velja sklep o ustreznosti v skladu z Direktivo (EU) 2016/680 Evropskega parlamenta in Sveta (11) (v nadaljnjem besedilu: sklep o ustreznosti); je Unija s to tretjo državo sklenila mednarodni sporazum na podlagi člena 218 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), ki vključuje prenos osebnih podatkov zaradi preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj (v nadaljnjem besedilu: mednarodni sporazum); sta Europol in tretja država pred začetkom veljavnosti Uredbe (EU) 2016/794 sklenila sporazum o sodelovanju, ki omogoča izmenjavo osebnih podatkov (v nadaljnjem besedilu: sporazum o sodelovanju), ali so ustrezni zaščitni ukrepi v zvezi z varstvom osebnih podatkov določeni v pravno zavezujočem instrumentu ali Europol na podlagi ocene vseh okoliščin, povezanih s prenosom osebnih podatkov, oceni, da ti zaščitni ukrepi obstajajo v tej tretji državi ter pod pogojem, da je tretja država pridobila podatke v okviru preiskave kaznivega dejanja v skladu s postopkovnimi zahtevami in zaščitnimi ukrepi, ki se uporabljajo v skladu z nacionalnim kazenskim pravom. Kadar tretja država Europolu posreduje preiskovalne podatke, bi moral Europol preveriti, da količina osebnih podatkov ni očitno nesorazmerna glede na preiskavo posameznega kaznivega dejanja, ki jo Europol podpira v zadevni državi članici, in da, kolikor je to mogoče, ni objektivnih znakov, ki bi kazali na to, da je tretja država preiskovalne podatke pridobila ob očitni kršitvi temeljnih pravic. Kadar Europol ugotovi, da ti pogoji niso izpolnjeni, podatkov ne bi smel obdelovati in bi jih moral izbrisati. Kadar mu tretja država predloži preiskovalne podatke, bi morala imeti pooblaščena oseba za varstvo podatkov Europola možnost, da o tem obvesti Evropskega nadzornika za varstvo podatkov, kadar je ustrezno. |
| --- | --- |

(24)

Europol bi moral imeti možnost obdelovati osebne podatke, ki so potrebni za podporo preiskavi posameznega kaznivega dejanja v eni ali več državah članicah, kadar te podatke zagotovi tretja država, pod pogojem, da: za to tretjo državo velja sklep o ustreznosti v skladu z Direktivo (EU) 2016/680 Evropskega parlamenta in Sveta (11) (v nadaljnjem besedilu: sklep o ustreznosti); je Unija s to tretjo državo sklenila mednarodni sporazum na podlagi člena 218 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), ki vključuje prenos osebnih podatkov zaradi preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj (v nadaljnjem besedilu: mednarodni sporazum); sta Europol in tretja država pred začetkom veljavnosti Uredbe (EU) 2016/794 sklenila sporazum o sodelovanju, ki omogoča izmenjavo osebnih podatkov (v nadaljnjem besedilu: sporazum o sodelovanju), ali so ustrezni zaščitni ukrepi v zvezi z varstvom osebnih podatkov določeni v pravno zavezujočem instrumentu ali Europol na podlagi ocene vseh okoliščin, povezanih s prenosom osebnih podatkov, oceni, da ti zaščitni ukrepi obstajajo v tej tretji državi ter pod pogojem, da je tretja država pridobila podatke v okviru preiskave kaznivega dejanja v skladu s postopkovnimi zahtevami in zaščitnimi ukrepi, ki se uporabljajo v skladu z nacionalnim kazenskim pravom. Kadar tretja država Europolu posreduje preiskovalne podatke, bi moral Europol preveriti, da količina osebnih podatkov ni očitno nesorazmerna glede na preiskavo posameznega kaznivega dejanja, ki jo Europol podpira v zadevni državi članici, in da, kolikor je to mogoče, ni objektivnih znakov, ki bi kazali na to, da je tretja država preiskovalne podatke pridobila ob očitni kršitvi temeljnih pravic. Kadar Europol ugotovi, da ti pogoji niso izpolnjeni, podatkov ne bi smel obdelovati in bi jih moral izbrisati. Kadar mu tretja država predloži preiskovalne podatke, bi morala imeti pooblaščena oseba za varstvo podatkov Europola možnost, da o tem obvesti Evropskega nadzornika za varstvo podatkov, kadar je ustrezno.

| (25) | Da bi lahko država članica uporabila Europolova analitična poročila v okviru sodnih postopkov, ki sledijo preiskavi kaznivega dejanja, bi moral imeti Europol možnost, da na zahtevo te države članice, EJT ali Eurojusta shrani s tem povezane preiskovalne podatke, da se zagotovijo verodostojnost, zanesljivost in sledljivost postopka zbiranja kriminalističnoobveščevalnih informacij o kaznivem dejanju. Europol bi moral te podatke hraniti funkcionalno ločeno od drugih podatkov in le toliko časa, kolikor v državi članici potekajo sodni postopki v zvezi z zadevno preiskavo kaznivega dejanja. Poleg tega je treba zagotoviti dostop pristojnim pravosodnim organom in pravico do obrambe, zlasti pravico do dostopa osumljenih ali obdolženih oseb ali njihovih odvetnikov do gradiva v zadevi. Europol bi moral v ta namen evidentirati vse dokaze in metode, s katerimi je te dokaze pripravil ali pridobil, da bi omogočil učinkovit nadzor dokazov s strani obrambe. |
| --- | --- |

(25)

Da bi lahko država članica uporabila Europolova analitična poročila v okviru sodnih postopkov, ki sledijo preiskavi kaznivega dejanja, bi moral imeti Europol možnost, da na zahtevo te države članice, EJT ali Eurojusta shrani s tem povezane preiskovalne podatke, da se zagotovijo verodostojnost, zanesljivost in sledljivost postopka zbiranja kriminalističnoobveščevalnih informacij o kaznivem dejanju. Europol bi moral te podatke hraniti funkcionalno ločeno od drugih podatkov in le toliko časa, kolikor v državi članici potekajo sodni postopki v zvezi z zadevno preiskavo kaznivega dejanja. Poleg tega je treba zagotoviti dostop pristojnim pravosodnim organom in pravico do obrambe, zlasti pravico do dostopa osumljenih ali obdolženih oseb ali njihovih odvetnikov do gradiva v zadevi. Europol bi moral v ta namen evidentirati vse dokaze in metode, s katerimi je te dokaze pripravil ali pridobil, da bi omogočil učinkovit nadzor dokazov s strani obrambe.

| (26) | Europol bi moral imeti možnost, da obdeluje osebne podatke, ki jih je prejel pred začetkom veljavnosti te uredbe in se ne nanašajo na kategorije posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki, iz Priloge II v skladu s to uredbo v dveh primerih. V prvem primeru bi Europol moral imeti možnost, da take osebne podatke obdeluje v podporo preiskavi kaznivega dejanja ali zaradi zagotovitve verodostojnosti, zanesljivosti in sledljivosti postopka zbiranja kriminalističnoobveščevalnih informacij, če so izpolnjene zahteve iz prehodnih ureditev v zvezi z obdelavo osebnih podatkov, prejetih v podporo preiskavi kaznivega dejanja. V drugem primeru bi moral Europol tudi imeti možnost, da preveri, ali se taki osebni podatki nanašajo na eno od kategorij posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki, iz Priloge II, in sicer tako, da v roku do 18 mesecev od dneva, ko je prvič prejel podatke, ali v upravičenih primerih in s predhodnim dovoljenjem Evropskega nadzornika za varstvo podatkov v daljšem obdobju, opravi predhodno analizo teh osebnih podatkov. Najdaljše obdobje obdelave osebnih podatkov za tako predhodno analizo ne bi smelo biti daljše od treh let od dneva, ko Europol prvič prejme podatke. |
| --- | --- |

(26)

Europol bi moral imeti možnost, da obdeluje osebne podatke, ki jih je prejel pred začetkom veljavnosti te uredbe in se ne nanašajo na kategorije posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki, iz Priloge II v skladu s to uredbo v dveh primerih. V prvem primeru bi Europol moral imeti možnost, da take osebne podatke obdeluje v podporo preiskavi kaznivega dejanja ali zaradi zagotovitve verodostojnosti, zanesljivosti in sledljivosti postopka zbiranja kriminalističnoobveščevalnih informacij, če so izpolnjene zahteve iz prehodnih ureditev v zvezi z obdelavo osebnih podatkov, prejetih v podporo preiskavi kaznivega dejanja. V drugem primeru bi moral Europol tudi imeti možnost, da preveri, ali se taki osebni podatki nanašajo na eno od kategorij posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki, iz Priloge II, in sicer tako, da v roku do 18 mesecev od dneva, ko je prvič prejel podatke, ali v upravičenih primerih in s predhodnim dovoljenjem Evropskega nadzornika za varstvo podatkov v daljšem obdobju, opravi predhodno analizo teh osebnih podatkov. Najdaljše obdobje obdelave osebnih podatkov za tako predhodno analizo ne bi smelo biti daljše od treh let od dneva, ko Europol prvič prejme podatke.

| (27) | Čezmejni primeri hudih kaznivih dejanj ali terorizma zahtevajo tesno sodelovanje med pristojnimi organi zadevnih držav članic. Europol zagotavlja orodja za podporo takšnemu sodelovanju pri preiskavah, zlasti z izmenjavo informacij. Da bi se takšno sodelovanje pri preiskavah posameznih kaznivih dejanj nadalje okrepilo s skupno operativno analizo, bi morale imeti države članice možnost, da drugim državam članicam dovolijo neposreden dostop do informacij, ki so jih posredovale Europolu, brez poseganja v morebitne splošne ali specifične omejitve, ki so jih navedle glede dostopa do teh informacij. Vsaka obdelava osebnih podatkov s strani držav članic v okviru skupne operativne analize bi morala potekati v skladu s to uredbo in Direktivo (EU) 2016/680. |
| --- | --- |

(27)

Čezmejni primeri hudih kaznivih dejanj ali terorizma zahtevajo tesno sodelovanje med pristojnimi organi zadevnih držav članic. Europol zagotavlja orodja za podporo takšnemu sodelovanju pri preiskavah, zlasti z izmenjavo informacij. Da bi se takšno sodelovanje pri preiskavah posameznih kaznivih dejanj nadalje okrepilo s skupno operativno analizo, bi morale imeti države članice možnost, da drugim državam članicam dovolijo neposreden dostop do informacij, ki so jih posredovale Europolu, brez poseganja v morebitne splošne ali specifične omejitve, ki so jih navedle glede dostopa do teh informacij. Vsaka obdelava osebnih podatkov s strani držav članic v okviru skupne operativne analize bi morala potekati v skladu s to uredbo in Direktivo (EU) 2016/680.

| (28) | Europol in EJT bi morala skleniti delovni dogovor, ki bi določal načine njunega sodelovanja, pri tem pa ustrezno upoštevati vsak svoje pristojnosti. Europol bi moral na zahtevo EJT dejavno podpirati preiskave, ki jih to tožilstvo izvaja na njegovo zahtevo, vključno z zagotavljanjem analitične podpore in relevantnih informacij. Europol bi moral tudi sodelovati z EJT, in sicer od trenutka, ko se domnevno kaznivo dejanje sporoči EJT, do trenutka, ko se EJT odloči za pregon ali kako drugače zaključi zadevo. Brez nepotrebnega odlašanja bi moral poročati EJT o vsakem kaznivem ravnanju, v zvezi s katerim bi EJT lahko izvajalo svojo pristojnost. Za okrepitev operativnega sodelovanja med Europolom in EJT bi moral Europol EJT omogočiti, da ima na podlagi sistema javljanja zadetkov, ki uradno obvesti samo Europol v primeru zadetka, dostop do podatkov, ki jih ima Europol, v skladu s to uredbo, vključno z vsemi omejitvami, ki jih navede pošiljatelj, ki je zagotovil informacije Europolu. Če so informacije zajete v omejitvi, ki jo je navedla država članica, bi moral Europol to zadevo predložiti državi članici, da ta izpolni svoje obveznosti iz Uredbe (EU) 2017/1939. Zadevna država članica bi morala nato v skladu s svojim nacionalnim postopkom obvestiti EJT. Za sodelovanje Europola z EJT bi se morala uporabljati pravila o posredovanju osebnih podatkov organom Unije, ki so določena v tej uredbi. Europolu bi moralo biti omogočeno, da podpira preiskave, ki jih vodi EJT, z analizo obsežnih in kompleksnih podatkovnih naborov v skladu z zaščitnimi ukrepi in jamstvi za varstvo podatkov iz te uredbe. |
| --- | --- |

(28)

Europol in EJT bi morala skleniti delovni dogovor, ki bi določal načine njunega sodelovanja, pri tem pa ustrezno upoštevati vsak svoje pristojnosti. Europol bi moral na zahtevo EJT dejavno podpirati preiskave, ki jih to tožilstvo izvaja na njegovo zahtevo, vključno z zagotavljanjem analitične podpore in relevantnih informacij. Europol bi moral tudi sodelovati z EJT, in sicer od trenutka, ko se domnevno kaznivo dejanje sporoči EJT, do trenutka, ko se EJT odloči za pregon ali kako drugače zaključi zadevo. Brez nepotrebnega odlašanja bi moral poročati EJT o vsakem kaznivem ravnanju, v zvezi s katerim bi EJT lahko izvajalo svojo pristojnost. Za okrepitev operativnega sodelovanja med Europolom in EJT bi moral Europol EJT omogočiti, da ima na podlagi sistema javljanja zadetkov, ki uradno obvesti samo Europol v primeru zadetka, dostop do podatkov, ki jih ima Europol, v skladu s to uredbo, vključno z vsemi omejitvami, ki jih navede pošiljatelj, ki je zagotovil informacije Europolu. Če so informacije zajete v omejitvi, ki jo je navedla država članica, bi moral Europol to zadevo predložiti državi članici, da ta izpolni svoje obveznosti iz Uredbe (EU) 2017/1939. Zadevna država članica bi morala nato v skladu s svojim nacionalnim postopkom obvestiti EJT. Za sodelovanje Europola z EJT bi se morala uporabljati pravila o posredovanju osebnih podatkov organom Unije, ki so določena v tej uredbi. Europolu bi moralo biti omogočeno, da podpira preiskave, ki jih vodi EJT, z analizo obsežnih in kompleksnih podatkovnih naborov v skladu z zaščitnimi ukrepi in jamstvi za varstvo podatkov iz te uredbe.

| (29) | Europol bi moral tesno sodelovati z Evropskim uradom za boj proti goljufijam (OLAF) pri odkrivanju goljufij, korupcije in drugih nezakonitih dejanj, ki škodijo finančnim interesom Unije. V ta namen bi moral uradu OLAF brez nepotrebnega odlašanja posredovati vse informacije, v zvezi s katerimi bi lahko ta izvajal svojo pristojnost. Za njegovo sodelovanje z uradom OLAF bi se morala uporabljati pravila o posredovanju osebnih podatkov organom Unije, ki so določena v tej uredbi. |
| --- | --- |

(29)

Europol bi moral tesno sodelovati z Evropskim uradom za boj proti goljufijam (OLAF) pri odkrivanju goljufij, korupcije in drugih nezakonitih dejanj, ki škodijo finančnim interesom Unije. V ta namen bi moral uradu OLAF brez nepotrebnega odlašanja posredovati vse informacije, v zvezi s katerimi bi lahko ta izvajal svojo pristojnost. Za njegovo sodelovanje z uradom OLAF bi se morala uporabljati pravila o posredovanju osebnih podatkov organom Unije, ki so določena v tej uredbi.

| (30) | Huda kazniva dejanja in terorizem so pogosto povezani z osebami zunaj Unije. Europol lahko izmenjuje osebne podatke s tretjimi državami, vendar mora pri tem zagotoviti varstvo zasebnosti ter temeljnih pravic in svoboščin posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki. Kadar je to bistveno za preiskovanje posameznega kaznivega dejanja, ki spada med cilje Europola, bi bilo treba izvršnemu direktorju dovoliti, da za vsak primer posebej odobri kategorijo prenosov osebnih podatkov tretjim državam, kadar se ta kategorija prenosov nanaša na isto posamezno okoliščino, jo sestavljajo iste kategorije osebnih podatkov in iste kategorije posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki, je potrebna in sorazmerna za namen preiskave posameznega kaznivega dejanja ter izpolnjuje vse zahteve iz te uredbe. Posamični prenosi, ki jih zajema kategorija prenosov, bi morali imeti možnost, da vključujejo le nekatere od kategorij osebnih podatkov in kategorij posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki, katerih prenos je odobril izvršni direktor. V naslednjih posebnih okoliščinah bi tudi moralo biti mogoče odobriti kategorijo prenosov osebnih podatkov: kadar je prenos osebnih podatkov potreben za zaščito življenjskih interesov posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki, ali druge osebe; kadar je prenos osebnih podatkov bistvenega pomena za preprečitev neposredne in resne grožnje javni varnosti države članice ali tretje države; kadar je namen prenosa osebnih podatkov zaščititi zakonite interese posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki ali v posameznih primerih za namene preprečevanja, preiskovanja, odkrivanja ali pregona kaznivih dejanj ali izvrševanja kazenskih sankcij; ali za uveljavitev, izvajanje ali obrambo pravnih zahtevkov v zvezi s preprečevanjem, preiskovanjem, odkrivanjem ali pregonom posameznega kaznivega dejanja ali izvrševanjem posamezne kazenske sankcije. |
| --- | --- |

(30)

Huda kazniva dejanja in terorizem so pogosto povezani z osebami zunaj Unije. Europol lahko izmenjuje osebne podatke s tretjimi državami, vendar mora pri tem zagotoviti varstvo zasebnosti ter temeljnih pravic in svoboščin posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki. Kadar je to bistveno za preiskovanje posameznega kaznivega dejanja, ki spada med cilje Europola, bi bilo treba izvršnemu direktorju dovoliti, da za vsak primer posebej odobri kategorijo prenosov osebnih podatkov tretjim državam, kadar se ta kategorija prenosov nanaša na isto posamezno okoliščino, jo sestavljajo iste kategorije osebnih podatkov in iste kategorije posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki, je potrebna in sorazmerna za namen preiskave posameznega kaznivega dejanja ter izpolnjuje vse zahteve iz te uredbe. Posamični prenosi, ki jih zajema kategorija prenosov, bi morali imeti možnost, da vključujejo le nekatere od kategorij osebnih podatkov in kategorij posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki, katerih prenos je odobril izvršni direktor. V naslednjih posebnih okoliščinah bi tudi moralo biti mogoče odobriti kategorijo prenosov osebnih podatkov: kadar je prenos osebnih podatkov potreben za zaščito življenjskih interesov posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki, ali druge osebe; kadar je prenos osebnih podatkov bistvenega pomena za preprečitev neposredne in resne grožnje javni varnosti države članice ali tretje države; kadar je namen prenosa osebnih podatkov zaščititi zakonite interese posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki ali v posameznih primerih za namene preprečevanja, preiskovanja, odkrivanja ali pregona kaznivih dejanj ali izvrševanja kazenskih sankcij; ali za uveljavitev, izvajanje ali obrambo pravnih zahtevkov v zvezi s preprečevanjem, preiskovanjem, odkrivanjem ali pregonom posameznega kaznivega dejanja ali izvrševanjem posamezne kazenske sankcije.

| (31) | Prenosi, ki ne temeljijo na odobritvi izvršnega direktorja, sklepu o ustreznosti, mednarodnem sporazumu ali sporazumu o sodelovanju, bi morali biti dovoljeni le, kadar so v pravno zavezujočem instrumentu, ki zagotavlja varstvo osebnih podatkov, določeni ustrezni zaščitni ukrepi ali kadar Europol na podlagi ocene vseh okoliščin v zvezi s prenosom osebnih podatkov meni, da ti zaščitni ukrepi obstajajo. Za namene tega ocenjevanja, bi moral imeti Europol možnost upoštevati dvostranske sporazume, ki so jih sklenile države članice in tretje države ter omogočajo izmenjavo osebnih podatkov in če za prenos osebnih podatkov veljajo obveznosti glede zaupnosti in načelo specifičnosti, ki zagotavljajo, da se podatki ne obdelujejo za druge namene kot za prenos. Poleg tega je pomembno, da Europol upošteva, ali bi se osebni podatki lahko uporabili za zahtevo smrtne kazni, njen izrek ali njeno izvršitev ali kakršno koli obliko krutega in nečloveškega ravnanja. Europol bi moral imeti možnost zahtevati dodatne zaščitne ukrepe. |
| --- | --- |

(31)

Prenosi, ki ne temeljijo na odobritvi izvršnega direktorja, sklepu o ustreznosti, mednarodnem sporazumu ali sporazumu o sodelovanju, bi morali biti dovoljeni le, kadar so v pravno zavezujočem instrumentu, ki zagotavlja varstvo osebnih podatkov, določeni ustrezni zaščitni ukrepi ali kadar Europol na podlagi ocene vseh okoliščin v zvezi s prenosom osebnih podatkov meni, da ti zaščitni ukrepi obstajajo. Za namene tega ocenjevanja, bi moral imeti Europol možnost upoštevati dvostranske sporazume, ki so jih sklenile države članice in tretje države ter omogočajo izmenjavo osebnih podatkov in če za prenos osebnih podatkov veljajo obveznosti glede zaupnosti in načelo specifičnosti, ki zagotavljajo, da se podatki ne obdelujejo za druge namene kot za prenos. Poleg tega je pomembno, da Europol upošteva, ali bi se osebni podatki lahko uporabili za zahtevo smrtne kazni, njen izrek ali njeno izvršitev ali kakršno koli obliko krutega in nečloveškega ravnanja. Europol bi moral imeti možnost zahtevati dodatne zaščitne ukrepe.

| (32) | Da bi podprli države članice pri sodelovanju z zasebnimi strankami, kadar imajo te zasebne stranke informacije, relevantne za preprečevanje in zatiranje hudih kaznivih dejanj in terorizma, bi moral imeti Europol možnost, da od zasebnih strank prejema osebne podatke in v posameznih primerih, kadar je potrebno in sorazmerno, z njimi izmenja osebne podatke. |
| --- | --- |

(32)

Da bi podprli države članice pri sodelovanju z zasebnimi strankami, kadar imajo te zasebne stranke informacije, relevantne za preprečevanje in zatiranje hudih kaznivih dejanj in terorizma, bi moral imeti Europol možnost, da od zasebnih strank prejema osebne podatke in v posameznih primerih, kadar je potrebno in sorazmerno, z njimi izmenja osebne podatke.

| (33) | Storilci kaznivih dejanj za komuniciranje in izvajanje nezakonitih dejavnosti vse pogosteje uporabljajo storitve, ki jih nudijo zasebne stranke. Storilci kaznivih dejanj zoper spolno nedotakljivost izkoriščajo otroke ter si na spletnih platformah ali z vrstniki prek medosebnih komunikacijskih storitev, neodvisnih od številke, po vsem svetu izmenjujejo slike in videoposnetke spolnih zlorab otrok. Teroristi uporabljajo storitve, ki jih nudijo ponudniki spletnih storitev, za novačenje prostovoljcev, načrtovanje in usklajevanje napadov ter razširjanje propagande. Storilci kaznivih dejanj kibernetske kriminalitete izkoriščajo digitalizacijo naših družb, pomanjkanje digitalne pismenosti in drugih digitalnih spretnosti splošne javnosti, tako da lažno predstavljanje („phishing“) in socialni inženiring izrabijo za druge vrste kibernetske kriminalitete, kot so spletne prevare, napadi z izsiljevalskim programjem ali goljufije pri plačilih. Ker se storilci kaznivih dejanj vse bolj zatekajo k uporabi spletnih storitev, imajo zasebne stranke vedno večje količine osebnih podatkov, vključno s podatki o naročnikih, prometu in vsebini, ki bi lahko bili relevantni za preiskave kaznivih dejanj. |
| --- | --- |

(33)

Storilci kaznivih dejanj za komuniciranje in izvajanje nezakonitih dejavnosti vse pogosteje uporabljajo storitve, ki jih nudijo zasebne stranke. Storilci kaznivih dejanj zoper spolno nedotakljivost izkoriščajo otroke ter si na spletnih platformah ali z vrstniki prek medosebnih komunikacijskih storitev, neodvisnih od številke, po vsem svetu izmenjujejo slike in videoposnetke spolnih zlorab otrok. Teroristi uporabljajo storitve, ki jih nudijo ponudniki spletnih storitev, za novačenje prostovoljcev, načrtovanje in usklajevanje napadov ter razširjanje propagande. Storilci kaznivih dejanj kibernetske kriminalitete izkoriščajo digitalizacijo naših družb, pomanjkanje digitalne pismenosti in drugih digitalnih spretnosti splošne javnosti, tako da lažno predstavljanje („phishing“) in socialni inženiring izrabijo za druge vrste kibernetske kriminalitete, kot so spletne prevare, napadi z izsiljevalskim programjem ali goljufije pri plačilih. Ker se storilci kaznivih dejanj vse bolj zatekajo k uporabi spletnih storitev, imajo zasebne stranke vedno večje količine osebnih podatkov, vključno s podatki o naročnikih, prometu in vsebini, ki bi lahko bili relevantni za preiskave kaznivih dejanj.

| (34) | Zaradi brezmejnosti interneta je mogoče, da za ponudnika spletnih storitev in digitalno infrastrukturo, v kateri se hranijo osebni podatki, veljajo različne nacionalne pristojnosti v Uniji in zunaj nje. Zato se lahko zgodi, da imajo zasebne stranke nabore podatkov, pomembne za kazenski pregon, ki vsebujejo osebne podatke, ki spadajo pod več jurisdikcij, pa tudi osebne podatke, ki jih ni mogoče zlahka pripisati nobeni posamezni jurisdikciji. Lahko se zgodi, da pristojni nacionalni organi držav članic take nabore podatkov, ki se navezujejo na več jurisdikcij ali pa jih ni mogoče pripisati posamezni jurisdikciji, težko učinkovito analizirajo z rešitvami, ki so na voljo na nacionalni ravni. Poleg tega trenutno ne obstaja enotna kontaktna točka za zasebne stranke, ki se odločijo zakonito in prostovoljno deliti nabore podatkov s pristojnimi organi držav članic. Glede na to bi motal imeti Europol na voljo ukrepe, ki bi zasebnim strankam omogočali lažje sodelovanje, tudi v zvezi z izmenjavo informacij. |
| --- | --- |

(34)

Zaradi brezmejnosti interneta je mogoče, da za ponudnika spletnih storitev in digitalno infrastrukturo, v kateri se hranijo osebni podatki, veljajo različne nacionalne pristojnosti v Uniji in zunaj nje. Zato se lahko zgodi, da imajo zasebne stranke nabore podatkov, pomembne za kazenski pregon, ki vsebujejo osebne podatke, ki spadajo pod več jurisdikcij, pa tudi osebne podatke, ki jih ni mogoče zlahka pripisati nobeni posamezni jurisdikciji. Lahko se zgodi, da pristojni nacionalni organi držav članic take nabore podatkov, ki se navezujejo na več jurisdikcij ali pa jih ni mogoče pripisati posamezni jurisdikciji, težko učinkovito analizirajo z rešitvami, ki so na voljo na nacionalni ravni. Poleg tega trenutno ne obstaja enotna kontaktna točka za zasebne stranke, ki se odločijo zakonito in prostovoljno deliti nabore podatkov s pristojnimi organi držav članic. Glede na to bi motal imeti Europol na voljo ukrepe, ki bi zasebnim strankam omogočali lažje sodelovanje, tudi v zvezi z izmenjavo informacij.

| (35) | Za zagotovitev, da se lahko zasebne stranke obrnejo na kontaktno točko na ravni Unije, da bi zakonito in prostovoljno zagotovile nabore podatkov, ki se navezujejo na več jurisdikcij, ali nabore podatkov, ki jih ni mogoče zlahka pripisati eni ali več posameznim jurisdikcijam, bi moral imeti Europol možnost prejemati take osebne podatke neposredno od zasebnih strank, da bi državam članicam zagotovil informacije, ki so potrebne za ugotovitev jurisdikcije in preiskavo kaznivih dejanj, in sicer v skladu s to uredbo. Te informacije bi lahko vključevale prijave moderiranih vsebin, za katere je mogoče razumno domnevati, da so povezane s kriminalnimi dejavnostmi, ki spadajo med cilje Europola. |
| --- | --- |

(35)

Za zagotovitev, da se lahko zasebne stranke obrnejo na kontaktno točko na ravni Unije, da bi zakonito in prostovoljno zagotovile nabore podatkov, ki se navezujejo na več jurisdikcij, ali nabore podatkov, ki jih ni mogoče zlahka pripisati eni ali več posameznim jurisdikcijam, bi moral imeti Europol možnost prejemati take osebne podatke neposredno od zasebnih strank, da bi državam članicam zagotovil informacije, ki so potrebne za ugotovitev jurisdikcije in preiskavo kaznivih dejanj, in sicer v skladu s to uredbo. Te informacije bi lahko vključevale prijave moderiranih vsebin, za katere je mogoče razumno domnevati, da so povezane s kriminalnimi dejavnostmi, ki spadajo med cilje Europola.

| (36) | Da bi države članice brez nepotrebnega odlašanja prejele informacije, ki so potrebne za začetek preiskav v okviru preprečevanja in zatiranja hudih kaznivih dejanj in terorizma, bi moral imeti Europol možnost, da osebne podatke obdela in analizira, da bi identificiral zadevne nacionalne enote ter tem nacionalnim enotam posredoval osebne podatke in vse rezultate svoje analize in preverjanja takih podatkov, ki so relevantni za ugotovitev jurisdikcije in preiskovanje zadevnih kaznivih dejanj v okviru posameznih jurisdikcij. Imeti bi moral tudi možnost, da osebne podatke in rezultate svoje analize in preverjanja takih podatkov, ki so pomembni za namen ugotovitve jurisdikcije, posreduje kontaktnim točkam ali organom zadevnih tretjih držav, ki so predmet sklepa o ustreznosti ali s katerimi je bil sklenjen mednarodni sporazum ali sporazum o sodelovanju ali kadar so ustrezni zaščitni ukrepi v zvezi z varstvom osebnih podatkov določeni v pravno zavezujočem instrumentu ali Europol na podlagi ocene vseh okoliščin v zvezi s prenosom osebnih podatkov meni, da ti zaščitni ukrepi obstajajo v teh tretjih državah. Kadar zadevna tretja država ni predmet sklepa o ustreznosti, ali ni pogodbenica mednarodnega sporazuma ali sporazuma o sodelovanju ali kadar pravno zavezujoč instrument ne obstaja ali kadar Europol ne meni, da obstajajo ustrezni zaščitni ukrepi, bi Europol moral imeti možnost, da rezultat svoje analize in preverjanja takih podatkov posreduje zadevni tretji državi v skladu s to uredbo. |
| --- | --- |

(36)

Da bi države članice brez nepotrebnega odlašanja prejele informacije, ki so potrebne za začetek preiskav v okviru preprečevanja in zatiranja hudih kaznivih dejanj in terorizma, bi moral imeti Europol možnost, da osebne podatke obdela in analizira, da bi identificiral zadevne nacionalne enote ter tem nacionalnim enotam posredoval osebne podatke in vse rezultate svoje analize in preverjanja takih podatkov, ki so relevantni za ugotovitev jurisdikcije in preiskovanje zadevnih kaznivih dejanj v okviru posameznih jurisdikcij. Imeti bi moral tudi možnost, da osebne podatke in rezultate svoje analize in preverjanja takih podatkov, ki so pomembni za namen ugotovitve jurisdikcije, posreduje kontaktnim točkam ali organom zadevnih tretjih držav, ki so predmet sklepa o ustreznosti ali s katerimi je bil sklenjen mednarodni sporazum ali sporazum o sodelovanju ali kadar so ustrezni zaščitni ukrepi v zvezi z varstvom osebnih podatkov določeni v pravno zavezujočem instrumentu ali Europol na podlagi ocene vseh okoliščin v zvezi s prenosom osebnih podatkov meni, da ti zaščitni ukrepi obstajajo v teh tretjih državah. Kadar zadevna tretja država ni predmet sklepa o ustreznosti, ali ni pogodbenica mednarodnega sporazuma ali sporazuma o sodelovanju ali kadar pravno zavezujoč instrument ne obstaja ali kadar Europol ne meni, da obstajajo ustrezni zaščitni ukrepi, bi Europol moral imeti možnost, da rezultat svoje analize in preverjanja takih podatkov posreduje zadevni tretji državi v skladu s to uredbo.

| (37) | V skladu z Uredbo (EU) 2016/794, v določenih primerih in pod pogoji, je lahko nujno in sorazmerno, da Europol prenese osebne podatke zasebnim strankam, ki nimajo sedeža v Uniji ali v tretji državi, ki je predmet sklepa o ustreznosti ali s katero je bil sklenjen mednarodni sporazum ali sporazum o sodelovanju ali kadar ustrezni zaščitni ukrepi v zvezi z varstvom osebnih podatkov niso določeni v pravno zavezujočem instrumentu ali kadar Europol ni ugotovil, da ustrezni zaščitni ukrepi obstajajo. V takih primerih bi moral prenos predhodno odobriti izvršni direktor. |
| --- | --- |

(37)

V skladu z Uredbo (EU) 2016/794, v določenih primerih in pod pogoji, je lahko nujno in sorazmerno, da Europol prenese osebne podatke zasebnim strankam, ki nimajo sedeža v Uniji ali v tretji državi, ki je predmet sklepa o ustreznosti ali s katero je bil sklenjen mednarodni sporazum ali sporazum o sodelovanju ali kadar ustrezni zaščitni ukrepi v zvezi z varstvom osebnih podatkov niso določeni v pravno zavezujočem instrumentu ali kadar Europol ni ugotovil, da ustrezni zaščitni ukrepi obstajajo. V takih primerih bi moral prenos predhodno odobriti izvršni direktor.

| (38) | Za zagotovitev, da bo Europol lahko identificiral vse relevantne nacionalne enote, bi moral imeti možnost, da zasebne stranke obvesti, če informacije, ki jih zagotovijo, ne zadostujejo za identifikacijo zadevnih nacionalnih enot. To bi tem zasebnim strankam omogočilo, da se odločijo, ali je v njihovem interesu, da Europolu posredujejo dodatne informacije, in preverijo, ali lahko to zakonito storijo. V ta namen bi moral Europol imeti možnost obvestiti zasebne stranke o manjkajočih informacijah, ki jih nujno potrebuje samo za namen identifikacije zadevnih nacionalnih enot. Za prenose informacij iz Europola na zasebne stranke bi se morali uporabljati posebni zaščitni ukrepi, kadar zadevna zasebna stranka nima sedeža v Uniji ali v tretji državi, ki je predmet sklepa o ustreznosti ali s katero je bil sklenjen mednarodni sporazum ali sporazum o sodelovanju ali kadar ustrezni zaščitni ukrepi v zvezi z varstvom osebnih podatkov niso določeni v pravno zavezujočem instrumentu ali kadar Europol ni ugotovil, da ustrezni zaščitni ukrepi obstajajo. |
| --- | --- |

(38)

Za zagotovitev, da bo Europol lahko identificiral vse relevantne nacionalne enote, bi moral imeti možnost, da zasebne stranke obvesti, če informacije, ki jih zagotovijo, ne zadostujejo za identifikacijo zadevnih nacionalnih enot. To bi tem zasebnim strankam omogočilo, da se odločijo, ali je v njihovem interesu, da Europolu posredujejo dodatne informacije, in preverijo, ali lahko to zakonito storijo. V ta namen bi moral Europol imeti možnost obvestiti zasebne stranke o manjkajočih informacijah, ki jih nujno potrebuje samo za namen identifikacije zadevnih nacionalnih enot. Za prenose informacij iz Europola na zasebne stranke bi se morali uporabljati posebni zaščitni ukrepi, kadar zadevna zasebna stranka nima sedeža v Uniji ali v tretji državi, ki je predmet sklepa o ustreznosti ali s katero je bil sklenjen mednarodni sporazum ali sporazum o sodelovanju ali kadar ustrezni zaščitni ukrepi v zvezi z varstvom osebnih podatkov niso določeni v pravno zavezujočem instrumentu ali kadar Europol ni ugotovil, da ustrezni zaščitni ukrepi obstajajo.

| (39) | Kadar države članice, tretje države, mednarodne organizacije ali zasebne stranke z Europolom delijo nabore podatkov, ki se navezujejo na več jurisdikcij, ali nabore podatkov, ki jih ni mogoče pripisati eni ali več posameznim jurisdikcijam, je mogoče, da so ti nabori podatkov povezani z osebnimi podatki, ki jih imajo zasebne stranke. V takih primerih bi moral imeti Europol možnost, da državam članicam prek njihovih nacionalnih enot pošlje zahtevo za pridobitev osebnih podatkov od zasebnih strank, ki imajo sedež ali zakonitega zastopnika na ozemlju teh držav članic. Taka zahteva bi morala biti mogoča samo, kadar je pridobitev dodatnih informacij od takih zasebnih strank potrebna za identifikacijo zadevnih nacionalnih enot. Zahteva bi morala biti utemeljena in čim bolj natančna. Ustrezne osebne podatke, ki bi morali biti kar najmanj občutljivi in strogo omejeni na to, kar je potrebno in sorazmerno za namen identifikacije zadevnih nacionalnih enot, bi bilo treba posredovati Europolu v skladu z veljavnim pravom zadevnih držav članic. Pristojni organi zadevnih držav članic bi morali oceniti zahtevo Europola in se v skladu s svojim nacionalnim pravom odločiti, ali jo bodo odobrile. Za vsako obdelavo podatkov, ki jo izvajajo zasebne stranke pri obdelavi takih zahtev pristojnih organov držav članic, bi se še naprej morala uporabljati veljavna pravila, zlasti v zvezi z varstvom podatkov. Zasebne stranke bi morale pristojnim organom držav članic zagotoviti zahtevane podatke za njihovo posredovanje Europolu. V številnih primerih je mogoče, da zadevne države članice ne morejo ugotoviti povezave s svojo jurisdikcijo, razen dejstva, da ima zasebna stranka, ki razpolaga z ustreznimi podatki, sedež ali zakonitega zastopnika v njihovi jurisdikciji. Ne glede na to, ali imajo jurisdikcijo glede določenega kaznivega dejanja, bi morale države članice v vsakem primeru zagotoviti, da lahko njihovi pristojni organi pridobijo osebne podatke od zasebnih strank, da bi se Europolu zagotovile informacije, potrebne za dosego njegovih ciljev, ob popolnem spoštovanju procesnih jamstev na podlagi njihovega nacionalnega prava. |
| --- | --- |

(39)

Kadar države članice, tretje države, mednarodne organizacije ali zasebne stranke z Europolom delijo nabore podatkov, ki se navezujejo na več jurisdikcij, ali nabore podatkov, ki jih ni mogoče pripisati eni ali več posameznim jurisdikcijam, je mogoče, da so ti nabori podatkov povezani z osebnimi podatki, ki jih imajo zasebne stranke. V takih primerih bi moral imeti Europol možnost, da državam članicam prek njihovih nacionalnih enot pošlje zahtevo za pridobitev osebnih podatkov od zasebnih strank, ki imajo sedež ali zakonitega zastopnika na ozemlju teh držav članic. Taka zahteva bi morala biti mogoča samo, kadar je pridobitev dodatnih informacij od takih zasebnih strank potrebna za identifikacijo zadevnih nacionalnih enot. Zahteva bi morala biti utemeljena in čim bolj natančna. Ustrezne osebne podatke, ki bi morali biti kar najmanj občutljivi in strogo omejeni na to, kar je potrebno in sorazmerno za namen identifikacije zadevnih nacionalnih enot, bi bilo treba posredovati Europolu v skladu z veljavnim pravom zadevnih držav članic. Pristojni organi zadevnih držav članic bi morali oceniti zahtevo Europola in se v skladu s svojim nacionalnim pravom odločiti, ali jo bodo odobrile. Za vsako obdelavo podatkov, ki jo izvajajo zasebne stranke pri obdelavi takih zahtev pristojnih organov držav članic, bi se še naprej morala uporabljati veljavna pravila, zlasti v zvezi z varstvom podatkov. Zasebne stranke bi morale pristojnim organom držav članic zagotoviti zahtevane podatke za njihovo posredovanje Europolu. V številnih primerih je mogoče, da zadevne države članice ne morejo ugotoviti povezave s svojo jurisdikcijo, razen dejstva, da ima zasebna stranka, ki razpolaga z ustreznimi podatki, sedež ali zakonitega zastopnika v njihovi jurisdikciji. Ne glede na to, ali imajo jurisdikcijo glede določenega kaznivega dejanja, bi morale države članice v vsakem primeru zagotoviti, da lahko njihovi pristojni organi pridobijo osebne podatke od zasebnih strank, da bi se Europolu zagotovile informacije, potrebne za dosego njegovih ciljev, ob popolnem spoštovanju procesnih jamstev na podlagi njihovega nacionalnega prava.

| (40) | Za zagotovitev, da Europol osebnih podatkov, ki jih prejme neposredno od zasebnih strank, ne hrani dlje, kot je potrebno za identifikacijo zadevnih nacionalnih enot, bi se morali uporabljati roki za hrambo osebnih podatkov s strani Europola. Ko Europol izčrpa vsa razpoložljiva sredstva za identifikacijo zadevnih nacionalnih enot in ne more razumno pričakovati, da bo identificiral kakršne koli dodatne zadevne nacionalne enote, hramba teh osebnih podatkov ni več potrebna in sorazmerna za namen identifikacije zadevnih nacionalnih enot. Europol bi moral osebne podatke izbrisati v štirih mesecih po njihovem zadnjem posredovanju nacionalni enoti ali kontaktni točki tretje države ali organu tretje države, razen če mu, v skladu s pravom Unije in nacionalnim pravom nacionalna enota, kontaktna točka ali zadevni organ v tem roku ponovno predloži osebne podatke kot svoje podatke. Če so bili ponovno predloženi osebni podatki del širšega nabora osebnih podatkov, bi moral ohraniti le tiste osebne podatke, ki jih je ponovno predložila nacionalna enota, kontaktna točka ali zadevni organ. |
| --- | --- |

(40)

Za zagotovitev, da Europol osebnih podatkov, ki jih prejme neposredno od zasebnih strank, ne hrani dlje, kot je potrebno za identifikacijo zadevnih nacionalnih enot, bi se morali uporabljati roki za hrambo osebnih podatkov s strani Europola. Ko Europol izčrpa vsa razpoložljiva sredstva za identifikacijo zadevnih nacionalnih enot in ne more razumno pričakovati, da bo identificiral kakršne koli dodatne zadevne nacionalne enote, hramba teh osebnih podatkov ni več potrebna in sorazmerna za namen identifikacije zadevnih nacionalnih enot. Europol bi moral osebne podatke izbrisati v štirih mesecih po njihovem zadnjem posredovanju nacionalni enoti ali kontaktni točki tretje države ali organu tretje države, razen če mu, v skladu s pravom Unije in nacionalnim pravom nacionalna enota, kontaktna točka ali zadevni organ v tem roku ponovno predloži osebne podatke kot svoje podatke. Če so bili ponovno predloženi osebni podatki del širšega nabora osebnih podatkov, bi moral ohraniti le tiste osebne podatke, ki jih je ponovno predložila nacionalna enota, kontaktna točka ali zadevni organ.

| (41) | Sodelovanje Europola z zasebnimi strankami ne bi smelo niti podvajati dejavnosti finančnoobveščevalnih enot, vzpostavljenih na podlagi Direktive (EU) 2015/849 Evropskega parlamenta in Sveta (12), niti vanje posegati ter bi se moralo navezovati zgolj na informacije, ki se finančnoobveščevalnim enotam ne zagotavljajo že v skladu s to Direktivo. Europol bi moral še naprej sodelovati s finančnoobveščevalnimi enotami, zlasti prek nacionalnih enot. |
| --- | --- |

(41)

Sodelovanje Europola z zasebnimi strankami ne bi smelo niti podvajati dejavnosti finančnoobveščevalnih enot, vzpostavljenih na podlagi Direktive (EU) 2015/849 Evropskega parlamenta in Sveta (12), niti vanje posegati ter bi se moralo navezovati zgolj na informacije, ki se finančnoobveščevalnim enotam ne zagotavljajo že v skladu s to Direktivo. Europol bi moral še naprej sodelovati s finančnoobveščevalnimi enotami, zlasti prek nacionalnih enot.

| (42) | Europol bi moral imeti možnost, da pristojnim organom držav članic zagotovi potrebno podporo za sodelovanje z zasebnimi strankami, zlasti z zagotavljanjem potrebne infrastrukture za takšno sodelovanje, na primer kadar pristojni organi držav članic ponudnikom spletnih storitev prijavijo teroristične spletne vsebine, kadar na podlagi Uredbe (EU) 2021/784 Evropskega parlamenta in Sveta (13) ponudnikom spletnih storitev posredujejo odredbe o odstranitvi take vsebine, ali si v okviru kibernetskih napadov izmenjujejo informacije z zasebnimi strankami. Kadar države članice uporabljajo Europolovo infrastrukturo za izmenjavo osebnih podatkov o kaznivih dejanjih, ki ne spadajo med cilje Europola, ta ne bi smel imeti dostopa do teh podatkov. Europol bi moral s tehničnimi sredstvi zagotoviti, da je njegova infrastruktura strogo omejena na zagotavljanje kanala za take interakcije med pristojnimi organi držav članic in zasebno stranko ter da Europol zagotavlja vse potrebne zaščitne ukrepe, ki preprečujejo dostop zasebne stranke do katerih koli drugih informacij v sistemih Europola, ki niso povezane z izmenjavo s to zasebno stranko. |
| --- | --- |

(42)

Europol bi moral imeti možnost, da pristojnim organom držav članic zagotovi potrebno podporo za sodelovanje z zasebnimi strankami, zlasti z zagotavljanjem potrebne infrastrukture za takšno sodelovanje, na primer kadar pristojni organi držav članic ponudnikom spletnih storitev prijavijo teroristične spletne vsebine, kadar na podlagi Uredbe (EU) 2021/784 Evropskega parlamenta in Sveta (13) ponudnikom spletnih storitev posredujejo odredbe o odstranitvi take vsebine, ali si v okviru kibernetskih napadov izmenjujejo informacije z zasebnimi strankami. Kadar države članice uporabljajo Europolovo infrastrukturo za izmenjavo osebnih podatkov o kaznivih dejanjih, ki ne spadajo med cilje Europola, ta ne bi smel imeti dostopa do teh podatkov. Europol bi moral s tehničnimi sredstvi zagotoviti, da je njegova infrastruktura strogo omejena na zagotavljanje kanala za take interakcije med pristojnimi organi držav članic in zasebno stranko ter da Europol zagotavlja vse potrebne zaščitne ukrepe, ki preprečujejo dostop zasebne stranke do katerih koli drugih informacij v sistemih Europola, ki niso povezane z izmenjavo s to zasebno stranko.

| (43) | Po terorističnih napadih se prek spletnih platform začnejo obsežno razširjati teroristične vsebine, ki prikazujejo ogrožanje življenja ali telesne nedotakljivosti ali pozivajo k neposrednemu ogrožanju življenja ali telesne nedotakljivosti, kar omogoča poveličevanje teroristične dejavnosti in urjenje zanjo ter radikalizacijo in novačenje drugih posameznikov. Poleg tega vse pogostejša uporaba interneta za snemanje ali izmenjavo prikazov spolnih zlorab otrok povzroča stalno škodo za žrtve, saj se lahko to gradivo zlahka razmnožuje in posreduje. Za namene preprečevanja in zatiranja kaznivih dejanj, ki spadajo med cilje Europola, bi moral Europol imeti možnost, da podpre ukrepe držav članic pri učinkovitem obravnavanju razširjanja terorističnih vsebin v kontekstu kriznih razmer na spletu, ki so posledica trenutnih ali nedavnih dogodkov v resničnem svetu, ali spletnega razširjanja prikazov vsebin s spolno zlorabo otrok na spletu, ter podpre ukrepe ponudnikov spletnih storitev v skladu z njihovimi obveznostmi na podlagi prava Unije in njihove prostovoljne ukrepe. V ta namen bi moral Europol imeti možnost, da si z zasebnimi strankami s sedežem znotraj Unije ali v tretji državi, za katero velja sklep o ustreznosti ali, če takega sklepa ni, s katero je bil sklenjen mednarodni sporazum ali sporazum o operativnem sodelovanju ali kadar so ustrezni zaščitni ukrepi v zvezi z varstvom osebnih podatkov določeni v pravno zavezujočem instrumentu ali Europol na podlagi ocene vseh okoliščin v zvezi s prenosom osebnih podatkov meni, da ti zaščitni ukrepi v tej tretji državi obstajajo, izmenjuje ustrezne osebne podatke, vključno z edinstvenimi digitalnimi podpisi, ki jih ni mogoče pretvoriti nazaj („hash“), naslovi IP ali URL, povezanimi s takimi vsebinami. Take izmenjave osebnih podatkov bi se morale izvajati le za namene odpravljanja teroristične vsebine in prikazov vsebin s spolno zlorabo otrok na spletu, zlasti kadar se pričakuje eksponentno in hitro razširjanje te vsebine in prikazov s strani več ponudnikov spletnih storitev. Nič v tej uredbi se ne bi smelo razumeti tako, da državi članici preprečuje uporabo odredb o odstranitvi vsebin iz Uredbe (EU) 2021/784 kot instrumenta za obravnavanje terorističnih spletnih vsebin. |
| --- | --- |

(43)

Po terorističnih napadih se prek spletnih platform začnejo obsežno razširjati teroristične vsebine, ki prikazujejo ogrožanje življenja ali telesne nedotakljivosti ali pozivajo k neposrednemu ogrožanju življenja ali telesne nedotakljivosti, kar omogoča poveličevanje teroristične dejavnosti in urjenje zanjo ter radikalizacijo in novačenje drugih posameznikov. Poleg tega vse pogostejša uporaba interneta za snemanje ali izmenjavo prikazov spolnih zlorab otrok povzroča stalno škodo za žrtve, saj se lahko to gradivo zlahka razmnožuje in posreduje. Za namene preprečevanja in zatiranja kaznivih dejanj, ki spadajo med cilje Europola, bi moral Europol imeti možnost, da podpre ukrepe držav članic pri učinkovitem obravnavanju razširjanja terorističnih vsebin v kontekstu kriznih razmer na spletu, ki so posledica trenutnih ali nedavnih dogodkov v resničnem svetu, ali spletnega razširjanja prikazov vsebin s spolno zlorabo otrok na spletu, ter podpre ukrepe ponudnikov spletnih storitev v skladu z njihovimi obveznostmi na podlagi prava Unije in njihove prostovoljne ukrepe. V ta namen bi moral Europol imeti možnost, da si z zasebnimi strankami s sedežem znotraj Unije ali v tretji državi, za katero velja sklep o ustreznosti ali, če takega sklepa ni, s katero je bil sklenjen mednarodni sporazum ali sporazum o operativnem sodelovanju ali kadar so ustrezni zaščitni ukrepi v zvezi z varstvom osebnih podatkov določeni v pravno zavezujočem instrumentu ali Europol na podlagi ocene vseh okoliščin v zvezi s prenosom osebnih podatkov meni, da ti zaščitni ukrepi v tej tretji državi obstajajo, izmenjuje ustrezne osebne podatke, vključno z edinstvenimi digitalnimi podpisi, ki jih ni mogoče pretvoriti nazaj („hash“), naslovi IP ali URL, povezanimi s takimi vsebinami. Take izmenjave osebnih podatkov bi se morale izvajati le za namene odpravljanja teroristične vsebine in prikazov vsebin s spolno zlorabo otrok na spletu, zlasti kadar se pričakuje eksponentno in hitro razširjanje te vsebine in prikazov s strani več ponudnikov spletnih storitev. Nič v tej uredbi se ne bi smelo razumeti tako, da državi članici preprečuje uporabo odredb o odstranitvi vsebin iz Uredbe (EU) 2021/784 kot instrumenta za obravnavanje terorističnih spletnih vsebin.

| (44) | Da bi se izognili podvajanju prizadevanj in morebitnemu poseganju v preiskave ter čim bolj zmanjšali breme za zadevne ponudnike storitev gostovanja, bi moral Europol pomagati pristojnim organom držav članic, si izmenjevati informacije in sodelovati z njimi v zvezi s posredovanjem in prenosi osebnih podatkov zasebnim strankam, da bi obravnavali krizne razmere na spletu in spletno razširjanje prikazov vsebin s spolno zlorabo otrok na spletu. |
| --- | --- |

(44)

Da bi se izognili podvajanju prizadevanj in morebitnemu poseganju v preiskave ter čim bolj zmanjšali breme za zadevne ponudnike storitev gostovanja, bi moral Europol pomagati pristojnim organom držav članic, si izmenjevati informacije in sodelovati z njimi v zvezi s posredovanjem in prenosi osebnih podatkov zasebnim strankam, da bi obravnavali krizne razmere na spletu in spletno razširjanje prikazov vsebin s spolno zlorabo otrok na spletu.

| (45) | Uredba (EU) 2018/1725 določa pravila o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah, organih, uradih in agencijah Unije. Čeprav se Uredba (EU) 2018/1725 uporablja za obdelavo upravnih osebnih podatkov s strani Europola, ki niso povezani s kazenskimi preiskavami, kot so podatki o osebju, se člen 3, točka 2, in poglavje IX navedene uredbe, ki urejata obdelavo osebnih podatkov, trenutno ne uporabljata za Europol. Za zagotovitev enotnega in doslednega varstva fizičnih oseb pri obdelavi osebnih podatkov bi se moralo poglavje IX Uredbe (EU) 2018/1725 uporabljati za Europol v skladu s členom 2(2) navedene uredbe, dopolnjevati pa bi jo morale specifične določbe za posamezna dejanja obdelave, ki bi jih moral Europol izvajati, da bi izpolnil svoje naloge. Zato bi bilo treba okrepiti nadzorna pooblastila Evropskega nadzornika za varstvo podatkov nad dejanji obdelave Europola v skladu z ustreznimi pooblastili, ki se uporabljajo za obdelavo upravnih osebnih podatkov ter veljajo za vse institucije, organe, urade in agencije Unije na podlagi poglavja VI Uredbe (EU) 2018/1725. V ta namen bi moral imeti Evropski nadzornik za varstvo podatkov možnost, da, kadar Europol obdeluje osebne podatke v operativne namene, od Europola zahteva, naj zagotovi skladnost svojih dejanj obdelave s to uredbo in prekine prenos podatkov prejemniku v državi članici, tretji državi ali mednarodni organizaciji ter bi moral imeti možnost, da v primeru nespoštovanja s strani Europola naloži upravno globo. |
| --- | --- |

(45)

Uredba (EU) 2018/1725 določa pravila o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah, organih, uradih in agencijah Unije. Čeprav se Uredba (EU) 2018/1725 uporablja za obdelavo upravnih osebnih podatkov s strani Europola, ki niso povezani s kazenskimi preiskavami, kot so podatki o osebju, se člen 3, točka 2, in poglavje IX navedene uredbe, ki urejata obdelavo osebnih podatkov, trenutno ne uporabljata za Europol. Za zagotovitev enotnega in doslednega varstva fizičnih oseb pri obdelavi osebnih podatkov bi se moralo poglavje IX Uredbe (EU) 2018/1725 uporabljati za Europol v skladu s členom 2(2) navedene uredbe, dopolnjevati pa bi jo morale specifične določbe za posamezna dejanja obdelave, ki bi jih moral Europol izvajati, da bi izpolnil svoje naloge. Zato bi bilo treba okrepiti nadzorna pooblastila Evropskega nadzornika za varstvo podatkov nad dejanji obdelave Europola v skladu z ustreznimi pooblastili, ki se uporabljajo za obdelavo upravnih osebnih podatkov ter veljajo za vse institucije, organe, urade in agencije Unije na podlagi poglavja VI Uredbe (EU) 2018/1725. V ta namen bi moral imeti Evropski nadzornik za varstvo podatkov možnost, da, kadar Europol obdeluje osebne podatke v operativne namene, od Europola zahteva, naj zagotovi skladnost svojih dejanj obdelave s to uredbo in prekine prenos podatkov prejemniku v državi članici, tretji državi ali mednarodni organizaciji ter bi moral imeti možnost, da v primeru nespoštovanja s strani Europola naloži upravno globo.

| (46) | Obdelava podatkov za namene te uredbe bi lahko vključevala obdelavo posebnih kategorij osebnih podatkov iz Uredbe (EU) 2016/679 Evropskega parlamenta in Sveta (14). Obdelava fotografij se ne bi smela sistematično šteti za obdelavo posebnih vrst osebnih podatkov, saj fotografije spadajo v opredelitev biometričnih podatkov iz člena 3, točka 18, Uredbe (EU) 2018/1725 le, kadar so obdelane s posebnimi tehničnimi sredstvi, ki omogočajo edinstveno identifikacijo ali avtentikacijo posameznika. |
| --- | --- |

(46)

Obdelava podatkov za namene te uredbe bi lahko vključevala obdelavo posebnih kategorij osebnih podatkov iz Uredbe (EU) 2016/679 Evropskega parlamenta in Sveta (14). Obdelava fotografij se ne bi smela sistematično šteti za obdelavo posebnih vrst osebnih podatkov, saj fotografije spadajo v opredelitev biometričnih podatkov iz člena 3, točka 18, Uredbe (EU) 2018/1725 le, kadar so obdelane s posebnimi tehničnimi sredstvi, ki omogočajo edinstveno identifikacijo ali avtentikacijo posameznika.

| (47) | Mehanizem predhodnega posvetovanja, ki vključuje Evropskega nadzornika za varstvo podatkov, iz Uredbe (EU) 2018/1725 je pomemben zaščitni ukrep za nove vrste dejanj obdelave. Vendar se ta mehanizem ne bi smel uporabljati za specifične posamezne operativne dejavnosti, kot so projekti operativne analize, pač pa za uporabo novih informacijskih sistemov za obdelavo osebnih podatkov in vse bistvene spremembe teh sistemov, ki bi pomenile visoko tveganje za pravice in svoboščine posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki. Obdobje, v katerem bi moral Evropski nadzornik za varstvo podatkov predložiti mnenje v zvezi s takšnimi posvetovanji v pisni obliki ne bi smel imeti možnosti biti prekinjen. V primeru še posebej nujnih dejavnosti obdelave, ki so zlasti nujne za opravljanje nalog Europola, bi moral imeti Europol možnost, da izjemoma začne obdelavo po začetku predhodnega posvetovanja, tudi če se rok za predložitev mnenja Evropskega nadzornika za varstvo podatkov v pisni obliki še ni iztekel. Taka nujnost lahko nastane v primerih bistvenega pomena za opravljanje nalog Europola, kadar je obdelava potrebna za preprečevanje in zatiranje neposredne grožnje kaznivega dejanja, ki spada med cilje Europola, in za zaščito življenjskih interesov posameznika, na katerega se nanašajo podatki, ali druge osebe. Pri ocenjevanju nujnosti in potrebnosti take obdelave pred iztekom roka v okviru predhodnega posvetovanja, v katerem se mora Evropski nadzornik za varstvo podatkov odzvati, bi morala sodelovati pooblaščena oseba za varstvo podatkov pri Europolu. Pooblaščena oseba za varstvo podatkov bi morala spremljati tako obdelavo. Evropski nadzornik za varstvo podatkov bi moral imeti možnost, da izvaja vsa svoja pooblastila v zvezi s takšno obdelavo. |
| --- | --- |

(47)

Mehanizem predhodnega posvetovanja, ki vključuje Evropskega nadzornika za varstvo podatkov, iz Uredbe (EU) 2018/1725 je pomemben zaščitni ukrep za nove vrste dejanj obdelave. Vendar se ta mehanizem ne bi smel uporabljati za specifične posamezne operativne dejavnosti, kot so projekti operativne analize, pač pa za uporabo novih informacijskih sistemov za obdelavo osebnih podatkov in vse bistvene spremembe teh sistemov, ki bi pomenile visoko tveganje za pravice in svoboščine posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki. Obdobje, v katerem bi moral Evropski nadzornik za varstvo podatkov predložiti mnenje v zvezi s takšnimi posvetovanji v pisni obliki ne bi smel imeti možnosti biti prekinjen. V primeru še posebej nujnih dejavnosti obdelave, ki so zlasti nujne za opravljanje nalog Europola, bi moral imeti Europol možnost, da izjemoma začne obdelavo po začetku predhodnega posvetovanja, tudi če se rok za predložitev mnenja Evropskega nadzornika za varstvo podatkov v pisni obliki še ni iztekel. Taka nujnost lahko nastane v primerih bistvenega pomena za opravljanje nalog Europola, kadar je obdelava potrebna za preprečevanje in zatiranje neposredne grožnje kaznivega dejanja, ki spada med cilje Europola, in za zaščito življenjskih interesov posameznika, na katerega se nanašajo podatki, ali druge osebe. Pri ocenjevanju nujnosti in potrebnosti take obdelave pred iztekom roka v okviru predhodnega posvetovanja, v katerem se mora Evropski nadzornik za varstvo podatkov odzvati, bi morala sodelovati pooblaščena oseba za varstvo podatkov pri Europolu. Pooblaščena oseba za varstvo podatkov bi morala spremljati tako obdelavo. Evropski nadzornik za varstvo podatkov bi moral imeti možnost, da izvaja vsa svoja pooblastila v zvezi s takšno obdelavo.

| (48) | Glede na izzive, ki jih za varnost Unije pomenita hiter tehnološki razvoj in izkoriščanje novih tehnologij s strani teroristov in drugih storilcev kaznivih dejanj, morajo pristojni organi držav članic okrepiti svoje tehnološke zmogljivosti za odkrivanje, varovanje in analizo podatkov, potrebnih za preiskovanje kaznivih dejanj. Europol bi moral imeti možnost, da podpira države članice pri uporabi nastajajočih tehnologij, raziskovanju novih pristopov in razvoju skupnih tehnoloških rešitev za države članice za boljše preprečevanje in zatiranje kaznivih dejanj, ki spadajo med cilje Europola. Hkrati bi moral Europol zagotoviti, da razvoj, uporaba in uvajanje novih tehnologij temeljijo na načelih preglednosti, razložljivosti, pravičnosti in odgovornosti, ne ogrožajo temeljnih pravic in svoboščin in so v skladu s pravom Unije. V ta namen bi moral imeti možnost, da izvaja raziskovalne in inovacijske projekte v zvezi z zadevami, ki jih zajema ta uredba, v okviru splošnega obsega za raziskovalne in inovacijske projekte, ki ga določi upravni odbor v zavezujočem dokumentu. Tak dokument bi bilo treba po potrebi posodobiti in dati na voljo Evropskemu nadzorniku za varstvo podatkov. Ti projekti bi morali imeti možnost, da vključujejo obdelavo osebnih podatkov samo takrat, kadar so izpolnjeni določeni pogoji, in sicer, da je obdelava osebnih podatkov nujno potrebna, da cilja zadevnega projekta ni mogoče doseči z uporabo neosebnih podatkov, kot so sintetični ali anonimni podatki, in ob zagotavljanju popolnega spoštovanja temeljnih pravic, zlasti nediskriminacije.
  Obdelava posebnih kategorij osebnih podatkov za raziskovalne in inovacijske namene bi morala biti dovoljena le, kadar je to nujno potrebno. Glede na občutljivost te obdelave bi bilo treba uporabiti ustrezne dodatne zaščitne ukrepe, vključno s psevdonimizacijo. Da bi preprečili pristranskost pri algoritemskem odločanju, bi moral imeti Europol možnost, da obdeluje osebne podatke, ki se ne nanašajo na kategorije posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki, iz Priloge II. Voditi bi moral dnevnike o vseh obdelavah osebnih podatkov, izvedenih v okviru svojih raziskovalnih in inovacijskih projektov za namen preverjanja točnosti rezultatov obdelave podatkov in le toliko časa, kolikor je to potrebno za to preverjanje. Določbe o razvoju novih orodij s strani Europola ne bi smele biti pravna podlaga za njihovo uporabo na ravni Unije ali nacionalni ravni. Za spodbujanje inovacij in krepitev sinergij v raziskovalnih in inovacijskih projektih je pomembno, da Europol okrepi sodelovanje z ustreznimi mrežami strokovnjakov iz držav članic in drugimi agencijami Unije v okviru njihovih pristojnosti na tem področju ter podpirati druge povezane oblike sodelovanja, kot je zagotavljanje administrativne podpore inovacijskemu vozlišču EU za notranjo varnost kot sodelovalni mreži inovacijskih laboratorijev. |
| --- | --- |

(48)

Glede na izzive, ki jih za varnost Unije pomenita hiter tehnološki razvoj in izkoriščanje novih tehnologij s strani teroristov in drugih storilcev kaznivih dejanj, morajo pristojni organi držav članic okrepiti svoje tehnološke zmogljivosti za odkrivanje, varovanje in analizo podatkov, potrebnih za preiskovanje kaznivih dejanj. Europol bi moral imeti možnost, da podpira države članice pri uporabi nastajajočih tehnologij, raziskovanju novih pristopov in razvoju skupnih tehnoloških rešitev za države članice za boljše preprečevanje in zatiranje kaznivih dejanj, ki spadajo med cilje Europola. Hkrati bi moral Europol zagotoviti, da razvoj, uporaba in uvajanje novih tehnologij temeljijo na načelih preglednosti, razložljivosti, pravičnosti in odgovornosti, ne ogrožajo temeljnih pravic in svoboščin in so v skladu s pravom Unije. V ta namen bi moral imeti možnost, da izvaja raziskovalne in inovacijske projekte v zvezi z zadevami, ki jih zajema ta uredba, v okviru splošnega obsega za raziskovalne in inovacijske projekte, ki ga določi upravni odbor v zavezujočem dokumentu. Tak dokument bi bilo treba po potrebi posodobiti in dati na voljo Evropskemu nadzorniku za varstvo podatkov. Ti projekti bi morali imeti možnost, da vključujejo obdelavo osebnih podatkov samo takrat, kadar so izpolnjeni določeni pogoji, in sicer, da je obdelava osebnih podatkov nujno potrebna, da cilja zadevnega projekta ni mogoče doseči z uporabo neosebnih podatkov, kot so sintetični ali anonimni podatki, in ob zagotavljanju popolnega spoštovanja temeljnih pravic, zlasti nediskriminacije.

Obdelava posebnih kategorij osebnih podatkov za raziskovalne in inovacijske namene bi morala biti dovoljena le, kadar je to nujno potrebno. Glede na občutljivost te obdelave bi bilo treba uporabiti ustrezne dodatne zaščitne ukrepe, vključno s psevdonimizacijo. Da bi preprečili pristranskost pri algoritemskem odločanju, bi moral imeti Europol možnost, da obdeluje osebne podatke, ki se ne nanašajo na kategorije posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki, iz Priloge II. Voditi bi moral dnevnike o vseh obdelavah osebnih podatkov, izvedenih v okviru svojih raziskovalnih in inovacijskih projektov za namen preverjanja točnosti rezultatov obdelave podatkov in le toliko časa, kolikor je to potrebno za to preverjanje. Določbe o razvoju novih orodij s strani Europola ne bi smele biti pravna podlaga za njihovo uporabo na ravni Unije ali nacionalni ravni. Za spodbujanje inovacij in krepitev sinergij v raziskovalnih in inovacijskih projektih je pomembno, da Europol okrepi sodelovanje z ustreznimi mrežami strokovnjakov iz držav članic in drugimi agencijami Unije v okviru njihovih pristojnosti na tem področju ter podpirati druge povezane oblike sodelovanja, kot je zagotavljanje administrativne podpore inovacijskemu vozlišču EU za notranjo varnost kot sodelovalni mreži inovacijskih laboratorijev.

| (49) | Europol bi moral imeti ključno vlogo pri zagotavljanju pomoči državam članicam pri razvoju novih tehnoloških rešitev, ki temeljijo na umetni inteligenci in so pomembne za doseganje ciljev Europola ter koristijo pristojnim organom držav članic po vsej Uniji. To pomoč bi bilo treba zagotavljati ob doslednem spoštovanju temeljnih pravic in svoboščin, vključno z nediskriminacijo. Europol bi moral imeti bistveno vlogo pri spodbujanju razvoja in uvajanja etične, zaupanja vredne in na človeka osredotočene umetne inteligence, za katero bi morali veljati strogi zaščitni ukrepi v smislu varnosti, preglednosti, razložljivosti in temeljnih pravic. |
| --- | --- |

(49)

Europol bi moral imeti ključno vlogo pri zagotavljanju pomoči državam članicam pri razvoju novih tehnoloških rešitev, ki temeljijo na umetni inteligenci in so pomembne za doseganje ciljev Europola ter koristijo pristojnim organom držav članic po vsej Uniji. To pomoč bi bilo treba zagotavljati ob doslednem spoštovanju temeljnih pravic in svoboščin, vključno z nediskriminacijo. Europol bi moral imeti bistveno vlogo pri spodbujanju razvoja in uvajanja etične, zaupanja vredne in na človeka osredotočene umetne inteligence, za katero bi morali veljati strogi zaščitni ukrepi v smislu varnosti, preglednosti, razložljivosti in temeljnih pravic.

| (50) | Europol bi moral pred začetkom izvajanja svojih raziskovalnih in inovacijskih projektov, ki vključujejo obdelavo osebnih podatkov, obvestiti Evropskega nadzornika za varstvo podatkov. Europol bi moral upravni odbor ali obvestiti ali se z njim posvetovati v skladu z določenimi merili, ki bi jih bilo treba določiti v ustreznih smernicah. Podatkov za namene raziskovalnih in inovacijskih projektov ne bi smel obdelovati brez soglasja države članice, organa Unije, tretje države ali mednarodne organizacije, ki mu je podatke predložila, razen če je ta država članica, organ Unije, tretja država ali mednarodna organizacija dala predhodno dovoljenje za takšno obdelavo za te namene. Za vsak projekt bi moral Europol pred obdelavo izvesti oceno učinka varstva podatkov, da bi zagotovil popolno spoštovanje pravice do varstva podatkov ter vseh drugih temeljnih pravic in svoboščin posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki. Ocena učinka varstva podatkov bi morala vključevati oceno ustreznosti, nujnosti in sorazmernosti osebnih podatkov, ki jih je treba obdelati za specifičen namen projekta, vključno z zahtevo po zmanjšanju količine podatkov in oceno morebitne pristranskosti pri rezultatih in osebnih podatkih, ki jih je treba obdelati za poseben namen projekta, ter ukrepe, predvidene za obravnavanje teh tveganj. Razvoj novih orodij s strani Europola ne bi smel posegati v pravno podlago, ki bi bila nato potrebna za njihovo uporabo na ravni Unije ali nacionalni ravni, vključno z razlogi za obdelavo zadevnih osebnih podatkov. |
| --- | --- |

(50)

Europol bi moral pred začetkom izvajanja svojih raziskovalnih in inovacijskih projektov, ki vključujejo obdelavo osebnih podatkov, obvestiti Evropskega nadzornika za varstvo podatkov. Europol bi moral upravni odbor ali obvestiti ali se z njim posvetovati v skladu z določenimi merili, ki bi jih bilo treba določiti v ustreznih smernicah. Podatkov za namene raziskovalnih in inovacijskih projektov ne bi smel obdelovati brez soglasja države članice, organa Unije, tretje države ali mednarodne organizacije, ki mu je podatke predložila, razen če je ta država članica, organ Unije, tretja država ali mednarodna organizacija dala predhodno dovoljenje za takšno obdelavo za te namene. Za vsak projekt bi moral Europol pred obdelavo izvesti oceno učinka varstva podatkov, da bi zagotovil popolno spoštovanje pravice do varstva podatkov ter vseh drugih temeljnih pravic in svoboščin posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki. Ocena učinka varstva podatkov bi morala vključevati oceno ustreznosti, nujnosti in sorazmernosti osebnih podatkov, ki jih je treba obdelati za specifičen namen projekta, vključno z zahtevo po zmanjšanju količine podatkov in oceno morebitne pristranskosti pri rezultatih in osebnih podatkih, ki jih je treba obdelati za poseben namen projekta, ter ukrepe, predvidene za obravnavanje teh tveganj. Razvoj novih orodij s strani Europola ne bi smel posegati v pravno podlago, ki bi bila nato potrebna za njihovo uporabo na ravni Unije ali nacionalni ravni, vključno z razlogi za obdelavo zadevnih osebnih podatkov.

| (51) | Za zagotovitev dodatnih orodij in zmogljivosti Europolu je treba okrepiti demokratični nadzor nad Europolom in odgovornost Europola. Skupni parlamentarni nadzor je pomemben element političnega spremljanja dejavnosti Europola. Za omogočanje učinkovitega političnega spremljanja načina, kako Europol uporablja dodatna orodja in zmogljivosti na podlagi te uredbe, bi moral Europol skupini za skupni parlamentarni nadzor in državam članicam vsako leto zagotoviti podrobne informacije o razvoju, uporabi in učinkovitosti teh orodij ter zmogljivostih in rezultatu njihove uporabe, zlasti o raziskovalnih in inovacijskih projektih ter novih dejavnostih ali ustanovitvi novih specializiranih centrov znotraj Europola. Poleg tega bi bilo treba zaradi odražanja dvojnega zastopstva skupine za skupni parlamentarni nadzor dva predstavnika skupine za skupni parlamentarni nadzor, enega za Evropski parlament in enega za nacionalne parlamente, povabiti na vsaj dve redni seji upravnega odbora na leto, da nagovorita upravni odbor v imenu skupine za skupni parlamentarni nadzor in razpravljata o konsolidiranem letnem poročilu o dejavnostih, enotnem programskem dokumentu in letnem proračunu, pisnih vprašanjih in odgovorih skupine za skupni parlamentarni nadzor ter zunanjih odnosih in partnerstvih, pri čemer je treba upoštevati različne vloge in odgovornosti upravnega odbora in skupine za skupni parlamentarni nadzor v skladu s to uredbo. Upravni odbor bi moral imeti možnost, da skupaj s predstavniki skupine za skupni parlamentarni nadzor določi še druga vprašanja političnega interesa, o katerih se bo razpravljalo. V skladu z nadzorno vlogo skupine za skupni parlamentarni nadzor njena dva predstavnika v upravnem odboru ne bi smela imeti glasovalne pravice. Načrtovane raziskovalne in inovacijske dejavnosti bi bilo treba določiti v enotnem programskem dokumentu, ki bi vseboval večletno načrtovanje, in letni delovni program Europola, ter ga posredovati skupini za skupni parlamentarni nadzor. |
| --- | --- |

(51)

Za zagotovitev dodatnih orodij in zmogljivosti Europolu je treba okrepiti demokratični nadzor nad Europolom in odgovornost Europola. Skupni parlamentarni nadzor je pomemben element političnega spremljanja dejavnosti Europola. Za omogočanje učinkovitega političnega spremljanja načina, kako Europol uporablja dodatna orodja in zmogljivosti na podlagi te uredbe, bi moral Europol skupini za skupni parlamentarni nadzor in državam članicam vsako leto zagotoviti podrobne informacije o razvoju, uporabi in učinkovitosti teh orodij ter zmogljivostih in rezultatu njihove uporabe, zlasti o raziskovalnih in inovacijskih projektih ter novih dejavnostih ali ustanovitvi novih specializiranih centrov znotraj Europola. Poleg tega bi bilo treba zaradi odražanja dvojnega zastopstva skupine za skupni parlamentarni nadzor dva predstavnika skupine za skupni parlamentarni nadzor, enega za Evropski parlament in enega za nacionalne parlamente, povabiti na vsaj dve redni seji upravnega odbora na leto, da nagovorita upravni odbor v imenu skupine za skupni parlamentarni nadzor in razpravljata o konsolidiranem letnem poročilu o dejavnostih, enotnem programskem dokumentu in letnem proračunu, pisnih vprašanjih in odgovorih skupine za skupni parlamentarni nadzor ter zunanjih odnosih in partnerstvih, pri čemer je treba upoštevati različne vloge in odgovornosti upravnega odbora in skupine za skupni parlamentarni nadzor v skladu s to uredbo. Upravni odbor bi moral imeti možnost, da skupaj s predstavniki skupine za skupni parlamentarni nadzor določi še druga vprašanja političnega interesa, o katerih se bo razpravljalo. V skladu z nadzorno vlogo skupine za skupni parlamentarni nadzor njena dva predstavnika v upravnem odboru ne bi smela imeti glasovalne pravice. Načrtovane raziskovalne in inovacijske dejavnosti bi bilo treba določiti v enotnem programskem dokumentu, ki bi vseboval večletno načrtovanje, in letni delovni program Europola, ter ga posredovati skupini za skupni parlamentarni nadzor.

| (52) | Upravni odbor bi moral na podlagi predloga izvršnega direktorja imenovati uradnika za temeljne pravice, ki bi moral Europolu zagotavljati podporo pri tem, da bi pri vseh svojih dejavnostih in nalogah, zlasti raziskovalnih in inovacijskih projektih ter izmenjavi osebnih podatkov z zasebnimi strankami, zagotavljal spoštovanje temeljnih pravic. Za uradnika za temeljne pravice bi moralo biti mogoče imenovati člana obstoječega osebja Europola, ki je opravil posebno usposabljanje v zvezi s pravom in prakso na področju temeljnih pravic. Uradnik za temeljne pravice bi moral tesno sodelovati s pooblaščeno osebo za varstvo podatkov, vsak v okviru svojih pristojnosti. Pooblaščena oseba za varstvo podatkov bi morala biti v celoti odgovorna za zadeve v zvezi z varstvom podatkov. |
| --- | --- |

(52)

Upravni odbor bi moral na podlagi predloga izvršnega direktorja imenovati uradnika za temeljne pravice, ki bi moral Europolu zagotavljati podporo pri tem, da bi pri vseh svojih dejavnostih in nalogah, zlasti raziskovalnih in inovacijskih projektih ter izmenjavi osebnih podatkov z zasebnimi strankami, zagotavljal spoštovanje temeljnih pravic. Za uradnika za temeljne pravice bi moralo biti mogoče imenovati člana obstoječega osebja Europola, ki je opravil posebno usposabljanje v zvezi s pravom in prakso na področju temeljnih pravic. Uradnik za temeljne pravice bi moral tesno sodelovati s pooblaščeno osebo za varstvo podatkov, vsak v okviru svojih pristojnosti. Pooblaščena oseba za varstvo podatkov bi morala biti v celoti odgovorna za zadeve v zvezi z varstvom podatkov.

| (53) | Ker cilja te uredbe, in sicer podpiranja in krepitve dejavnosti pristojnih organov držav članic ter njihovega medsebojnega sodelovanja pri preprečevanju in zatiranju hudih kaznivih dejanj, ki zadevajo dve ali več držav članic, terorizma in oblik kriminalitete, ki vplivajo na skupni interes, zajet s politiko Unije, države članice ne morejo zadovoljivo doseči, temveč se zaradi čezmejne narave hudih kaznivih dejanj in terorizma ter potrebe po usklajenem odzivu na s tem povezane varnostne grožnje lažje doseže na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 PEU. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenega cilja. |
| --- | --- |

(53)

Ker cilja te uredbe, in sicer podpiranja in krepitve dejavnosti pristojnih organov držav članic ter njihovega medsebojnega sodelovanja pri preprečevanju in zatiranju hudih kaznivih dejanj, ki zadevajo dve ali več držav članic, terorizma in oblik kriminalitete, ki vplivajo na skupni interes, zajet s politiko Unije, države članice ne morejo zadovoljivo doseči, temveč se zaradi čezmejne narave hudih kaznivih dejanj in terorizma ter potrebe po usklajenem odzivu na s tem povezane varnostne grožnje lažje doseže na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 PEU. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenega cilja.

| (54) | V skladu s členom 3 Protokola št. 21 o stališču Združenega kraljestva in Irske glede območja svobode, varnosti in pravice, ki je priložen PEU in PDEU, je Irska podala uradno obvestilo, da želi sodelovati pri sprejetju in uporabi te uredbe. |
| --- | --- |

(54)

V skladu s členom 3 Protokola št. 21 o stališču Združenega kraljestva in Irske glede območja svobode, varnosti in pravice, ki je priložen PEU in PDEU, je Irska podala uradno obvestilo, da želi sodelovati pri sprejetju in uporabi te uredbe.

| (55) | V skladu s členoma 1 in 2 Protokola št. 22 o stališču Danske, ki je priložen PEU in PDEU, Danska ne sodeluje pri sprejetju te uredbe, ki zato zanjo ni zavezujoča in se v njej ne uporablja. |
| --- | --- |

(55)

V skladu s členoma 1 in 2 Protokola št. 22 o stališču Danske, ki je priložen PEU in PDEU, Danska ne sodeluje pri sprejetju te uredbe, ki zato zanjo ni zavezujoča in se v njej ne uporablja.

| (56) | V skladu s členom 42(1) Uredbe (EU) 2018/1725 je bilo opravljeno posvetovanje z Evropskim nadzornikom za varstvo podatkov, ki je mnenje podal 8. marca 2021 (15). |
| --- | --- |

(56)

V skladu s členom 42(1) Uredbe (EU) 2018/1725 je bilo opravljeno posvetovanje z Evropskim nadzornikom za varstvo podatkov, ki je mnenje podal 8. marca 2021 (15).

| (57) | Ta uredba v celoti spoštuje temeljne pravice in zaščitne ukrepe ter upošteva načela, priznana zlasti v Listini Evropske unije o temeljnih pravicah (v nadaljnjem besedilu: Listina), predvsem pravico do spoštovanja zasebnega in družinskega življenja in pravico do varstva osebnih podatkov iz členov 7 in 8 Listine ter člena 16 PDEU. Glede na pomen obdelave osebnih podatkov pri delu organov preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj na splošno in zlasti pri podpori, ki jo zagotavlja Europol, bi morala ta uredba vključevati okrepljene zaščitne ukrepe, demokratični nadzor in mehanizme odgovornosti, da se zagotovi, da se dejavnosti in naloge Europola izvajajo ob doslednem spoštovanju temeljnih pravic, kot so določene v Listini, zlasti pravic do enakosti pred zakonom, nediskriminacije in učinkovitega pravnega sredstva pred pristojnim nacionalnim sodiščem zoper katere koli ukrepe, sprejete na podlagi te uredbe. Vsaka obdelava osebnih podatkov na podlagi te uredbe bi morala biti omejena na to, kar je nujno potrebno in sorazmerno, zanjo pa veljajo jasni pogoji, stroge zahteve in učinkovit nadzor, ki ga izvaja Evropski nadzornik za varstvo podatkov. |
| --- | --- |

(57)

Ta uredba v celoti spoštuje temeljne pravice in zaščitne ukrepe ter upošteva načela, priznana zlasti v Listini Evropske unije o temeljnih pravicah (v nadaljnjem besedilu: Listina), predvsem pravico do spoštovanja zasebnega in družinskega življenja in pravico do varstva osebnih podatkov iz členov 7 in 8 Listine ter člena 16 PDEU. Glede na pomen obdelave osebnih podatkov pri delu organov preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj na splošno in zlasti pri podpori, ki jo zagotavlja Europol, bi morala ta uredba vključevati okrepljene zaščitne ukrepe, demokratični nadzor in mehanizme odgovornosti, da se zagotovi, da se dejavnosti in naloge Europola izvajajo ob doslednem spoštovanju temeljnih pravic, kot so določene v Listini, zlasti pravic do enakosti pred zakonom, nediskriminacije in učinkovitega pravnega sredstva pred pristojnim nacionalnim sodiščem zoper katere koli ukrepe, sprejete na podlagi te uredbe. Vsaka obdelava osebnih podatkov na podlagi te uredbe bi morala biti omejena na to, kar je nujno potrebno in sorazmerno, zanjo pa veljajo jasni pogoji, stroge zahteve in učinkovit nadzor, ki ga izvaja Evropski nadzornik za varstvo podatkov.

| (58) | Uredbo (EU) 2016/794 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(58)

Uredbo (EU) 2016/794 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti.

| (59) | Da bi se omogočila takojšnja uporaba ukrepov iz te uredbe, bi morala ta uredba začeti veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije – |
| --- | --- |

(59)

Da bi se omogočila takojšnja uporaba ukrepov iz te uredbe, bi morala ta uredba začeti veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Uredba (EU) 2016/794 se spremeni:

| (1) | člen 2 se spremeni:






  (a) | točke (h) do (k) ter točke (m), (n) in (o) se črtajo; |
| --- | --- | --- |

(1)

člen 2 se spremeni:

(a)

točke (h) do (k) ter točke (m), (n) in (o) se črtajo;

| (b) | točka (p) se nadomesti z naslednjim:






  „(p) | ,upravni osebni podatki‘ pomeni osebne podatke, ki jih obdeluje Europol, razen operativnih osebnih podatkov;“; |
| --- | --- | --- |

(b)

točka (p) se nadomesti z naslednjim:

„(p)

,upravni osebni podatki‘ pomeni osebne podatke, ki jih obdeluje Europol, razen operativnih osebnih podatkov;“;

| (c) | dodajo se naslednje točke:






  „(q) | ,preiskovalni podatki‘ pomeni podatke, ki jih sme država članica, Evropsko javno tožilstvo (EJT), ustanovljeno z Uredbo Sveta (EU) 2017/1939 (*1), Eurojust ali tretja država obdelovati v okviru tekoče preiskave kaznivega dejanja, povezane z eno ali več državami članicami, v skladu s postopkovnimi zahtevami in zaščitnimi ukrepi veljavnimi na podlagi prava Unije ali nacionalnega prava, ali ki jih je država članica, EJT, Eurojust ali tretja država predložila Europolu v podporo takšni tekoči preiskavi kaznivega dejanja in ki vsebujejo osebne podatke, ki se ne nanašajo na kategorije posameznikov s seznama v Prilogi II; |
| --- | --- | --- |

(c)

dodajo se naslednje točke:

„(q)

,preiskovalni podatki‘ pomeni podatke, ki jih sme država članica, Evropsko javno tožilstvo (EJT), ustanovljeno z Uredbo Sveta (EU) 2017/1939 (*1), Eurojust ali tretja država obdelovati v okviru tekoče preiskave kaznivega dejanja, povezane z eno ali več državami članicami, v skladu s postopkovnimi zahtevami in zaščitnimi ukrepi veljavnimi na podlagi prava Unije ali nacionalnega prava, ali ki jih je država članica, EJT, Eurojust ali tretja država predložila Europolu v podporo takšni tekoči preiskavi kaznivega dejanja in ki vsebujejo osebne podatke, ki se ne nanašajo na kategorije posameznikov s seznama v Prilogi II;

| (r) | ,teroristična vsebina‘ pomeni teroristično vsebino, kot je opredeljena v členu 2, točka 7, Uredbe (EU) 2021/784 Evropskega parlamenta in Sveta (*2); |
| --- | --- |

(r)

,teroristična vsebina‘ pomeni teroristično vsebino, kot je opredeljena v členu 2, točka 7, Uredbe (EU) 2021/784 Evropskega parlamenta in Sveta (*2);

| (s) | ,prikazi spolnih zlorab otrok na spletu‘ pomeni gradivo na spletu, ki predstavlja otroško pornografijo, kot je opredeljena v členu 2, točka (c), Direktive 2011/93/EU Evropskega parlamenta in Sveta (*3), ali pornografsko predstavo, kot je opredeljena v členu 2, točka (e), navedene direktive; |
| --- | --- |

(s)

,prikazi spolnih zlorab otrok na spletu‘ pomeni gradivo na spletu, ki predstavlja otroško pornografijo, kot je opredeljena v členu 2, točka (c), Direktive 2011/93/EU Evropskega parlamenta in Sveta (*3), ali pornografsko predstavo, kot je opredeljena v členu 2, točka (e), navedene direktive;

| (t) | ,krizne razmere na spletu‘ pomeni razširjanje spletnih vsebin, ki so povezane z dogodkom, ki poteka, ali nedavnim dogodkom v realnem svetu, prikazujejo ogrožanje življenja ali telesne nedotakljivosti ali pozivajo k neposrednemu ogrožanju življenja ali telesne nedotakljivosti ter so namenjene resnemu zastraševanju prebivalstva ali imajo tak učinek, če obstaja povezava ali utemeljen sum povezave s terorizmom ali nasilnim ekstremizmom ter se pričakuje eksponentno in hitro razširjanje te vsebine pri več ponudnikih spletnih storitev; |
| --- | --- |

(t)

,krizne razmere na spletu‘ pomeni razširjanje spletnih vsebin, ki so povezane z dogodkom, ki poteka, ali nedavnim dogodkom v realnem svetu, prikazujejo ogrožanje življenja ali telesne nedotakljivosti ali pozivajo k neposrednemu ogrožanju življenja ali telesne nedotakljivosti ter so namenjene resnemu zastraševanju prebivalstva ali imajo tak učinek, če obstaja povezava ali utemeljen sum povezave s terorizmom ali nasilnim ekstremizmom ter se pričakuje eksponentno in hitro razširjanje te vsebine pri več ponudnikih spletnih storitev;

| (u) | ,kategorija prenosov osebnih podatkov‘ pomeni skupino prenosov osebnih podatkov, kadar se podatki nanašajo na isto posamezno okoliščino ter kadar prenosi sestavljajo iste kategorije osebnih podatkov in iste kategorije posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki; |
| --- | --- |

(u)

,kategorija prenosov osebnih podatkov‘ pomeni skupino prenosov osebnih podatkov, kadar se podatki nanašajo na isto posamezno okoliščino ter kadar prenosi sestavljajo iste kategorije osebnih podatkov in iste kategorije posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki;

| (v) | ,raziskovalni in inovacijski projekti‘ pomeni projekte v zvezi z zadevami, ki jih zajema ta uredba, za razvoj, učenje, preskušanje in potrjevanje algoritmov za razvoj posebnih orodij ter drugih posebnih raziskovalnih in inovacijskih projektov, ki so relevantni za doseganje ciljev Europola; |
| --- | --- |

(v)

,raziskovalni in inovacijski projekti‘ pomeni projekte v zvezi z zadevami, ki jih zajema ta uredba, za razvoj, učenje, preskušanje in potrjevanje algoritmov za razvoj posebnih orodij ter drugih posebnih raziskovalnih in inovacijskih projektov, ki so relevantni za doseganje ciljev Europola;

(*1)  Uredba Sveta (EU) 2017/1939 z dne 12. oktobra 2017 o izvajanju okrepljenega sodelovanja v zvezi z ustanovitvijo Evropskega javnega tožilstva (EJT) (UL L 283, 31.10.2017, str. 1)."

(*2)  Uredba (EU) 2021/784 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2021 o obravnavanju razširjanja terorističnih spletnih vsebin (UL L 172, 17.5.2021, str. 79)."

(*3)  Direktiva 2011/93/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. decembra 2011 o boju proti spolni zlorabi in spolnemu izkoriščanju otrok ter otroški pornografiji in nadomestitvi Okvirnega sklepa Sveta 2004/68/PNZ (UL L 335, 17.12.2011, str. 1).“;"

| (2) | člen 4 se spremeni:






  (a) | odstavek 1 se spremeni:






  (i) | vstavi se naslednja točka:






  „(ha) | z zagotavljanjem upravne in finančne podpore posebnim enotam za posredovanje držav članic iz Sklepa Sveta 2008/617/PNZ (*4). |
| --- | --- | --- | --- | --- |

(2)

člen 4 se spremeni:

(a)

odstavek 1 se spremeni:

(i)

vstavi se naslednja točka:

„(ha)

z zagotavljanjem upravne in finančne podpore posebnim enotam za posredovanje držav članic iz Sklepa Sveta 2008/617/PNZ (*4).

(*4)  Sklep Sveta 2008/617/PNZ z dne 23. junija 2008 o izboljšanju sodelovanja med posebnimi enotami za posredovanje držav članic Evropske unije v kriznih razmerah (UL L 210, 6.8.2008, str. 73).“;"

| (ii) | točka (j) se nadomesti z naslednjim:






  „(j) | sodeluje z organi Unije, ustanovljenimi na podlagi naslova V PDEU, z OLAF in Agencijo Evropske unije za kibernetsko varnost (ENISA), ustanovljeno z Uredbo (EU) 2019/881 Evropskega parlamenta in Sveta (*5), zlasti z izmenjavami informacij in z zagotavljanjem analitične podpore na področjih, ki spadajo v njihove pristojnosti; |
| --- | --- | --- |

(ii)

točka (j) se nadomesti z naslednjim:

„(j)

sodeluje z organi Unije, ustanovljenimi na podlagi naslova V PDEU, z OLAF in Agencijo Evropske unije za kibernetsko varnost (ENISA), ustanovljeno z Uredbo (EU) 2019/881 Evropskega parlamenta in Sveta (*5), zlasti z izmenjavami informacij in z zagotavljanjem analitične podpore na področjih, ki spadajo v njihove pristojnosti;

(*5)  Uredba (EU) 2019/881 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. aprila 2019 o Agenciji Evropske unije za kibernetsko varnost (ENISA) in o certificiranju informacijske in komunikacijske tehnologije na področju kibernetske varnosti ter razveljavitvi Uredbe (EU) št. 526/2013 (Akt o kibernetski varnosti) (UL L 151, 7.6.2019, str. 15).“;"

| (iii) | točka (m) se nadomesti z naslednjim:






  „(m) | podpira ukrepe držav članic za preprečevanje in zatiranje oblik kriminalitete s seznama v Prilogi I, ki se olajšujejo spodbujajo ali storijo z uporabo interneta, kar vključuje:






  (i) | pomoč pristojnim organom držav članic na njihovo zahtevo pri odzivanju na kibernetske napade domnevno kaznivega izvora; |
| --- | --- | --- | --- |

(iii)

točka (m) se nadomesti z naslednjim:

„(m)

podpira ukrepe držav članic za preprečevanje in zatiranje oblik kriminalitete s seznama v Prilogi I, ki se olajšujejo spodbujajo ali storijo z uporabo interneta, kar vključuje:

(i)

pomoč pristojnim organom držav članic na njihovo zahtevo pri odzivanju na kibernetske napade domnevno kaznivega izvora;

| (ii) | sodelovanje s pristojnimi organi držav članic v zvezi z odredbami o odstranitvi v skladu s členom 14 Uredbe (EU) 2021/784 ter |
| --- | --- |

(ii)

sodelovanje s pristojnimi organi držav članic v zvezi z odredbami o odstranitvi v skladu s členom 14 Uredbe (EU) 2021/784 ter

| (iii) | prijavljanje spletnih vsebin zadevnim ponudnikom spletnih storitev, ki prostovoljno presodijo, ali je navedena vsebina združljiva z njihovimi pogoji poslovanja;“; |
| --- | --- |

(iii)

prijavljanje spletnih vsebin zadevnim ponudnikom spletnih storitev, ki prostovoljno presodijo, ali je navedena vsebina združljiva z njihovimi pogoji poslovanja;“;

| (iv) | dodajo se naslednje točke:






  „(r) | podpira države članice pri identifikaciji oseb, katerih kriminalne dejavnosti spadajo med oblike kriminalitete s seznama v Prilogi I in ki predstavljajo veliko tveganje za varnost; |
| --- | --- | --- |

(iv)

dodajo se naslednje točke:

„(r)

podpira države članice pri identifikaciji oseb, katerih kriminalne dejavnosti spadajo med oblike kriminalitete s seznama v Prilogi I in ki predstavljajo veliko tveganje za varnost;

| (s) | olajšuje skupne, usklajene in prednostne preiskave v zvezi z osebami iz točke (r); |
| --- | --- |

(s)

olajšuje skupne, usklajene in prednostne preiskave v zvezi z osebami iz točke (r);

| (t) | podpira države članice pri obdelavi podatkov o osebah, vpletenih v terorizem ali huda kazniva dejanja, ki jih Europolu posredujejo tretje države ali mednarodne organizacije, ter predlaga, da države članice po lastni presoji in po tem, ko so preverile in analizirale te podatke, v skladu z Uredbo (EU) 2018/1862 Evropskega parlamenta in Sveta (*6) v schengenski informacijski sistem (SIS) vnesejo informativne ukrepe o državljanih tretjih držav v interesu Unije (v nadaljnjem besedilu: informativni ukrepi); |
| --- | --- |

(t)

podpira države članice pri obdelavi podatkov o osebah, vpletenih v terorizem ali huda kazniva dejanja, ki jih Europolu posredujejo tretje države ali mednarodne organizacije, ter predlaga, da države članice po lastni presoji in po tem, ko so preverile in analizirale te podatke, v skladu z Uredbo (EU) 2018/1862 Evropskega parlamenta in Sveta (*6) v schengenski informacijski sistem (SIS) vnesejo informativne ukrepe o državljanih tretjih držav v interesu Unije (v nadaljnjem besedilu: informativni ukrepi);

| (u) | podpira izvajanje ocenjevalnega in spremljevalnega mehanizma za preverjanje uporabe schengenskega pravnega reda na podlagi Uredbe (EU) št. 1053/2013 v okviru ciljev Europola, po potrebi z zagotavljanjem strokovnega znanja in analiz; |
| --- | --- |

(u)

podpira izvajanje ocenjevalnega in spremljevalnega mehanizma za preverjanje uporabe schengenskega pravnega reda na podlagi Uredbe (EU) št. 1053/2013 v okviru ciljev Europola, po potrebi z zagotavljanjem strokovnega znanja in analiz;

| (v) | proaktivno spremlja raziskovalne in inovacijske dejavnosti, ki so relevantne za doseganje ciljev Europola, ter k takim dejavnostim prispeva s podpiranjem s tem povezanih dejavnosti držav članic ter izvajanjem svojih raziskovalnih in inovacijskih dejavnosti, vključno s projekti za razvoj, usposabljanje, preskušanje in potrjevanje algoritmov za razvoj posebnih orodij, ki jih uporabljajo organi preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj, in razširja rezultate dejavnosti državam članicam v skladu s členom 67; |
| --- | --- |

(v)

proaktivno spremlja raziskovalne in inovacijske dejavnosti, ki so relevantne za doseganje ciljev Europola, ter k takim dejavnostim prispeva s podpiranjem s tem povezanih dejavnosti držav članic ter izvajanjem svojih raziskovalnih in inovacijskih dejavnosti, vključno s projekti za razvoj, usposabljanje, preskušanje in potrjevanje algoritmov za razvoj posebnih orodij, ki jih uporabljajo organi preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj, in razširja rezultate dejavnosti državam članicam v skladu s členom 67;

| (w) | prispeva k ustvarjanju sinergij med raziskovalnimi in inovacijskimi dejavnostmi organov Unije, ki so relevantne za doseganje ciljev Europola, tudi prek inovacijskega vozlišča EU za notranjo varnost in v tesnem sodelovanju z državami članicami; |
| --- | --- |

(w)

prispeva k ustvarjanju sinergij med raziskovalnimi in inovacijskimi dejavnostmi organov Unije, ki so relevantne za doseganje ciljev Europola, tudi prek inovacijskega vozlišča EU za notranjo varnost in v tesnem sodelovanju z državami članicami;

| (x) | na zaprosilo podpira ukrepe držav članic pri obravnavanju kriznih razmer na spletu, zlasti z zagotavljanjem informacij, potrebnih za prepoznavanje ustreznih spletnih vsebin, zasebnim strankam; |
| --- | --- |

(x)

na zaprosilo podpira ukrepe držav članic pri obravnavanju kriznih razmer na spletu, zlasti z zagotavljanjem informacij, potrebnih za prepoznavanje ustreznih spletnih vsebin, zasebnim strankam;

| (y) | podpira ukrepe držav članic pri obravnavanju spletnega razširjanja prikazov vsebin o spolni zlorabi otrok na spletu; |
| --- | --- |

(y)

podpira ukrepe držav članic pri obravnavanju spletnega razširjanja prikazov vsebin o spolni zlorabi otrok na spletu;

| (z) | v skladu s členom 12 Direktive (EU) 2019/1153 Evropskega parlamenta in Sveta (*7) in prek ustrezne nacionalne enote Europola ali, če zadevna država članica to dovoli, prek neposrednega stika s finančnoobveščevalnimi enotami sodeluje s finančnoobveščevalnimi enotami, ustanovljenimi na podlagi Direktive (EU) 2015/849 Evropskega parlamenta in Sveta (*8), zlasti z izmenjavo informacij in zagotavljanjem analiz državam članicam v podporo čezmejnim preiskavam dejavnosti pranja denarja mednarodnih kriminalnih združb in financiranja terorizma; |
| --- | --- |

(z)

v skladu s členom 12 Direktive (EU) 2019/1153 Evropskega parlamenta in Sveta (*7) in prek ustrezne nacionalne enote Europola ali, če zadevna država članica to dovoli, prek neposrednega stika s finančnoobveščevalnimi enotami sodeluje s finančnoobveščevalnimi enotami, ustanovljenimi na podlagi Direktive (EU) 2015/849 Evropskega parlamenta in Sveta (*8), zlasti z izmenjavo informacij in zagotavljanjem analiz državam članicam v podporo čezmejnim preiskavam dejavnosti pranja denarja mednarodnih kriminalnih združb in financiranja terorizma;

(*6)  Uredba (EU) 2018/1862 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 28. novembra 2018 o vzpostavitvi, delovanju in uporabi schengenskega informacijskega sistema (SIS) na področju policijskega sodelovanja in pravosodnega sodelovanja v kazenskih zadevah, o spremembi in razveljavitvi Sklepa Sveta 2007/533/PNZ ter o razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1986/2006 Evropskega parlamenta in Sveta in Sklepa Komisije 2010/261/EU (UL L 312, 7.12.2018, str. 56)."

(*7)  Direktiva (EU) 2019/1153 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. junija 2019 o določitvi pravil za lažjo uporabo finančnih in drugih informacij za namene preprečevanja, odkrivanja, preiskovanja ali pregona nekaterih kaznivih dejanj ter o razveljavitvi Sklepa Sveta 2000/642/PNZ (UL L 186, 11.7.2019, str. 122)."

(*8)  Direktiva (EU) 2015/849 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. maja 2015 o preprečevanju uporabe finančnega sistema za pranje denarja ali financiranje terorizma, spremembi Uredbe (EU) št. 648/2012 Evropskega parlamenta in Sveta ter razveljavitvi Direktive 2005/60/ES Evropskega parlamenta in Sveta in Direktive Komisije 2006/70/ES (UL L 141, 5.6.2015, str. 73).“;"

| (v) | dodajo se naslednji pododstavki:
  „Da bi država članica v roku 12 mesecev po tem, ko Europol predlaga možen vnos informativnega ukrepa iz prvega pododstavka, točka (t), druge države članice in Europol obvestila o rezultatu preverjanja in analizi podatkov ter o tem, ali je bil ukrep vnesen v SIS, se vzpostavi mehanizem rednega poročanja.
  Države članice obvestijo Europol o vseh informativnih ukrepih, vnesenih v SIS, in vseh zadetkih takih informativnih ukrepov ter lahko v skladu s postopkom iz Uredbe (EU) 2018/1862 tretjo državo ali mednarodno organizacijo, ki je posredovala podatke, na podlagi katerih je bil vnesen informativni ukrep, o zadetkih o takih informativnih ukrepih.“; |
| --- | --- |

(v)

dodajo se naslednji pododstavki:

„Da bi država članica v roku 12 mesecev po tem, ko Europol predlaga možen vnos informativnega ukrepa iz prvega pododstavka, točka (t), druge države članice in Europol obvestila o rezultatu preverjanja in analizi podatkov ter o tem, ali je bil ukrep vnesen v SIS, se vzpostavi mehanizem rednega poročanja.

Države članice obvestijo Europol o vseh informativnih ukrepih, vnesenih v SIS, in vseh zadetkih takih informativnih ukrepov ter lahko v skladu s postopkom iz Uredbe (EU) 2018/1862 tretjo državo ali mednarodno organizacijo, ki je posredovala podatke, na podlagi katerih je bil vnesen informativni ukrep, o zadetkih o takih informativnih ukrepih.“;

| (b) | v odstavku 2 se drugi stavek nadomesti z naslednjim:
  „Europol pomaga tudi pri operativnem izvajanju teh prednostnih nalog, zlasti v okviru Evropske večdisciplinarne platforme proti grožnjam kriminala (EMPACT), tudi z olajševanjem in zagotavljanjem upravne, logistične, finančne in operativne podpore operativnim in strateškim dejavnostim, ki jih vodijo države članice.“; |
| --- | --- |

(b)

v odstavku 2 se drugi stavek nadomesti z naslednjim:

„Europol pomaga tudi pri operativnem izvajanju teh prednostnih nalog, zlasti v okviru Evropske večdisciplinarne platforme proti grožnjam kriminala (EMPACT), tudi z olajševanjem in zagotavljanjem upravne, logistične, finančne in operativne podpore operativnim in strateškim dejavnostim, ki jih vodijo države članice.“;

| (c) | v odstavku 3 se doda naslednji stavek:
  „Europol zagotovi tudi analizo ocene ogroženosti, ki temelji na informacijah, ki jih ima o kriminalnih pojavih in trendih, ter s katero Komisijo in države članice podpira pri izvajanju ocen tveganja.“; |
| --- | --- |

(c)

v odstavku 3 se doda naslednji stavek:

„Europol zagotovi tudi analizo ocene ogroženosti, ki temelji na informacijah, ki jih ima o kriminalnih pojavih in trendih, ter s katero Komisijo in države članice podpira pri izvajanju ocen tveganja.“;

| (d) | vstavita se naslednja odstavka:

  „4a.   Europol državam članicam in Komisiji pomaga pri opredelitvi ključnih raziskovalnih tem.
  Europol Komisiji pomaga pri pripravi in izvajanju okvirnih programov Unije za raziskovalne in inovacijske dejavnosti, ki so pomembni za doseganje ciljev Europola.
  Po potrebi lahko Europol razširja rezultate svojih raziskovalnih in inovacijskih dejavnosti kot del svojega prispevka k ustvarjanju sinergij med raziskovalnimi in inovacijskimi dejavnostmi zadevnih organov Unije v skladu z odstavkom 1, prvi pododstavek, točka (w).
  Europol sprejme vse potrebne ukrepe, da prepreči nasprotje interesov. Europol ne prejema sredstev iz danega okvirnega programa Unije, kadar pomaga Komisiji pri opredelitvi ključnih raziskovalnih tem in pripravi in izvajanju tega programa.
  Pri oblikovanju in konceptualizaciji raziskovalnih in inovacijskih dejavnosti glede zadev, ki jih zajema ta uredba, se lahko Europol po potrebi posvetuje s Skupnim raziskovalnim središčem Komisije.


  4b.   Europol podpira države članice pri pregledu v zvezi s pričakovanimi posledicami za varnost posameznih primerov neposrednih tujih naložb v Uniji v skladu z Uredbo (EU) 2019/452 Evropskega parlamenta in Sveta (*9), ki zadevajo podjetja, ki ponujajo tehnologijo, vključno s programsko opremo, ki jo uporablja Europol za preprečevanje in preiskovanje kaznivih dejanj, ki spadajo med cilje Europola.


  (*9)  Uredba (EU) 2019/452 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. marca 2019 o vzpostavitvi okvira za pregled neposrednih tujih naložb v Uniji (UL L 79 I, 21.3.2019, str. 1).“;" |
| --- | --- |

(d)

vstavita se naslednja odstavka:

„4a.   Europol državam članicam in Komisiji pomaga pri opredelitvi ključnih raziskovalnih tem.

Europol Komisiji pomaga pri pripravi in izvajanju okvirnih programov Unije za raziskovalne in inovacijske dejavnosti, ki so pomembni za doseganje ciljev Europola.

Po potrebi lahko Europol razširja rezultate svojih raziskovalnih in inovacijskih dejavnosti kot del svojega prispevka k ustvarjanju sinergij med raziskovalnimi in inovacijskimi dejavnostmi zadevnih organov Unije v skladu z odstavkom 1, prvi pododstavek, točka (w).

Europol sprejme vse potrebne ukrepe, da prepreči nasprotje interesov. Europol ne prejema sredstev iz danega okvirnega programa Unije, kadar pomaga Komisiji pri opredelitvi ključnih raziskovalnih tem in pripravi in izvajanju tega programa.

Pri oblikovanju in konceptualizaciji raziskovalnih in inovacijskih dejavnosti glede zadev, ki jih zajema ta uredba, se lahko Europol po potrebi posvetuje s Skupnim raziskovalnim središčem Komisije.

4b.   Europol podpira države članice pri pregledu v zvezi s pričakovanimi posledicami za varnost posameznih primerov neposrednih tujih naložb v Uniji v skladu z Uredbo (EU) 2019/452 Evropskega parlamenta in Sveta (*9), ki zadevajo podjetja, ki ponujajo tehnologijo, vključno s programsko opremo, ki jo uporablja Europol za preprečevanje in preiskovanje kaznivih dejanj, ki spadajo med cilje Europola.

(*9)  Uredba (EU) 2019/452 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. marca 2019 o vzpostavitvi okvira za pregled neposrednih tujih naložb v Uniji (UL L 79 I, 21.3.2019, str. 1).“;"

*9

| (e) | odstavek 5 se nadomesti z naslednjim:

  „5.   Europol pri opravljanju svojih nalog ne uporablja prisilnih ukrepov.
  Osebje Europola lahko pristojnim organom držav članic na njihovo zahtevo in v skladu z njihovim nacionalnim pravom med izvajanjem preiskovalnih ukrepov zagotovi operativno podporo, zlasti z olajšanjem čezmejne izmenjave informacij, zagotavljanjem forenzične in tehnične podpore ter navzočnostjo pri izvajanju teh ukrepov. Osebje Europola samo ne bi smelo izvajati preiskovalnih ukrepov.“; |
| --- | --- |

(e)

odstavek 5 se nadomesti z naslednjim:

„5.   Europol pri opravljanju svojih nalog ne uporablja prisilnih ukrepov.

Osebje Europola lahko pristojnim organom držav članic na njihovo zahtevo in v skladu z njihovim nacionalnim pravom med izvajanjem preiskovalnih ukrepov zagotovi operativno podporo, zlasti z olajšanjem čezmejne izmenjave informacij, zagotavljanjem forenzične in tehnične podpore ter navzočnostjo pri izvajanju teh ukrepov. Osebje Europola samo ne bi smelo izvajati preiskovalnih ukrepov.“;

| (f) | doda se naslednji odstavek:

  „5a.   Europol pri opravljanju svojih nalog spoštuje temeljne pravice in svoboščine iz Listine Evropske unije o temeljnih pravicah (v nadaljnjem besedilu: Listina).“; |
| --- | --- |

(f)

doda se naslednji odstavek:

„5a.   Europol pri opravljanju svojih nalog spoštuje temeljne pravice in svoboščine iz Listine Evropske unije o temeljnih pravicah (v nadaljnjem besedilu: Listina).“;

| (3) | člen 6 se spremeni:






  (a) | vstavi se naslednji odstavek:

  „1a.   Brez poseganja v odstavek 1 lahko izvršni direktor, kadar meni, da bi bilo treba sprožiti preiskavo posameznega kaznivega dejanja, ki zadeva eno samo državo članico vendar vpliva na skupni interes, ki ga zajema politika Unije, pristojnim organom zadevne države članice prek njene nacionalne enote predlaga, naj sprožijo, vodijo ali usklajujejo takšno preiskavo kaznivega dejanja.“; |
| --- | --- | --- |

(3)

člen 6 se spremeni:

(a)

vstavi se naslednji odstavek:

„1a.   Brez poseganja v odstavek 1 lahko izvršni direktor, kadar meni, da bi bilo treba sprožiti preiskavo posameznega kaznivega dejanja, ki zadeva eno samo državo članico vendar vpliva na skupni interes, ki ga zajema politika Unije, pristojnim organom zadevne države članice prek njene nacionalne enote predlaga, naj sprožijo, vodijo ali usklajujejo takšno preiskavo kaznivega dejanja.“;

| (b) | odstavek 2 se nadomesti z naslednjim:

  „2.   Nacionalne enote o odločitvi pristojnih organov držav članic brez nepotrebnega odlašanja obvestijo Europol glede vsakega zaprosila predloženega na podlagi odstavka 1, oziroma izvršnega direktorja glede vsakega predloga podanega na podlagi odstavka 1a.“; |
| --- | --- |

(b)

odstavek 2 se nadomesti z naslednjim:

„2.   Nacionalne enote o odločitvi pristojnih organov držav članic brez nepotrebnega odlašanja obvestijo Europol glede vsakega zaprosila predloženega na podlagi odstavka 1, oziroma izvršnega direktorja glede vsakega predloga podanega na podlagi odstavka 1a.“;

| (c) | odstavek 4 se nadomesti z naslednjim:

  „4.   Europol nemudoma obvesti Eurojust in po potrebi EJT o vsakem zaprosilu predloženem na podlagi odstavka 1 ali vsakem predlogu podanem na podlagi odstavka 1a ter o vsaki odločitvi pristojnega organa države članice na podlagi odstavka 2.“; |
| --- | --- |

(c)

odstavek 4 se nadomesti z naslednjim:

„4.   Europol nemudoma obvesti Eurojust in po potrebi EJT o vsakem zaprosilu predloženem na podlagi odstavka 1 ali vsakem predlogu podanem na podlagi odstavka 1a ter o vsaki odločitvi pristojnega organa države članice na podlagi odstavka 2.“;

| (4) | v členu 7 se odstavek 8 nadomesti z naslednjim:

  „8.   Vsaka država članica zagotovi, da ima njena finančnoobveščevalna enota v mejah svojega mandata in pristojnosti ter ob upoštevanju nacionalnih procesnih jamstev pravico, da odgovori na ustrezno utemeljene zahteve, ki jih vloži Europol v skladu s členom 12 Direktive (EU) 2019/1153, kar zadeva finančne informacije in analize prek njene nacionalne enote ali, če to dovoli ta država članica, z neposrednim stikom med finančnoobveščevalno enoto in Europolom.“; |
| --- | --- |

(4)

v členu 7 se odstavek 8 nadomesti z naslednjim:

„8.   Vsaka država članica zagotovi, da ima njena finančnoobveščevalna enota v mejah svojega mandata in pristojnosti ter ob upoštevanju nacionalnih procesnih jamstev pravico, da odgovori na ustrezno utemeljene zahteve, ki jih vloži Europol v skladu s členom 12 Direktive (EU) 2019/1153, kar zadeva finančne informacije in analize prek njene nacionalne enote ali, če to dovoli ta država članica, z neposrednim stikom med finančnoobveščevalno enoto in Europolom.“;

| (5) | člen 11(1) se spremeni:






  (a) | točka (a) se nadomesti z naslednjim:






  „(a) | vsako leto z dvotretjinsko večino glasov svojih članov in v skladu s členom 12 te uredbe sprejme enotni programski dokument iz člena 32 Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/715 (*10). |
| --- | --- | --- | --- |

(5)

člen 11(1) se spremeni:

(a)

točka (a) se nadomesti z naslednjim:

„(a)

vsako leto z dvotretjinsko večino glasov svojih članov in v skladu s členom 12 te uredbe sprejme enotni programski dokument iz člena 32 Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/715 (*10).

*10

(*10)  Delegirana uredba Komisije (EU) 2019/715 z dne 18. decembra 2018 o okvirni finančni uredbi za organe, ustanovljene na podlagi PDEU in Pogodbe Euratom, iz člena 70 Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 122, 10.5.2019, str. 1).“;"

*10

| (b) | dodata se naslednji točki:






  „(v) | imenuje uradnika za temeljne pravice iz člena 41c; |
| --- | --- | --- |

(b)

dodata se naslednji točki:

„(v)

imenuje uradnika za temeljne pravice iz člena 41c;

| (w) | podrobneje opredeli merila, na podlagi katerih lahko Europol pripravlja predloge za morebiten vnos informativnih ukrepov v SIS.“; |
| --- | --- |

(w)

podrobneje opredeli merila, na podlagi katerih lahko Europol pripravlja predloge za morebiten vnos informativnih ukrepov v SIS.“;

| (6) | člen 12 se spremeni:






  (a) | odstavek 1 se nadomesti z naslednjim:

  „1.   Upravni odbor vsako leto do 30. novembra sprejme enotni programski dokument, ki vsebuje večletno načrtovanje Europola in letni delovni program, na podlagi osnutka, ki ga predloži izvršni direktor, ob upoštevanju mnenja Komisije in, kar zadeva večletno načrtovanje, po posvetovanju s skupino za skupni parlamentarni nadzor.
  Kadar se upravni odbor odloči, da v celoti ali deloma ne bo upošteval mnenja Komisije iz prvega pododstavka, Europol to izčrpno utemelji.
  Kadar se upravni odbor odloči, da ne bo upošteval nobenih zadev, ki jih izpostavi skupina za skupni parlamentarni nadzor v skladu s členom 51(2), točka (c), Europol to izčrpno utemelji.
  Ko je enotni programski dokument sprejet, ga upravni odbor posreduje Svetu, Komisiji in skupini za skupni parlamentarni nadzor.“; |
| --- | --- | --- |

(6)

člen 12 se spremeni:

(a)

odstavek 1 se nadomesti z naslednjim:

„1.   Upravni odbor vsako leto do 30. novembra sprejme enotni programski dokument, ki vsebuje večletno načrtovanje Europola in letni delovni program, na podlagi osnutka, ki ga predloži izvršni direktor, ob upoštevanju mnenja Komisije in, kar zadeva večletno načrtovanje, po posvetovanju s skupino za skupni parlamentarni nadzor.

Kadar se upravni odbor odloči, da v celoti ali deloma ne bo upošteval mnenja Komisije iz prvega pododstavka, Europol to izčrpno utemelji.

Kadar se upravni odbor odloči, da ne bo upošteval nobenih zadev, ki jih izpostavi skupina za skupni parlamentarni nadzor v skladu s členom 51(2), točka (c), Europol to izčrpno utemelji.

Ko je enotni programski dokument sprejet, ga upravni odbor posreduje Svetu, Komisiji in skupini za skupni parlamentarni nadzor.“;

| (b) | v odstavku 2 se prvi pododstavek nadomesti z naslednjim:
  „Večletno načrtovanje določa splošno strateško načrtovanje, vključno s cilji, pričakovanimi rezultati in kazalniki uspešnosti. Določa tudi načrtovanje virov, vključno z večletnim proračunom in kadrovskim načrtom. Vključuje strategijo za odnose s tretjimi državami in mednarodnimi organizacijami ter načrtovanimi raziskovalnimi in inovacijskimi dejavnostmi Europola.“; |
| --- | --- |

(b)

v odstavku 2 se prvi pododstavek nadomesti z naslednjim:

„Večletno načrtovanje določa splošno strateško načrtovanje, vključno s cilji, pričakovanimi rezultati in kazalniki uspešnosti. Določa tudi načrtovanje virov, vključno z večletnim proračunom in kadrovskim načrtom. Vključuje strategijo za odnose s tretjimi državami in mednarodnimi organizacijami ter načrtovanimi raziskovalnimi in inovacijskimi dejavnostmi Europola.“;

| (7) | v členu 14 se odstavek 4 nadomesti z naslednjim:

  „4.   Upravni odbor lahko povabi katero koli osebo, katere mnenje je lahko pomembno za razpravo, da se udeleži sestanka kot opazovalec brez glasovalne pravice.
  Dva predstavnika skupine za skupni parlamentarni nadzor sta vabljena, da se udeležita dveh rednih sestankov upravnega odbora na leto kot opazovalca brez glasovalne pravice, da bi na njem razpravljala o naslednjih vprašanjih političnega interesa:






  (a) | konsolidiranem letnem poročilu o dejavnostih iz člena 11(1), točka (c) za preteklo leto; |
| --- | --- | --- |

(7)

v členu 14 se odstavek 4 nadomesti z naslednjim:

„4.   Upravni odbor lahko povabi katero koli osebo, katere mnenje je lahko pomembno za razpravo, da se udeleži sestanka kot opazovalec brez glasovalne pravice.

Dva predstavnika skupine za skupni parlamentarni nadzor sta vabljena, da se udeležita dveh rednih sestankov upravnega odbora na leto kot opazovalca brez glasovalne pravice, da bi na njem razpravljala o naslednjih vprašanjih političnega interesa:

(a)

konsolidiranem letnem poročilu o dejavnostih iz člena 11(1), točka (c) za preteklo leto;

| (b) | enotnem programskem dokumentu iz člena 12 za prihodnje leto in letnem proračunu; |
| --- | --- |

(b)

enotnem programskem dokumentu iz člena 12 za prihodnje leto in letnem proračunu;

| (c) | pisnih vprašanjih in odgovorih skupine za skupni parlamentarni nadzor; |
| --- | --- |

(c)

pisnih vprašanjih in odgovorih skupine za skupni parlamentarni nadzor;

| (d) | zunanjih odnosih in vprašanjih partnerstva. |
| --- | --- |

(d)

zunanjih odnosih in vprašanjih partnerstva.

Upravni odbor lahko skupaj s predstavniki skupine za skupni parlamentarni nadzor določi še druga vprašanja političnega interesa, o katerih se bo razpravljalo na sestanku iz prvega pododstavka.“;

| (8) | člen 16 se spremeni:






  (a) | odstavek 3 se nadomesti z naslednjim:

  „3.   Svet ali skupina za skupni parlamentarni nadzor lahko izvršnega direktorja povabita, da poroča o opravljanju svojih dolžnosti.“; |
| --- | --- | --- |

(8)

člen 16 se spremeni:

(a)

odstavek 3 se nadomesti z naslednjim:

„3.   Svet ali skupina za skupni parlamentarni nadzor lahko izvršnega direktorja povabita, da poroča o opravljanju svojih dolžnosti.“;

| (b) | odstavek 5 se spremeni:






  (i) | točka (d) se nadomesti z naslednjim:






  „(d) | pripravo osnutka enotnega programskega dokumenta iz člena 12, ter njegovo predložitev upravnemu odboru po posvetovanju s Komisijo in skupino za skupni parlamentarni nadzor;“; |
| --- | --- | --- | --- |

(b)

odstavek 5 se spremeni:

(i)

točka (d) se nadomesti z naslednjim:

„(d)

pripravo osnutka enotnega programskega dokumenta iz člena 12, ter njegovo predložitev upravnemu odboru po posvetovanju s Komisijo in skupino za skupni parlamentarni nadzor;“;

| (ii) | vstavi se naslednja točka:






  „(oa) | obveščanje upravnega odbora o memorandumih o soglasju, podpisanih z zasebnimi strankami;“; |
| --- | --- | --- |

(ii)

vstavi se naslednja točka:

„(oa)

obveščanje upravnega odbora o memorandumih o soglasju, podpisanih z zasebnimi strankami;“;

| (9) | člen 18 se spremeni:






  (a) | odstavek 2 se spremeni:






  (i) | točka (d) se nadomesti z naslednjim:






  „(d) | lažje izmenjave informacij med državami članicami, Europolom, drugimi organi Unije, tretjimi državami, mednarodnimi organizacijami in zasebnimi strankami;“; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

(9)

člen 18 se spremeni:

(a)

odstavek 2 se spremeni:

(i)

točka (d) se nadomesti z naslednjim:

„(d)

lažje izmenjave informacij med državami članicami, Europolom, drugimi organi Unije, tretjimi državami, mednarodnimi organizacijami in zasebnimi strankami;“;

| (ii) | dodata se naslednji točki:






  „(e) | raziskovalnih in inovacijskih projektov; |
| --- | --- | --- |

(ii)

dodata se naslednji točki:

„(e)

raziskovalnih in inovacijskih projektov;

| (f) | podpore državam članicam na njihovo zaprosilo pri obveščanju javnosti o osumljenih ali obsojenih osebah, ki so iskane, na podlagi nacionalne sodne odločbe v zvezi s kaznivim dejanjem, ki spada med cilje Europola, in lažjega zagotavljanja informacij s strani javnosti državam članicam in Europolu o teh osebah.“; |
| --- | --- |

(f)

podpore državam članicam na njihovo zaprosilo pri obveščanju javnosti o osumljenih ali obsojenih osebah, ki so iskane, na podlagi nacionalne sodne odločbe v zvezi s kaznivim dejanjem, ki spada med cilje Europola, in lažjega zagotavljanja informacij s strani javnosti državam članicam in Europolu o teh osebah.“;

| (b) | vstavi se naslednji odstavek:

  „3a.   Če je to potrebno za doseganje ciljev Europolovih raziskovalnih in inovacijskih projektov, se obdelava osebnih podatkov za ta namen izvaja zgolj v okviru Europolovih projektov raziskav in inovacij, ki imajo jasno opredeljene namene in cilje, ter je v skladu s členom 33a.“; |
| --- | --- |

(b)

vstavi se naslednji odstavek:

„3a.   Če je to potrebno za doseganje ciljev Europolovih raziskovalnih in inovacijskih projektov, se obdelava osebnih podatkov za ta namen izvaja zgolj v okviru Europolovih projektov raziskav in inovacij, ki imajo jasno opredeljene namene in cilje, ter je v skladu s členom 33a.“;

| (c) | odstavek 5 se nadomesti z naslednjim:

  „5.   Brez poseganja v člen 8(4), člen 18(2), točka (e), člen 18a ter v obdelavo podatkov na podlagi člena 26(6c) so, kadar se za dvostranske izmenjave osebnih podatkov uporablja Europolova infrastruktura in Europol nima dostopa do vsebine podatkov, kategorije osebnih podatkov in kategorije posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki, katerih podatki se lahko zbirajo in obdelujejo za namene iz odstavka 2 tega člena, navedene na seznamu v Prilogi II.“; |
| --- | --- |

(c)

odstavek 5 se nadomesti z naslednjim:

„5.   Brez poseganja v člen 8(4), člen 18(2), točka (e), člen 18a ter v obdelavo podatkov na podlagi člena 26(6c) so, kadar se za dvostranske izmenjave osebnih podatkov uporablja Europolova infrastruktura in Europol nima dostopa do vsebine podatkov, kategorije osebnih podatkov in kategorije posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki, katerih podatki se lahko zbirajo in obdelujejo za namene iz odstavka 2 tega člena, navedene na seznamu v Prilogi II.“;

| (d) | vstavi se naslednji odstavek:

  „5a.   Kjer je primerno in kolikor je to mogoče, Europol v skladu s členom 73 Uredbe (EU) 2018/1725 Evropskega parlamenta in Sveta (*11) jasno razlikuje med osebnimi podatki, ki se nanašajo na različne kategorije posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki, iz Priloge II.


  (*11)  Uredba (EU) 2018/1725 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. oktobra 2018 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah, organih, uradih in agencijah Unije in o prostem pretoku takih podatkov ter o razveljavitvi Uredbe (ES) št. 45/2001 in Sklepa št. 1247/2002/ES (UL L 295, 21.11.2018, str. 39).“;" |
| --- | --- |

(d)

vstavi se naslednji odstavek:

„5a.   Kjer je primerno in kolikor je to mogoče, Europol v skladu s členom 73 Uredbe (EU) 2018/1725 Evropskega parlamenta in Sveta (*11) jasno razlikuje med osebnimi podatki, ki se nanašajo na različne kategorije posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki, iz Priloge II.

(*11)  Uredba (EU) 2018/1725 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. oktobra 2018 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah, organih, uradih in agencijah Unije in o prostem pretoku takih podatkov ter o razveljavitvi Uredbe (ES) št. 45/2001 in Sklepa št. 1247/2002/ES (UL L 295, 21.11.2018, str. 39).“;"

*11

| (e) | odstavek 6 se nadomesti z naslednjim:

  „6.   Europol lahko začasno obdeluje podatke, da določi, ali so taki podatki pomembni za njegove naloge, in če so, za kateri namen iz odstavka 2. Rok za obdelavo takih podatkov ni daljši od šestih mesecev od prejema teh podatkov.“; |
| --- | --- |

(e)

odstavek 6 se nadomesti z naslednjim:

„6.   Europol lahko začasno obdeluje podatke, da določi, ali so taki podatki pomembni za njegove naloge, in če so, za kateri namen iz odstavka 2. Rok za obdelavo takih podatkov ni daljši od šestih mesecev od prejema teh podatkov.“;

| (f) | vstavita se naslednja odstavka:

  „6a.   Pred obdelavo podatkov na podlagi odstavka 2 tega člena lahko Europol, kadar je to nujno potrebno za izključni namen ugotovitve, ali so osebni podatki skladni z odstavkom 5 tega člena, začasno obdeluje osebne podatke, prejete na podlagi člena 17(1) in (2), vključno s tem, da te podatke primerja z vsemi podatki, ki jih Europol že obdeluje v skladu z odstavkom 5 tega člena.
  Europol lahko osebne podatke na podlagi prvega pododstavka obdeluje največ 18 mesecev od trenutka, ko Europol preveri, da ti podatki spadajo med njegove cilje, ali v utemeljenih primerih dlje, če je to potrebno za namene tega člena. Evropskega nadzornika za varstvo podatkov obvesti o vsakem podaljšanju obdobja obdelave. Najdaljše obdobje obdelave podatkov na podlagi prvega pododstavka je tri leta. Takšni osebni podatki so hranjeni funkcionalno ločeno od drugih podatkov.
  Kadar Europol ugotovi, da ti osebni podatki iz prvega pododstavka tega odstavka niso skladni z odstavkom 5, Europol te podatke izbriše in o teh izbrisanih podatkih po potrebi ustrezno obvesti pošiljatelja podatkov.


  6b.   Upravni odbor na predlog izvršnega direktorja ter po posvetovanju z Evropskim nadzornikom za varstvo podatkov in ob ustreznem upoštevanju načela iz člena 17 Uredbe (EU) 2018/1725, določi pogoje za obdelavo podatkov iz odstavkov 6 in 6a tega člena, zlasti glede zagotavljanja teh podatkov, dostopa do njih in njihove uporabe, ter roke za hrambo in izbris takih podatkov, ki ne smejo biti daljši od tistih iz odstavkov 6 in 6a tega člena.“; |
| --- | --- |

(f)

vstavita se naslednja odstavka:

„6a.   Pred obdelavo podatkov na podlagi odstavka 2 tega člena lahko Europol, kadar je to nujno potrebno za izključni namen ugotovitve, ali so osebni podatki skladni z odstavkom 5 tega člena, začasno obdeluje osebne podatke, prejete na podlagi člena 17(1) in (2), vključno s tem, da te podatke primerja z vsemi podatki, ki jih Europol že obdeluje v skladu z odstavkom 5 tega člena.

Europol lahko osebne podatke na podlagi prvega pododstavka obdeluje največ 18 mesecev od trenutka, ko Europol preveri, da ti podatki spadajo med njegove cilje, ali v utemeljenih primerih dlje, če je to potrebno za namene tega člena. Evropskega nadzornika za varstvo podatkov obvesti o vsakem podaljšanju obdobja obdelave. Najdaljše obdobje obdelave podatkov na podlagi prvega pododstavka je tri leta. Takšni osebni podatki so hranjeni funkcionalno ločeno od drugih podatkov.

Kadar Europol ugotovi, da ti osebni podatki iz prvega pododstavka tega odstavka niso skladni z odstavkom 5, Europol te podatke izbriše in o teh izbrisanih podatkih po potrebi ustrezno obvesti pošiljatelja podatkov.

6b.   Upravni odbor na predlog izvršnega direktorja ter po posvetovanju z Evropskim nadzornikom za varstvo podatkov in ob ustreznem upoštevanju načela iz člena 17 Uredbe (EU) 2018/1725, določi pogoje za obdelavo podatkov iz odstavkov 6 in 6a tega člena, zlasti glede zagotavljanja teh podatkov, dostopa do njih in njihove uporabe, ter roke za hrambo in izbris takih podatkov, ki ne smejo biti daljši od tistih iz odstavkov 6 in 6a tega člena.“;

| (10) | vstavi se naslednji člen:

  „Člen 18a
  Obdelava osebnih podatkov v podporo preiskavi kaznivega dejanja

  1.   Kadar je to potrebno za podporo tekoči preiskavi posameznega kaznivega dejanja v okviru ciljev Europola, lahko Europol obdeluje osebne podatke, ki se ne nanašajo na kategorije posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki, ki so na seznamu v Prilogi II, kadar:






  (a) | država članica, EJT ali Eurojust Europolu zagotovi preiskovalne podatke na podlagi člena 17(1), točka (a) ali (b), in Europola zaprosi, da podpre to preiskavo:






  (i) | z operativno analizo na podlagi člena 18(2), točka (c), ali |
| --- | --- | --- | --- |

(10)

vstavi se naslednji člen:

„Člen 18a

Obdelava osebnih podatkov v podporo preiskavi kaznivega dejanja

1.   Kadar je to potrebno za podporo tekoči preiskavi posameznega kaznivega dejanja v okviru ciljev Europola, lahko Europol obdeluje osebne podatke, ki se ne nanašajo na kategorije posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki, ki so na seznamu v Prilogi II, kadar:

(a)

država članica, EJT ali Eurojust Europolu zagotovi preiskovalne podatke na podlagi člena 17(1), točka (a) ali (b), in Europola zaprosi, da podpre to preiskavo:

(i)

z operativno analizo na podlagi člena 18(2), točka (c), ali

| (ii) | v izjemnih in ustrezno utemeljenih primerih z navzkrižnim preverjanjem na podlagi člena 18(2), točka (a); |
| --- | --- |

(ii)

v izjemnih in ustrezno utemeljenih primerih z navzkrižnim preverjanjem na podlagi člena 18(2), točka (a);

| (b) | Europol oceni, da operativne analize na podlagi člena 18(2), točka (c), ali navzkrižnega preverjanja na podlagi člena 18(2), točka (a), v podporo tej preiskavi ni mogoče izvesti brez obdelave osebnih podatkov, ki ne ustrezajo členu 18(5). |
| --- | --- |

(b)

Europol oceni, da operativne analize na podlagi člena 18(2), točka (c), ali navzkrižnega preverjanja na podlagi člena 18(2), točka (a), v podporo tej preiskavi ni mogoče izvesti brez obdelave osebnih podatkov, ki ne ustrezajo členu 18(5).

Rezultati ocene iz prvega pododstavka, točka (b), se zabeležijo in pošljejo v vednost Evropskemu nadzorniku za varstvo podatkov, potem ko Europol preneha podpirati preiskavo iz prvega pododstavka.

2.   Ko država članica iz odstavka 1, prvi pododstavek, točka (a), nima več dovoljenja za obdelavo podatkov v tekoči preiskavi posameznega kaznivega dejanja iz odstavka 1 v skladu s postopkovnimi zahtevami in zaščitnimi ukrepi na podlagi njenega veljavnega nacionalnega prava, obvesti Europol.

Kadar EJT ali Eurojust zagotovi preiskovalne podatke Europolu in nima več dovoljenja za obdelavo podatkov v tekoči preiskavi posameznega kaznivega dejanja iz odstavka 1 v skladu s postopkovnimi zahtevami in zaščitnimi ukrepi veljavnimi na podlagi prava Unije in nacionalnega prava, obvesti Europol.

3.   Europol lahko obdeluje preiskovalne podatke v skladu s členom 18(2), dokler podpira tekočo preiskavo posameznega kaznivega dejanja, za katero je zagotovil preiskovalne podatke v skladu z odstavkom 1, prvi pododstavek, točka (a), tega člena, in zgolj za podporo tej preiskavi.

4.   Europol lahko na prošnjo pošiljatelja preiskovalnih podatkov te podatke, zagotovljene v skladu z odstavkom 1, prvi pododstavek, točka (a), in rezultate njihove obdelave teh podatkov hrani tudi po izteku obdobja obdelave iz odstavka 3, in sicer zgolj zaradi zagotavljanja verodostojnosti, zanesljivosti in sledljivosti postopka zbiranja kriminalističnoobveščevalnih informacij o kaznivem dejanju ter le toliko časa, kolikor potekajo sodni postopki v zvezi s preiskavo posameznega kaznivega dejanja, za katero so bili ti podatki zagotovljeni.

Pošiljatelji preiskovalnih podatkov iz odstavka 1, prvi pododstavek, točka (a), ali država članica z njihovim soglasjem, v kateri potekajo sodni postopki glede povezane preiskave kaznivega dejanja, lahko zaprosi Europol, da preiskovalne podatke in rezultate operativne analize teh podatkov hrani tudi po izteku obdobja obdelave iz odstavka 3, in sicer zaradi zagotavljanja verodostojnosti, zanesljivosti in sledljivosti postopka zbiranja kriminalističnoobveščevalnih informacij o kaznivem dejanju ter le toliko časa, kolikor v tisti drugi državi članici potekajo sodni postopki glede povezane preiskave kaznivega dejanja.

5.   Brez poseganja v obdelavo osebnih podatkov na podlagi člena 18(6a) se osebni podatki, ki se ne nanašajo na kategorije posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki, s seznama v Prilogi II, hranijo funkcionalno ločeno od drugih podatkov in se obdelujejo le, kadar je to sorazmerno in potrebno za namene odstavkov 4 in 6 tega člena.

Upravni odbor na predlog izvršnega direktorja in po posvetovanju z Evropskim nadzornikom za varstvo podatkov določi pogoje v zvezi z zagotavljanjem in obdelavo osebnih podatkov v skladu z odstavkoma 3 in 4.

6.   Odstavki 1 do 4 tega člena se uporabljajo tudi, kadar Europol prejme osebne podatke od tretje države iz člena 25(1), točke (a), (b) ali (c), ali iz člena 25(4a), ta tretja država pa Europolu zagotovi preiskovalne podatke za operativno analizo, ki prispeva k preiskavi posameznega kaznivega dejanja v eni ali več državah članicah, ki jo Europol podpira, pod pogojem, da je tretja država podatke pridobila v okviru preiskave kaznivega dejanja v skladu s postopkovnimi zahtevami in zaščitnimi ukrepi, ki se uporabljajo v skladu z njenim nacionalnim kazenskim pravom.

Kadar tretja država Europolu zagotovi preiskovalne podatke v skladu s prvim pododstavkom, lahko pooblaščena oseba za varstvo podatkov, kadar je ustrezno, o tem uradno obvesti Evropskega nadzornika za varstvo podatkov.

Europol preveri, da količina osebnih podatkov iz prvega pododstavka ni očitno nesorazmerna glede na preiskavo posameznega kaznivega dejanja v zadevni državi članici. Kadar sklene, da obstaja znak, da so takšni podatki očitno nesorazmerni ali da so bili zbrani ob očitni kršitvi temeljnih pravic, Europol podatkov ne obdela in jih izbriše.

Do osebnih podatkov, ki se obdelajo na podlagi tega odstavka, lahko Europol dostopa le, kadar je to potrebno za podporo preiskavi posameznega kaznivega dejanja, za katero so bili podatki zagotovljeni. Ti osebni podatki se izmenjujejo le znotraj Unije.“;

| (11) | v členu 19 se odstavka 1 in 2 nadomestita z naslednjim:

  „1.   Država članica, organ Unije, tretja država ali mednarodna organizacija, ki Europolu zagotavlja informacije, določi namen oziroma namene, za katere se bodo te informacije obdelale, v skladu s členom 18.
  Kadar pošiljatelj informacij iz prvega pododstavka ne ravna v skladu z navedenim pododstavkom, Europol v soglasju z zadevnim pošiljateljem informacij obdela informacije, da določi njihovo pomembnost, pa tudi namen oziroma namene, za katere bodo nadalje obdelane.
  Europol obdeluje informacije za namen, ki je drugačen od tistega, za katerega so bile posredovane, le, če to odobri pošiljatelj informacij.
  Informacije, zagotovljene za namene iz člena 18(2), točke (a) do (d), lahko obdeluje tudi Europol za namene iz člena 18(2), točka (e), v skladu členom 33a.


  2.   Države članice, organi Unije, tretje države in mednarodne organizacije lahko ob zagotovitvi informacij Europolu navedejo morebitne splošne ali posebne omejitve dostopa do teh informacij ali njihove uporabe, vključno v zvezi z njihovim prenosom, posredovanjem, izbrisom ali uničenjem. Če se potreba po takšnih omejitvah pokaže šele po zagotovitvi informacij, o tem ustrezno obvestijo Europol. Europol takšne omejitve upošteva.“; |
| --- | --- |

(11)

v členu 19 se odstavka 1 in 2 nadomestita z naslednjim:

„1.   Država članica, organ Unije, tretja država ali mednarodna organizacija, ki Europolu zagotavlja informacije, določi namen oziroma namene, za katere se bodo te informacije obdelale, v skladu s členom 18.

Kadar pošiljatelj informacij iz prvega pododstavka ne ravna v skladu z navedenim pododstavkom, Europol v soglasju z zadevnim pošiljateljem informacij obdela informacije, da določi njihovo pomembnost, pa tudi namen oziroma namene, za katere bodo nadalje obdelane.

Europol obdeluje informacije za namen, ki je drugačen od tistega, za katerega so bile posredovane, le, če to odobri pošiljatelj informacij.

Informacije, zagotovljene za namene iz člena 18(2), točke (a) do (d), lahko obdeluje tudi Europol za namene iz člena 18(2), točka (e), v skladu členom 33a.

2.   Države članice, organi Unije, tretje države in mednarodne organizacije lahko ob zagotovitvi informacij Europolu navedejo morebitne splošne ali posebne omejitve dostopa do teh informacij ali njihove uporabe, vključno v zvezi z njihovim prenosom, posredovanjem, izbrisom ali uničenjem. Če se potreba po takšnih omejitvah pokaže šele po zagotovitvi informacij, o tem ustrezno obvestijo Europol. Europol takšne omejitve upošteva.“;

| (12) | člen 20 se spremeni:






  (a) | vstavi se naslednji odstavek:

  „2a.   V okviru projektov operativne analize iz člena 18(3) ter v skladu s pravili in zaščitnimi ukrepi za obdelavo osebnih podatkov iz te uredbe lahko države članice brez poseganja v omejitve, navedene na podlagi člena 19(2), in v skladu s postopki, ki se določijo v smernicah iz člena 18(7), določijo informacije, do katerih Europol zagotovi neposreden dostop izbranim drugim državam članicam za skupno operativno analizo pri določenih preiskavah.“; |
| --- | --- | --- |

(12)

člen 20 se spremeni:

(a)

vstavi se naslednji odstavek:

„2a.   V okviru projektov operativne analize iz člena 18(3) ter v skladu s pravili in zaščitnimi ukrepi za obdelavo osebnih podatkov iz te uredbe lahko države članice brez poseganja v omejitve, navedene na podlagi člena 19(2), in v skladu s postopki, ki se določijo v smernicah iz člena 18(7), določijo informacije, do katerih Europol zagotovi neposreden dostop izbranim drugim državam članicam za skupno operativno analizo pri določenih preiskavah.“;

| (b) | v odstavku 3 se uvodno besedilo nadomesti z naslednjim:

  „3.   Države članice imajo v skladu z nacionalnim pravom dostop do informacij iz odstavkov 1, 2 in 2a ter te informacije nadalje obdelujejo zgolj za namene preprečevanja, odkrivanja, preiskovanja ali pregona:“; |
| --- | --- |

(b)

v odstavku 3 se uvodno besedilo nadomesti z naslednjim:

„3.   Države članice imajo v skladu z nacionalnim pravom dostop do informacij iz odstavkov 1, 2 in 2a ter te informacije nadalje obdelujejo zgolj za namene preprečevanja, odkrivanja, preiskovanja ali pregona:“;

| (13) | vstavi se naslednji člen:

  „Člen 20a
  Odnosi z Evropskim javnim tožilstvom

  1.   Europol vzpostavi in vzdržuje tesne stike z EJT.. Europol in EJT v okviru teh stikov delujeta v okviru svojega mandata in pristojnosti. V ta namen skleneta delovni dogovor, v katerem določita načine svojega sodelovanja.


  2.   Europol na zahtevo EJT v skladu s členom 102 Uredbe (EU) 2017/1939 * podpira njegove preiskave ter z njim sodeluje, tako da mu zagotavlja informacije in analitično podporo dokler se EJT ne odloči za pregon ali kako drugače zaključi zadevo.


  3.   Europol za zagotovitev informacij EJT na podlagi odstavka 2 tega člena sprejme vse ustrezne ukrepe za zagotovitev, da ima lahko EJT na podlagi sistema javljanja zadetkov posreden dostop do podatkov v zvezi s kaznivimi dejanji, ki spadajo v pristojnosti EJT, zagotovljenih za namene člena 18(2), točke (a), (b) in (c). Ta sistem javljanja zadetkov uradno obvesti samo Europol v primeru zadetka in brez poseganja v kakršne koli omejitve, ki jih na podlagi člena 19(2) navedejo pošiljatelji informacij iz člena 19(1).
  V primeru zadetka Europol začne postopek za izmenjavo informacij, povezanih z zadetkom, v skladu z odločitvijo pošiljatelja informacij iz člena 19(1), in sicer le, kolikor so podatki, povezani z zadetkom, relevantni za zahtevo, predloženo na podlagi odstavka 2 tega člena.


  4.   Europol brez nepotrebnega odlašanja poroča EJT o vsakem kaznivem ravnanju, v zvezi s katerim bi EJT lahko izvajalo svojo pristojnost v skladu s členom 22 ter členom 25(2) in (3) Uredbe (EU) 2017/1939, in sicer brez poseganja v omejitve, ki jih na podlagi člena 19(2) te uredbe navede pošiljatelj informacije.
  Europol brez odlašanja uradno obvesti zadevne države članice, kadar poroča EJT na podlagi prvega pododstavka.
  Kadar je informacije o kaznivem ravnanju, za katero bi EJT lahko izvajalo svojo pristojnost, Europolu zagotovila država članica, ki je navedla omejitve uporabe teh informacij na podlagi člena 19(2) te uredbe, Europol uradno obvesti EJT o obstoju teh omejitev in zadevo predloži zadevni državi članici. Zadevna država članica sodeluje neposredno z EJT, da bi izpolnila svoje obveznosti iz člena 24(1) in (4) Uredbe (EU) 2017/1939.“; |
| --- | --- |

(13)

vstavi se naslednji člen:

„Člen 20a

Odnosi z Evropskim javnim tožilstvom

1.   Europol vzpostavi in vzdržuje tesne stike z EJT.. Europol in EJT v okviru teh stikov delujeta v okviru svojega mandata in pristojnosti. V ta namen skleneta delovni dogovor, v katerem določita načine svojega sodelovanja.

2.   Europol na zahtevo EJT v skladu s členom 102 Uredbe (EU) 2017/1939 * podpira njegove preiskave ter z njim sodeluje, tako da mu zagotavlja informacije in analitično podporo dokler se EJT ne odloči za pregon ali kako drugače zaključi zadevo.

3.   Europol za zagotovitev informacij EJT na podlagi odstavka 2 tega člena sprejme vse ustrezne ukrepe za zagotovitev, da ima lahko EJT na podlagi sistema javljanja zadetkov posreden dostop do podatkov v zvezi s kaznivimi dejanji, ki spadajo v pristojnosti EJT, zagotovljenih za namene člena 18(2), točke (a), (b) in (c). Ta sistem javljanja zadetkov uradno obvesti samo Europol v primeru zadetka in brez poseganja v kakršne koli omejitve, ki jih na podlagi člena 19(2) navedejo pošiljatelji informacij iz člena 19(1).

V primeru zadetka Europol začne postopek za izmenjavo informacij, povezanih z zadetkom, v skladu z odločitvijo pošiljatelja informacij iz člena 19(1), in sicer le, kolikor so podatki, povezani z zadetkom, relevantni za zahtevo, predloženo na podlagi odstavka 2 tega člena.

4.   Europol brez nepotrebnega odlašanja poroča EJT o vsakem kaznivem ravnanju, v zvezi s katerim bi EJT lahko izvajalo svojo pristojnost v skladu s členom 22 ter členom 25(2) in (3) Uredbe (EU) 2017/1939, in sicer brez poseganja v omejitve, ki jih na podlagi člena 19(2) te uredbe navede pošiljatelj informacije.

Europol brez odlašanja uradno obvesti zadevne države članice, kadar poroča EJT na podlagi prvega pododstavka.

Kadar je informacije o kaznivem ravnanju, za katero bi EJT lahko izvajalo svojo pristojnost, Europolu zagotovila država članica, ki je navedla omejitve uporabe teh informacij na podlagi člena 19(2) te uredbe, Europol uradno obvesti EJT o obstoju teh omejitev in zadevo predloži zadevni državi članici. Zadevna država članica sodeluje neposredno z EJT, da bi izpolnila svoje obveznosti iz člena 24(1) in (4) Uredbe (EU) 2017/1939.“;

| (14) | v členu 21 se doda naslednji odstavek:

  „8.   Če Europol med obdelovanjem informacij v zvezi s preiskavo posameznega kaznivega dejanja ali določenim projektom prepozna informacije, ki so relevantne za morebitno nezakonito dejavnost, ki vpliva na finančni interes Unije, te informacije brez odlašanja zagotovi OLAF, in sicer brez poseganja v morebitne omejitve, navedene na podlagi člena 19(2), ki jih navede država članica, ki je zagotovila informacije.
  Europol brez odlašanja uradno obvesti zadevne države članice, kadar OLAF zagotovi informacije na podlagi prvega pododstavka.“; |
| --- | --- |

(14)

v členu 21 se doda naslednji odstavek:

„8.   Če Europol med obdelovanjem informacij v zvezi s preiskavo posameznega kaznivega dejanja ali določenim projektom prepozna informacije, ki so relevantne za morebitno nezakonito dejavnost, ki vpliva na finančni interes Unije, te informacije brez odlašanja zagotovi OLAF, in sicer brez poseganja v morebitne omejitve, navedene na podlagi člena 19(2), ki jih navede država članica, ki je zagotovila informacije.

Europol brez odlašanja uradno obvesti zadevne države članice, kadar OLAF zagotovi informacije na podlagi prvega pododstavka.“;

| (15) | v členu 23 se odstavek 7 nadomesti z naslednjim:

  „7.   Nadaljnji prenosi osebnih podatkov, ki jih hrani Europol, s strani držav članic, organov Unije, tretjih držav, mednarodnih organizacij ali zasebnih strank so prepovedani, razen če Europol to predhodno izrecno odobri.“; |
| --- | --- |

(15)

v členu 23 se odstavek 7 nadomesti z naslednjim:

„7.   Nadaljnji prenosi osebnih podatkov, ki jih hrani Europol, s strani držav članic, organov Unije, tretjih držav, mednarodnih organizacij ali zasebnih strank so prepovedani, razen če Europol to predhodno izrecno odobri.“;

| (16) | naslov oddelka 2 se nadomesti z naslednjim:

  „
  Posredovanje, prenos in izmenjava osebnih podatkov
  “; |
| --- | --- |

(16)

naslov oddelka 2 se nadomesti z naslednjim:

„
  Posredovanje, prenos in izmenjava osebnih podatkov
  “;

Posredovanje, prenos in izmenjava osebnih podatkov

| (17) | člen 24 se nadomesti z naslednjim:

  „Člen 24
  Posredovanje osebnih podatkov organom Unije

  1.   Europol posreduje osebne podatke organu Unije v skladu s členom 71(2) Uredbe (EU) 2018/1725, ob upoštevanju vseh nadaljnjih omejitev na podlagi te uredbe in brez poseganja v člen 67 te uredbe le, če so ti podatki sorazmerni in potrebni za zakonito opravljanje nalog organa Unije, ki jih prejme.


  2.   Po zahtevi druge institucije, organa, urada ali agencije Unije za posredovanje osebnih podatkov Europol preveri pristojnost tega drugega organa Unije. Kadar Europol ne more potrditi potrebe po posredovanju osebnih podatkov v skladu z odstavkom 1, od prejemnika zahteva dodatne informacije.
  Organ Unije, ki prejme osebne podatke, zagotovi, da se lahko potreba po posredovanju osebnih podatkov preveri.


  3.   Organ Unije, ki prejme osebne podatke, osebne podatke iz odstavkov 1 in 2 obdeluje zgolj za namene, za katere so bili posredovani.“; |
| --- | --- |

(17)

člen 24 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 24

Posredovanje osebnih podatkov organom Unije

1.   Europol posreduje osebne podatke organu Unije v skladu s členom 71(2) Uredbe (EU) 2018/1725, ob upoštevanju vseh nadaljnjih omejitev na podlagi te uredbe in brez poseganja v člen 67 te uredbe le, če so ti podatki sorazmerni in potrebni za zakonito opravljanje nalog organa Unije, ki jih prejme.

2.   Po zahtevi druge institucije, organa, urada ali agencije Unije za posredovanje osebnih podatkov Europol preveri pristojnost tega drugega organa Unije. Kadar Europol ne more potrditi potrebe po posredovanju osebnih podatkov v skladu z odstavkom 1, od prejemnika zahteva dodatne informacije.

Organ Unije, ki prejme osebne podatke, zagotovi, da se lahko potreba po posredovanju osebnih podatkov preveri.

3.   Organ Unije, ki prejme osebne podatke, osebne podatke iz odstavkov 1 in 2 obdeluje zgolj za namene, za katere so bili posredovani.“;

| (18) | člen 25 se spremeni:






  (a) | odstavek 1 se spremeni:






  (i) | uvodno besedilo se spremeni:

  „1.   Ob upoštevanju vseh omejitev, navedenih na podlagi člena 19(2) ali (3), in brez poseganja v člen 67 lahko Europol prenese osebne podatke pristojnim organom tretje države ali mednarodni organizaciji, če je takšen prenos potreben za opravljanje nalog Europola, na podlagi enega od naslednjih:“; |
| --- | --- | --- | --- |

(18)

člen 25 se spremeni:

(a)

odstavek 1 se spremeni:

(i)

uvodno besedilo se spremeni:

„1.   Ob upoštevanju vseh omejitev, navedenih na podlagi člena 19(2) ali (3), in brez poseganja v člen 67 lahko Europol prenese osebne podatke pristojnim organom tretje države ali mednarodni organizaciji, če je takšen prenos potreben za opravljanje nalog Europola, na podlagi enega od naslednjih:“;

| (ii) | točka (a) se nadomesti z naslednjim:






  „(a) | sklepa, ki ga Komisija sprejme v skladu s členom 36 Direktive (EU) 2016/680, s katerim se ugotovi, da tretja država, ozemlje, eden ali več določenih sektorjev v tej tretji državi ali mednarodna organizacija zagotavlja ustrezno raven varstva (v nadaljnjem besedilu: sklep o ustreznosti);“; |
| --- | --- | --- |

(ii)

točka (a) se nadomesti z naslednjim:

„(a)

sklepa, ki ga Komisija sprejme v skladu s členom 36 Direktive (EU) 2016/680, s katerim se ugotovi, da tretja država, ozemlje, eden ali več določenih sektorjev v tej tretji državi ali mednarodna organizacija zagotavlja ustrezno raven varstva (v nadaljnjem besedilu: sklep o ustreznosti);“;

| (b) | odstavek 3 se črta; |
| --- | --- |

(b)

odstavek 3 se črta;

| (c) | vstavi se naslednji odstavek:

  „4a.   Če ni sklepa o ustreznosti, lahko upravni odbor pooblasti Europol, da prenese osebne podatke pristojnemu organu tretje države ali mednarodni organizaciji, kadar:






  (a) | ustrezni zaščitni ukrepi v zvezi z varstvom osebnih podatkov so določeni v pravno zavezujočem instrumentu ali |
| --- | --- | --- |

(c)

vstavi se naslednji odstavek:

„4a.   Če ni sklepa o ustreznosti, lahko upravni odbor pooblasti Europol, da prenese osebne podatke pristojnemu organu tretje države ali mednarodni organizaciji, kadar:

(a)

ustrezni zaščitni ukrepi v zvezi z varstvom osebnih podatkov so določeni v pravno zavezujočem instrumentu ali

| (b) | je Europol ocenil vse okoliščine v zvezi s prenosom osebnih podatkov in ugotovil, da obstajajo ustrezni zaščitni ukrepi v zvezi z varstvom osebnih podatkov.“; |
| --- | --- |

(b)

je Europol ocenil vse okoliščine v zvezi s prenosom osebnih podatkov in ugotovil, da obstajajo ustrezni zaščitni ukrepi v zvezi z varstvom osebnih podatkov.“;

| (d) | odstavek 5 se spremeni:






  (i) | uvodno besedilo se nadomesti z naslednjim:

  „Z odstopanjem od odstavka 1 lahko izvršni direktor v ustrezno utemeljenih primerih za vsak primer posebej dovoli prenos ali kategorijo prenosov osebnih podatkov pristojnemu organu tretje države ali mednarodni organizaciji, če je prenos, vključno s povezanimi prenosi:“; |
| --- | --- | --- |

(d)

odstavek 5 se spremeni:

(i)

uvodno besedilo se nadomesti z naslednjim:

„Z odstopanjem od odstavka 1 lahko izvršni direktor v ustrezno utemeljenih primerih za vsak primer posebej dovoli prenos ali kategorijo prenosov osebnih podatkov pristojnemu organu tretje države ali mednarodni organizaciji, če je prenos, vključno s povezanimi prenosi:“;

| (ii) | točka (b) se nadomesti z naslednjim:






  „(b) | potreben za zaščito upravičenih interesov posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki,“; |
| --- | --- | --- |

(ii)

točka (b) se nadomesti z naslednjim:

„(b)

potreben za zaščito upravičenih interesov posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki,“;

| (e) | odstavek 8 se nadomesti z naslednjim:

  „8.   Europol obvesti Evropskega nadzornika za varstvo podatkov o kategorijah prenosov iz odstavka 4a, točka (b). Kadar se prenos opravi v skladu z odstavkom 4a ali 5, se ta dokumentira, pri čemer mora biti dokumentacija na voljo Evropskemu nadzorniku za varstvo podatkov, če ta tako zahteva. Dokumentacija vključuje datum in uro prenosa ter informacije o pristojnem organu iz tega člena, o utemeljitvi prenosa in o prenesenih osebnih podatkih.“; |
| --- | --- |

(e)

odstavek 8 se nadomesti z naslednjim:

„8.   Europol obvesti Evropskega nadzornika za varstvo podatkov o kategorijah prenosov iz odstavka 4a, točka (b). Kadar se prenos opravi v skladu z odstavkom 4a ali 5, se ta dokumentira, pri čemer mora biti dokumentacija na voljo Evropskemu nadzorniku za varstvo podatkov, če ta tako zahteva. Dokumentacija vključuje datum in uro prenosa ter informacije o pristojnem organu iz tega člena, o utemeljitvi prenosa in o prenesenih osebnih podatkih.“;

| (19) | člen 26 se spremeni:






  (a) | v odstavku 1 se točka (c) nadomesti z naslednjim:






  „(c) | organa tretje države ali mednarodne organizacije iz člena 25(1), točka (a), (b) ali (c), ali člena 25(4a).“; |
| --- | --- | --- | --- |

(19)

člen 26 se spremeni:

(a)

v odstavku 1 se točka (c) nadomesti z naslednjim:

„(c)

organa tretje države ali mednarodne organizacije iz člena 25(1), točka (a), (b) ali (c), ali člena 25(4a).“;

| (b) | odstavek 2 se nadomesti z naslednjim:

  „2.   Kadar Europol osebne podatke prejme neposredno od zasebnih strank, lahko te osebne podatke obdela v skladu s členom 18, da bi identificiral zadevne nacionalne enote iz odstavka 1, točka (a), tega člena. Osebne podatke in vse relevantne rezultate potrebne obdelave teh podatkov za določitev pristojnosti nemudoma posreduje zadevnim nacionalnim enotam. Osebne podatke in relevantne rezultate potrebne obdelave teh podatkov za določitev pristojnosti lahko v skladu s členom 25 posreduje zadevnim kontaktnim točkam in organom iz odstavka 1, točki (b) in (c), tega člena. Če Europol ne more identificirati nobene zadevne nacionalne enote ali pa je relevantne osebne podatke že posredoval vsem identificiranim zadevnim nacionalnim enotam in ni mogoče identificirati nadaljnjih zadevnih nacionalnih enot, podatke izbriše, razen če nacionalna enota, kontaktna točka ali zadevni organ v štirih mesecih po posredovanju ali prenosu osebnih podatkov slednje v skladu s členom 19(1) ponovno predloži Europolu.
  Merila glede tega, ali nacionalna enota države članice, v kateri ima zadevna zasebna stranka sedež, predstavlja zadevno nacionalno enoto ali ne, se določijo v smernicah iz člena 18(7).“; |
| --- | --- |

(b)

odstavek 2 se nadomesti z naslednjim:

„2.   Kadar Europol osebne podatke prejme neposredno od zasebnih strank, lahko te osebne podatke obdela v skladu s členom 18, da bi identificiral zadevne nacionalne enote iz odstavka 1, točka (a), tega člena. Osebne podatke in vse relevantne rezultate potrebne obdelave teh podatkov za določitev pristojnosti nemudoma posreduje zadevnim nacionalnim enotam. Osebne podatke in relevantne rezultate potrebne obdelave teh podatkov za določitev pristojnosti lahko v skladu s členom 25 posreduje zadevnim kontaktnim točkam in organom iz odstavka 1, točki (b) in (c), tega člena. Če Europol ne more identificirati nobene zadevne nacionalne enote ali pa je relevantne osebne podatke že posredoval vsem identificiranim zadevnim nacionalnim enotam in ni mogoče identificirati nadaljnjih zadevnih nacionalnih enot, podatke izbriše, razen če nacionalna enota, kontaktna točka ali zadevni organ v štirih mesecih po posredovanju ali prenosu osebnih podatkov slednje v skladu s členom 19(1) ponovno predloži Europolu.

Merila glede tega, ali nacionalna enota države članice, v kateri ima zadevna zasebna stranka sedež, predstavlja zadevno nacionalno enoto ali ne, se določijo v smernicah iz člena 18(7).“;

| (c) | vstavi se naslednji odstavek:

  „2a.   Nobeno sodelovanje Europola z zasebnimi strankami ne podvaja dejavnosti finančnoobveščevalnih enot držav članic niti ne posega vanje ter se ne navezuje na informacije, ki se finančnoobveščevalnim enotam zagotavljajo za namene Direktive (EU) 2015/849.“; |
| --- | --- |

(c)

vstavi se naslednji odstavek:

„2a.   Nobeno sodelovanje Europola z zasebnimi strankami ne podvaja dejavnosti finančnoobveščevalnih enot držav članic niti ne posega vanje ter se ne navezuje na informacije, ki se finančnoobveščevalnim enotam zagotavljajo za namene Direktive (EU) 2015/849.“;

| (d) | odstavek 4 se nadomesti z naslednjim:

  „4.   Kadar Europol prejme osebne podatke od zasebne stranke s sedežem v tretji državi, te podatke in rezultate svoje analize in preverjanja teh podatkov posreduje le državi članici ali tretji državi iz člena 25(1), točke (a), (b) ali (c), ali člena 25(4a).
  Brez poseganja v prvi pododstavek tega odstavka lahko Europol rezultate iz prvega pododstavka tega odstavka prenese zadevni tretji državi na podlagi člena 25(5) ali (6).“; |
| --- | --- |

(d)

odstavek 4 se nadomesti z naslednjim:

„4.   Kadar Europol prejme osebne podatke od zasebne stranke s sedežem v tretji državi, te podatke in rezultate svoje analize in preverjanja teh podatkov posreduje le državi članici ali tretji državi iz člena 25(1), točke (a), (b) ali (c), ali člena 25(4a).

Brez poseganja v prvi pododstavek tega odstavka lahko Europol rezultate iz prvega pododstavka tega odstavka prenese zadevni tretji državi na podlagi člena 25(5) ali (6).“;

| (e) | odstavka 5 in 6 se nadomestita z naslednjim:

  „5.   Europol osebnih podatkov ne sme posredovati ali prenesti zasebnim strankam, razen v naslednjih primerih in če je tako posredovanje ali prenos nujno potrebno in sorazmerno, kar se določi za vsak primer posebej:






  (a) | je posredovanje ali prenos brez dvoma v interesu posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki; |
| --- | --- | --- |

(e)

odstavka 5 in 6 se nadomestita z naslednjim:

„5.   Europol osebnih podatkov ne sme posredovati ali prenesti zasebnim strankam, razen v naslednjih primerih in če je tako posredovanje ali prenos nujno potrebno in sorazmerno, kar se določi za vsak primer posebej:

(a)

je posredovanje ali prenos brez dvoma v interesu posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki;

| (b) | je posredovanje ali prenos nujno potreben za preprečitev neposredne storitve kaznivega dejanja, vključno s terorizmom, ki spada med cilje Europola; |
| --- | --- |

(b)

je posredovanje ali prenos nujno potreben za preprečitev neposredne storitve kaznivega dejanja, vključno s terorizmom, ki spada med cilje Europola;

| (c) | je posredovanje ali prenos javno dostopnih osebnih podatkov nujno potreben za opravljanje naloge iz člena 4(1), točka (m), in sta izpolnjena naslednja pogoja:






  (i) | posredovanje ali prenos zadeva posamičen in določen primer; |
| --- | --- | --- |

(c)

je posredovanje ali prenos javno dostopnih osebnih podatkov nujno potreben za opravljanje naloge iz člena 4(1), točka (m), in sta izpolnjena naslednja pogoja:

(i)

posredovanje ali prenos zadeva posamičen in določen primer;

| (ii) | temeljne pravice in svoboščine zadevnih posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki, ne prevladajo nad javnim interesom, ki zahteva, da se v zadevnem primeru ti osebni podatki posredujejo ali prenesejo, ali |
| --- | --- |

(ii)

temeljne pravice in svoboščine zadevnih posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki, ne prevladajo nad javnim interesom, ki zahteva, da se v zadevnem primeru ti osebni podatki posredujejo ali prenesejo, ali

| (d) | je posredovanje ali prenos nujno potreben, da Europol zadevno zasebno stranko obvesti, da prejete informacije ne zadostujejo, da bi lahko identificiral zadevne nacionalne enote, in so izpolnjeni naslednji pogoji:






  (i) | posredovanje ali prenos se izvedeta po prejemu osebnih podatkov neposredno od zasebne stranke v skladu z odstavkom 2; |
| --- | --- | --- |

(d)

je posredovanje ali prenos nujno potreben, da Europol zadevno zasebno stranko obvesti, da prejete informacije ne zadostujejo, da bi lahko identificiral zadevne nacionalne enote, in so izpolnjeni naslednji pogoji:

(i)

posredovanje ali prenos se izvedeta po prejemu osebnih podatkov neposredno od zasebne stranke v skladu z odstavkom 2;

| (ii) | manjkajoče informacije, na katere se lahko Europol sklicuje v svojem uradnem obvestilu, so jasno povezane z informacijami, ki jih je ta zasebna stranka predhodno posredovala; |
| --- | --- |

(ii)

manjkajoče informacije, na katere se lahko Europol sklicuje v svojem uradnem obvestilu, so jasno povezane z informacijami, ki jih je ta zasebna stranka predhodno posredovala;

| (iii) | manjkajoče informacije, na katere se lahko Europol sklicuje v svojem uradnem obvestilu, so strogo omejene na to, kar potrebuje za identifikacijo zadevnih nacionalnih enot. |
| --- | --- |

(iii)

manjkajoče informacije, na katere se lahko Europol sklicuje v svojem uradnem obvestilu, so strogo omejene na to, kar potrebuje za identifikacijo zadevnih nacionalnih enot.

Za posredovanje ali prenos iz prvega pododstavka tega odstavka veljajo morebitne omejitve, navedene na podlagi člena 19(2) ali (3), brez poseganja v člen 67.

6.   Kadar v povezavi z odstavkom 5, točke (a), (b) in (d), tega člena zadevna zasebna stranka nima sedeža v Uniji ali v tretji državi iz člena 25(1), točka (a), (b) ali (c), ali člena 25(4a), izvršni direktor odobri prenos le, če je ta:

| (a) | potreben za zaščito življenjskih interesov zadevnega posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki, ali druge osebe; |
| --- | --- |

(a)

potreben za zaščito življenjskih interesov zadevnega posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki, ali druge osebe;

| (b) | potreben za zaščito upravičenih interesov zadevnega posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki; |
| --- | --- |

(b)

potreben za zaščito upravičenih interesov zadevnega posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki;

| (c) | bistvenega pomena za preprečitev neposredne in resne grožnje javni varnosti države članice ali tretje države; |
| --- | --- |

(c)

bistvenega pomena za preprečitev neposredne in resne grožnje javni varnosti države članice ali tretje države;

| (d) | v posameznih primerih potreben za namene preprečevanja, preiskovanja, odkrivanja ali pregona določenega kaznivega dejanja, ki spada med cilje Europola, ali |
| --- | --- |

(d)

v posameznih primerih potreben za namene preprečevanja, preiskovanja, odkrivanja ali pregona določenega kaznivega dejanja, ki spada med cilje Europola, ali

| (e) | v posameznih primerih potreben za uveljavitev, izvajanje ali obrambo pravnih zahtevkov v zvezi s preprečevanjem, preiskovanjem, odkrivanjem ali pregonom posameznega kaznivega dejanja, ki spada med cilje Europola. |
| --- | --- |

(e)

v posameznih primerih potreben za uveljavitev, izvajanje ali obrambo pravnih zahtevkov v zvezi s preprečevanjem, preiskovanjem, odkrivanjem ali pregonom posameznega kaznivega dejanja, ki spada med cilje Europola.

Če izvršni direktor ugotovi, da temeljne pravice in svoboščine zadevnega posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki, prevladajo nad javnim interesom, ki zahteva prenos iz prvega pododstavka, točki (d) in (e), tega odstavka, se osebni podatki ne prenesejo.“;

| (f) | vstavijo se naslednji odstavki:

  „6a.   Brez poseganja v odstavek 5, točke (a), (c) in (d), tega člena in druge pravne akte Unije posredovanja ali prenosi osebnih podatkov iz odstavkov 5 in 6 ne smejo biti sistematični, obsežni ali strukturni.


  6b.   Europol lahko od držav članic prek njihovih nacionalnih enot zahteva, da v skladu z njihovim nacionalnim pravom od zasebnih strank, ki imajo sedež ali zakonitega zastopnika na njihovem ozemlju, pridobijo podatke, da bi te podatke izmenjale z Europolom. Takšne zahteve se utemeljijo in so kar se da natančne. Taki osebni podatki so kar najmanj občutljivi ter strogo omejeni na to, kar je nujno in sorazmerno da se omogoči identifikacijo zadevnih nacionalnih enot s strani Europola.
  Ne glede na to, ali imajo države članice jurisdikcijo glede posameznega kaznivega dejanja, države članice zagotovijo, da lahko njihovi pristojni organi obdelajo zahteve iz prvega pododstavka v skladu z nacionalnim pravom, da bi se Europolu zagotovile informacije, ki jih potrebuje za identifikacijo zadevnih nacionalnih enot.


  6c.   Infrastruktura Europola se lahko uporablja za izmenjave med pristojnimi nacionalnimi organi držav članic in zasebnimi strankami v skladu z nacionalnim pravom posamezne države članice. Te izmenjave lahko zajemajo tudi kazniva dejanja, ki ne spadajo med cilje Europola.
  Kadar države članice uporabljajo infrastrukturo Europola za izmenjavo osebnih podatkov o kaznivih dejanjih, ki spadajo med cilje Europola, lahko Europolu odobrijo dostop do teh podatkov.
  Kadar države članice uporabljajo infrastrukturo Europola za izmenjavo osebnih podatkov o kaznivih dejanjih, ki ne spadajo med cilje Europola, Europol nima dostopa do teh podatkov in se šteje kot „obdelovalec“ v skladu s členom 87 Uredbe (EU) 2018/1725.
  Europol opravi oceno varnostnih tveganj, ki jih predstavlja dovoljenje zasebnim strankam, da uporabljajo njegovo infrastrukturo, ter po potrebi izvede ustrezne preventivne ukrepe in ukrepe za zmanjšanje tveganja.“; |
| --- | --- |

(f)

vstavijo se naslednji odstavki:

„6a.   Brez poseganja v odstavek 5, točke (a), (c) in (d), tega člena in druge pravne akte Unije posredovanja ali prenosi osebnih podatkov iz odstavkov 5 in 6 ne smejo biti sistematični, obsežni ali strukturni.

6b.   Europol lahko od držav članic prek njihovih nacionalnih enot zahteva, da v skladu z njihovim nacionalnim pravom od zasebnih strank, ki imajo sedež ali zakonitega zastopnika na njihovem ozemlju, pridobijo podatke, da bi te podatke izmenjale z Europolom. Takšne zahteve se utemeljijo in so kar se da natančne. Taki osebni podatki so kar najmanj občutljivi ter strogo omejeni na to, kar je nujno in sorazmerno da se omogoči identifikacijo zadevnih nacionalnih enot s strani Europola.

Ne glede na to, ali imajo države članice jurisdikcijo glede posameznega kaznivega dejanja, države članice zagotovijo, da lahko njihovi pristojni organi obdelajo zahteve iz prvega pododstavka v skladu z nacionalnim pravom, da bi se Europolu zagotovile informacije, ki jih potrebuje za identifikacijo zadevnih nacionalnih enot.

6c.   Infrastruktura Europola se lahko uporablja za izmenjave med pristojnimi nacionalnimi organi držav članic in zasebnimi strankami v skladu z nacionalnim pravom posamezne države članice. Te izmenjave lahko zajemajo tudi kazniva dejanja, ki ne spadajo med cilje Europola.

Kadar države članice uporabljajo infrastrukturo Europola za izmenjavo osebnih podatkov o kaznivih dejanjih, ki spadajo med cilje Europola, lahko Europolu odobrijo dostop do teh podatkov.

Kadar države članice uporabljajo infrastrukturo Europola za izmenjavo osebnih podatkov o kaznivih dejanjih, ki ne spadajo med cilje Europola, Europol nima dostopa do teh podatkov in se šteje kot „obdelovalec“ v skladu s členom 87 Uredbe (EU) 2018/1725.

Europol opravi oceno varnostnih tveganj, ki jih predstavlja dovoljenje zasebnim strankam, da uporabljajo njegovo infrastrukturo, ter po potrebi izvede ustrezne preventivne ukrepe in ukrepe za zmanjšanje tveganja.“;

| (g) | odstavka 9 in 10 se črtata; |
| --- | --- |

(g)

odstavka 9 in 10 se črtata;

| (h) | doda se naslednji odstavek:

  „11.   Europol pripravi letno poročilo za upravni odbor o osebnih podatkih, izmenjanih z zasebnimi strankami na podlagi členov 26, 26a in 26b na podlagi kvantitativnih in kvalitativnih meril za ocenjevanje, ki jih določi upravni odbor.
  Letno poročilo vključuje konkretne primere, iz katerih je razvidno, zakaj so bile zahteve Europola v skladu z odstavkom 6b tega člena potrebne za doseganje njegovih ciljev in nalog.
  V letnem poročilu se upoštevajo obveznosti molčečnosti in zaupnosti, primeri pa se, kar zadeva osebne podatke, anonimizirajo.
  To letno poročilo se pošlje Evropskemu parlamentu, Svetu, Komisiji in nacionalnim parlamentom.“; |
| --- | --- |

(h)

doda se naslednji odstavek:

„11.   Europol pripravi letno poročilo za upravni odbor o osebnih podatkih, izmenjanih z zasebnimi strankami na podlagi členov 26, 26a in 26b na podlagi kvantitativnih in kvalitativnih meril za ocenjevanje, ki jih določi upravni odbor.

Letno poročilo vključuje konkretne primere, iz katerih je razvidno, zakaj so bile zahteve Europola v skladu z odstavkom 6b tega člena potrebne za doseganje njegovih ciljev in nalog.

V letnem poročilu se upoštevajo obveznosti molčečnosti in zaupnosti, primeri pa se, kar zadeva osebne podatke, anonimizirajo.

To letno poročilo se pošlje Evropskemu parlamentu, Svetu, Komisiji in nacionalnim parlamentom.“;

| (20) | vstavita se naslednja člena:

  „Člen 26a
  Izmenjava osebnih podatkov z zasebnimi strankami v kriznih razmerah na spletu

  1.   V kriznih razmerah na spletu, lahko Europol prejme osebne podatke neposredno od zasebnih strank in jih obdeluje v skladu s členom 18.


  2.   Kadar Europol prejme osebne podatke od zasebne stranke s sedežem v tretji državi, te podatke ter rezultate svoje analize in preverjanja teh podatkov posreduje le državi članici ali zadevni tretji državi iz člena 25(1), točka (a), (b) ali (c), ali člena 25(4a).
  Europol lahko prenese rezultate svoje analize in preverjanja podatkov iz odstavka 1 tega člena zadevni tretji državi na podlagi člena 25(5) ali (6).


  3.   Europol lahko osebne podatke posreduje ali prenese zasebnim strankam za vsak primer posebej, ob upoštevanju morebitnih omejitev, navedenih na podlagi člena 19(2) ali (3), in brez poseganja v člen 67, kadar je posredovanje ali prenos takšnih podatkov nujno potreben za obravnavanje kriznih razmer na spletu, ter nobena temeljna pravica in svoboščina zadevnih posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki, ne prevlada nad javnim interesom, zaradi katerega je potrebno posredovanje ali prenos teh osebnih podatkov.


  4.   Kadar zadevna zasebna stranka nima sedeža v Uniji ali v tretji državi iz člena 25(1), točka (a), (b) ali (c), ali člena 25(4a), je za prenos potrebna odobritev izvršnega direktorja.


  5.   Europol pomaga pristojnim organom držav članic, si z njimi izmenjuje informacije in z njimi sodeluje v zvezi s posredovanjem ali prenosom osebnih podatkov zasebnim strankam na podlagi odstavka 3 oziroma 4, zlasti zato, da bi se izognilo podvajanju prizadevanj, okrepilo usklajevanje in preprečilo poseganje v preiskave v različnih državah članicah.


  6.   Europol lahko države članice prek njihovih nacionalnih enot zaprosi, da v skladu z nacionalnim pravom pridobijo osebne podatke od zasebnih strank, ki imajo sedež ali zakonitega zastopnika na njihovem ozemlju, in jih dajo na razpolago Europolu. Takšno zaprosilo se utemelji in je kar se da ciljno usmerjeno, takšni osebni podatki pa so kar najmanj občutljivi ter strogo omejeni na to, kar je nujno in sorazmerno, da Europol podpira države članice pri obravnavanju kriznih razmer na spletu.
  Ne glede na to, ali imajo države članice jurisdikcijo glede razširjanja vsebin, v zvezi s katerimi Europol zaproša za osebne podatke, zagotovijo, da lahko pristojni organi obdelajo zaprosila iz prvega pododstavka v skladu z nacionalno zakonodajo, da bi se Europolu zagotovile informacije, ki jih potrebuje za doseganje svojih ciljev.


  7.   Europol zagotovi, da se v skladu s to uredbo podrobno evidentirajo vsi prenosi osebnih podatkov in podlaga za takšne prenose ter da se na zahtevo sporočijo Evropskemu nadzorniku za varstvo podatkov na podlagi člena 39a.


  8.   Če prejeti osebni podatki oziroma osebni podatki, ki naj bi bili preneseni, vplivajo na interese države članice, Europol nemudoma obvesti nacionalno enoto zadevne države članice.



  Člen 26b
  Izmenjava osebnih podatkov z zasebnimi strankami, da se obravnava razširjanje prikazov vsebin s spolnimi zlorabami otrok na spletu

  1.   Europol lahko prejme osebne podatke neposredno od zasebnih strank in jih obdeluje v skladu s členom 18, da obravnava spletno razširjanje prikazov vsebin s spolnimi zlorabami otrok na spletu, iz člena 4(1), točka (y).


  2.   Kadar Europol prejme osebne podatke od zasebne stranke v tretji državi, te podatke in rezultate svoje analize in preverjanja teh podatkov posreduje le državi članici ali zadevni tretji državi iz člena 25(1), točka (a), (b) ali (c) ali člena 25(4a). Kadar so izpolnjeni pogoji iz člena 25(5) ali (6).
  Europol lahko prenese rezultate svoje analize in preverjanja podatkov iz prvega pododstavka tega odstavka zadevni tretji državi na podlagi člena 25(5) ali (6).


  3.   Europol lahko osebne podatke posreduje ali prenese zasebnim strankam za vsak primer posebej, ob upoštevanju morebitnih omejitev, navedenih na podlagi člena 19(2) ali (3), in brez poseganja v člen 67, kadar je posredovanje ali prenos takšnih podatkov nujno potreben za obravnavanje razširjanja prikazov spolnih zlorab otrok na spletu, iz člena 4(1), točka (y), ter nobena temeljna pravica in svoboščina zadevnih posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki, ne prevlada nad javnim interesom, zaradi katerega je v danem primeru potrebno posredovanje ali prenos.


  4.   Kadar zadevna zasebna stranka nima sedeža v Uniji ali v tretji državi iz člena 25(1), točka (a), (b) ali (c) ali člena 25(4a), je za prenos potrebna odobritev izvršnega direktorja.


  5.   Europol pomaga pristojnim organom držav članic, si z njimi izmenjuje informacije in z njimi sodeluje v zvezi s posredovanjem ali prenosom osebnih podatkov zasebnim strankam na podlagi odstavka 3 oziroma 4, zlasti zato, da bi se izognilo podvajanju prizadevanj, okrepilo usklajevanje in preprečilo poseganje v preiskave v različnih državah članicah.


  6.   Europol lahko države članice prek njihovih nacionalnih enot zaprosi, da v skladu z njihovim nacionalnim pravom pridobijo osebne podatke od zasebnih strank, ki imajo sedež ali zakonitega zastopnika na njihovem ozemlju, in te podatke dajo na razpolago Europolu. Takšno zaprosilo se utemelji in je kar se da natančno. Takšni osebni podatki so kar najmanj občutljivi ter strogo omejeni na to, kar je nujno in sorazmerno, da Europol obravnava razširjanje prikazov spolnih zlorab otrok na spletu iz člena 4(1), točka (y).
  Ne glede na to, ali imajo države članice pristojnost glede razširjanja vsebin, v zvezi s katerimi Europol zaproša za osebne podatke, zagotovijo, da lahko pristojni organi držav članic zaprosila iz prvega pododstavka obdelajo v skladu z njihovim nacionalnim pravom, da se Europolu zagotovijo informacije, ki jih potrebuje za doseganje svojih ciljev.


  7.   Europol zagotovi, da se v skladu s to uredbo hranijo podrobne evidence vseh prenosov osebnih podatkov in podlaga za takšne prenose. Na podlagi člena 39a da Europol te evidence na voljo Evropskemu nadzorniku za varstvo podatkov na njegovo zahtevo.


  8.   Če prejeti osebni podatki oziroma osebni podatki, ki naj bi bili preneseni, vplivajo na interese države članice, Europol nemudoma obvesti nacionalno enoto zadevne države članice.“; |
| --- | --- |

(20)

vstavita se naslednja člena:

„Člen 26a

Izmenjava osebnih podatkov z zasebnimi strankami v kriznih razmerah na spletu

1.   V kriznih razmerah na spletu, lahko Europol prejme osebne podatke neposredno od zasebnih strank in jih obdeluje v skladu s členom 18.

2.   Kadar Europol prejme osebne podatke od zasebne stranke s sedežem v tretji državi, te podatke ter rezultate svoje analize in preverjanja teh podatkov posreduje le državi članici ali zadevni tretji državi iz člena 25(1), točka (a), (b) ali (c), ali člena 25(4a).

Europol lahko prenese rezultate svoje analize in preverjanja podatkov iz odstavka 1 tega člena zadevni tretji državi na podlagi člena 25(5) ali (6).

3.   Europol lahko osebne podatke posreduje ali prenese zasebnim strankam za vsak primer posebej, ob upoštevanju morebitnih omejitev, navedenih na podlagi člena 19(2) ali (3), in brez poseganja v člen 67, kadar je posredovanje ali prenos takšnih podatkov nujno potreben za obravnavanje kriznih razmer na spletu, ter nobena temeljna pravica in svoboščina zadevnih posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki, ne prevlada nad javnim interesom, zaradi katerega je potrebno posredovanje ali prenos teh osebnih podatkov.

4.   Kadar zadevna zasebna stranka nima sedeža v Uniji ali v tretji državi iz člena 25(1), točka (a), (b) ali (c), ali člena 25(4a), je za prenos potrebna odobritev izvršnega direktorja.

5.   Europol pomaga pristojnim organom držav članic, si z njimi izmenjuje informacije in z njimi sodeluje v zvezi s posredovanjem ali prenosom osebnih podatkov zasebnim strankam na podlagi odstavka 3 oziroma 4, zlasti zato, da bi se izognilo podvajanju prizadevanj, okrepilo usklajevanje in preprečilo poseganje v preiskave v različnih državah članicah.

6.   Europol lahko države članice prek njihovih nacionalnih enot zaprosi, da v skladu z nacionalnim pravom pridobijo osebne podatke od zasebnih strank, ki imajo sedež ali zakonitega zastopnika na njihovem ozemlju, in jih dajo na razpolago Europolu. Takšno zaprosilo se utemelji in je kar se da ciljno usmerjeno, takšni osebni podatki pa so kar najmanj občutljivi ter strogo omejeni na to, kar je nujno in sorazmerno, da Europol podpira države članice pri obravnavanju kriznih razmer na spletu.

Ne glede na to, ali imajo države članice jurisdikcijo glede razširjanja vsebin, v zvezi s katerimi Europol zaproša za osebne podatke, zagotovijo, da lahko pristojni organi obdelajo zaprosila iz prvega pododstavka v skladu z nacionalno zakonodajo, da bi se Europolu zagotovile informacije, ki jih potrebuje za doseganje svojih ciljev.

7.   Europol zagotovi, da se v skladu s to uredbo podrobno evidentirajo vsi prenosi osebnih podatkov in podlaga za takšne prenose ter da se na zahtevo sporočijo Evropskemu nadzorniku za varstvo podatkov na podlagi člena 39a.

8.   Če prejeti osebni podatki oziroma osebni podatki, ki naj bi bili preneseni, vplivajo na interese države članice, Europol nemudoma obvesti nacionalno enoto zadevne države članice.

Člen 26b

Izmenjava osebnih podatkov z zasebnimi strankami, da se obravnava razširjanje prikazov vsebin s spolnimi zlorabami otrok na spletu

1.   Europol lahko prejme osebne podatke neposredno od zasebnih strank in jih obdeluje v skladu s členom 18, da obravnava spletno razširjanje prikazov vsebin s spolnimi zlorabami otrok na spletu, iz člena 4(1), točka (y).

2.   Kadar Europol prejme osebne podatke od zasebne stranke v tretji državi, te podatke in rezultate svoje analize in preverjanja teh podatkov posreduje le državi članici ali zadevni tretji državi iz člena 25(1), točka (a), (b) ali (c) ali člena 25(4a). Kadar so izpolnjeni pogoji iz člena 25(5) ali (6).

Europol lahko prenese rezultate svoje analize in preverjanja podatkov iz prvega pododstavka tega odstavka zadevni tretji državi na podlagi člena 25(5) ali (6).

3.   Europol lahko osebne podatke posreduje ali prenese zasebnim strankam za vsak primer posebej, ob upoštevanju morebitnih omejitev, navedenih na podlagi člena 19(2) ali (3), in brez poseganja v člen 67, kadar je posredovanje ali prenos takšnih podatkov nujno potreben za obravnavanje razširjanja prikazov spolnih zlorab otrok na spletu, iz člena 4(1), točka (y), ter nobena temeljna pravica in svoboščina zadevnih posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki, ne prevlada nad javnim interesom, zaradi katerega je v danem primeru potrebno posredovanje ali prenos.

4.   Kadar zadevna zasebna stranka nima sedeža v Uniji ali v tretji državi iz člena 25(1), točka (a), (b) ali (c) ali člena 25(4a), je za prenos potrebna odobritev izvršnega direktorja.

5.   Europol pomaga pristojnim organom držav članic, si z njimi izmenjuje informacije in z njimi sodeluje v zvezi s posredovanjem ali prenosom osebnih podatkov zasebnim strankam na podlagi odstavka 3 oziroma 4, zlasti zato, da bi se izognilo podvajanju prizadevanj, okrepilo usklajevanje in preprečilo poseganje v preiskave v različnih državah članicah.

6.   Europol lahko države članice prek njihovih nacionalnih enot zaprosi, da v skladu z njihovim nacionalnim pravom pridobijo osebne podatke od zasebnih strank, ki imajo sedež ali zakonitega zastopnika na njihovem ozemlju, in te podatke dajo na razpolago Europolu. Takšno zaprosilo se utemelji in je kar se da natančno. Takšni osebni podatki so kar najmanj občutljivi ter strogo omejeni na to, kar je nujno in sorazmerno, da Europol obravnava razširjanje prikazov spolnih zlorab otrok na spletu iz člena 4(1), točka (y).

Ne glede na to, ali imajo države članice pristojnost glede razširjanja vsebin, v zvezi s katerimi Europol zaproša za osebne podatke, zagotovijo, da lahko pristojni organi držav članic zaprosila iz prvega pododstavka obdelajo v skladu z njihovim nacionalnim pravom, da se Europolu zagotovijo informacije, ki jih potrebuje za doseganje svojih ciljev.

7.   Europol zagotovi, da se v skladu s to uredbo hranijo podrobne evidence vseh prenosov osebnih podatkov in podlaga za takšne prenose. Na podlagi člena 39a da Europol te evidence na voljo Evropskemu nadzorniku za varstvo podatkov na njegovo zahtevo.

8.   Če prejeti osebni podatki oziroma osebni podatki, ki naj bi bili preneseni, vplivajo na interese države članice, Europol nemudoma obvesti nacionalno enoto zadevne države članice.“;

| (21) | v členu 27 se odstavka 1 in 2 nadomestita z naslednjim:

  „1.   Kolikor je to potrebno za izvajanje nalog Europola, lahko Europol prejme in obdeluje informacije, pridobljene od posameznikov.
  Europol obdeluje osebne podatke, pridobljene od posameznikov, če jih prejme od:






  (a) | nacionalne enote v skladu z nacionalnim pravom; |
| --- | --- | --- |

(21)

v členu 27 se odstavka 1 in 2 nadomestita z naslednjim:

„1.   Kolikor je to potrebno za izvajanje nalog Europola, lahko Europol prejme in obdeluje informacije, pridobljene od posameznikov.

Europol obdeluje osebne podatke, pridobljene od posameznikov, če jih prejme od:

(a)

nacionalne enote v skladu z nacionalnim pravom;

| (b) | kontaktne točke tretje države ali mednarodne organizacije na podlagi člena 25(1), točka (c), ali |
| --- | --- |

(b)

kontaktne točke tretje države ali mednarodne organizacije na podlagi člena 25(1), točka (c), ali

| (c) | organa tretje države ali mednarodne organizacije iz člena 25(1), točka (a) ali (b), iz člena 25(4a). |
| --- | --- |

(c)

organa tretje države ali mednarodne organizacije iz člena 25(1), točka (a) ali (b), iz člena 25(4a).

2.   Kadar Europol prejme informacije, vključno z osebnimi podatki, od posameznika s prebivališčem v tretji državi, ki ni tretja država iz člena 25(1), točka (a) ali (b), ali člena 25(4a), Europol posreduje te informacije le državi članici ali zadevni tretji državi.“;

| (22) | naslov poglavja VI se nadomesti z naslednjim:

  „VARSTVO PODATKOV“ |
| --- | --- |

(22)

naslov poglavja VI se nadomesti z naslednjim:

„VARSTVO PODATKOV“

| (23) | vstavi se naslednji člen:

  „Člen 27a
  Obdelava osebnih podatkov s strani Europola

  1.   Brez poseganja v to uredbo se za obdelavo osebnih podatkov, ki jo izvaja Europol, uporabljata člen 3 in poglavje IX Uredbe (EU) 2018/1725.
  Za obdelavo upravnih osebnih podatkov, ki jo izvaja Europol, se uporablja Uredba (EU) 2018/1725 z izjemo poglavja IX.


  2.   V tej uredbi se sklicevanje na ‚osebne podatke‘ razume kot sklicevanje na ‚operativne osebne podatke‘, kot so opredeljeni v členu 3, točka 2, Uredbe (EU) 2018/1725, razen če je v tej uredbi določeno drugače.


  3.   Upravni odbor sprejme pravila, s katerimi določi roke za hrambo upravnih osebnih podatkov.“; |
| --- | --- |

(23)

vstavi se naslednji člen:

„Člen 27a

Obdelava osebnih podatkov s strani Europola

1.   Brez poseganja v to uredbo se za obdelavo osebnih podatkov, ki jo izvaja Europol, uporabljata člen 3 in poglavje IX Uredbe (EU) 2018/1725.

Za obdelavo upravnih osebnih podatkov, ki jo izvaja Europol, se uporablja Uredba (EU) 2018/1725 z izjemo poglavja IX.

2.   V tej uredbi se sklicevanje na ‚osebne podatke‘ razume kot sklicevanje na ‚operativne osebne podatke‘, kot so opredeljeni v členu 3, točka 2, Uredbe (EU) 2018/1725, razen če je v tej uredbi določeno drugače.

3.   Upravni odbor sprejme pravila, s katerimi določi roke za hrambo upravnih osebnih podatkov.“;

| (24) | člen 28 se črta; |
| --- | --- |

(24)

člen 28 se črta;

| (25) | člen 30 se spremeni:






  (a) | v odstavku 2 se prvi stavek nadomesti z naslednjim:

  „2.   Avtomatizirana ali drugače izvedena obdelava osebnih podatkov, ki razkrivajo rasno ali etnično poreklo, politično prepričanje, vero ali filozofsko prepričanje ali članstvo v sindikatu, ter obdelava genetskih podatkov, biometričnih podatkov za namene edinstvene identifikacije fizične osebe, zdravstvenih podatkov ali podatkov v zvezi s spolnim življenjem fizične osebe ali njeno spolno usmerjenostjo je dovoljena samo, če je nujno sorazmerna in potrebna za namene raziskovalnih in inovacijskih projektov na podlagi člena 33a in za operativne namene v okviru mandata Europola ter samo za preprečevanje in zatiranje kaznivih dejanj, ki spadajo med cilje Europola. Za tako obdelavo veljajo tudi ustrezni zaščitni ukrepi iz te uredbe v zvezi s pravicami in svoboščinami posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki, in se, z izjemo biometričnih podatkov, ki se obdelujejo za namene edinstvene identifikacije fizične osebe, dovoli le, če ti podatki dopolnjujejo druge osebne podatke, ki jih obdeluje Europol.“; |
| --- | --- | --- |

(25)

člen 30 se spremeni:

(a)

v odstavku 2 se prvi stavek nadomesti z naslednjim:

„2.   Avtomatizirana ali drugače izvedena obdelava osebnih podatkov, ki razkrivajo rasno ali etnično poreklo, politično prepričanje, vero ali filozofsko prepričanje ali članstvo v sindikatu, ter obdelava genetskih podatkov, biometričnih podatkov za namene edinstvene identifikacije fizične osebe, zdravstvenih podatkov ali podatkov v zvezi s spolnim življenjem fizične osebe ali njeno spolno usmerjenostjo je dovoljena samo, če je nujno sorazmerna in potrebna za namene raziskovalnih in inovacijskih projektov na podlagi člena 33a in za operativne namene v okviru mandata Europola ter samo za preprečevanje in zatiranje kaznivih dejanj, ki spadajo med cilje Europola. Za tako obdelavo veljajo tudi ustrezni zaščitni ukrepi iz te uredbe v zvezi s pravicami in svoboščinami posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki, in se, z izjemo biometričnih podatkov, ki se obdelujejo za namene edinstvene identifikacije fizične osebe, dovoli le, če ti podatki dopolnjujejo druge osebne podatke, ki jih obdeluje Europol.“;

| (b) | vstavi se naslednji odstavek:

  „2a.   V primeru obdelave osebnih podatkov na podlagi tega člena se brez nepotrebnega odlašanja obvesti pooblaščena oseba za varstvo podatkov.“; |
| --- | --- |

(b)

vstavi se naslednji odstavek:

„2a.   V primeru obdelave osebnih podatkov na podlagi tega člena se brez nepotrebnega odlašanja obvesti pooblaščena oseba za varstvo podatkov.“;

| (c) | odstavek 3 se nadomesti z naslednjim:

  „3.   Samo Europol ima neposreden dostop do osebnih podatkov iz odstavkov 1 in 2. Izvršni direktor omejenemu številu članov osebja Europola dovoli tak dostop, če je to potrebno za opravljanje njihovih nalog.
  Ne glede na prvi pododstavek, kadar je potrebno osebju pristojnih organov držav članic ali agencij Unije, ustanovljenih na podlagi naslova V PDEU, za opravljanje njihovih nalog v primerih iz člena 20(1) in (2a) te uredbe ali zaradi raziskovalnih in inovacijskih projektov v skladu s členom 33a(2), točka (d), te uredbe, odobriti neposreden dostop do osebnih podatkov, izvršni direktor ustrezno dovoli dostop omejenemu številu članov takega osebja.“; |
| --- | --- |

(c)

odstavek 3 se nadomesti z naslednjim:

„3.   Samo Europol ima neposreden dostop do osebnih podatkov iz odstavkov 1 in 2. Izvršni direktor omejenemu številu članov osebja Europola dovoli tak dostop, če je to potrebno za opravljanje njihovih nalog.

Ne glede na prvi pododstavek, kadar je potrebno osebju pristojnih organov držav članic ali agencij Unije, ustanovljenih na podlagi naslova V PDEU, za opravljanje njihovih nalog v primerih iz člena 20(1) in (2a) te uredbe ali zaradi raziskovalnih in inovacijskih projektov v skladu s členom 33a(2), točka (d), te uredbe, odobriti neposreden dostop do osebnih podatkov, izvršni direktor ustrezno dovoli dostop omejenemu številu članov takega osebja.“;

| (d) | odstavek 4 se črta; |
| --- | --- |

(d)

odstavek 4 se črta;

| (e) | odstavek 5 se nadomesti z naslednjim:

  „5.   Osebni podatki iz odstavkov 1 in 2 se ne posredujejo državam članicam ali organom Unije ter se ne prenašajo tretjim državam ali mednarodnim organizacijam, razen če je tako posredovanje ali prenos v posameznih primerih, povezanih s kaznivimi dejanji, ki spadajo med cilje Europola, zahtevan v skladu s pravom Unije ali nujno potreben in sorazmeren ter je v skladu s poglavjem V.“; |
| --- | --- |

(e)

odstavek 5 se nadomesti z naslednjim:

„5.   Osebni podatki iz odstavkov 1 in 2 se ne posredujejo državam članicam ali organom Unije ter se ne prenašajo tretjim državam ali mednarodnim organizacijam, razen če je tako posredovanje ali prenos v posameznih primerih, povezanih s kaznivimi dejanji, ki spadajo med cilje Europola, zahtevan v skladu s pravom Unije ali nujno potreben in sorazmeren ter je v skladu s poglavjem V.“;

| (26) | člen 32 se nadomesti z naslednjim:

  „Člen 32
  Varnost obdelave
  Mehanizmi, s katerimi se zagotovi, da se varnostni ukrepi upoštevajo preko meja informacijskih sistemov, se ustanovijo v skladu s členom 91 Uredbe (EU) 2018/1725, kar zadeva Europol, in v skladu s členom 29 Direktive (EU) 2016/680, kar zadeva države članice.“; |
| --- | --- |

(26)

člen 32 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 32

Varnost obdelave

Mehanizmi, s katerimi se zagotovi, da se varnostni ukrepi upoštevajo preko meja informacijskih sistemov, se ustanovijo v skladu s členom 91 Uredbe (EU) 2018/1725, kar zadeva Europol, in v skladu s členom 29 Direktive (EU) 2016/680, kar zadeva države članice.“;

| (27) | člen 33 se črta; |
| --- | --- |

(27)

člen 33 se črta;

| (28) | vstavi se naslednji člen:

  „Člen 33a
  Obdelava osebnih podatkov za raziskave in inovacije

  1.   Europol lahko obdeluje osebne podatke za namen svojih raziskovalnih in inovacijskih projektov, če je obdelava teh osebnih podatkov:






  (a) | nujno potrebna in ustrezno utemeljena za doseganje ciljev zadevnega projekta; |
| --- | --- | --- |

(28)

vstavi se naslednji člen:

„Člen 33a

Obdelava osebnih podatkov za raziskave in inovacije

1.   Europol lahko obdeluje osebne podatke za namen svojih raziskovalnih in inovacijskih projektov, če je obdelava teh osebnih podatkov:

(a)

nujno potrebna in ustrezno utemeljena za doseganje ciljev zadevnega projekta;

| (b) | kar zadeva posebne kategorije osebnih podatkov nujno potrebna in se zanjo uporabljajo ustrezni zaščitni ukrepi, ki lahko vključujejo psevdonimizacijo. |
| --- | --- |

(b)

kar zadeva posebne kategorije osebnih podatkov nujno potrebna in se zanjo uporabljajo ustrezni zaščitni ukrepi, ki lahko vključujejo psevdonimizacijo.

Obdelava osebnih podatkov, ki jo izvaja Europol pri raziskovalnih in inovacijskih projektih, temelji na načelih preglednosti, razložljivosti, poštenosti in odgovornosti.

2.   Brez poseganja v odstavek 1, se za obdelavo osebnih podatkov, ki se izvaja v okviru Europolovih raziskovalnih in inovacijskih projektov, uporabljajo naslednji zaščitni ukrepi:

| (a) | za vsak raziskovalni in inovacijski projekt je potrebna predhodna odobritev izvršnega direktorja v posvetovanju s pooblaščeno osebo za varstvo podatkov in uradnikom za temeljne pravice, in sicer na podlagi:






  (i) | opisa posebnih ciljev projekta in razlage, kako projekt pomaga Europolu ali pristojnim organom držav članic pri njihovih nalogah; |
| --- | --- | --- |

(a)

za vsak raziskovalni in inovacijski projekt je potrebna predhodna odobritev izvršnega direktorja v posvetovanju s pooblaščeno osebo za varstvo podatkov in uradnikom za temeljne pravice, in sicer na podlagi:

(i)

opisa posebnih ciljev projekta in razlage, kako projekt pomaga Europolu ali pristojnim organom držav članic pri njihovih nalogah;

| (ii) | opisa predvidene dejavnosti obdelave, v katerem so določeni cilji, obseg in trajanje obdelave ter nujnost in sorazmernost obdelave osebnih podatkov, kot je preučevanje in preskušanje inovativnih tehnoloških rešitev ter zagotavljanje točnosti rezultatov projekta; |
| --- | --- |

(ii)

opisa predvidene dejavnosti obdelave, v katerem so določeni cilji, obseg in trajanje obdelave ter nujnost in sorazmernost obdelave osebnih podatkov, kot je preučevanje in preskušanje inovativnih tehnoloških rešitev ter zagotavljanje točnosti rezultatov projekta;

| (iii) | opisa kategorij osebnih podatkov, ki bodo obdelani; |
| --- | --- |

(iii)

opisa kategorij osebnih podatkov, ki bodo obdelani;

| (iv) | ocene skladnosti z načeli varstva podatkov iz člena 71 Uredbe (EU) 2018/1725, obdobja hrambe in pogojev za dostop do osebnih podatkov ter |
| --- | --- |

(iv)

ocene skladnosti z načeli varstva podatkov iz člena 71 Uredbe (EU) 2018/1725, obdobja hrambe in pogojev za dostop do osebnih podatkov ter

| (v) | ocene učinka v zvezi z varstvom podatkov, vključno s tveganji za pravice in svoboščine posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki, tveganjem pristranskosti pri osebnih podatkih, ki se bodo uporabljali za usposabljanje algoritmov, in pri rezultatih obdelave, ter ukrepi, s katerimi naj bi se obravnavala ta tveganja in preprečevale kršitve temeljnih pravic; |
| --- | --- |

(v)

ocene učinka v zvezi z varstvom podatkov, vključno s tveganji za pravice in svoboščine posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki, tveganjem pristranskosti pri osebnih podatkih, ki se bodo uporabljali za usposabljanje algoritmov, in pri rezultatih obdelave, ter ukrepi, s katerimi naj bi se obravnavala ta tveganja in preprečevale kršitve temeljnih pravic;

| (b) | pred začetkom projekta se obvesti Evropskega nadzornika za varstvo podatkov; |
| --- | --- |

(b)

pred začetkom projekta se obvesti Evropskega nadzornika za varstvo podatkov;

| (c) | z upravnim odborom se v skladu s smernicami iz člena 18(7) pred začetkom projekta posvetuje ali se ga obvesti; |
| --- | --- |

(c)

z upravnim odborom se v skladu s smernicami iz člena 18(7) pred začetkom projekta posvetuje ali se ga obvesti;

| (d) | vsi osebni podatki, ki bodo obdelani v okviru projekta:






  (i) | se začasno kopirajo v posebno, ločeno in zaščiteno okolje za obdelavo podatkov pri Europolu izključno za namene izvajanja zadevnega projekta, |
| --- | --- | --- |

(d)

vsi osebni podatki, ki bodo obdelani v okviru projekta:

(i)

se začasno kopirajo v posebno, ločeno in zaščiteno okolje za obdelavo podatkov pri Europolu izključno za namene izvajanja zadevnega projekta,

| (ii) | omogočajo dostop do njih le posebej pooblaščenemu osebju Europola v skladu s členom 30(3) te uredbe, če to dopuščajo tehnični varnostni ukrepi pa tudi posebej pooblaščenemu osebju pristojnih organov držav članic in agencij Unije, ustanovljenih na podlagi naslova V PDEU; |
| --- | --- |

(ii)

omogočajo dostop do njih le posebej pooblaščenemu osebju Europola v skladu s členom 30(3) te uredbe, če to dopuščajo tehnični varnostni ukrepi pa tudi posebej pooblaščenemu osebju pristojnih organov držav članic in agencij Unije, ustanovljenih na podlagi naslova V PDEU;

| (iii) | se ne posredujejo ali prenašajo; |
| --- | --- |

(iii)

se ne posredujejo ali prenašajo;

| (iv) | ne smejo biti podlaga za sprejetje ukrepov ali odločitev, ki bi vplivali na posameznike, na katere se nanašajo osebni podatki, kot posledica njihove obdelave; |
| --- | --- |

(iv)

ne smejo biti podlaga za sprejetje ukrepov ali odločitev, ki bi vplivali na posameznike, na katere se nanašajo osebni podatki, kot posledica njihove obdelave;

| (v) | se izbrišejo, ko se projekt zaključi ali ko se je izteklo obdobje za hrambo osebnih podatkov v skladu s členom 31; |
| --- | --- |

(v)

se izbrišejo, ko se projekt zaključi ali ko se je izteklo obdobje za hrambo osebnih podatkov v skladu s členom 31;

| (e) | zapisi obdelave osebnih podatkov v okviru projekta se hranijo do dveh let po zaključku projekta, in sicer izključno za namen preverjanja točnosti rezultatov obdelave podatkov ter le dokler je tako preverjanje potrebno. |
| --- | --- |

(e)

zapisi obdelave osebnih podatkov v okviru projekta se hranijo do dveh let po zaključku projekta, in sicer izključno za namen preverjanja točnosti rezultatov obdelave podatkov ter le dokler je tako preverjanje potrebno.

3.   Upravni odbor v zavezujočem dokumentu določi splošni obseg za raziskovalne in inovacijske projekte. Taki dokument se ustrezno posodablja in je na voljo Evropskemu nadzorniku za varstvo podatkov zaradi nadzora.

4.   Europol hrani dokument, ki vsebuje podroben opis procesa in razlogov za učenje, preskušanje in potrjevanje algoritmov, da se zagotovi preglednost postopka in algoritmov, pa tudi njihova skladnost z zaščitnimi ukrepi iz tega člena, in da se omogoči preverjanje točnosti rezultatov na podlagi uporabe takih algoritmov. Europol zainteresiranim stranem, tudi državam članicam in skupini za skupni parlamentarni nadzor, na zahtevo omogoči dostop do tega dokumenta.

5.   Če je podatke, ki bodo obdelani pri raziskovalnem in inovacijskem projektu, zagotovila država članica, organ Unije, tretja država ali mednarodna organizacija, Europol od pošiljatelja podatkov v skladu s členom 19(2) zahteva soglasje, razen če je pošiljatelj podatkov že vnaprej dovolil tako obdelavo za namene raziskovalnih in inovacijskih projektov, bodisi pod splošnimi ali posebnimi pogoji.

Europol brez soglasja pošiljatelja podatkov ne obdeluje podatkov za namene raziskovalnih in inovacijskih projektov. Tako soglasje se lahko kadar koli umakne.“;

| (29) | člen 34 se spremeni:






  (a) | odstavek 1 se nadomesti z naslednjim:

  „1.   Brez poseganja v člen 92 Uredbe (EU) 2018/1725 v primeru kršitve varstva osebnih podatkov Europol o taki kršitvi brez nepotrebnega odlašanja uradno obvesti pristojne organe zadevnih držav članic v skladu s členom 7(5) te uredbe ter pošiljatelja zadevnih podatkov, razen če ni verjetno, da bi kršitev varstva osebnih podatkov povzročila tveganje za pravice in svoboščine fizičnih oseb.“; |
| --- | --- | --- |

(29)

člen 34 se spremeni:

(a)

odstavek 1 se nadomesti z naslednjim:

„1.   Brez poseganja v člen 92 Uredbe (EU) 2018/1725 v primeru kršitve varstva osebnih podatkov Europol o taki kršitvi brez nepotrebnega odlašanja uradno obvesti pristojne organe zadevnih držav članic v skladu s členom 7(5) te uredbe ter pošiljatelja zadevnih podatkov, razen če ni verjetno, da bi kršitev varstva osebnih podatkov povzročila tveganje za pravice in svoboščine fizičnih oseb.“;

| (b) | odstavek 3 se črta; |
| --- | --- |

(b)

odstavek 3 se črta;

| (30) | člen 35 se spremeni:






  (a) | odstavka 1 in 2 se črtata; |
| --- | --- | --- |

(30)

člen 35 se spremeni:

(a)

odstavka 1 in 2 se črtata;

| (b) | odstavek 3 se nadomesti z naslednjim:
  „Brez poseganja v člen 93 Uredbe (EU) 2018/1725, če Europol nima kontaktnih podatkov posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki, zaprosi pošiljatelja podatkov, naj o kršitvi varstva osebnih podatkov obvesti zadevnega posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki, ter naj Europol obvesti o sprejeti odločitvi. Države članice, ki zagotavljajo podatke, o kršitvi varstva osebnih podatkov obvestijo zadevnega posameznika v skladu z nacionalnim pravom.“; |
| --- | --- |

(b)

odstavek 3 se nadomesti z naslednjim:

„Brez poseganja v člen 93 Uredbe (EU) 2018/1725, če Europol nima kontaktnih podatkov posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki, zaprosi pošiljatelja podatkov, naj o kršitvi varstva osebnih podatkov obvesti zadevnega posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki, ter naj Europol obvesti o sprejeti odločitvi. Države članice, ki zagotavljajo podatke, o kršitvi varstva osebnih podatkov obvestijo zadevnega posameznika v skladu z nacionalnim pravom.“;

| (c) | odstavka 4 in 5 se črtata; |
| --- | --- |

(c)

odstavka 4 in 5 se črtata;

| (31) | člen 36 se spremeni:






  (a) | odstavka 1 in 2 se črtata; |
| --- | --- | --- |

(31)

člen 36 se spremeni:

(a)

odstavka 1 in 2 se črtata;

| (b) | odstavek 3 se nadomesti z naslednjim:

  „3.   Vsak posameznik, na katerega se nanašajo osebni podatki in ki želi v skladu s členom 80 Uredbe (EU) 2018/1725 uveljavljati pravico do dostopa do osebnih podatkov, ki se nanj nanašajo, lahko vloži zahtevo v ta namen pri za to imenovanemu organu v državi članici po svoji izbiri ali pri Europolu. Kadar se zahteva predloži temu organu, jo ta brez nepotrebnega odlašanja in v enem mesecu od njenega prejema predloži Europolu.“; |
| --- | --- |

(b)

odstavek 3 se nadomesti z naslednjim:

„3.   Vsak posameznik, na katerega se nanašajo osebni podatki in ki želi v skladu s členom 80 Uredbe (EU) 2018/1725 uveljavljati pravico do dostopa do osebnih podatkov, ki se nanj nanašajo, lahko vloži zahtevo v ta namen pri za to imenovanemu organu v državi članici po svoji izbiri ali pri Europolu. Kadar se zahteva predloži temu organu, jo ta brez nepotrebnega odlašanja in v enem mesecu od njenega prejema predloži Europolu.“;

| (c) | odstavka 6 in 7 se črtata; |
| --- | --- |

(c)

odstavka 6 in 7 se črtata;

| (32) | člen 37 se spremeni:






  (a) | odstavek 1 se nadomesti z naslednjim:

  „1.   Vsak posameznik, na katerega se nanašajo osebni podatki in ki želi uveljavljati pravico do popravka ali izbrisa ali omejitve obdelave osebnih podatkov, ki se nanj nanašajo, iz člena 82 Uredbe (EU) 2018/1725 lahko v ta namen vloži zahtevo pri za to imenovanemu organu v državi članici po svoji izbiri ali pri Europolu. Kadar se zahteva predloži organu, jo ta brez nepotrebnega odlašanja in v enem mesecu od njenega prejema predloži Europolu.“; |
| --- | --- | --- |

(32)

člen 37 se spremeni:

(a)

odstavek 1 se nadomesti z naslednjim:

„1.   Vsak posameznik, na katerega se nanašajo osebni podatki in ki želi uveljavljati pravico do popravka ali izbrisa ali omejitve obdelave osebnih podatkov, ki se nanj nanašajo, iz člena 82 Uredbe (EU) 2018/1725 lahko v ta namen vloži zahtevo pri za to imenovanemu organu v državi članici po svoji izbiri ali pri Europolu. Kadar se zahteva predloži organu, jo ta brez nepotrebnega odlašanja in v enem mesecu od njenega prejema predloži Europolu.“;

| (b) | odstavek 2 se črt; |
| --- | --- |

(b)

odstavek 2 se črt;

| (c) | v odstavki 3, 4 in 5 se nadomestijo z naslednjim:

  „3.   Brez poseganja v člen 82(3) Uredbe (EU) 2018/1725 Europol osebnih podatkov ne izbriše, temveč omeji obdelavo osebnih podatkov, če obstajajo utemeljeni razlogi za domnevo, da bi izbris lahko vplival na upravičene interese posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki.
  Omejeni podatki se obdelujejo le za varstvo pravic posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki, kadar je to potrebno zaradi zaščite življenjskih interesov posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki, ali druge osebe ali za namene iz člena 82(3) uredbe (EU) 2018/1725.


  4.   Kadar so osebne podatke iz odstavkov 1 in 3, ki jih hrani Europol, slednjemu zagotovile tretje države, mednarodne organizacije ali organi Unije ali so jih neposredno zagotovile zasebne stranke, jih je Europol pridobil iz javno dostopnih virov ali pa so rezultat lastnih analiz Europola, Europol take podatke popravi ali izbriše ali omeji njihovo obdelavo in po potrebi obvesti pošiljatelje podatkov.


  5.   Kadar so osebne podatke iz odstavkov 1 in 3, ki jih hrani Europol, slednjemu zagotovile države članice, zadevne države članice take podatke popravijo ali izbrišejo ali omejijo njihovo obdelavo v sodelovanju z Europolom, in sicer v okviru svojih pristojnosti.“; |
| --- | --- |

(c)

v odstavki 3, 4 in 5 se nadomestijo z naslednjim:

„3.   Brez poseganja v člen 82(3) Uredbe (EU) 2018/1725 Europol osebnih podatkov ne izbriše, temveč omeji obdelavo osebnih podatkov, če obstajajo utemeljeni razlogi za domnevo, da bi izbris lahko vplival na upravičene interese posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki.

Omejeni podatki se obdelujejo le za varstvo pravic posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki, kadar je to potrebno zaradi zaščite življenjskih interesov posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki, ali druge osebe ali za namene iz člena 82(3) uredbe (EU) 2018/1725.

4.   Kadar so osebne podatke iz odstavkov 1 in 3, ki jih hrani Europol, slednjemu zagotovile tretje države, mednarodne organizacije ali organi Unije ali so jih neposredno zagotovile zasebne stranke, jih je Europol pridobil iz javno dostopnih virov ali pa so rezultat lastnih analiz Europola, Europol take podatke popravi ali izbriše ali omeji njihovo obdelavo in po potrebi obvesti pošiljatelje podatkov.

5.   Kadar so osebne podatke iz odstavkov 1 in 3, ki jih hrani Europol, slednjemu zagotovile države članice, zadevne države članice take podatke popravijo ali izbrišejo ali omejijo njihovo obdelavo v sodelovanju z Europolom, in sicer v okviru svojih pristojnosti.“;

| (d) | odstavka 8 in 9 se črtata; |
| --- | --- |

(d)

odstavka 8 in 9 se črtata;

| (33) | člen 38 se spremeni:






  (a) | odstavek 1 se nadomesti z naslednjim:

  „1.   Europol obdeluje osebne podatke na način, ki zagotavlja, da se lahko ugotovi njihov vir, v skladu s členom 17.“; |
| --- | --- | --- |

(33)

člen 38 se spremeni:

(a)

odstavek 1 se nadomesti z naslednjim:

„1.   Europol obdeluje osebne podatke na način, ki zagotavlja, da se lahko ugotovi njihov vir, v skladu s členom 17.“;

| (b) | v odstavku 2 se uvodno besedilo nadomesti z naslednjim:

  „2.   Za točnost osebnih podatkov iz člena 71(1), točka (d), Uredbe (EU) 2018/1725 so odgovorni:“; |
| --- | --- |

(b)

v odstavku 2 se uvodno besedilo nadomesti z naslednjim:

„2.   Za točnost osebnih podatkov iz člena 71(1), točka (d), Uredbe (EU) 2018/1725 so odgovorni:“;

| (c) | odstavek 4 se nadomesti z naslednjim:

  „4.   Europol je odgovoren za skladnost z Uredbo (EU) 2018/1725, kar zadeva upravne osebne podatke, in za skladnost s to uredbo ter s členom 3 in poglavjem IX Uredbe (EU) 2018/1725 v zvezi z osebnimi podatki.“; |
| --- | --- |

(c)

odstavek 4 se nadomesti z naslednjim:

„4.   Europol je odgovoren za skladnost z Uredbo (EU) 2018/1725, kar zadeva upravne osebne podatke, in za skladnost s to uredbo ter s členom 3 in poglavjem IX Uredbe (EU) 2018/1725 v zvezi z osebnimi podatki.“;

| (d) | v odstavku 7 se tretji stavek nadomesti z naslednjim:
  „Varnost takih izmenjav se zagotovi v skladu s členom 91 Uredbe (EU) 2018/1725.“; |
| --- | --- |

(d)

v odstavku 7 se tretji stavek nadomesti z naslednjim:

„Varnost takih izmenjav se zagotovi v skladu s členom 91 Uredbe (EU) 2018/1725.“;

| (34) | člen 39 se nadomesti z naslednjim:

  „Člen 39
  Predhodno posvetovanje

  1.   Brez poseganja v člen 90 Uredbe (EU) 2018/1725 se predhodno posvetovanje z Evropskim nadzornikom za varstvo podatkov ne uporablja za specifične posamezne operativne dejavnosti, ki ne vključujejo nikakršnih novih vrst obdelave, ki bi pomenile veliko tveganje za pravice in svoboščine posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki.;


  2.   Europol lahko začne dejanja obdelave, za katere je treba na podlagi člena 90(1) Uredbe (EU) 2018/1725 opraviti predhodno posvetovanje z Evropskim nadzornikom za varstvo podatkov, razen če Evropski nadzornik za varstvo podatkov na podlagi člena 90(4) navedene Uredbe v rokih iz navedene določbe, ki se začnejo na dan prejema prvotne zahteve za posvetovanje in se jih ne sme začasno odložiti, predloži mnenje v pisni obliki.


  3.   Kadar so dejanja obdelave iz odstavka 2 tega člena bistvena za Europolovo opravljanje nalog ter so zlasti nujni in potrebni za preprečevanje in zatiranje neposredne grožnje kaznivega dejanja, ki spada med cilje Europola, ali za zaščito življenjskih interesov posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki, ali druge osebe, lahko Europol izjemoma začne obdelavo po začetku predhodnega posvetovanja z Evropskim nadzornikom za varstvo podatkov iz člena 90(1) Uredbe (EU) 2018/1725 in pred iztekom roka iz člena 90(4) navedene te uredbe. V tem primeru Europol pred začetkom dejanj obdelave obvesti Evropskega nadzornika za varstvo podatkov.
  Mnenje Evropskega nadzornika za varstvo podatkov v pisni obliki na podlagi člena 90(4) Uredbe (EU) 2018/1725, se upošteva za nazaj, način, na katerega se izvaja obdelava, pa se ustrezno prilagodi.
  Pooblaščena oseba za varstvo podatkov je vključena v ocenjevanje nujnosti takih dejanj obdelave pred iztekom roka iz člena 90(4) Uredbe (EU) 2018/1725 in spremlja zadevno obdelavo.


  4.   Evropski nadzornik za varstvo podatkov vodi register vseh dejanj obdelave, o katerih je bil uradno obveščen na podlagi odstavka 1. Ta register ni javno dostopen.“; |
| --- | --- |

(34)

člen 39 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 39

Predhodno posvetovanje

1.   Brez poseganja v člen 90 Uredbe (EU) 2018/1725 se predhodno posvetovanje z Evropskim nadzornikom za varstvo podatkov ne uporablja za specifične posamezne operativne dejavnosti, ki ne vključujejo nikakršnih novih vrst obdelave, ki bi pomenile veliko tveganje za pravice in svoboščine posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki.;

2.   Europol lahko začne dejanja obdelave, za katere je treba na podlagi člena 90(1) Uredbe (EU) 2018/1725 opraviti predhodno posvetovanje z Evropskim nadzornikom za varstvo podatkov, razen če Evropski nadzornik za varstvo podatkov na podlagi člena 90(4) navedene Uredbe v rokih iz navedene določbe, ki se začnejo na dan prejema prvotne zahteve za posvetovanje in se jih ne sme začasno odložiti, predloži mnenje v pisni obliki.

3.   Kadar so dejanja obdelave iz odstavka 2 tega člena bistvena za Europolovo opravljanje nalog ter so zlasti nujni in potrebni za preprečevanje in zatiranje neposredne grožnje kaznivega dejanja, ki spada med cilje Europola, ali za zaščito življenjskih interesov posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki, ali druge osebe, lahko Europol izjemoma začne obdelavo po začetku predhodnega posvetovanja z Evropskim nadzornikom za varstvo podatkov iz člena 90(1) Uredbe (EU) 2018/1725 in pred iztekom roka iz člena 90(4) navedene te uredbe. V tem primeru Europol pred začetkom dejanj obdelave obvesti Evropskega nadzornika za varstvo podatkov.

Mnenje Evropskega nadzornika za varstvo podatkov v pisni obliki na podlagi člena 90(4) Uredbe (EU) 2018/1725, se upošteva za nazaj, način, na katerega se izvaja obdelava, pa se ustrezno prilagodi.

Pooblaščena oseba za varstvo podatkov je vključena v ocenjevanje nujnosti takih dejanj obdelave pred iztekom roka iz člena 90(4) Uredbe (EU) 2018/1725 in spremlja zadevno obdelavo.

4.   Evropski nadzornik za varstvo podatkov vodi register vseh dejanj obdelave, o katerih je bil uradno obveščen na podlagi odstavka 1. Ta register ni javno dostopen.“;

| (35) | vstavi se naslednji člen:

  „Člen 39a
  Evidence vrst dejavnosti obdelave

  1.   Europol vodi evidenco vseh vrst dejavnosti obdelave, za katere je odgovoren. Ta evidenca vsebuje naslednje informacije:






  (a) | kontaktne podatke Europola ter ime in kontaktne podatke pooblaščene osebe za varstvo podatkov; |
| --- | --- | --- |

(35)

vstavi se naslednji člen:

„Člen 39a

Evidence vrst dejavnosti obdelave

1.   Europol vodi evidenco vseh vrst dejavnosti obdelave, za katere je odgovoren. Ta evidenca vsebuje naslednje informacije:

(a)

kontaktne podatke Europola ter ime in kontaktne podatke pooblaščene osebe za varstvo podatkov;

| (b) | namene obdelave; |
| --- | --- |

(b)

namene obdelave;

| (c) | opis kategorij posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki, in kategorij osebnih podatkov; |
| --- | --- |

(c)

opis kategorij posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki, in kategorij osebnih podatkov;

| (d) | kategorije uporabnikov, ki so jim bili ali jim bodo razkriti operativni osebni podatki, vključno s prejemniki v tretjih državah ali mednarodnih organizacijah; |
| --- | --- |

(d)

kategorije uporabnikov, ki so jim bili ali jim bodo razkriti operativni osebni podatki, vključno s prejemniki v tretjih državah ali mednarodnih organizacijah;

| (e) | po potrebi prenose osebnih podatkov tretji državi, mednarodni organizaciji ali zasebni stranki, vključno z identifikacijo tega prejemnika.; |
| --- | --- |

(e)

po potrebi prenose osebnih podatkov tretji državi, mednarodni organizaciji ali zasebni stranki, vključno z identifikacijo tega prejemnika.;

| (f) | kadar je mogoče, predvidene roke za izbris različnih kategorij podatkov; |
| --- | --- |

(f)

kadar je mogoče, predvidene roke za izbris različnih kategorij podatkov;

| (g) | kadar je mogoče, splošni opis tehničnih in organizacijskih varnostnih ukrepov iz člena 91 Uredbe (EU) 2018/1725; |
| --- | --- |

(g)

kadar je mogoče, splošni opis tehničnih in organizacijskih varnostnih ukrepov iz člena 91 Uredbe (EU) 2018/1725;

| (h) | po potrebi oblikovanje profilov; |
| --- | --- |

(h)

po potrebi oblikovanje profilov;

2.   Evidenca iz odstavka 1 je v pisni obliki, kar vključuje elektronsko obliko.

3.   Europol Evropskemu nadzorniku za varstvo podatkov na njegovo zahtevo omogoči dostop do evidence iz odstavka 1.“;

| (36) | člen 40 se nadomesti z naslednjim:

  „Člen 40
  Zapisovanje

  1.   Europol v skladu s členom 88 Uredbe (EU) 2018/1725 vodi zapise o svojih dejanjih obdelave. Zapisov ne sme biti mogoče spreminjati.;


  2.   Brez poseganja v člen 88 Uredbe (EU) 2018/1725 se zapisi iz odstavka 1, če jih nacionalna enota potrebuje za preiskavo posameznega kaznivega dejanja v zvezi s skladnostjo s pravili o varstvu podatkov, sporočijo tej nacionalni enoti.“; |
| --- | --- |

(36)

člen 40 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 40

Zapisovanje

1.   Europol v skladu s členom 88 Uredbe (EU) 2018/1725 vodi zapise o svojih dejanjih obdelave. Zapisov ne sme biti mogoče spreminjati.;

2.   Brez poseganja v člen 88 Uredbe (EU) 2018/1725 se zapisi iz odstavka 1, če jih nacionalna enota potrebuje za preiskavo posameznega kaznivega dejanja v zvezi s skladnostjo s pravili o varstvu podatkov, sporočijo tej nacionalni enoti.“;

| (37) | člen 41 se nadomesti z naslednjim:

  „Člen 41
  Imenovanje pooblaščene osebe za varstvo podatkov

  1.   Upravni odbor imenuje člana osebja Europola kot pooblaščeno osebo za varstvo podatkov, ki je imenovana posebej za ta položaj.


  2.   Pooblaščena oseba za varstvo podatkov se izbere na podlagi poklicnih odlik in zlasti strokovnega poznavanja prava in prakse na področju varstva podatkov ter zmožnosti za opravljanje nalog iz člena 41b te uredbe in Uredbe (EU) 2018/1725.


  3.   Izbira pooblaščene osebe za varstvo podatkov ne sme povzročiti nasprotja interesov med dolžnostmi, ki jih ima kot pooblaščena oseba za varstvo podatkov, in vsemi drugimi uradnimi dolžnostmi, zlasti v zvezi z uporabo te uredbe.


  4.   Upravni odbor pooblaščene osebe za varstvo podatkov ne sme razrešiti ali kaznovati zaradi opravljanja njenih nalog.


  5.   Europol objavi kontaktne podatke pooblaščene osebe za varstvo podatkov in jih sporoči Evropskemu nadzorniku za varstvo podatkov.“; |
| --- | --- |

(37)

člen 41 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 41

Imenovanje pooblaščene osebe za varstvo podatkov

1.   Upravni odbor imenuje člana osebja Europola kot pooblaščeno osebo za varstvo podatkov, ki je imenovana posebej za ta položaj.

2.   Pooblaščena oseba za varstvo podatkov se izbere na podlagi poklicnih odlik in zlasti strokovnega poznavanja prava in prakse na področju varstva podatkov ter zmožnosti za opravljanje nalog iz člena 41b te uredbe in Uredbe (EU) 2018/1725.

3.   Izbira pooblaščene osebe za varstvo podatkov ne sme povzročiti nasprotja interesov med dolžnostmi, ki jih ima kot pooblaščena oseba za varstvo podatkov, in vsemi drugimi uradnimi dolžnostmi, zlasti v zvezi z uporabo te uredbe.

4.   Upravni odbor pooblaščene osebe za varstvo podatkov ne sme razrešiti ali kaznovati zaradi opravljanja njenih nalog.

5.   Europol objavi kontaktne podatke pooblaščene osebe za varstvo podatkov in jih sporoči Evropskemu nadzorniku za varstvo podatkov.“;

| (38) | vstavijo se naslednji členi:

  „Člen 41a
  Položaj pooblaščene osebe za varstvo podatkov

  1.   Europol zagotovi, da je pooblaščena oseba za varstvo podatkov ustrezno in pravočasno vključena v vse zadeve v zvezi z varstvom osebnih podatkov.


  2.   Europol pooblaščeni osebi za varstvo podatkov pomaga pri opravljanju nalog iz člena 41b, tako da zagotovi sredstva in osebje, potrebne za opravljanje teh nalog, ter dostop do osebnih podatkov in dejanj obdelave ter podpira ohranjanje njenega strokovnega znanja.
  Da se pooblaščeni osebi za varstvo podatkov pomaga pri opravljanju njenih nalog, se član osebja Europola lahko imenuje za pomočnika pooblaščene osebe za varstvo podatkov.


  3.   Europol zagotovi, da pooblaščena oseba za varstvo podatkov deluje neodvisno in da pri opravljanju svojih nalog ne prejema nobenih navodil.
  Pooblaščena oseba za varstvo podatkov poroča neposredno upravnemu odboru.


  4.   Posamezniki, na katere se nanašajo osebni podatki, se lahko obrnejo na pooblaščeno osebo za varstvo podatkov glede vseh vprašanj, povezanih z obdelavo svojih osebnih podatkov ter uresničevanjem svojih pravic iz te uredbe in Uredbe (EU) 2018/1725.
  Zaradi zadeve, o kateri je obveščena pooblaščena oseba za varstvo podatkov in katere predmet je domnevna kršitev določb Uredbe (EU) 2018/1725, nihče ne sme utrpeti škode.


  5.   Upravni odbor sprejme izvedbena pravila v zvezi s pooblaščeno osebo za varstvo podatkov. Navedena izvedbena pravila urejajo zlasti izbirni postopek za pooblaščeno osebo za varstvo podatkov, njeno razrešitev, naloge, dolžnosti in pooblastila ter zaščitne ukrepe, ki zagotavljajo njeno neodvisnost.


  6.   Pooblaščeno osebo za varstvo podatkov in njeno osebje zavezuje obveznost zaupnosti v skladu s členom 67(1).


  7.   Pooblaščena oseba za varstvo podatkov se imenuje za obdobje štirih let in se lahko ponovno imenuje.


  8.   Če pooblaščena oseba za varstvo podatkov ne izpolnjuje več pogojev, potrebnih za opravljanje svojih dolžnosti, jo upravni odbor razreši s te funkcije samo s soglasjem Evropskega nadzornika za varstvo podatkov.


  9.   Upravni odbor pooblaščeno osebo za varstvo podatkov in pomočnike pooblaščene osebe za varstvo podatkov evidentira pri Evropskem nadzorniku za varstvo podatkov.


  10.   Določbe, ki se uporabljajo za pooblaščeno osebo za varstvo podatkov, se smiselno uporabljajo za pomočnike pooblaščene osebe za varstvo podatkov.



  Člen 41b
  Naloge pooblaščene osebe za varstvo podatkov

  1.   Pooblaščena oseba za varstvo podatkov opravlja zlasti naslednje naloge v zvezi z obdelavo osebnih podatkov:






  (a) | na neodvisen način zagotavlja, da Europol deluje skladno z določbami o varstvu podatkov iz te uredbe in Uredbe (EU) 2018/1725 ter z ustreznimi določbami o varstvu podatkov iz notranjih pravil Europola, vključno s spremljanjem skladnosti s to uredbo, z Uredbo (EU) 2018/1725, z drugimi določbami prava Unije ali nacionalnega prava o varstvu podatkov in s politikami Europola v zvezi z varstvom osebnih podatkov, vključno z dodeljevanjem nalog, ozaveščanjem in usposabljanjem osebja, vključenega v dejanja obdelave, ter s tem povezanimi revizijami; |
| --- | --- | --- |

(38)

vstavijo se naslednji členi:

„Člen 41a

Položaj pooblaščene osebe za varstvo podatkov

1.   Europol zagotovi, da je pooblaščena oseba za varstvo podatkov ustrezno in pravočasno vključena v vse zadeve v zvezi z varstvom osebnih podatkov.

2.   Europol pooblaščeni osebi za varstvo podatkov pomaga pri opravljanju nalog iz člena 41b, tako da zagotovi sredstva in osebje, potrebne za opravljanje teh nalog, ter dostop do osebnih podatkov in dejanj obdelave ter podpira ohranjanje njenega strokovnega znanja.

Da se pooblaščeni osebi za varstvo podatkov pomaga pri opravljanju njenih nalog, se član osebja Europola lahko imenuje za pomočnika pooblaščene osebe za varstvo podatkov.

3.   Europol zagotovi, da pooblaščena oseba za varstvo podatkov deluje neodvisno in da pri opravljanju svojih nalog ne prejema nobenih navodil.

Pooblaščena oseba za varstvo podatkov poroča neposredno upravnemu odboru.

4.   Posamezniki, na katere se nanašajo osebni podatki, se lahko obrnejo na pooblaščeno osebo za varstvo podatkov glede vseh vprašanj, povezanih z obdelavo svojih osebnih podatkov ter uresničevanjem svojih pravic iz te uredbe in Uredbe (EU) 2018/1725.

Zaradi zadeve, o kateri je obveščena pooblaščena oseba za varstvo podatkov in katere predmet je domnevna kršitev določb Uredbe (EU) 2018/1725, nihče ne sme utrpeti škode.

5.   Upravni odbor sprejme izvedbena pravila v zvezi s pooblaščeno osebo za varstvo podatkov. Navedena izvedbena pravila urejajo zlasti izbirni postopek za pooblaščeno osebo za varstvo podatkov, njeno razrešitev, naloge, dolžnosti in pooblastila ter zaščitne ukrepe, ki zagotavljajo njeno neodvisnost.

6.   Pooblaščeno osebo za varstvo podatkov in njeno osebje zavezuje obveznost zaupnosti v skladu s členom 67(1).

7.   Pooblaščena oseba za varstvo podatkov se imenuje za obdobje štirih let in se lahko ponovno imenuje.

8.   Če pooblaščena oseba za varstvo podatkov ne izpolnjuje več pogojev, potrebnih za opravljanje svojih dolžnosti, jo upravni odbor razreši s te funkcije samo s soglasjem Evropskega nadzornika za varstvo podatkov.

9.   Upravni odbor pooblaščeno osebo za varstvo podatkov in pomočnike pooblaščene osebe za varstvo podatkov evidentira pri Evropskem nadzorniku za varstvo podatkov.

10.   Določbe, ki se uporabljajo za pooblaščeno osebo za varstvo podatkov, se smiselno uporabljajo za pomočnike pooblaščene osebe za varstvo podatkov.

Člen 41b

Naloge pooblaščene osebe za varstvo podatkov

1.   Pooblaščena oseba za varstvo podatkov opravlja zlasti naslednje naloge v zvezi z obdelavo osebnih podatkov:

(a)

na neodvisen način zagotavlja, da Europol deluje skladno z določbami o varstvu podatkov iz te uredbe in Uredbe (EU) 2018/1725 ter z ustreznimi določbami o varstvu podatkov iz notranjih pravil Europola, vključno s spremljanjem skladnosti s to uredbo, z Uredbo (EU) 2018/1725, z drugimi določbami prava Unije ali nacionalnega prava o varstvu podatkov in s politikami Europola v zvezi z varstvom osebnih podatkov, vključno z dodeljevanjem nalog, ozaveščanjem in usposabljanjem osebja, vključenega v dejanja obdelave, ter s tem povezanimi revizijami;

| (b) | Europol in osebje, ki izvaja obdelavo osebnih podatkov, obvešča o njihovih obveznostih na podlagi te uredbe, Uredbe (EU) 2018/1725 in drugih določb prava Unije ali nacionalnega prava o varstvu podatkov ter jim svetuje glede teh obveznosti; |
| --- | --- |

(b)

Europol in osebje, ki izvaja obdelavo osebnih podatkov, obvešča o njihovih obveznostih na podlagi te uredbe, Uredbe (EU) 2018/1725 in drugih določb prava Unije ali nacionalnega prava o varstvu podatkov ter jim svetuje glede teh obveznosti;

| (c) | svetuje, kadar se to zahteva, glede ocene učinka v zvezi z varstvom podatkov podlagi člena 89 Uredbe (EU) 2018/1725 in spremlja izvajanje ocene učinka v zvezi z varstvom podatkov; |
| --- | --- |

(c)

svetuje, kadar se to zahteva, glede ocene učinka v zvezi z varstvom podatkov podlagi člena 89 Uredbe (EU) 2018/1725 in spremlja izvajanje ocene učinka v zvezi z varstvom podatkov;

| (d) | vodi register kršitev varstva osebnih podatkov in svetuje, kadar se to zahteva, v zvezi s potrebo po obvestilu ali sporočilu o kršitvi varstva osebnih podatkov na podlagi členov 92 in 93 Uredbe (EU) 2018/1725; |
| --- | --- |

(d)

vodi register kršitev varstva osebnih podatkov in svetuje, kadar se to zahteva, v zvezi s potrebo po obvestilu ali sporočilu o kršitvi varstva osebnih podatkov na podlagi členov 92 in 93 Uredbe (EU) 2018/1725;

| (e) | zagotavlja, da se evidenca o posredovanju, prenosu in prejemu osebnih podatkov hrani v skladu s to uredbo; |
| --- | --- |

(e)

zagotavlja, da se evidenca o posredovanju, prenosu in prejemu osebnih podatkov hrani v skladu s to uredbo;

| (f) | zagotavlja, da so posamezniki, na katere se nanašajo osebni podatki, na svojo zahtevo seznanjeni s svojimi pravicami na podlagi te uredbe in Uredbe (EU) 2018/1725; |
| --- | --- |

(f)

zagotavlja, da so posamezniki, na katere se nanašajo osebni podatki, na svojo zahtevo seznanjeni s svojimi pravicami na podlagi te uredbe in Uredbe (EU) 2018/1725;

| (g) | sodeluje z osebjem Europola, odgovornim za postopke, usposabljanje in svetovanje, ki se nanašajo na obdelavo podatkov; |
| --- | --- |

(g)

sodeluje z osebjem Europola, odgovornim za postopke, usposabljanje in svetovanje, ki se nanašajo na obdelavo podatkov;

| (h) | odgovarja na zahteve Evropskega nadzornika za varstvo podatkov; v okviru svojih pristojnosti sodeluje z Evropskim nadzornikom za varstvo podatkov in se posvetuje z njim na njegovo zahtevo ali na lastno pobudo; |
| --- | --- |

(h)

odgovarja na zahteve Evropskega nadzornika za varstvo podatkov; v okviru svojih pristojnosti sodeluje z Evropskim nadzornikom za varstvo podatkov in se posvetuje z njim na njegovo zahtevo ali na lastno pobudo;

| (i) | sodeluje s pristojnimi organi držav članic, zlasti s pooblaščenimi osebami za varstvo podatkov pristojnih organov držav članic in nacionalnimi nadzornimi organi pri vprašanjih v zvezi z varstvom podatkov na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj; |
| --- | --- |

(i)

sodeluje s pristojnimi organi držav članic, zlasti s pooblaščenimi osebami za varstvo podatkov pristojnih organov držav članic in nacionalnimi nadzornimi organi pri vprašanjih v zvezi z varstvom podatkov na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj;

| (j) | deluje kot kontaktna točka za Evropskega nadzornika za varstvo podatkov pri vprašanjih v zvezi z obdelavo, vključno s predhodnim posvetovanjem na podlagi členov 40 in 90 Uredbe (EU) 2018/1725, in po potrebi izvede posvetovanje glede katerega koli drugega vprašanja znotraj njegovih pristojnosti; |
| --- | --- |

(j)

deluje kot kontaktna točka za Evropskega nadzornika za varstvo podatkov pri vprašanjih v zvezi z obdelavo, vključno s predhodnim posvetovanjem na podlagi členov 40 in 90 Uredbe (EU) 2018/1725, in po potrebi izvede posvetovanje glede katerega koli drugega vprašanja znotraj njegovih pristojnosti;

| (k) | pripravlja letna poročila ter jih predloži upravnemu odboru in Evropskemu nadzorniku za varstvo podatkov. |
| --- | --- |

(k)

pripravlja letna poročila ter jih predloži upravnemu odboru in Evropskemu nadzorniku za varstvo podatkov.

| (l) | zagotavlja, da dejanja obdelave nimajo negativnega vpliva na pravice in svoboščine posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki. |
| --- | --- |

(l)

zagotavlja, da dejanja obdelave nimajo negativnega vpliva na pravice in svoboščine posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki.

2.   Pooblaščena oseba za varstvo podatkov lahko upravnemu odboru daje priporočila glede praktičnega izboljšanja varstva podatkov in svetuje glede vprašanj v zvezi z uporabo določb o varstvu podatkov.

Pooblaščena oseba za varstvo podatkov lahko na lastno pobudo ali na zahtevo upravnega odbora ali katerega koli posameznika preiskuje zadeve in dogodke, ki se neposredno nanašajo na njene naloge in za katere izve, ter osebi, ki je naročila preiskavo ali upravnemu odboru poroča o rezultatih te raziskave.

3.   Pooblaščena oseba za varstvo podatkov opravlja naloge iz Uredbe (EU) 2018/1725 v zvezi z upravnimi osebnimi podatki.

4.   Pooblaščena oseba za varstvo podatkov ima pri opravljanju svojih nalog dostop do vseh podatkov, ki jih obdeluje Europol, in do vseh prostorov Europola; enako velja za člane osebja Europola, ki tej pooblaščeni osebi pomagajo pri opravljanju njenih dolžnosti.

5.   Če pooblaščena oseba za varstvo podatkov meni, da niso bile spoštovane določbe te uredbe ali Uredbe (EU) 2018/1725 v zvezi z obdelavo upravnih osebnih podatkov ali določbe te uredbe ali člena 3 in poglavja IX Uredbe (EU) 2018/1725 v zvezi z obdelavo osebnih podatkov, o tem obvesti izvršnega direktorja ter ga zaprosi, naj v določenem roku zagotovi spoštovanje določb.

Če izvršni direktor v določenem roku ne zagotovi spoštovanja določb glede obdelave podatkov, pooblaščena oseba za varstvo podatkov obvesti upravni odbor. Upravni odbor odgovori v določenem roku, dogovorjenem s pooblaščeno osebo za varstvo podatkov. Če upravni odbor ne zagotovi spoštovanja določb v določenem roku, pooblaščena oseba za varstvo podatkov zadevo predloži Evropskemu nadzorniku za varstvo podatkov.

Člen 41c

Uradnik za temeljne pravice

1.   Upravni odbor na predlog izvršnega direktorja imenuje uradnika za temeljne pravice. Uradnik za temeljne pravice je lahko obstoječi uslužbenec Europola, ki je opravil posebno usposabljanje glede prava in prakse na področju temeljnih pravic.

2.   Uradnik za temeljne pravice opravlja naslednje naloge:

| (a) | svetuje Europolu, kadar meni, da je to potrebno, ali kadar se to zahteva, v zvezi s katero koli dejavnostjo Europola, ne da bi pri tem to dejavnost oviral ali povzročal zamude; |
| --- | --- |

(a)

svetuje Europolu, kadar meni, da je to potrebno, ali kadar se to zahteva, v zvezi s katero koli dejavnostjo Europola, ne da bi pri tem to dejavnost oviral ali povzročal zamude;

| (b) | spremlja, kako Europol spoštuje temeljne pravice; |
| --- | --- |

(b)

spremlja, kako Europol spoštuje temeljne pravice;

| (c) | daje nezavezujoča mnenja o delovnih dogovorih; |
| --- | --- |

(c)

daje nezavezujoča mnenja o delovnih dogovorih;

| (d) | obvešča izvršnega direktorja o morebitnih kršitvah temeljnih pravic med opravljanjem dejavnosti Europola; |
| --- | --- |

(d)

obvešča izvršnega direktorja o morebitnih kršitvah temeljnih pravic med opravljanjem dejavnosti Europola;

| (e) | spodbuja spoštovanje temeljnih pravic pri izvajanju nalog in dejavnosti Europola; |
| --- | --- |

(e)

spodbuja spoštovanje temeljnih pravic pri izvajanju nalog in dejavnosti Europola;

| (f) | katere koli druge naloge, kadar je to določeno v tej uredbi. |
| --- | --- |

(f)

katere koli druge naloge, kadar je to določeno v tej uredbi.

3.   Europol zagotovi, da uradnik za temeljne pravice pri opravljanju svojih nalog ne prejema nobenih navodil.

4.   Uradnik za temeljne pravice poroča neposredno izvršnemu direktorju in pripravlja letna poročila o svojih dejavnostih, tudi o obsegu, v katerem se pri dejavnostih Europola spoštujejo temeljne pravice. Ta poročila se dajo na voljo upravnemu odboru.

Člen 41d

Usposabljanje na področju temeljnih pravic

Za vse osebje Europola, ki opravlja operativne naloge, ki vključujejo obdelavo osebnih podatkov, se zagotovi obvezno usposabljanje o varstvu temeljnih pravic in svoboščin, tudi glede obdelave osebnih podatkov. To usposabljanje se razvije v sodelovanju z Agencijo Evropske unije za temeljne pravice (FRA), ustanovljeno z Uredbo Sveta (ES) št. 168/2007 (*12), in Agencijo Evropske unije za usposabljanje na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj (CEPOL), ustanovljeno z Uredbo (EU) 2015/2219 Evropskega parlamenta in Sveta (*13).

(*12)  Uredba Sveta (ES) št. 168/2007 z dne 15. februarja 2007 o ustanovitvi Agencije Evropske unije za temeljne pravice (UL L 53, 22.2.2007, str. 1)."

*12

(*13)  Uredba (EU) 2015/2219 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. novembra 2015 o Agenciji Evropske unije za usposabljanje na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj (CEPOL) ter nadomestitvi in razveljavitvi Sklepa Sveta 2005/681/PNZ (UL L 319, 4.12.2015, str. 1).“;"

*13

| (39) | v členu 42 se odstavka 1 in 2 nadomestita z naslednjim:

  „1.   Za izvajanje svoje nadzorne funkcije imajo nacionalni nadzorni organi iz člena 41 Direktive (EU) 2016/680 v prostorih nacionalne enote ali uradnika za zvezo dostop do podatkov, ki ga je njihova država članica predložila Europolu v skladu z ustreznimi nacionalnimi postopki, ter do zapisov iz člena 40 te uredbe.


  2.   Nacionalni nadzorni organi imajo dostop do pisarn in dokumentov svojih uradnikov za zvezo pri Europolu.“; |
| --- | --- |

(39)

v členu 42 se odstavka 1 in 2 nadomestita z naslednjim:

„1.   Za izvajanje svoje nadzorne funkcije imajo nacionalni nadzorni organi iz člena 41 Direktive (EU) 2016/680 v prostorih nacionalne enote ali uradnika za zvezo dostop do podatkov, ki ga je njihova država članica predložila Europolu v skladu z ustreznimi nacionalnimi postopki, ter do zapisov iz člena 40 te uredbe.

2.   Nacionalni nadzorni organi imajo dostop do pisarn in dokumentov svojih uradnikov za zvezo pri Europolu.“;

| (40) | člen 43 se spremeni:






  (a) | v odstavku 1 se prvi stavek nadomesti z naslednjim:

  „1.   Evropski nadzornik za varstvo podatkov je odgovoren za spremljanje in zagotavljanje uporabe določb te uredbe in Uredbe (EU) 2018/1725 v zvezi z varstvom temeljnih pravic in svoboščin fizičnih oseb, kar zadeva obdelavo osebnih podatkov s strani Europola, ter za svetovanje Europolu in posamezniku, na katerega se nanašajo osebni podatki, o vseh zadevah, povezanih z obdelavo osebnih podatkov.“; |
| --- | --- | --- |

(40)

člen 43 se spremeni:

(a)

v odstavku 1 se prvi stavek nadomesti z naslednjim:

„1.   Evropski nadzornik za varstvo podatkov je odgovoren za spremljanje in zagotavljanje uporabe določb te uredbe in Uredbe (EU) 2018/1725 v zvezi z varstvom temeljnih pravic in svoboščin fizičnih oseb, kar zadeva obdelavo osebnih podatkov s strani Europola, ter za svetovanje Europolu in posamezniku, na katerega se nanašajo osebni podatki, o vseh zadevah, povezanih z obdelavo osebnih podatkov.“;

| (b) | v odstavku 3 se dodajo naslednje točke:






  „(j) | upravljavcu ali obdelovalcu odredi, naj dejanja obdelave, če je to ustrezno, na določen način in v določenem roku uskladi s to uredbo; |
| --- | --- | --- |

(b)

v odstavku 3 se dodajo naslednje točke:

„(j)

upravljavcu ali obdelovalcu odredi, naj dejanja obdelave, če je to ustrezno, na določen način in v določenem roku uskladi s to uredbo;

| (k) | odredi prekinitev prenosov podatkov uporabniku v državi članici, tretji državi ali mednarodni organizaciji. |
| --- | --- |

(k)

odredi prekinitev prenosov podatkov uporabniku v državi članici, tretji državi ali mednarodni organizaciji.

| (l) | Europolu v primeru neupoštevanja enega od ukrepov iz točk (c), (e), (f), (j) in (k) tega odstavka in glede na okoliščine posameznega primera naloži upravno globo.“; |
| --- | --- |

(l)

Europolu v primeru neupoštevanja enega od ukrepov iz točk (c), (e), (f), (j) in (k) tega odstavka in glede na okoliščine posameznega primera naloži upravno globo.“;

| (c) | odstavek 5 se nadomesti z naslednjim:

  „5.   Evropski nadzornik za varstvo podatkov pripravi letno poročilo o svojih dejavnostih nadzora v zvezi z Europolom. To poročilo je del letnega poročila Evropskega nadzornika za varstvo podatkov iz člena 60 Uredbe (EU) 2018/1725.
  Evropski nadzornik za varstvo podatkov pozove nacionalne nadzorne organe, da predložijo pripombe na ta del letnega poročila preden se sprejme letno poročilo. Evropski nadzornik za varstvo podatkov v čim večjem obsegu upošteva te pripombe in jih navede v letnem poročilu.
  Del letnega poročila iz drugega pododstavka vključuje statistične informacije v zvezi s pritožbami, poizvedbami in preiskavami ter v zvezi s prenosi osebnih podatkov tretjim državam in mednarodnim organizacijam, primeri predhodnega posvetovanja z Evropskim nadzornikom za varstvo podatkov in uporabo pooblastil iz odstavka 3 tega člena. “; |
| --- | --- |

(c)

odstavek 5 se nadomesti z naslednjim:

„5.   Evropski nadzornik za varstvo podatkov pripravi letno poročilo o svojih dejavnostih nadzora v zvezi z Europolom. To poročilo je del letnega poročila Evropskega nadzornika za varstvo podatkov iz člena 60 Uredbe (EU) 2018/1725.

Evropski nadzornik za varstvo podatkov pozove nacionalne nadzorne organe, da predložijo pripombe na ta del letnega poročila preden se sprejme letno poročilo. Evropski nadzornik za varstvo podatkov v čim večjem obsegu upošteva te pripombe in jih navede v letnem poročilu.

Del letnega poročila iz drugega pododstavka vključuje statistične informacije v zvezi s pritožbami, poizvedbami in preiskavami ter v zvezi s prenosi osebnih podatkov tretjim državam in mednarodnim organizacijam, primeri predhodnega posvetovanja z Evropskim nadzornikom za varstvo podatkov in uporabo pooblastil iz odstavka 3 tega člena. “;

| (41) | člen 44 se spremeni:






  (a) | odstavek 2 se nadomesti z naslednjim:

  „2.   V primerih iz odstavka 1 se zagotovi usklajen nadzor v skladu s členom 62 Uredbe (EU) 2018/1725. Evropski nadzornik za varstvo podatkov pri izvajanju svojih dolžnosti iz člena 43(2) te uredbe uporablja strokovno znanje in izkušnje nacionalnih nadzornih organov.
  Člani in osebje nacionalnih nadzornih organov imajo pri izvajanju skupnih preverjanj z Evropskim nadzornikom za varstvo podatkov, ob ustreznem upoštevanju načela subsidiarnosti in sorazmernosti, pooblastila, enakovredna tistim iz člena 43(4) te uredbe, ter jih zavezujejo obveznosti, enakovredne tistim iz člena 43(6) te uredbe.“; |
| --- | --- | --- |

(41)

člen 44 se spremeni:

(a)

odstavek 2 se nadomesti z naslednjim:

„2.   V primerih iz odstavka 1 se zagotovi usklajen nadzor v skladu s členom 62 Uredbe (EU) 2018/1725. Evropski nadzornik za varstvo podatkov pri izvajanju svojih dolžnosti iz člena 43(2) te uredbe uporablja strokovno znanje in izkušnje nacionalnih nadzornih organov.

Člani in osebje nacionalnih nadzornih organov imajo pri izvajanju skupnih preverjanj z Evropskim nadzornikom za varstvo podatkov, ob ustreznem upoštevanju načela subsidiarnosti in sorazmernosti, pooblastila, enakovredna tistim iz člena 43(4) te uredbe, ter jih zavezujejo obveznosti, enakovredne tistim iz člena 43(6) te uredbe.“;

| (b) | odstavek 4 se nadomesti z naslednjim:

  „4.   V primerih v zvezi s podatki iz ene ali več držav članic, vključno s primeri iz člena 47(2), se Evropski nadzornik za varstvo podatkov posvetuje z zadevnimi nacionalnimi nadzornimi organi. Evropski nadzornik za varstvo podatkov ne odloča o nadaljnjih ukrepih, ki jih je treba sprejeti, preden ti nacionalni nadzorni organi obvestijo Evropskega nadzornika za varstvo podatkov o svojem mnenju v roku, ki ga določi nadzornik ter ki ne sme biti krajši od enega meseca in daljši od treh mesecev, odkar se Evropski nadzornik za varstvo podatkov posvetuje z zadevnimi nacionalnimi nadzornimi organi. Evropski nadzornik za varstvo podatkov v čim večji meri upošteva stališča zadevnih nacionalnih nadzornih organov. Kadar Evropski nadzornik za varstvo podatkov ne namerava upoštevati stališča nacionalnega nadzornega organa, obvesti ta organ, navede utemeljitev in zadevo predloži Evropskemu odboru za varstvo podatkov.“; |
| --- | --- |

(b)

odstavek 4 se nadomesti z naslednjim:

„4.   V primerih v zvezi s podatki iz ene ali več držav članic, vključno s primeri iz člena 47(2), se Evropski nadzornik za varstvo podatkov posvetuje z zadevnimi nacionalnimi nadzornimi organi. Evropski nadzornik za varstvo podatkov ne odloča o nadaljnjih ukrepih, ki jih je treba sprejeti, preden ti nacionalni nadzorni organi obvestijo Evropskega nadzornika za varstvo podatkov o svojem mnenju v roku, ki ga določi nadzornik ter ki ne sme biti krajši od enega meseca in daljši od treh mesecev, odkar se Evropski nadzornik za varstvo podatkov posvetuje z zadevnimi nacionalnimi nadzornimi organi. Evropski nadzornik za varstvo podatkov v čim večji meri upošteva stališča zadevnih nacionalnih nadzornih organov. Kadar Evropski nadzornik za varstvo podatkov ne namerava upoštevati stališča nacionalnega nadzornega organa, obvesti ta organ, navede utemeljitev in zadevo predloži Evropskemu odboru za varstvo podatkov.“;

| (42) | člena 45 in 46 se črtata; |
| --- | --- |

(42)

člena 45 in 46 se črtata;

| (43) | člen 47 se spremeni:






  (a) | odstavek 1 se nadomesti z naslednjim:

  „1.   Vsak posameznik, na katerega se nanašajo osebni podatki, ima pravico vložiti pritožbo pri Evropskem nadzorniku za varstvo podatkov, če meni, da obdelava osebnih podatkov, ki se nanašajo nanj, s strani Europola ni v skladu s to uredbo ali Uredbo (EU) 2018/1725.“; |
| --- | --- | --- |

(43)

člen 47 se spremeni:

(a)

odstavek 1 se nadomesti z naslednjim:

„1.   Vsak posameznik, na katerega se nanašajo osebni podatki, ima pravico vložiti pritožbo pri Evropskem nadzorniku za varstvo podatkov, če meni, da obdelava osebnih podatkov, ki se nanašajo nanj, s strani Europola ni v skladu s to uredbo ali Uredbo (EU) 2018/1725.“;

| (b) | v odstavku 2 se prvi stavek nadomesti z naslednjim:

  „2.   Če se pritožba nanaša na odločitev iz člena 36 ali 37 te uredbe ali člena 81 ali 82 Uredbe (EU) 2018/1725, se Evropski nadzornik za varstvo podatkov posvetuje z nacionalnimi nadzornimi organi države članice, ki je zagotovila podatke, ali države članice, ki jo to neposredno zadeva.“; |
| --- | --- |

(b)

v odstavku 2 se prvi stavek nadomesti z naslednjim:

„2.   Če se pritožba nanaša na odločitev iz člena 36 ali 37 te uredbe ali člena 81 ali 82 Uredbe (EU) 2018/1725, se Evropski nadzornik za varstvo podatkov posvetuje z nacionalnimi nadzornimi organi države članice, ki je zagotovila podatke, ali države članice, ki jo to neposredno zadeva.“;

| (c) | doda se naslednji odstavek:

  „5.   Evropski nadzornik za varstvo podatkov obvesti posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki, o stanju zadeve in izidu pritožbe, vključno z možnostjo vložitve pravnega sredstva na podlagi člena 48.“; |
| --- | --- |

(c)

doda se naslednji odstavek:

„5.   Evropski nadzornik za varstvo podatkov obvesti posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki, o stanju zadeve in izidu pritožbe, vključno z možnostjo vložitve pravnega sredstva na podlagi člena 48.“;

| (44) | člen 50 se nadomesti z naslednjim:

  „Člen 50
  Pravica do odškodnine

  1.   Vsak posameznik, ki je utrpel premoženjsko ali nepremoženjsko škodo kot posledico kršitve te uredbe, ima pravico, da prejme odškodnino v skladu s členom 65 Uredbe (EU) 2018/1725 in členom 56 Direktive (EU) 2016/680.


  2.   Vsak spor med Europolom in državo članico glede končne odgovornosti za odškodnino, dodeljeno osebi, ki je utrpela premoženjsko ali nepremoženjsko škodo, v skladu z odstavkom 1 tega člena, se predloži upravnemu odboru. Upravni odbor odloči o tej odgovornosti z dvotretjinsko večino svojih članov, brez poseganja v pravico do izpodbijanja te odločitve v skladu s členom 263 PDEU.“; |
| --- | --- |

(44)

člen 50 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 50

Pravica do odškodnine

1.   Vsak posameznik, ki je utrpel premoženjsko ali nepremoženjsko škodo kot posledico kršitve te uredbe, ima pravico, da prejme odškodnino v skladu s členom 65 Uredbe (EU) 2018/1725 in členom 56 Direktive (EU) 2016/680.

2.   Vsak spor med Europolom in državo članico glede končne odgovornosti za odškodnino, dodeljeno osebi, ki je utrpela premoženjsko ali nepremoženjsko škodo, v skladu z odstavkom 1 tega člena, se predloži upravnemu odboru. Upravni odbor odloči o tej odgovornosti z dvotretjinsko večino svojih članov, brez poseganja v pravico do izpodbijanja te odločitve v skladu s členom 263 PDEU.“;

| (45) | člen 51 se spremeni:






  (a) | odstavek 3 se spremeni:






  (i) | točka (d) se nadomesti z naslednjim:






  „(d) | konsolidirano letno poročilo o dejavnostih Europola iz člena 11(1), točka (c), vključno z relevantnimi informacijami o dejavnostih Europola in rezultatih, pridobljenih z obdelavo obsežnih podatkovnih naborov, brez razkritja operativnih podrobnosti in brez poseganja v tekoče preiskave;“; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

(45)

člen 51 se spremeni:

(a)

odstavek 3 se spremeni:

(i)

točka (d) se nadomesti z naslednjim:

„(d)

konsolidirano letno poročilo o dejavnostih Europola iz člena 11(1), točka (c), vključno z relevantnimi informacijami o dejavnostih Europola in rezultatih, pridobljenih z obdelavo obsežnih podatkovnih naborov, brez razkritja operativnih podrobnosti in brez poseganja v tekoče preiskave;“;

| (ii) | dodajo se naslednje točke:






  „(f) | letne informacije na podlagi člena 26(11) o osebnih podatkih, izmenjanih z zasebnimi strankami na podlagi členov 26, 26a in 26b, vključno z oceno učinkovitosti sodelovanja, konkretnimi primeri, iz katerih je razvidno, zakaj so bile te zahteve potrebne in sorazmerne za namene omogočanja izpolnitev ciljev in opravljanja nalog Europola, in – kar zadeva izmenjave osebnih podatkov na podlagi člena 26b – številom otrok, identificiranih na podlagi teh izmenjav, če so te informacije na voljo Europolu; |
| --- | --- | --- |

(ii)

dodajo se naslednje točke:

„(f)

letne informacije na podlagi člena 26(11) o osebnih podatkih, izmenjanih z zasebnimi strankami na podlagi členov 26, 26a in 26b, vključno z oceno učinkovitosti sodelovanja, konkretnimi primeri, iz katerih je razvidno, zakaj so bile te zahteve potrebne in sorazmerne za namene omogočanja izpolnitev ciljev in opravljanja nalog Europola, in – kar zadeva izmenjave osebnih podatkov na podlagi člena 26b – številom otrok, identificiranih na podlagi teh izmenjav, če so te informacije na voljo Europolu;

| (g) | letne informacije o številu primerov, v katerih je moral Europol obdelati osebne podatke, ki se ne nanašajo na kategorije posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki, navedene v Prilogi II, da bi države članice podprl pri tekoči preiskavi posameznega kaznivega dejanja v skladu s členom 18a, poleg informacij o trajanju in rezultatih obdelave, vključno s konkretnimi primeri, ki kažejo, zakaj je bila ta obdelava podatkov potrebna in sorazmerna; |
| --- | --- |

(g)

letne informacije o številu primerov, v katerih je moral Europol obdelati osebne podatke, ki se ne nanašajo na kategorije posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki, navedene v Prilogi II, da bi države članice podprl pri tekoči preiskavi posameznega kaznivega dejanja v skladu s členom 18a, poleg informacij o trajanju in rezultatih obdelave, vključno s konkretnimi primeri, ki kažejo, zakaj je bila ta obdelava podatkov potrebna in sorazmerna;

| (h) | letne informacije o prenosih osebnih podatkov tretjim državam in mednarodnim organizacijam na podlagi člena 25(1) ali člena 25(4a), razčlenjene glede na pravno podlago, in o številu primerov, v katerih je izvršni direktor na podlagi člena 25(5) odobril prenos ali kategorije prenosov osebnih podatkov v zvezi s tekočo preiskavo posameznega kaznivega dejanja tretjim državam ali mednarodnim organizacijam, vključno z informacijami o zadevnih državah in trajanju odobritve; |
| --- | --- |

(h)

letne informacije o prenosih osebnih podatkov tretjim državam in mednarodnim organizacijam na podlagi člena 25(1) ali člena 25(4a), razčlenjene glede na pravno podlago, in o številu primerov, v katerih je izvršni direktor na podlagi člena 25(5) odobril prenos ali kategorije prenosov osebnih podatkov v zvezi s tekočo preiskavo posameznega kaznivega dejanja tretjim državam ali mednarodnim organizacijam, vključno z informacijami o zadevnih državah in trajanju odobritve;

| (i) | letne informacije o številu primerov, v katerih je Europol predlagal možen vnos informativnih ukrepov v skladu s členom 4(1), točka (t), vključno s konkretnimi primeri, iz katerih je razvidno, zakaj je bil vnos teh ukrepov predlagan; |
| --- | --- |

(i)

letne informacije o številu primerov, v katerih je Europol predlagal možen vnos informativnih ukrepov v skladu s členom 4(1), točka (t), vključno s konkretnimi primeri, iz katerih je razvidno, zakaj je bil vnos teh ukrepov predlagan;

| (j) | letne informacije o številu raziskovalnih in inovacijskih projektov, izpeljanih, vključno z informacijami o namenih teh projektov, kategorijah obdelanih osebnih podatkov, dodatnih uporabljenih zaščitnih ukrepih, vključno z načelom najmanjšega obsega podatkov, potrebah po preprečevanju, odkrivanju in preiskovanju kaznivih dejanj, ki jih skušajo obravnavati ti projekti, in rezultatu teh projektov; |
| --- | --- |

(j)

letne informacije o številu raziskovalnih in inovacijskih projektov, izpeljanih, vključno z informacijami o namenih teh projektov, kategorijah obdelanih osebnih podatkov, dodatnih uporabljenih zaščitnih ukrepih, vključno z načelom najmanjšega obsega podatkov, potrebah po preprečevanju, odkrivanju in preiskovanju kaznivih dejanj, ki jih skušajo obravnavati ti projekti, in rezultatu teh projektov;

| (k) | letne informacije o številu primerov, v katerih je Europol uporabil začasno obdelavo v skladu s členom 18(6a), in po potrebi število primerov, v katerih je bilo obdobje obdelave podaljšano; |
| --- | --- |

(k)

letne informacije o številu primerov, v katerih je Europol uporabil začasno obdelavo v skladu s členom 18(6a), in po potrebi število primerov, v katerih je bilo obdobje obdelave podaljšano;

| (l) | letne informacije o številu in vrstah primerov, v katerih so bile na podlagi člena 30(2) obdelane posebne kategorije osebnih podatkov. |
| --- | --- |

(l)

letne informacije o številu in vrstah primerov, v katerih so bile na podlagi člena 30(2) obdelane posebne kategorije osebnih podatkov.

Primeri iz točk (f) in (i) se anonimizirajo, kolikor zadeva osebne podatke.

Primeri iz točke (g) se anonimizirajo, kolikor zadeva osebne podatke, brez razkritja operativnih podrobnosti in brez poseganja v tekoče preiskave“;

| (b) | odstavek 5 se nadomesti z naslednjim:

  „5.   Skupina za skupni parlamentarni nadzor lahko pripravi povzetek sklepov o političnem spremljanju dejavnosti Europola, vključno z nezavezujočimi posebnimi priporočili za Europol, te sklepe pa predloži Evropskemu parlamentu in nacionalnim parlamentom. Evropski parlament te sklepe posreduje v vednost Svetu, Komisiji in Europolu.“; |
| --- | --- |

(b)

odstavek 5 se nadomesti z naslednjim:

„5.   Skupina za skupni parlamentarni nadzor lahko pripravi povzetek sklepov o političnem spremljanju dejavnosti Europola, vključno z nezavezujočimi posebnimi priporočili za Europol, te sklepe pa predloži Evropskemu parlamentu in nacionalnim parlamentom. Evropski parlament te sklepe posreduje v vednost Svetu, Komisiji in Europolu.“;

| (46) | vstavi se naslednji člen:

  „Člen 52a
  Posvetovalni forum

  1.   Skupina za skupni parlamentarni nadzor ustanovi posvetovalni forum, ki ji na zahtevo pomaga z neodvisnim svetovanjem v zadevah v zvezi s temeljnimi pravicami.
  Skupina za skupni parlamentarni nadzor in izvršni direktor se lahko posvetujeta s posvetovalnim forumom o vseh zadevah, povezanih s temeljnimi pravicami.


  2.   Skupina za skupni parlamentarni nadzor določi sestavo posvetovalnega foruma, njegov način dela in način posredovanja podatkov posvetovalnemu forumu.“; |
| --- | --- |

(46)

vstavi se naslednji člen:

„Člen 52a

Posvetovalni forum

1.   Skupina za skupni parlamentarni nadzor ustanovi posvetovalni forum, ki ji na zahtevo pomaga z neodvisnim svetovanjem v zadevah v zvezi s temeljnimi pravicami.

Skupina za skupni parlamentarni nadzor in izvršni direktor se lahko posvetujeta s posvetovalnim forumom o vseh zadevah, povezanih s temeljnimi pravicami.

2.   Skupina za skupni parlamentarni nadzor določi sestavo posvetovalnega foruma, njegov način dela in način posredovanja podatkov posvetovalnemu forumu.“;

| (47) | v členu 58 se odstavek 9 nadomesti z naslednjim:

  „9.   Delegirana uredba (EU) 2019/715 se uporablja za vse gradbene projekte, ki bi lahko imeli znatne posledice za proračun Europola.“; |
| --- | --- |

(47)

v členu 58 se odstavek 9 nadomesti z naslednjim:

„9.   Delegirana uredba (EU) 2019/715 se uporablja za vse gradbene projekte, ki bi lahko imeli znatne posledice za proračun Europola.“;

| (48) | člen 60 se spremeni:






  (a) | odstavek 4 se nadomesti z naslednjim:

  „4.   Računovodja Europola po prejemu pripomb Računskega sodišča o začasnem zaključnem računu Europola za leto N na podlagi člena 246 Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046 Evropskega parlamenta in Sveta (*14) pripravi končni zaključni račun Europola za navedeno leto. Izvršni direktor ta zaključni račun predloži upravnemu odboru v mnenje.


  (*14)  Uredba (EU, Euratom) 2018/1046 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. julija 2018 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, spremembi uredb (EU) št. 1296/2013, (EU) št. 1301/2013, (EU) št. 1303/2013, (EU) št. 1304/2013, (EU) št. 1309/2013, (EU) št. 1316/2013, (EU) št. 223/2014, (EU) št. 283/2014 in Sklepa št. 541/2014/EU ter razveljavitvi Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 (UL L 193, 30.7.2018, str. 1).“;" |
| --- | --- | --- |

(48)

člen 60 se spremeni:

(a)

odstavek 4 se nadomesti z naslednjim:

„4.   Računovodja Europola po prejemu pripomb Računskega sodišča o začasnem zaključnem računu Europola za leto N na podlagi člena 246 Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046 Evropskega parlamenta in Sveta (*14) pripravi končni zaključni račun Europola za navedeno leto. Izvršni direktor ta zaključni račun predloži upravnemu odboru v mnenje.

(*14)  Uredba (EU, Euratom) 2018/1046 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. julija 2018 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, spremembi uredb (EU) št. 1296/2013, (EU) št. 1301/2013, (EU) št. 1303/2013, (EU) št. 1304/2013, (EU) št. 1309/2013, (EU) št. 1316/2013, (EU) št. 223/2014, (EU) št. 283/2014 in Sklepa št. 541/2014/EU ter razveljavitvi Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 (UL L 193, 30.7.2018, str. 1).“;"

*14

| (b) | odstavek 9 se nadomesti z naslednjim:

  „9.   Izvršni direktor Evropskemu parlamentu na njegovo zahtevo predloži vse potrebne informacije za nemoteno uporabo postopka za razrešnico za leto N v skladu s členom 106(3) Delegirane uredbe (EU) 2019/715.“; |
| --- | --- |

(b)

odstavek 9 se nadomesti z naslednjim:

„9.   Izvršni direktor Evropskemu parlamentu na njegovo zahtevo predloži vse potrebne informacije za nemoteno uporabo postopka za razrešnico za leto N v skladu s členom 106(3) Delegirane uredbe (EU) 2019/715.“;

| (49) | člen 61 se nadomesti z naslednjim:

  „Člen 61
  Finančna pravila

  1.   Upravni odbor po posvetovanju s Komisijo sprejme finančna pravila, ki se uporabljajo za Europol. Ta pravila ne odstopajo od Delegirane uredbe (EU) 2019/715, razen če je tako odstopanje posebej potrebno za delovanje Europola in je Komisija dala predhodno soglasje.;


  2.   Europol lahko v zvezi z doseganjem njegovih ciljev in izvajanjem njegovih nalog dodeli nepovratna sredstva.


  3.   Europol lahko dodeli nepovratna sredstva brez razpisa za zbiranje predlogov državam članicam za izvajanje dejavnosti, ki spadajo med cilje in naloge Europola.;


  4.   Kadar je to ustrezno utemeljeno za operativne namene, lahko finančna podpora po odobritvi upravnega odbora krije celotne stroške naložb v opremo in infrastrukturo.
  Finančna pravila iz odstavka 1 lahko določijo merila, na podlagi katerih lahko finančna podpora krije celotne stroške naložb iz prvega pododstavka tega odstavka;


  5.   Ob upoštevanju finančne podpore, zagotovljene za dejavnosti skupnih preiskovalnih skupin, Europol in Eurojust skupaj določita pravila in pogoje za obdelavo prijav za takšno podporo.“; |
| --- | --- |

(49)

člen 61 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 61

Finančna pravila

1.   Upravni odbor po posvetovanju s Komisijo sprejme finančna pravila, ki se uporabljajo za Europol. Ta pravila ne odstopajo od Delegirane uredbe (EU) 2019/715, razen če je tako odstopanje posebej potrebno za delovanje Europola in je Komisija dala predhodno soglasje.;

2.   Europol lahko v zvezi z doseganjem njegovih ciljev in izvajanjem njegovih nalog dodeli nepovratna sredstva.

3.   Europol lahko dodeli nepovratna sredstva brez razpisa za zbiranje predlogov državam članicam za izvajanje dejavnosti, ki spadajo med cilje in naloge Europola.;

4.   Kadar je to ustrezno utemeljeno za operativne namene, lahko finančna podpora po odobritvi upravnega odbora krije celotne stroške naložb v opremo in infrastrukturo.

Finančna pravila iz odstavka 1 lahko določijo merila, na podlagi katerih lahko finančna podpora krije celotne stroške naložb iz prvega pododstavka tega odstavka;

5.   Ob upoštevanju finančne podpore, zagotovljene za dejavnosti skupnih preiskovalnih skupin, Europol in Eurojust skupaj določita pravila in pogoje za obdelavo prijav za takšno podporo.“;

| (50) | člen 68 se spremeni:






  (a) | odstavek 1 se nadomesti z naslednjim:

  „1.   Komisija do 29. junija 2027 ter vsakih pet let zatem opravi oceno, predvsem vpliva, uspešnosti in učinkovitosti Europola ter njegovih delovnih praks. To ocenjevanje lahko obravnava zlasti morebitno potrebo po spremembi strukture, dejavnosti, področja delovanja in nalog Europola ter finančne posledice vsake take spremembe.“; |
| --- | --- | --- |

(50)

člen 68 se spremeni:

(a)

odstavek 1 se nadomesti z naslednjim:

„1.   Komisija do 29. junija 2027 ter vsakih pet let zatem opravi oceno, predvsem vpliva, uspešnosti in učinkovitosti Europola ter njegovih delovnih praks. To ocenjevanje lahko obravnava zlasti morebitno potrebo po spremembi strukture, dejavnosti, področja delovanja in nalog Europola ter finančne posledice vsake take spremembe.“;

| (b) | doda se naslednji odstavek:

  „3.   Komisija do 29. junija 2025 Evropskemu parlamentu in Svetu predloži poročilo, v katerem ovrednoti in oceni operativni učinek izvajanja nalog iz te uredbe, zlasti iz člena 4(1), točka (t), členom 18(2), točka (e), členom 18(6a) in členi 18a, 26, 26a ter 26b v zvezi s cilji Europola. V poročilu se oceni učinek teh nalog na temeljne pravice in svoboščine iz Listine. Vsebuje tudi analizo stroškov in koristi razširitve nalog Europola.“; |
| --- | --- |

(b)

doda se naslednji odstavek:

„3.   Komisija do 29. junija 2025 Evropskemu parlamentu in Svetu predloži poročilo, v katerem ovrednoti in oceni operativni učinek izvajanja nalog iz te uredbe, zlasti iz člena 4(1), točka (t), členom 18(2), točka (e), členom 18(6a) in členi 18a, 26, 26a ter 26b v zvezi s cilji Europola. V poročilu se oceni učinek teh nalog na temeljne pravice in svoboščine iz Listine. Vsebuje tudi analizo stroškov in koristi razširitve nalog Europola.“;

| (51) | vstavita se naslednja člena:

  „Člen 74a
  Prehodna ureditev glede obdelave osebnih podatkov v podporo tekoči določeni preiskavi kaznivega dejanja

  1.   Kadar je država članica, EJT ali Eurojust osebne podatke, ki se ne nanašajo na kategorije posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki, navedene v Prilogi II, Europolu zagotovil pred 28. junijem 2022, lahko Europol te osebne podatke obdeluje v skladu s členom 18a, če:






  (a) | zadevna država članica, EJT ali Eurojust do 29. septembra 2022 obvesti Europol, da je pooblaščen, da v skladu s postopkovnimi zahtevami in zaščitnimi ukrepi veljavnimi na podlagi prava Unije ali nacionalnega prava obdeluje te osebne podatke v tekoči preiskavi kaznivega dejanja, za katero je od Europola zahteval podporo, ko je prvotno zagotovil podatke; |
| --- | --- | --- |

(51)

vstavita se naslednja člena:

„Člen 74a

Prehodna ureditev glede obdelave osebnih podatkov v podporo tekoči določeni preiskavi kaznivega dejanja

1.   Kadar je država članica, EJT ali Eurojust osebne podatke, ki se ne nanašajo na kategorije posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki, navedene v Prilogi II, Europolu zagotovil pred 28. junijem 2022, lahko Europol te osebne podatke obdeluje v skladu s členom 18a, če:

(a)

zadevna država članica, EJT ali Eurojust do 29. septembra 2022 obvesti Europol, da je pooblaščen, da v skladu s postopkovnimi zahtevami in zaščitnimi ukrepi veljavnimi na podlagi prava Unije ali nacionalnega prava obdeluje te osebne podatke v tekoči preiskavi kaznivega dejanja, za katero je od Europola zahteval podporo, ko je prvotno zagotovil podatke;

| (b) | zadevna država članica, EJT ali Eurojust do 29. septembra 2022 od Europola zahteva podporo pri tej tekoči preiskavi kaznivega dejanja iz točke (a), ter |
| --- | --- |

(b)

zadevna država članica, EJT ali Eurojust do 29. septembra 2022 od Europola zahteva podporo pri tej tekoči preiskavi kaznivega dejanja iz točke (a), ter

| (c) | Europol v skladu s členom 18a(1), točka (b), oceni, da tekoče preiskave kaznivega dejanja iz točke (a) tega odstavka ni mogoče podpirati brez obdelave osebnih podatkov, ki niso skladni s členom 18(5). |
| --- | --- |

(c)

Europol v skladu s členom 18a(1), točka (b), oceni, da tekoče preiskave kaznivega dejanja iz točke (a) tega odstavka ni mogoče podpirati brez obdelave osebnih podatkov, ki niso skladni s členom 18(5).

Ocena iz točke (c) tega odstavka se zabeleži in pošlje v vednost Evropskemu nadzorniku za varstvo podatkov, potem ko Europol ne podpira več s tem povezane preiskave posameznega kaznivega dejanja.

2.   Kadar država članica, EJT ali Eurojust ne izpolnjuje ene ali več zahtev iz odstavka 1, točki (a) in (b) tega člena, v zvezi z osebnimi podatki, ki se ne nanašajo na kategorije posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki, navedene v Prilogi II, ki jih je Europolu zagotovil pred 28. junijem 2022, ali kadar država članica, EJT ali Eurojust ne spoštujejo odstavek 1, točka (c) tega člena, Europol ne obdeluje teh osebnih podatkov v skladu s členom 18a, temveč brez poseganja v člen 18(5) in člen 74b te osebne podatke izbriše do 29. oktobra 2022.

3.   Kadar je tretja država iz člena 18a(6) osebne podatke, ki se ne nanašajo na kategorije posameznikov, navedene v Prilogi II, Europolu zagotovila pred 28. junijem 2022, lahko Europol te osebne podatke obdeluje v skladu s členom 18a(6), kadar:

| (a) | je tretja država osebne podatke zagotovila v podporo preiskavi posameznega kaznivega dejanja v eni ali več državah članicah, ki jo podpira Europol; |
| --- | --- |

(a)

je tretja država osebne podatke zagotovila v podporo preiskavi posameznega kaznivega dejanja v eni ali več državah članicah, ki jo podpira Europol;

| (b) | je tretja država podatke pridobila v okviru preiskave kaznivega dejanja v skladu s postopkovnimi zahtevami in zaščitnimi ukrepi, ki se uporabljajo v skladu z njenim nacionalnim kazenskim pravom; |
| --- | --- |

(b)

je tretja država podatke pridobila v okviru preiskave kaznivega dejanja v skladu s postopkovnimi zahtevami in zaščitnimi ukrepi, ki se uporabljajo v skladu z njenim nacionalnim kazenskim pravom;

| (c) | tretja država do 29. septembra 2022 obvesti Europol, da je pooblaščen, da obdeluje te osebne podatke v preiskavi kaznivega dejanja, v okviru katere je pridobila podatke; |
| --- | --- |

(c)

tretja država do 29. septembra 2022 obvesti Europol, da je pooblaščen, da obdeluje te osebne podatke v preiskavi kaznivega dejanja, v okviru katere je pridobila podatke;

| (d) | Europol v skladu s členom 18a(1), točka (b), oceni, da preiskave posameznega kaznivega dejanja iz točke (a) tega odstavka ni mogoče podpirati brez obdelave osebnih podatkov, ki niso skladni s členom 18(5), ta ocena pa se zabeleži in pošlje v vednost Evropskemu nadzorniku za varstvo podatkov, potem ko Europol ne podpira več s tem povezane preiskave posameznega kaznivega dejanja, ter |
| --- | --- |

(d)

Europol v skladu s členom 18a(1), točka (b), oceni, da preiskave posameznega kaznivega dejanja iz točke (a) tega odstavka ni mogoče podpirati brez obdelave osebnih podatkov, ki niso skladni s členom 18(5), ta ocena pa se zabeleži in pošlje v vednost Evropskemu nadzorniku za varstvo podatkov, potem ko Europol ne podpira več s tem povezane preiskave posameznega kaznivega dejanja, ter

| (e) | Europol v skladu s členom 18a(6) preveri, da količina osebnih podatkov ni očitno nesorazmerna glede na preiskavo posameznega kaznivega dejanja iz točke (a) tega odstavka v eni ali več državah članicah, ki jih Europol podpira. |
| --- | --- |

(e)

Europol v skladu s členom 18a(6) preveri, da količina osebnih podatkov ni očitno nesorazmerna glede na preiskavo posameznega kaznivega dejanja iz točke (a) tega odstavka v eni ali več državah članicah, ki jih Europol podpira.

4.   Kadar tretja država ne izpolnjuje zahteve iz odstavka 3, točka (c) tega člena, glede osebnih podatkov, ki se ne nanašajo na kategorije posameznikov, navedene v Prilogi II, ki jih je Europolu zagotovila pred 28. junijem 2022, ali kadar katera koli druga zahteva iz odstavka 3 tega člena ni izpolnjena, Europol teh osebnih podatkov v skladu s členom 18a(6) ne obdeluje, temveč brez poseganja v člen 18(5) in člen 74b Europol do 29. oktobra 2022 te osebne podatke izbriše.

5.   Kadar je država članica, EJT ali Eurojust osebne podatke, ki se ne nanašajo na kategorije posameznikov, navedene v Prilogi II, Europolu zagotovil pred 28. junijem 2022, lahko do 29. septembra 2022 od Europola zahteva, da hrani te podatke in rezultate Europolove obdelave teh podatkov, kadar je to potrebno, da se zagotovi verodostojnost, zanesljivost in sledljivost postopka zbiranja kriminalističnoobveščevalnih informacij. Europol osebne podatke, ki se ne nanašajo na kategorije posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki, navedene v Prilogi II, hrani funkcionalno ločene od drugih podatkov in jih lahko obdeluje le zaradi zagotavljanja verodostojnosti, zanesljivosti in sledljivosti postopka zbiranja kriminalističnoobveščevalnih informacij ter le toliko časa, kolikor potekajo sodni postopki v zvezi s preiskavo kaznivega dejanja, za katero so bili ti podatki zagotovljeni.

6.   Kadar je Europol osebne podatke, ki se ne nanašajo na kategorije posameznikov, navedene v Prilogi II, prejel pred 28. junijem 2022, Europol teh podatkov ne shranjuje za zagotovitev verodostojnosti, zanesljivosti in sledljivosti postopka pridobivanja kriminalističnoobveščevalnih informacij, razen če je bilo tako zahtevano v skladu z odstavkom 5. Kadar takšne zahteve ni bilo, Europol do 29. oktobra 2022 te osebne podatke izbriše.

Člen 74b

Prehodna ureditev glede obdelave osebnih podatkov, ki jih hrani Europol

Brez poseganja v člen 74a lahko Europol za osebne podatke, ki jih je pridobil pred 28. junijem 2022 preveri, ali se ti osebni podatki nanašajo na eno od kategorij posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki, iz Priloge II. Europol ima v ta namen možnost, da lahko opravi predhodno analizo teh osebnih podatkov v obdobju do 18 mesecev od dneva, ko je Europol prvotno prejel podatke, ali v upravičenih primerih in s predhodnim dovoljenjem Evropskega nadzornika za varstvo podatkov v daljšem obdobju.

Najdaljše obdobje obdelave podatkov iz prvega pododstavka je tri leta od dneva, ko Europol prejme podatke.“

Člen 2

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah v skladu s Pogodbama.

V Strasbourgu, 8. junija 2022

Za Evropski parlament

predsednica

R. METSOLA

Za Svet

predsednik

C. BEAUNE

---

(1)  Stališče Evropskega parlamenta z dne 4. maja 2022 (še ni objavljeno v Uradnem listu) in odločitev Sveta z dne 24. maja 2022.

1

(2)  Uredba (EU) 2016/794 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. maja 2016 o Agenciji Evropske unije za sodelovanje na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj (Europol) ter nadomestitvi in razveljavitvi sklepov Sveta 2009/371/PNZ, 2009/934/PNZ, 2009/935/PNZ, 2009/936/PNZ in 2009/968/PNZ (UL L 135, 24.5.2016, str. 53).

2

(3)  Sklep Sveta 2008/617/PNZ z dne 23. junija 2008 o izboljšanju sodelovanja med posebnimi enotami za posredovanje držav članic Evropske unije v kriznih razmerah (UL L 210, 6.8.2008, str. 73).

3

(4)  Uredba (EU) 2019/881 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. aprila 2019 o Agenciji Evropske unije za kibernetsko varnost (ENISA) in o certificiranju informacijske in komunikacijske tehnologije na področju kibernetske varnosti ter razveljavitvi Uredbe (EU) št. 526/2013 (Akt o kibernetski varnosti) (UL L 151, 7.6.2019, str. 15).

4

(5)  Direktiva (EU) 2016/1148 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. julija 2016 o ukrepih za visoko skupno raven varnosti omrežij in informacijskih sistemov v Uniji (UL L 194, 19.7.2016, str. 1).

5

(6)  Uredba (EU) 2018/1862 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 28. novembra 2018 o vzpostavitvi, delovanju in uporabi schengenskega informacijskega sistema (SIS) na področju policijskega sodelovanja in pravosodnega sodelovanja v kazenskih zadevah, o spremembi in razveljavitvi Sklepa Sveta 2007/533/PNZ ter o razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1986/2006 Evropskega parlamenta in Sveta in Sklepa Komisije 2010/261/EU (UL L 312, 7.12.2018, str. 56).

6

(7)  Uredba Sveta (EU) št. 1053/2013 z dne 7. oktobra 2013 o vzpostavitvi ocenjevalnega in spremljevalnega mehanizma za preverjanje uporabe schengenskega pravnega reda in razveljavitvi Sklepa Izvršnega odbora z dne 16. septembra 1998 o ustanovitvi stalnega odbora o ocenjevanju in izvajanju Schengenskega sporazuma (UL L 295, 6.11.2013, str. 27).

7

(8)  Uredba (EU) 2019/452 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. marca 2019 o vzpostavitvi okvira za pregled neposrednih tujih naložb v Uniji (UL L 79 I, 21.3.2019, str. 1).

8

(9)  Uredba Sveta (EU) 2017/1939 z dne 12. oktobra 2017 o izvajanju okrepljenega sodelovanja v zvezi z ustanovitvijo Evropskega javnega tožilstva (EJT) (UL L 283, 31.10.2017, str. 1).

9

(10)  Uredba (EU) 2018/1725 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. oktobra 2018 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah, organih, uradih in agencijah Unije in o prostem pretoku takih podatkov ter o razveljavitvi Uredbe (ES) št. 45/2001 in Sklepa št. 1247/2002/ES (UL L 295, 21.11.2018, str. 39).

10

(11)  Direktiva (EU) 2016/680 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. aprila 2016 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov, ki jih pristojni organi obdelujejo za namene preprečevanja, preiskovanja, odkrivanja ali pregona kaznivih dejanj ali izvrševanja kazenskih sankcij, in o prostem pretoku takih podatkov ter o razveljavitvi Okvirnega sklepa Sveta 2008/977/PNZ (UL L 119, 4.5.2016, str. 89).

11

(12)  Direktiva (EU) 2015/849 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. maja 2015 o preprečevanju uporabe finančnega sistema za pranje denarja ali financiranje terorizma, spremembi Uredbe (EU) št. 648/2012 Evropskega parlamenta in Sveta ter razveljavitvi Direktive 2005/60/ES Evropskega parlamenta in Sveta in Direktive Komisije 2006/70/ES (UL L 141, 5.6.2015, str. 73).

12

(13)  Uredba (EU) 2021/784 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2021 o obravnavanju razširjanja terorističnih spletnih vsebin (UL L 172, 17.5.2021, str. 79).

13

(14)  Uredba (EU) 2016/679 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. aprila 2016 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov ter o razveljavitvi Direktive 95/46/ES (Splošna uredba o varstvu podatkov) (UL L 119, 4.5.2016, str. 1).

14

(15)  
  UL C 143, 23.4.2021, str. 6.

15

---

| 27.6.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | L 169/43 |
| --- | --- | --- | --- |

27.6.2022

SL

Uradni list Evropske unije

L 169/43

---

UREDBA (EU) 2022/992 EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

z dne 8. junija 2022

o spremembi Uredbe (EU) 2016/1628 glede podaljšanja pooblastila Komisije za sprejemanje delegiranih aktov

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 114 Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),

v skladu z rednim zakonodajnim postopkom (2),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba (EU) 2016/1628 Evropskega parlamenta in Sveta (3) določa temeljne določbe o emisijah plinastih in trdnih onesnaževal ter homologaciji za motorje z notranjim izgorevanjem za necestno mobilno mehanizacijo in Komisijo pooblašča za določitev nekaterih podrobnih tehničnih specifikacij v delegiranih aktih. S členom 55(2) navedene uredbe je bilo to pooblastilo preneseno na Komisijo za omejeno obdobje petih let. To obdobje se je izteklo 6. oktobra 2021. Nekatere od teh delegiranih aktov je treba posodobiti, da se upošteva tehnični napredek, in uvesti druge spremembe v skladu s pooblastilom, vključno v zvezi z delegiranim aktom, ki določa zahteve v zvezi s spremljanjem motorjev z notranjim izgorevanjem, vgrajenih v necestno mobilno mehanizacijo, med njihovim obratovanjem. Omogočiti bi bilo treba tudi sprejetje novih delegiranih aktov v skladu s pooblastilom. Zato bi bilo treba pooblastilo Komisije za sprejemanje delegiranih aktov podaljšati in določiti, da se omogočijo nadaljnja podaljšanja. |
| --- | --- |

(1)

Uredba (EU) 2016/1628 Evropskega parlamenta in Sveta (3) določa temeljne določbe o emisijah plinastih in trdnih onesnaževal ter homologaciji za motorje z notranjim izgorevanjem za necestno mobilno mehanizacijo in Komisijo pooblašča za določitev nekaterih podrobnih tehničnih specifikacij v delegiranih aktih. S členom 55(2) navedene uredbe je bilo to pooblastilo preneseno na Komisijo za omejeno obdobje petih let. To obdobje se je izteklo 6. oktobra 2021. Nekatere od teh delegiranih aktov je treba posodobiti, da se upošteva tehnični napredek, in uvesti druge spremembe v skladu s pooblastilom, vključno v zvezi z delegiranim aktom, ki določa zahteve v zvezi s spremljanjem motorjev z notranjim izgorevanjem, vgrajenih v necestno mobilno mehanizacijo, med njihovim obratovanjem. Omogočiti bi bilo treba tudi sprejetje novih delegiranih aktov v skladu s pooblastilom. Zato bi bilo treba pooblastilo Komisije za sprejemanje delegiranih aktov podaljšati in določiti, da se omogočijo nadaljnja podaljšanja.

| (2) | Uredbo (EU) 2016/1628 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(2)

Uredbo (EU) 2016/1628 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti.

| (3) | Ker cilja te uredbe države članice ne morejo zadovoljivo doseči, temveč se zaradi njenih učinkov lažje doseže na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenega cilja – |
| --- | --- |

(3)

Ker cilja te uredbe države članice ne morejo zadovoljivo doseči, temveč se zaradi njenih učinkov lažje doseže na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenega cilja –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

V členu 55 Uredbe (EU) 2016/1628 se odstavek 2 nadomesti z naslednjim:

„2.   Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov iz člena 19(2), člena 24(11), člena 25(4), člena 26(6), člena 34(9), člena 42(4), člena 43(5) in člena 48 se prenese na Komisijo za obdobje desetih let od 6. oktobra 2016. Komisija pripravi poročilo v zvezi s prenosom pooblastila najpozneje do 6. januarja 2026 in devet mesecev pred iztekom vsakega naslednjega petletnega obdobja. Prenos pooblastila se samodejno podaljšuje za obdobje petih let, razen če Evropski parlament ali Svet nasprotuje temu podaljšanju najpozneje tri mesece pred koncem vsakega obdobja.“.

Člen 2

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Strasbourgu, 8. junija 2022

Za Evropski parlament

predsednica

R. METSOLA

Za Svet

predsednik

C. BEAUNE

---

(1)  Mnenje z dne 18. maja 2022 (še ni objavljeno v Uradnem listu).

1

(2)  Stališče Evropskega parlamenta z dne 19. maja 2022 (še ni objavljeno v Uradnem listu) in odločitev Sveta z dne 2. junija 2022.

2

(3)  Uredba (EU) 2016/1628 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. septembra 2016 o zahtevah v zvezi z mejnimi vrednostmi emisij plinastih in trdnih onesnaževal in homologacijo za motorje z notranjim izgorevanjem za necestno mobilno mehanizacijo, o spremembi uredb (EU) št. 1024/2012 in (EU) št. 167/2013 ter o spremembi in razveljavitvi Direktive 97/68/ES (UL L 252, 16.9.2016, str. 53).

3

---

DIREKTIVE

| 27.6.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | L 169/45 |
| --- | --- | --- | --- |

27.6.2022

SL

Uradni list Evropske unije

L 169/45

---

DIREKTIVA (EU) 2022/993 EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

z dne 8. junija 2022

o minimalni ravni izobraževanja pomorščakov

(kodificirano besedilo)

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije, in zlasti člena 100(2) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),

po posvetovanju z Odborom regij,

v skladu z rednim zakonodajnim postopkom (2),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Direktiva 2008/106/ES Evropskega parlamenta in Sveta (3) je bila večkrat bistveno spremenjena (4). Zaradi jasnosti in racionalnosti bi bilo treba navedeno direktivo kodificirati. |
| --- | --- |

(1)

Direktiva 2008/106/ES Evropskega parlamenta in Sveta (3) je bila večkrat bistveno spremenjena (4). Zaradi jasnosti in racionalnosti bi bilo treba navedeno direktivo kodificirati.

| (2) | Za ohranitev in s ciljem izboljšanja visoke ravni varnosti v pomorskem prometu in preprečevanja onesnaževanja morja je bistveno, da se ohranja in po možnosti izboljša raven znanja in veščin pomorščakov Unije, tako da se razvije pomorsko usposabljanje in izdajanje spričeval v skladu z mednarodnimi pravili in tehnološkim napredkom, ter da se sprejmejo nadaljnji ukrepi za krepitev evropske baze znanj in spretnosti o pomorstvu. |
| --- | --- |

(2)

Za ohranitev in s ciljem izboljšanja visoke ravni varnosti v pomorskem prometu in preprečevanja onesnaževanja morja je bistveno, da se ohranja in po možnosti izboljša raven znanja in veščin pomorščakov Unije, tako da se razvije pomorsko usposabljanje in izdajanje spričeval v skladu z mednarodnimi pravili in tehnološkim napredkom, ter da se sprejmejo nadaljnji ukrepi za krepitev evropske baze znanj in spretnosti o pomorstvu.

| (3) | Usposabljanje in izdajanje spričeval za pomorščake na mednarodni ravni ureja Mednarodna konvencija o standardih za usposabljanje, izdajanje spričeval in ladijsko stražarjenje pomorščakov iz leta 1978 (v nadaljnjem besedilu: Konvencija STCW), ki jo je sprejela Mednarodna pomorska organizacija (IMO) in ki je bila deležna večjih sprememb na Konferenci pogodbenic Konvencije STCW v Manili leta 2010 (v nadaljnjem besedilu: manilske spremembe). Nadaljnje spremembe Konvencije STCW so bile sprejete leta 2015 in leta 2016. |
| --- | --- |

(3)

Usposabljanje in izdajanje spričeval za pomorščake na mednarodni ravni ureja Mednarodna konvencija o standardih za usposabljanje, izdajanje spričeval in ladijsko stražarjenje pomorščakov iz leta 1978 (v nadaljnjem besedilu: Konvencija STCW), ki jo je sprejela Mednarodna pomorska organizacija (IMO) in ki je bila deležna večjih sprememb na Konferenci pogodbenic Konvencije STCW v Manili leta 2010 (v nadaljnjem besedilu: manilske spremembe). Nadaljnje spremembe Konvencije STCW so bile sprejete leta 2015 in leta 2016.

| (4) | S to direktivo se Konvencija STCW vključuje v pravo Unije. Vse države članice so podpisnice Konvencije STCW, zato je treba doseči harmonizirano izvajanje njihovih mednarodnih zavez s prilagajanjem pravil Unije o usposabljanju in izdajanju spričeval za pomorščake Konvenciji STCW. |
| --- | --- |

(4)

S to direktivo se Konvencija STCW vključuje v pravo Unije. Vse države članice so podpisnice Konvencije STCW, zato je treba doseči harmonizirano izvajanje njihovih mednarodnih zavez s prilagajanjem pravil Unije o usposabljanju in izdajanju spričeval za pomorščake Konvenciji STCW.

| (5) | Za pomorski sektor Unije je značilno zelo kakovostno pomorsko znanje, ki je eden od stebrov njegove konkurenčnosti. Kakovost usposabljanja pomorščakov je pomembna za konkurenčnost tega sektorja in za povečanje privlačnosti pomorskih poklicev med državljani Unije, zlasti mladimi. |
| --- | --- |

(5)

Za pomorski sektor Unije je značilno zelo kakovostno pomorsko znanje, ki je eden od stebrov njegove konkurenčnosti. Kakovost usposabljanja pomorščakov je pomembna za konkurenčnost tega sektorja in za povečanje privlačnosti pomorskih poklicev med državljani Unije, zlasti mladimi.

| (6) | Države članice lahko določijo višje standarde od minimalnih standardov, ki jih določata Konvencija STCW in ta direktiva. |
| --- | --- |

(6)

Države članice lahko določijo višje standarde od minimalnih standardov, ki jih določata Konvencija STCW in ta direktiva.

| (7) | Pravila Konvencije STCW, ki so priložena k tej direktivi, bi bilo treba dopolniti z obveznimi določbami, ki jih vsebuje del A Kodeksa za usposabljanje, izdajanje spričeval in ladijsko stražarjenje pomorščakov (v nadaljnjem besedilu: Kodeks STCW). Del B Kodeksa STCW vsebuje orientacijska priporočila v pomoč pogodbenicam Konvencije STCW in osebam, ki so vključene v izvajanje, uporabo ali uveljavitev njenih ukrepov, da bi v celoti in popolnoma enotno uveljavile Konvencijo. |
| --- | --- |

(7)

Pravila Konvencije STCW, ki so priložena k tej direktivi, bi bilo treba dopolniti z obveznimi določbami, ki jih vsebuje del A Kodeksa za usposabljanje, izdajanje spričeval in ladijsko stražarjenje pomorščakov (v nadaljnjem besedilu: Kodeks STCW). Del B Kodeksa STCW vsebuje orientacijska priporočila v pomoč pogodbenicam Konvencije STCW in osebam, ki so vključene v izvajanje, uporabo ali uveljavitev njenih ukrepov, da bi v celoti in popolnoma enotno uveljavile Konvencijo.

| (8) | Eden izmed ciljev skupne prometne politike na področju pomorskega prometa je olajšati gibanje pomorščakov v Uniji. Takšno gibanje med drugim prispeva k prizadevanjem, da bi bil sektor pomorskega prometa Unije privlačen za prihodnje generacije, s čimer bi preprečili pomanjkanje usposobljenega osebja z ustrezno kombinacijo znanj in spretnosti znotraj evropskega pomorskega grozda. Vzajemno priznavanje spričeval pomorščakov, ki so jih izdale države članice, je bistvenega pomena, da se olajša gibanje pomorščakov. Glede na pravico do dobrega upravljanja bi morale odločitve držav članic glede sprejemanja spričeval o visoki strokovni usposobljenosti, ki so jih druge države članice izdale pomorščakom zaradi izdajanja nacionalnih spričeval o usposobljenosti, temeljiti na razlogih, ki jih zadevni pomorščak lahko ugotovi. |
| --- | --- |

(8)

Eden izmed ciljev skupne prometne politike na področju pomorskega prometa je olajšati gibanje pomorščakov v Uniji. Takšno gibanje med drugim prispeva k prizadevanjem, da bi bil sektor pomorskega prometa Unije privlačen za prihodnje generacije, s čimer bi preprečili pomanjkanje usposobljenega osebja z ustrezno kombinacijo znanj in spretnosti znotraj evropskega pomorskega grozda. Vzajemno priznavanje spričeval pomorščakov, ki so jih izdale države članice, je bistvenega pomena, da se olajša gibanje pomorščakov. Glede na pravico do dobrega upravljanja bi morale odločitve držav članic glede sprejemanja spričeval o visoki strokovni usposobljenosti, ki so jih druge države članice izdale pomorščakom zaradi izdajanja nacionalnih spričeval o usposobljenosti, temeljiti na razlogih, ki jih zadevni pomorščak lahko ugotovi.

| (9) | Usposabljanje pomorščakov bi moralo zajemati ustrezno teoretično in praktično usposabljanje za zagotovitev, da so pomorščaki usposobljeni za doseganje varnostnih standardov ter se lahko odzivajo na nevarnosti in nujne primere. |
| --- | --- |

(9)

Usposabljanje pomorščakov bi moralo zajemati ustrezno teoretično in praktično usposabljanje za zagotovitev, da so pomorščaki usposobljeni za doseganje varnostnih standardov ter se lahko odzivajo na nevarnosti in nujne primere.

| (10) | Države članice bi morale sprejeti in izvrševati posebne ukrepe za preprečevanje in kaznovanje goljufij, povezanih s spričevali o usposobljenosti in spričevali o visoki strokovni usposobljenosti, ter si v okviru IMO prizadevati za dosego strogih in izvršljivih sporazumov o boju proti takšnim ravnanjem na svetovni ravni. |
| --- | --- |

(10)

Države članice bi morale sprejeti in izvrševati posebne ukrepe za preprečevanje in kaznovanje goljufij, povezanih s spričevali o usposobljenosti in spričevali o visoki strokovni usposobljenosti, ter si v okviru IMO prizadevati za dosego strogih in izvršljivih sporazumov o boju proti takšnim ravnanjem na svetovni ravni.

| (11) | Oblikovati in izvajati bi bilo treba standarde kakovosti in sisteme standardov kakovosti, pri čemer se po potrebi upoštevajo Priporočilo Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. junija 2009 (5) ter s tem povezani ukrepi, ki so jih sprejele države članice. |
| --- | --- |

(11)

Oblikovati in izvajati bi bilo treba standarde kakovosti in sisteme standardov kakovosti, pri čemer se po potrebi upoštevajo Priporočilo Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. junija 2009 (5) ter s tem povezani ukrepi, ki so jih sprejele države članice.

| (12) | Za izboljšanje varnosti v pomorskem prometu in za preprečevanje onesnaževanja morja bi bilo treba v tej direktivi v skladu s Konvencijo STCW določiti minimalni čas počitka za osebje, ki izvaja ladijsko stražarjenje. Te določbe bi bilo treba uporabljati brez poseganja v določbe Direktive Sveta 1999/63/ES (6). |
| --- | --- |

(12)

Za izboljšanje varnosti v pomorskem prometu in za preprečevanje onesnaževanja morja bi bilo treba v tej direktivi v skladu s Konvencijo STCW določiti minimalni čas počitka za osebje, ki izvaja ladijsko stražarjenje. Te določbe bi bilo treba uporabljati brez poseganja v določbe Direktive Sveta 1999/63/ES (6).

| (13) | Evropski socialni partnerji so se dogovorili o minimalnem času počitka, ki velja za pomorščake, za izvajanje navedenega dogovora pa je bila sprejeta Direktiva 1999/63/ES. Navedena direktiva dopušča tudi možnost za odobritev izjem glede minimalnega časa počitka za pomorščake. Kljub temu bi morala biti možnost za odobritev izjem omejena z vidika najdaljšega trajanja, pogostosti in področja uporabe. Cilj manilskih sprememb je med drugim bil določiti objektivne omejitve izjem glede minimalnega časa počitka za osebje, ki opravlja ladijsko stražarjenje, in pomorščake, ki opravljajo naloge na področju varnosti in preprečevanja onesnaževanja, da bi preprečili utrujenost. Ta direktiva bi zato morala odražati manilske spremembe tako, da bi zagotovili skladnost z Direktivo 1999/63/ES. |
| --- | --- |

(13)

Evropski socialni partnerji so se dogovorili o minimalnem času počitka, ki velja za pomorščake, za izvajanje navedenega dogovora pa je bila sprejeta Direktiva 1999/63/ES. Navedena direktiva dopušča tudi možnost za odobritev izjem glede minimalnega časa počitka za pomorščake. Kljub temu bi morala biti možnost za odobritev izjem omejena z vidika najdaljšega trajanja, pogostosti in področja uporabe. Cilj manilskih sprememb je med drugim bil določiti objektivne omejitve izjem glede minimalnega časa počitka za osebje, ki opravlja ladijsko stražarjenje, in pomorščake, ki opravljajo naloge na področju varnosti in preprečevanja onesnaževanja, da bi preprečili utrujenost. Ta direktiva bi zato morala odražati manilske spremembe tako, da bi zagotovili skladnost z Direktivo 1999/63/ES.

| (14) | Da bi se izboljšala varnost v pomorskem prometu ter preprečila izguba človeških življenj in onesnaževanje morskega okolja, bi bilo treba zagotoviti sporazumevanje med člani posadke na ladjah, ki plujejo v vodah Unije. |
| --- | --- |

(14)

Da bi se izboljšala varnost v pomorskem prometu ter preprečila izguba človeških življenj in onesnaževanje morskega okolja, bi bilo treba zagotoviti sporazumevanje med člani posadke na ladjah, ki plujejo v vodah Unije.

| (15) | Osebje na potniških ladjah, katerega naloga je pomagati potnikom v izrednih razmerah, bi se moralo biti sposobno sporazumevati s potniki. |
| --- | --- |

(15)

Osebje na potniških ladjah, katerega naloga je pomagati potnikom v izrednih razmerah, bi se moralo biti sposobno sporazumevati s potniki.

| (16) | Posadke, ki so zaposlene na tankerjih za prevoz zdravju škodljivega tovora in tovora, ki onesnažuje, bi morale biti sposobne učinkovito preprečevati nesreče in obvladovati izredne razmere. Najpomembneje je, da se med poveljnikom ladje, častniki in mornarji vzpostavi ustrezna povezava v sporazumevanju, ki izpolnjuje zahteve te direktive. |
| --- | --- |

(16)

Posadke, ki so zaposlene na tankerjih za prevoz zdravju škodljivega tovora in tovora, ki onesnažuje, bi morale biti sposobne učinkovito preprečevati nesreče in obvladovati izredne razmere. Najpomembneje je, da se med poveljnikom ladje, častniki in mornarji vzpostavi ustrezna povezava v sporazumevanju, ki izpolnjuje zahteve te direktive.

| (17) | Bistveno je zagotoviti, da imajo pomorščaki, imetniki spričeval, ki so jih izdale tretje države in ki delajo na krovu ladij Unije, raven izobraževanja, ki je enakovredna ravni, ki jo zahteva Konvencija STCW. Ta direktiva določa postopke in skupna merila, v skladu s katerimi države članice priznavajo spričevala pomorščakov, ki so jih izdale tretje države, temelječe na standardih za usposabljanje in izdajanje spričeval, kakor so bili dogovorjeni v okviru Konvencije STCW. |
| --- | --- |

(17)

Bistveno je zagotoviti, da imajo pomorščaki, imetniki spričeval, ki so jih izdale tretje države in ki delajo na krovu ladij Unije, raven izobraževanja, ki je enakovredna ravni, ki jo zahteva Konvencija STCW. Ta direktiva določa postopke in skupna merila, v skladu s katerimi države članice priznavajo spričevala pomorščakov, ki so jih izdale tretje države, temelječe na standardih za usposabljanje in izdajanje spričeval, kakor so bili dogovorjeni v okviru Konvencije STCW.

| (18) | Države članice bi morale v interesu varnosti v pomorskem prometu priznati kvalifikacije, ki dokazujejo zahtevano raven izobraževanja samo, kadar jih izdajo pogodbenice Konvencije STCW ali so izdane v imenu pogodbenic Konvencije STCW, za katere je Odbor za pomorsko varnost pri IMO ugotovil, da so dokazale doseganje standardov in še vedno v celoti dosegajo standarde, ki jih določa navedena konvencija. Za premostitev časovne vrzeli, dokler Odbor za pomorsko varnost tega ne ugotovi, je potreben postopek za poprejšnje priznavanje spričeval. |
| --- | --- |

(18)

Države članice bi morale v interesu varnosti v pomorskem prometu priznati kvalifikacije, ki dokazujejo zahtevano raven izobraževanja samo, kadar jih izdajo pogodbenice Konvencije STCW ali so izdane v imenu pogodbenic Konvencije STCW, za katere je Odbor za pomorsko varnost pri IMO ugotovil, da so dokazale doseganje standardov in še vedno v celoti dosegajo standarde, ki jih določa navedena konvencija. Za premostitev časovne vrzeli, dokler Odbor za pomorsko varnost tega ne ugotovi, je potreben postopek za poprejšnje priznavanje spričeval.

| (19) | Ta direktiva vsebuje centralizirani sistem za priznavanje spričeval pomorščakov, ki jih izdajo tretje države. Da bi učinkovito uporabili razpoložljive človeške in finančne vire, bi moral postopek za priznavanje tretjih držav temeljiti na analizi potrebe po takšnem priznanju, vključno, med drugim, z navedbo predvidenega števila poveljnikov ladij, častnikov in radijskih operaterjev, ki izvirajo iz te tretje države in bi lahko delali na ladjah, ki plujejo pod zastavami držav članic To analizo bi bilo treba predložiti v preučitev Odboru za varnost na morju in preprečevanje onesnaževanja z ladij (COSS). |
| --- | --- |

(19)

Ta direktiva vsebuje centralizirani sistem za priznavanje spričeval pomorščakov, ki jih izdajo tretje države. Da bi učinkovito uporabili razpoložljive človeške in finančne vire, bi moral postopek za priznavanje tretjih držav temeljiti na analizi potrebe po takšnem priznanju, vključno, med drugim, z navedbo predvidenega števila poveljnikov ladij, častnikov in radijskih operaterjev, ki izvirajo iz te tretje države in bi lahko delali na ladjah, ki plujejo pod zastavami držav članic To analizo bi bilo treba predložiti v preučitev Odboru za varnost na morju in preprečevanje onesnaževanja z ladij (COSS).

| (20) | Za zagotovitev pravice vseh pomorščakov do dostojne zaposlitve in za omejitev izkrivljanja konkurence na notranjem trgu bi bilo treba pri prihodnjem priznavanju tretjih držav upoštevati, ali so te tretje države ratificirale Konvencijo o delu v pomorstvu iz leta 2006. |
| --- | --- |

(20)

Za zagotovitev pravice vseh pomorščakov do dostojne zaposlitve in za omejitev izkrivljanja konkurence na notranjem trgu bi bilo treba pri prihodnjem priznavanju tretjih držav upoštevati, ali so te tretje države ratificirale Konvencijo o delu v pomorstvu iz leta 2006.

| (21) | Da bi se zagotovila učinkovitost centraliziranega sistema za priznavanje spričeval pomorščakov, izdanih v tretjih državah, bi bilo treba ponovno presojo tretjih držav, ki ladjam, ki plujejo pod zastavami držav članic, zagotavljajo majhno število pomorščakov, izvajati v časovnih presledkih deset let. To daljše obdobje ponovne presoje sistema takih tretjih držav bi bilo treba združiti s prednostnimi merili, pri katerih so upoštevani pomisleki glede varnosti, s čimer se potreba po učinkovitosti uravnoteži z učinkovitim zaščitnim mehanizmom, če bi se poslabšala kakovost usposabljanja pomorščakov v relevantnih tretjih državah. |
| --- | --- |

(21)

Da bi se zagotovila učinkovitost centraliziranega sistema za priznavanje spričeval pomorščakov, izdanih v tretjih državah, bi bilo treba ponovno presojo tretjih držav, ki ladjam, ki plujejo pod zastavami držav članic, zagotavljajo majhno število pomorščakov, izvajati v časovnih presledkih deset let. To daljše obdobje ponovne presoje sistema takih tretjih držav bi bilo treba združiti s prednostnimi merili, pri katerih so upoštevani pomisleki glede varnosti, s čimer se potreba po učinkovitosti uravnoteži z učinkovitim zaščitnim mehanizmom, če bi se poslabšala kakovost usposabljanja pomorščakov v relevantnih tretjih državah.

| (22) | Pomorske izobraževalne zavode ter izobraževalne programe in tečaje bi bilo treba nadzorovati, kadar je to primerno. Zato bi bilo treba vzpostaviti merila za takšen nadzor. |
| --- | --- |

(22)

Pomorske izobraževalne zavode ter izobraževalne programe in tečaje bi bilo treba nadzorovati, kadar je to primerno. Zato bi bilo treba vzpostaviti merila za takšen nadzor.

| (23) | Evropska agencija za pomorsko varnost, ustanovljena z Uredbo (ES) št. 1406/2002 Evropskega parlamenta in Sveta (7), bi morala pomagati Komisiji pri preverjanju, ali države članice izpolnjujejo zahteve te direktive. |
| --- | --- |

(23)

Evropska agencija za pomorsko varnost, ustanovljena z Uredbo (ES) št. 1406/2002 Evropskega parlamenta in Sveta (7), bi morala pomagati Komisiji pri preverjanju, ali države članice izpolnjujejo zahteve te direktive.

| (24) | Podatki o pomorščakih, zaposlenih iz tretjih držav, so postali razpoložljivi na ravni Unije, odkar države članice sporočajo ustrezne podatke iz svojih nacionalnih registrov v zvezi z izdanimi spričevali in overitvami. Te podatke bi bilo treba uporabiti za statistične namene in oblikovanje politik, zlasti z namenom izboljšanja učinkovitosti centraliziranega sistema za priznavanje spričeval pomorščakov, izdanih v tretjih državah. Na podlagi podatkov, ki jih sporočijo države članice, bi bilo treba ponovno preučiti priznavanje tretjih držav, ki ladjam, ki plujejo pod zastavami držav članic, niso zagotovile nobenih pomorščakov najmanj osem let. Postopek ponovne preučitve bi moral zajemati možnost ohranitve ali odvzema priznanja relevantne tretje države. Poleg tega pa bi bilo treba podatke, ki jih sporočijo države članice, uporabljati tudi pri dajanju prednosti ponovni presoji priznanih tretjih držav. |
| --- | --- |

(24)

Podatki o pomorščakih, zaposlenih iz tretjih držav, so postali razpoložljivi na ravni Unije, odkar države članice sporočajo ustrezne podatke iz svojih nacionalnih registrov v zvezi z izdanimi spričevali in overitvami. Te podatke bi bilo treba uporabiti za statistične namene in oblikovanje politik, zlasti z namenom izboljšanja učinkovitosti centraliziranega sistema za priznavanje spričeval pomorščakov, izdanih v tretjih državah. Na podlagi podatkov, ki jih sporočijo države članice, bi bilo treba ponovno preučiti priznavanje tretjih držav, ki ladjam, ki plujejo pod zastavami držav članic, niso zagotovile nobenih pomorščakov najmanj osem let. Postopek ponovne preučitve bi moral zajemati možnost ohranitve ali odvzema priznanja relevantne tretje države. Poleg tega pa bi bilo treba podatke, ki jih sporočijo države članice, uporabljati tudi pri dajanju prednosti ponovni presoji priznanih tretjih držav.

| (25) | Države članice morajo kot pristaniške oblasti krepiti varnost in preprečevati onesnaževanje voda Unije s tem, da je njihova prednostna naloga inšpekcijski pregled plovil, ki plujejo pod zastavo tretje države, ki ni ratificirala Konvencije STCW, pri čemer zagotovijo, da se za plovila, ki plujejo pod zastavo tretje države, ne uporablja ugodnejša obravnava. |
| --- | --- |

(25)

Države članice morajo kot pristaniške oblasti krepiti varnost in preprečevati onesnaževanje voda Unije s tem, da je njihova prednostna naloga inšpekcijski pregled plovil, ki plujejo pod zastavo tretje države, ki ni ratificirala Konvencije STCW, pri čemer zagotovijo, da se za plovila, ki plujejo pod zastavo tretje države, ne uporablja ugodnejša obravnava.

| (26) | Določbe o priznavanju poklicnih kvalifikacij iz Direktive Evropskega parlamenta in Sveta 2005/36/ES (8) se niso uporabljale za priznavanje spričeval pomorščakov na podlagi Direktive 2008/106/ES. Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 2005/45/ES (9) je urejala vzajemno priznavanje spričeval pomorščakov, ki jih izdajo države članice. Vendar so opredelitve spričeval pomorščakov iz Direktive 2005/45/ES zastarale po spremembah Konvencije STCW leta 2010. Zato bi bilo treba shemo vzajemnega priznavanja spričeval pomorščakov, ki jih izdajo države članice, urediti tako, da bi odražala mednarodne spremembe. Poleg tega bi bilo treba v shemo vzajemnega priznavanja vključiti tudi zdravniška spričevala pomorščakov, izdana v okviru pristojnosti držav članic. Da bi se izognili vsakršni dvoumnosti in tveganju neskladij med Direktivo 2005/45/ES in to direktivo, bi morala vzajemno priznavanje spričeval pomorščakov urejati zgolj ta direktiva. Da bi zmanjšali upravno breme za države članice, bi bilo poleg tega treba uvesti elektronski sistem za predložitev kvalifikacij pomorščakov, ko bodo sprejete ustrezne spremembe Konvencije STCW. |
| --- | --- |

(26)

Določbe o priznavanju poklicnih kvalifikacij iz Direktive Evropskega parlamenta in Sveta 2005/36/ES (8) se niso uporabljale za priznavanje spričeval pomorščakov na podlagi Direktive 2008/106/ES. Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 2005/45/ES (9) je urejala vzajemno priznavanje spričeval pomorščakov, ki jih izdajo države članice. Vendar so opredelitve spričeval pomorščakov iz Direktive 2005/45/ES zastarale po spremembah Konvencije STCW leta 2010. Zato bi bilo treba shemo vzajemnega priznavanja spričeval pomorščakov, ki jih izdajo države članice, urediti tako, da bi odražala mednarodne spremembe. Poleg tega bi bilo treba v shemo vzajemnega priznavanja vključiti tudi zdravniška spričevala pomorščakov, izdana v okviru pristojnosti držav članic. Da bi se izognili vsakršni dvoumnosti in tveganju neskladij med Direktivo 2005/45/ES in to direktivo, bi morala vzajemno priznavanje spričeval pomorščakov urejati zgolj ta direktiva. Da bi zmanjšali upravno breme za države članice, bi bilo poleg tega treba uvesti elektronski sistem za predložitev kvalifikacij pomorščakov, ko bodo sprejete ustrezne spremembe Konvencije STCW.

| (27) | Digitalizacija podatkov je bistveni del tehnološkega napredka pri zbiranju in posredovanju podatkov, da bi prispevali k stroškovnim prihrankom in učinkoviti uporabi človeških virov. Komisija bi morala preučiti ukrepe, da bi izboljšali učinkovitost pomorske inšpekcije države pristanišča, med drugim vključno z oceno izvedljivosti in dodane vrednosti vzpostavitve in vzdrževanja osrednje zbirke podatkov o spričevalih pomorščakov, ki bi bila povezana z inšpekcijsko zbirko podatkov iz člena 24 Direktive 2009/16/ES Evropskega parlamenta in Sveta (10) ter s katero bi bile povezane vse države članice. Ta osrednja zbirka podatkov bi morala vsebovati vse informacije iz Priloge III k tej direktivi o spričevalih o usposobljenosti in overitvah, ki potrjujejo priznanje spričeval o visoki strokovni usposobljenosti, izdanih v skladu s praviloma V/1-1 in V/1-2 Konvencije STCW. |
| --- | --- |

(27)

Digitalizacija podatkov je bistveni del tehnološkega napredka pri zbiranju in posredovanju podatkov, da bi prispevali k stroškovnim prihrankom in učinkoviti uporabi človeških virov. Komisija bi morala preučiti ukrepe, da bi izboljšali učinkovitost pomorske inšpekcije države pristanišča, med drugim vključno z oceno izvedljivosti in dodane vrednosti vzpostavitve in vzdrževanja osrednje zbirke podatkov o spričevalih pomorščakov, ki bi bila povezana z inšpekcijsko zbirko podatkov iz člena 24 Direktive 2009/16/ES Evropskega parlamenta in Sveta (10) ter s katero bi bile povezane vse države članice. Ta osrednja zbirka podatkov bi morala vsebovati vse informacije iz Priloge III k tej direktivi o spričevalih o usposobljenosti in overitvah, ki potrjujejo priznanje spričeval o visoki strokovni usposobljenosti, izdanih v skladu s praviloma V/1-1 in V/1-2 Konvencije STCW.

| (28) | Komisija bi morala vzpostaviti dialog s socialnimi partnerji in državami članicami, da bi poleg mednarodno dogovorjene minimalne ravni usposabljanja pomorščakov razvili pobude za pomorsko usposabljanje, ki bi jih države članice lahko vzajemno priznavale kot evropske pomorske diplome odličnosti. Te pobude bi morale temeljiti na priporočilih trenutnih pilotnih projektov in strategijah iz načrta Komisije za sektorsko sodelovanje na področju znanj in spretnosti ter bi jih bilo treba razvijati v skladu s temi priporočili in strategijami. |
| --- | --- |

(28)

Komisija bi morala vzpostaviti dialog s socialnimi partnerji in državami članicami, da bi poleg mednarodno dogovorjene minimalne ravni usposabljanja pomorščakov razvili pobude za pomorsko usposabljanje, ki bi jih države članice lahko vzajemno priznavale kot evropske pomorske diplome odličnosti. Te pobude bi morale temeljiti na priporočilih trenutnih pilotnih projektov in strategijah iz načrta Komisije za sektorsko sodelovanje na področju znanj in spretnosti ter bi jih bilo treba razvijati v skladu s temi priporočili in strategijami.

| (29) | Da se upošteva razvoj na mednarodni ravni in zagotovi pravočasna prilagoditev pravil Unije takšnemu razvoju, bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo, da v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije sprejme akte v zvezi z vključevanjem sprememb Konvencije STCW in dela A Kodeksa STCW, tako da se posodobijo tehnične zahteve za usposabljanje in izdajanje spričeval za pomorščake ter da se uskladijo vse zadevne določbe te direktive v zvezi z digitalnimi spričevali za pomorščake. Zlasti je pomembno, da se Komisija pri svojem pripravljalnem delu ustrezno posvetuje, vključno na ravni strokovnjakov, in da se ta posvetovanja izvedejo v skladu z načeli, določenimi v Medinstitucionalnem sporazumu z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje (11). Za zagotovitev enakopravnega sodelovanja pri pripravi delegiranih aktov Evropski parlament in Svet zlasti prejmeta vse dokumente sočasno s strokovnjaki iz držav članic, njuni strokovnjaki pa se sistematično lahko udeležujejo sestankov strokovnih skupin Komisije, ki zadevajo pripravo delegiranih aktov. |
| --- | --- |

(29)

Da se upošteva razvoj na mednarodni ravni in zagotovi pravočasna prilagoditev pravil Unije takšnemu razvoju, bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo, da v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije sprejme akte v zvezi z vključevanjem sprememb Konvencije STCW in dela A Kodeksa STCW, tako da se posodobijo tehnične zahteve za usposabljanje in izdajanje spričeval za pomorščake ter da se uskladijo vse zadevne določbe te direktive v zvezi z digitalnimi spričevali za pomorščake. Zlasti je pomembno, da se Komisija pri svojem pripravljalnem delu ustrezno posvetuje, vključno na ravni strokovnjakov, in da se ta posvetovanja izvedejo v skladu z načeli, določenimi v Medinstitucionalnem sporazumu z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje (11). Za zagotovitev enakopravnega sodelovanja pri pripravi delegiranih aktov Evropski parlament in Svet zlasti prejmeta vse dokumente sočasno s strokovnjaki iz držav članic, njuni strokovnjaki pa se sistematično lahko udeležujejo sestankov strokovnih skupin Komisije, ki zadevajo pripravo delegiranih aktov.

| (30) | Za zagotovitev enotnih pogojev izvajanja določb te direktive v zvezi s priznavanjem tretjih držav in v zvezi s statističnimi podatki o pomorščakih, ki bi jih države članice morale posredovati Komisiji, bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila. Ta pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (12). |
| --- | --- |

(30)

Za zagotovitev enotnih pogojev izvajanja določb te direktive v zvezi s priznavanjem tretjih držav in v zvezi s statističnimi podatki o pomorščakih, ki bi jih države članice morale posredovati Komisiji, bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila. Ta pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (12).

| (31) | Ker cilja te direktive, in sicer uskladitev pravil Unije z mednarodnimi pravili o usposabljanju in izdajanju spričeval pomorščakom, države članice ne morejo zadovoljivo doseči, temveč se zaradi obsega ali učinkov ukrepa lažje doseže na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta direktiva ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenega cilja. |
| --- | --- |

(31)

Ker cilja te direktive, in sicer uskladitev pravil Unije z mednarodnimi pravili o usposabljanju in izdajanju spričeval pomorščakom, države članice ne morejo zadovoljivo doseči, temveč se zaradi obsega ali učinkov ukrepa lažje doseže na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta direktiva ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenega cilja.

| (32) | Ta direktiva ne bi smela posegati v obveznosti držav članic glede rokov za prenos direktiv iz dela B Priloge IV v nacionalno pravo – |
| --- | --- |

(32)

Ta direktiva ne bi smela posegati v obveznosti držav članic glede rokov za prenos direktiv iz dela B Priloge IV v nacionalno pravo –

SPREJELA NASLEDNJO DIREKTIVO:

Člen 1

Področje uporabe

1.   Ta direktiva se uporablja za pomorščake, ki so navedeni v tej direktivi in delajo na ladjah, ki plujejo pod zastavo države članice, razen:

| (a) | vojnih ladij, pomožnih plovil ali drugih ladij, katerih lastnik je ali s katerimi obratuje država članica in ki opravljajo samo vladne nekomercialne prevoze; |
| --- | --- |

(a)

vojnih ladij, pomožnih plovil ali drugih ladij, katerih lastnik je ali s katerimi obratuje država članica in ki opravljajo samo vladne nekomercialne prevoze;

| (b) | ribiških ladij; |
| --- | --- |

(b)

ribiških ladij;

| (c) | jaht, ki se uporabljajo v negospodarske namene; |
| --- | --- |

(c)

jaht, ki se uporabljajo v negospodarske namene;

| (d) | lesenih ladij primitivne gradnje. |
| --- | --- |

(d)

lesenih ladij primitivne gradnje.

2.   Člen 6 se uporablja za pomorščake, ki imajo spričevalo, ki ga izda država članica, ne glede na njihovo državljanstvo.

Člen 2

Opredelitev pojmov

V tej direktivi se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

| (1) | „poveljnik ladje“ pomeni osebo, ki poveljuje ladji; |
| --- | --- |

(1)

„poveljnik ladje“ pomeni osebo, ki poveljuje ladji;

| (2) | „častnik“ pomeni člana ladijske posadke razen poveljnika ladje, ki je kot tak imenovan na podlagi nacionalnih zakonov ali drugih predpisov, ali, če teh ni, po kolektivni pogodbi ali običaju; |
| --- | --- |

(2)

„častnik“ pomeni člana ladijske posadke razen poveljnika ladje, ki je kot tak imenovan na podlagi nacionalnih zakonov ali drugih predpisov, ali, če teh ni, po kolektivni pogodbi ali običaju;

| (3) | „krovni častnik“ pomeni častnika, kvalificiranega v skladu z določbami poglavja II Priloge I; |
| --- | --- |

(3)

„krovni častnik“ pomeni častnika, kvalificiranega v skladu z določbami poglavja II Priloge I;

| (4) | „prvi častnik“ pomeni častnika, ki je po stopnji najviši za poveljnikom ladje in prevzame poveljstvo ladje ob onesposobljenosti poveljnika ladje; |
| --- | --- |

(4)

„prvi častnik“ pomeni častnika, ki je po stopnji najviši za poveljnikom ladje in prevzame poveljstvo ladje ob onesposobljenosti poveljnika ladje;

| (5) | „častnik stroja“ pomeni častnika, kvalificiranega v skladu z določbami poglavja III Priloge I; |
| --- | --- |

(5)

„častnik stroja“ pomeni častnika, kvalificiranega v skladu z določbami poglavja III Priloge I;

| (6) | „strojni upravitelj“ pomeni najvišjega častnika stroja, odgovornega za mehanični ladijski pogon in obratovanje, pa tudi za vzdrževanje mehaničnih in električnih naprav na ladji; |
| --- | --- |

(6)

„strojni upravitelj“ pomeni najvišjega častnika stroja, odgovornega za mehanični ladijski pogon in obratovanje, pa tudi za vzdrževanje mehaničnih in električnih naprav na ladji;

| (7) | „drugi častnik stroja“ pomeni častnika stroja, ki je po stopnji za strojnim upraviteljem in mu je ob onesposobljenosti strojnega upravitelja naložena odgovornost za mehanični ladijski pogon in obratovanje, pa tudi za vzdrževanje mehaničnih in električnih naprav na ladji; |
| --- | --- |

(7)

„drugi častnik stroja“ pomeni častnika stroja, ki je po stopnji za strojnim upraviteljem in mu je ob onesposobljenosti strojnega upravitelja naložena odgovornost za mehanični ladijski pogon in obratovanje, pa tudi za vzdrževanje mehaničnih in električnih naprav na ladji;

| (8) | „pomočnik častnika stroja“ pomeni osebo, ki je na usposabljanju za častnika stroja in je kot takšna imenovana na podlagi nacionalnih zakonov ali drugih predpisov; |
| --- | --- |

(8)

„pomočnik častnika stroja“ pomeni osebo, ki je na usposabljanju za častnika stroja in je kot takšna imenovana na podlagi nacionalnih zakonov ali drugih predpisov;

| (9) | „pomorski radiotelefonist“ pomeni osebo z ustreznim spričevalom, ki so ga izdale ali priznale pristojne oblasti na podlagi določb Pravilnika o radijskih zvezah; |
| --- | --- |

(9)

„pomorski radiotelefonist“ pomeni osebo z ustreznim spričevalom, ki so ga izdale ali priznale pristojne oblasti na podlagi določb Pravilnika o radijskih zvezah;

| (10) | „mornar“ pomeni člana ladijske posadke razen poveljnika ladje ali ladijskega častnika; |
| --- | --- |

(10)

„mornar“ pomeni člana ladijske posadke razen poveljnika ladje ali ladijskega častnika;

| (11) | „ladja“ pomeni ladjo razen ladij, ki plujejo izključno po celinskih vodah, rečnih vodah ali v bližini teh voda oziroma na območjih, kjer veljajo pristaniški predpisi; |
| --- | --- |

(11)

„ladja“ pomeni ladjo razen ladij, ki plujejo izključno po celinskih vodah, rečnih vodah ali v bližini teh voda oziroma na območjih, kjer veljajo pristaniški predpisi;

| (12) | „ladja, ki pluje pod zastavo države članice“ pomeni ladjo, ki je registrirana v državi članici in pluje pod zastavo te države članice v skladu z njeno zakonodajo; ladja, ki ne ustreza tej opredelitvi, se pojmuje kot ladja, ki pluje pod zastavo tretje države; |
| --- | --- |

(12)

„ladja, ki pluje pod zastavo države članice“ pomeni ladjo, ki je registrirana v državi članici in pluje pod zastavo te države članice v skladu z njeno zakonodajo; ladja, ki ne ustreza tej opredelitvi, se pojmuje kot ladja, ki pluje pod zastavo tretje države;

| (13) | „obalna plovba“ pomeni plovbo v bližini države članice, kakor jo ta država opredeli; |
| --- | --- |

(13)

„obalna plovba“ pomeni plovbo v bližini države članice, kakor jo ta država opredeli;

| (14) | „pogonska moč“ pomeni skupno maksimalno neprekinjeno izhodno moč glavnega ladijskega stroja, izraženo v kilovatih, ki je navedena v ladijski listini o registraciji ali v katerem koli drugem uradnem dokumentu; |
| --- | --- |

(14)

„pogonska moč“ pomeni skupno maksimalno neprekinjeno izhodno moč glavnega ladijskega stroja, izraženo v kilovatih, ki je navedena v ladijski listini o registraciji ali v katerem koli drugem uradnem dokumentu;

| (15) | „tanker za prevoz nafte“ pomeni ladjo, ki je konstruirana in se uporablja za prevoz nafte in razsutih naftnih proizvodov; |
| --- | --- |

(15)

„tanker za prevoz nafte“ pomeni ladjo, ki je konstruirana in se uporablja za prevoz nafte in razsutih naftnih proizvodov;

| (16) | „tanker za prevoz kemikalij“ pomeni ladjo, ki je konstruirana ali prilagojena in se uporablja za prevoz kakršnih koli tekočih proizvodov v rinfuzi, naštetih v poglavju 17 Mednarodnega kodeksa za prevoz kemikalij v rinfuzi, v najnovejši različici; |
| --- | --- |

(16)

„tanker za prevoz kemikalij“ pomeni ladjo, ki je konstruirana ali prilagojena in se uporablja za prevoz kakršnih koli tekočih proizvodov v rinfuzi, naštetih v poglavju 17 Mednarodnega kodeksa za prevoz kemikalij v rinfuzi, v najnovejši različici;

| (17) | „tanker za prevoz utekočinjenega plina“ pomeni ladjo, ki je konstruirana ali prilagojena in se uporablja za prevoz kakršnega koli utekočinjenega plina ali drugih proizvodov v rinfuzi, naštetih v poglavju 19 Mednarodnega kodeksa za prevoz plinov, v najnovejši različici; |
| --- | --- |

(17)

„tanker za prevoz utekočinjenega plina“ pomeni ladjo, ki je konstruirana ali prilagojena in se uporablja za prevoz kakršnega koli utekočinjenega plina ali drugih proizvodov v rinfuzi, naštetih v poglavju 19 Mednarodnega kodeksa za prevoz plinov, v najnovejši različici;

| (18) | „Pravilnik o radijskih zvezah“ pomeni Pravilnik o radijskih zvezah, ki je priložen ali za katerega se šteje, da je priložen Mednarodni konvenciji o telekomunikacijah, kakor je bila spremenjena; |
| --- | --- |

(18)

„Pravilnik o radijskih zvezah“ pomeni Pravilnik o radijskih zvezah, ki je priložen ali za katerega se šteje, da je priložen Mednarodni konvenciji o telekomunikacijah, kakor je bila spremenjena;

| (19) | „potniška ladja“ pomeni ladjo, opredeljeno v Mednarodni konvenciji o varstvu človeškega življenja na morju iz leta 1974 ( v nadaljnjem besedilu: Konvencija SOLAS 74), kakor je bila spremenjena, ki jo je sprejela Mednarodna pomorska organizacija (IMO); |
| --- | --- |

(19)

„potniška ladja“ pomeni ladjo, opredeljeno v Mednarodni konvenciji o varstvu človeškega življenja na morju iz leta 1974 ( v nadaljnjem besedilu: Konvencija SOLAS 74), kakor je bila spremenjena, ki jo je sprejela Mednarodna pomorska organizacija (IMO);

| (20) | „ribiška ladja“ pomeni plovilo, ki se uporablja za ribolov ali lov drugih živih morskih virov; |
| --- | --- |

(20)

„ribiška ladja“ pomeni plovilo, ki se uporablja za ribolov ali lov drugih živih morskih virov;

| (21) | „Konvencija STCW“ pomeni Mednarodno konvencijo o standardih za usposabljanje, izdajanje spričeval in ladijsko stražarjenje pomorščakov (1978), sprejeto v IMO, kakor se uporablja za te zadeve, ob upoštevanju prehodnih določb člena VII in pravila I/15 Konvencije in, po potrebi, vključno z ustreznimi določbami Kodeksa STCW, vse v najnovejši različici; |
| --- | --- |

(21)

„Konvencija STCW“ pomeni Mednarodno konvencijo o standardih za usposabljanje, izdajanje spričeval in ladijsko stražarjenje pomorščakov (1978), sprejeto v IMO, kakor se uporablja za te zadeve, ob upoštevanju prehodnih določb člena VII in pravila I/15 Konvencije in, po potrebi, vključno z ustreznimi določbami Kodeksa STCW, vse v najnovejši različici;

| (22) | „naloge v zvezi z radijskimi zvezami“ vključujejo, odvisno od primera, ladijsko stražarjenje in tehnično vzdrževanje ter popravila, ki se izvajajo v skladu s Pravilnikom o radijskih zvezah, Konvencijo SOLAS 74 in po presoji vsake države članice z ustreznimi priporočili IMO, v najnovejših različicah; |
| --- | --- |

(22)

„naloge v zvezi z radijskimi zvezami“ vključujejo, odvisno od primera, ladijsko stražarjenje in tehnično vzdrževanje ter popravila, ki se izvajajo v skladu s Pravilnikom o radijskih zvezah, Konvencijo SOLAS 74 in po presoji vsake države članice z ustreznimi priporočili IMO, v najnovejših različicah;

| (23) | „ro-ro potniška ladja“ pomeni potniško ladjo z ro-ro prostori za tovor ali prostori posebne kategorije, kakor je opredeljeno v Konvenciji SOLAS 74, v najnovejši različici; |
| --- | --- |

(23)

„ro-ro potniška ladja“ pomeni potniško ladjo z ro-ro prostori za tovor ali prostori posebne kategorije, kakor je opredeljeno v Konvenciji SOLAS 74, v najnovejši različici;

| (24) | „Kodeks STCW“ pomeni Kodeks o usposabljanju, izdajanju spričeval in ladijskem stražarjenju pomorščakov, kakor je bil sprejet z resolucijo 2 Konference pogodbenic Konvencije STCW iz leta 1995, v svoji posodobljeni različici; |
| --- | --- |

(24)

„Kodeks STCW“ pomeni Kodeks o usposabljanju, izdajanju spričeval in ladijskem stražarjenju pomorščakov, kakor je bil sprejet z resolucijo 2 Konference pogodbenic Konvencije STCW iz leta 1995, v svoji posodobljeni različici;

| (25) | „funkcija“ pomeni skupino nalog, dolžnosti in odgovornosti, opredeljenih s Kodeksom STCW, ki so potrebne za obratovanje ladje, varnost človeškega življenja na morju ali varovanje morskega okolja; |
| --- | --- |

(25)

„funkcija“ pomeni skupino nalog, dolžnosti in odgovornosti, opredeljenih s Kodeksom STCW, ki so potrebne za obratovanje ladje, varnost človeškega življenja na morju ali varovanje morskega okolja;

| (26) | „ladjar“ pomeni lastnika ladje ali vsak drug subjekt ali osebo, kakor je upravitelj ladje ali nosilec plovbnega podjema, ki je od lastnika ladje prevzel odgovornost za obratovanje ladje in ki se je ob prevzemu takšne odgovornosti strinjal s prevzemom vseh dolžnosti in odgovornosti, kakor jih za ladjarja določa ta direktiva; |
| --- | --- |

(26)

„ladjar“ pomeni lastnika ladje ali vsak drug subjekt ali osebo, kakor je upravitelj ladje ali nosilec plovbnega podjema, ki je od lastnika ladje prevzel odgovornost za obratovanje ladje in ki se je ob prevzemu takšne odgovornosti strinjal s prevzemom vseh dolžnosti in odgovornosti, kakor jih za ladjarja določa ta direktiva;

| (27) | „delo na ladji“ pomeni delo na ladji, za katero se izda ali ponovno potrdi veljavnost spričevala o usposobljenosti, spričevala o visoki strokovni usposobljenosti ali o drugih kvalifikacijah; |
| --- | --- |

(27)

„delo na ladji“ pomeni delo na ladji, za katero se izda ali ponovno potrdi veljavnost spričevala o usposobljenosti, spričevala o visoki strokovni usposobljenosti ali o drugih kvalifikacijah;

| (28) | „odobren(-a, -o)“ pomeni odobren(-a, -o) s strani države članice v skladu s to direktivo; |
| --- | --- |

(28)

„odobren(-a, -o)“ pomeni odobren(-a, -o) s strani države članice v skladu s to direktivo;

| (29) | „tretja država“ pomeni vsako državo, ki ni država članica; |
| --- | --- |

(29)

„tretja država“ pomeni vsako državo, ki ni država članica;

| (30) | „mesec“ pomeni koledarski mesec ali 30 dni, sestavljenih iz obdobij, krajših od enega meseca; |
| --- | --- |

(30)

„mesec“ pomeni koledarski mesec ali 30 dni, sestavljenih iz obdobij, krajših od enega meseca;

| (31) | „radiotelefonist GMDSS“ pomeni osebo, kvalificirano v skladu s poglavjem IV Priloge I; |
| --- | --- |

(31)

„radiotelefonist GMDSS“ pomeni osebo, kvalificirano v skladu s poglavjem IV Priloge I;

| (32) | „Kodeks ISPS“ pomeni Mednarodni kodeks o zaščiti ladij in pristanišč, ki je bil sprejet 12. decembra 2002 z resolucijo 2 Konference vlad pogodbenic Konvencije SOLAS 74, v svoji posodobljeni različici; |
| --- | --- |

(32)

„Kodeks ISPS“ pomeni Mednarodni kodeks o zaščiti ladij in pristanišč, ki je bil sprejet 12. decembra 2002 z resolucijo 2 Konference vlad pogodbenic Konvencije SOLAS 74, v svoji posodobljeni različici;

| (33) | „varnostni častnik ladje“ je oseba na ladji, ki odgovarja poveljniku ladje in jo ladjar imenuje kot odgovorno za varnost ladje, vključno z izvajanjem in vzdrževanjem varnostnega načrta ladje, ter za povezavo med varnostnim uslužbencem ladjarja in varnostnimi uradniki pristanišča; |
| --- | --- |

(33)

„varnostni častnik ladje“ je oseba na ladji, ki odgovarja poveljniku ladje in jo ladjar imenuje kot odgovorno za varnost ladje, vključno z izvajanjem in vzdrževanjem varnostnega načrta ladje, ter za povezavo med varnostnim uslužbencem ladjarja in varnostnimi uradniki pristanišča;

| (34) | „varnostne naloge“ vključujejo vse obveznosti in naloge v zvezi z varnostjo ladij, kakor so opredeljene v poglavju XI/2 Konvencije SOLAS 74, kakor je bila spremenjena, in Kodeksu ISPS; |
| --- | --- |

(34)

„varnostne naloge“ vključujejo vse obveznosti in naloge v zvezi z varnostjo ladij, kakor so opredeljene v poglavju XI/2 Konvencije SOLAS 74, kakor je bila spremenjena, in Kodeksu ISPS;

| (35) | „spričevalo o usposobljenosti“ pomeni spričevalo, izdano in overjeno poveljnikom ladij, častnikom in radiotelefonistom GMDSS, v skladu s poglavji II, III, IV, V ali VII Priloge I, ki zakonitemu imetniku daje pravico, da opravlja določeno delo in izvaja predvidene funkcije na ravni odgovornosti, opredeljene v spričevalu; |
| --- | --- |

(35)

„spričevalo o usposobljenosti“ pomeni spričevalo, izdano in overjeno poveljnikom ladij, častnikom in radiotelefonistom GMDSS, v skladu s poglavji II, III, IV, V ali VII Priloge I, ki zakonitemu imetniku daje pravico, da opravlja določeno delo in izvaja predvidene funkcije na ravni odgovornosti, opredeljene v spričevalu;

| (36) | „spričevalo o visoki strokovni usposobljenosti“ pomeni spričevalo, ki ni spričevalo o usposobljenosti, je izdano pomorščaku in navaja, da so izpolnjene ustrezne zahteve v zvezi z usposabljanjem, veščinami ali delom na ladji iz te direktive; |
| --- | --- |

(36)

„spričevalo o visoki strokovni usposobljenosti“ pomeni spričevalo, ki ni spričevalo o usposobljenosti, je izdano pomorščaku in navaja, da so izpolnjene ustrezne zahteve v zvezi z usposabljanjem, veščinami ali delom na ladji iz te direktive;

| (37) | „listinski dokazi“ pomenijo dokumentacijo, ki ni spričevalo o usposobljenosti ali spričevalo o visoki strokovni usposobljenosti in se uporablja za ugotavljanje, ali so izpolnjene zahteve iz te direktive; |
| --- | --- |

(37)

„listinski dokazi“ pomenijo dokumentacijo, ki ni spričevalo o usposobljenosti ali spričevalo o visoki strokovni usposobljenosti in se uporablja za ugotavljanje, ali so izpolnjene zahteve iz te direktive;

| (38) | „častnik elektrotehnik“ pomeni častnika, kvalificiranega v skladu s poglavjem III Priloge I; |
| --- | --- |

(38)

„častnik elektrotehnik“ pomeni častnika, kvalificiranega v skladu s poglavjem III Priloge I;

| (39) | „kvalificirani pomorščak na krovu“ pomeni mornarja, kvalificiranega v skladu s poglavjem II Priloge I; |
| --- | --- |

(39)

„kvalificirani pomorščak na krovu“ pomeni mornarja, kvalificiranega v skladu s poglavjem II Priloge I;

| (40) | „kvalificirani pomorščak stroja“ pomeni mornarja, kvalificiranega v skladu s poglavjem III Priloge I; |
| --- | --- |

(40)

„kvalificirani pomorščak stroja“ pomeni mornarja, kvalificiranega v skladu s poglavjem III Priloge I;

| (41) | „mornar elektrotehnik“ pomeni mornarja, kvalificiranega v skladu s poglavjem III Priloge I; |
| --- | --- |

(41)

„mornar elektrotehnik“ pomeni mornarja, kvalificiranega v skladu s poglavjem III Priloge I;

| (42) | „država članica gostiteljica“ pomeni državo članico, v kateri si pomorščaki prizadevajo za sprejetje ali priznanje svojih spričeval o usposobljenosti, spričeval o visoki strokovni usposobljenosti ali listinskih dokazov; |
| --- | --- |

(42)

„država članica gostiteljica“ pomeni državo članico, v kateri si pomorščaki prizadevajo za sprejetje ali priznanje svojih spričeval o usposobljenosti, spričeval o visoki strokovni usposobljenosti ali listinskih dokazov;

| (43) | „Kodeks IGF“ pomeni Mednarodni kodeks za varnost ladij, ki uporabljajo pline ali druga goriva z nizkim vnetiščem, kot je opredeljeno v pravilu II-1/2.29 Konvencije SOLAS 74; |
| --- | --- |

(43)

„Kodeks IGF“ pomeni Mednarodni kodeks za varnost ladij, ki uporabljajo pline ali druga goriva z nizkim vnetiščem, kot je opredeljeno v pravilu II-1/2.29 Konvencije SOLAS 74;

| (44) | „Polarni kodeks“ pomeni Mednarodni kodeks za ladje, ki plujejo v polarnih vodah, kot je opredeljeno v pravilu XIV/1.1 Konvencije SOLAS 74; |
| --- | --- |

(44)

„Polarni kodeks“ pomeni Mednarodni kodeks za ladje, ki plujejo v polarnih vodah, kot je opredeljeno v pravilu XIV/1.1 Konvencije SOLAS 74;

| (45) | „polarne vode“ pomenijo arktične vode in/ali območje Antarktike, kot je opredeljeno v pravilih XIV/1.2, XIV/1.3 in XIV/1.4 Konvencije SOLAS 74. |
| --- | --- |

(45)

„polarne vode“ pomenijo arktične vode in/ali območje Antarktike, kot je opredeljeno v pravilih XIV/1.2, XIV/1.3 in XIV/1.4 Konvencije SOLAS 74.

Člen 3

Izobraževanje in izdajanje spričeval

1.   Države članice sprejmejo potrebne ukrepe, s katerimi zagotovijo, da so pomorščaki, ki delajo na ladjah, navedenih v členu 1, usposobljeni najmanj v skladu z zahtevami Konvencije STCW, kakor določa Priloga I k tej direktivi, in da imajo spričevala, kakor so opredeljena v členu 2, točki 35 in 36, in/ali listinske dokaze, kakor so opredeljeni v členu 2, točka 37.

2.   Države članice sprejmejo potrebne ukrepe za zagotovitev, da tisti člani posadke, ki morajo pridobiti spričevala v skladu s pravilom III/10.4 Konvencije SOLAS 74, opravijo izobraževanje in pridobijo spričevalo v skladu s to direktivo.

Člen 4

Spričevala o usposobljenosti, spričevala o visoki strokovni usposobljenosti in overitve

1.   Države članice zagotovijo, da se spričevala o usposobljenosti in spričevala o visoki strokovni usposobljenosti izdajo samo kandidatom, ki izpolnjujejo zahteve iz tega člena.

2.   Spričevala za poveljnike ladij, častnike in radiotelefoniste overijo države članice tako, kakor določa ta člen.

3.   Spričevala o usposobljenosti in spričevala o visoki strokovni usposobljenosti se izdajo v skladu pravilom I/2, odstavek 3, Priloge h Konvenciji STCW.

4.   Spričevala o usposobljenosti izdajajo samo države članice, potem ko preverijo istovetnost in veljavnost vseh potrebnih listinskih dokazov ter v skladu s tem členom.

5.   Za radiotelefoniste lahko države članice:

| (a) | vključijo v izpit za izdajo spričevala v skladu s Pravilnikom o radijskih zvezah dodatno znanje, predpisano z ustreznimi pravili; ali |
| --- | --- |

(a)

vključijo v izpit za izdajo spričevala v skladu s Pravilnikom o radijskih zvezah dodatno znanje, predpisano z ustreznimi pravili; ali

| (b) | izdajo ločeno spričevalo z navedbo, da ima imetnik spričevala dodatno znanje, predpisano z ustreznimi pravili. |
| --- | --- |

(b)

izdajo ločeno spričevalo z navedbo, da ima imetnik spričevala dodatno znanje, predpisano z ustreznimi pravili.

6.   Država članica lahko po lastni presoji vključi overitve v obrazec spričeval, izdanih, kakor predvideva oddelek A-I/2 Kodeksa STCW. V tem primeru se uporablja obrazec iz oddelka A-I/2, odstavek 1. Če se izdajo drugače, se uporablja obrazec za overitve, kakor določa odstavek 2 navedenega oddelka. Overovitve se izdajo v skladu s členom VI, odstavek 2, Konvencije STCW.

Overitev, ki potrjuje izdajo spričevala o usposobljenosti, in overitev, ki potrjuje izdajo spričevala o visoki strokovni usposobljenosti poveljnikom ladij in častnikom v skladu s pravili V/1-1 in V/1-2 iz Priloge I, se izda le, če so bile izpolnjene vse zahteve iz Konvencije STCW in te direktive.

7.   Država članica, ki prizna spričevalo o usposobljenosti ali spričevalo o visoki strokovni usposobljenosti, izdano poveljnikom ladij in častnikom v skladu s praviloma V/1-1 in V/1-2 Priloge h Konvenciji STCW in postopkom iz člena 20(2) te direktive, to spričevalo overi in s tem potrdi, da ga priznava, šele po tem, ko se je prepričala o istovetnosti in veljavnosti spričevala. Obrazec, ki se uporabi za overitev, je določen v oddelku A-I/2, odstavek 3, Kodeksa STCW.

8.   Overitve iz odstavkov 6 in 7:

| (a) | se lahko izdajo kot ločeni dokumenti; |
| --- | --- |

(a)

se lahko izdajo kot ločeni dokumenti;

| (b) | izdajo le države članice; |
| --- | --- |

(b)

izdajo le države članice;

| (c) | so opremljene vsaka s svojo številko, razen overitev, ki potrjujejo izdajo spričevala o usposobljenosti in imajo lahko isto številko kot zadevno spričevalo o usposobljenosti, pod pogojem, da je ta številka enkratna; |
| --- | --- |

(c)

so opremljene vsaka s svojo številko, razen overitev, ki potrjujejo izdajo spričevala o usposobljenosti in imajo lahko isto številko kot zadevno spričevalo o usposobljenosti, pod pogojem, da je ta številka enkratna;

| (d) | prenehajo veljati takoj, ko preneha veljati overjeno spričevalo o usposobljenosti ali overjeno spričevalo o visoki strokovni usposobljenosti, izdano poveljnikom ladij in častnikom v skladu s praviloma V/1-1 in V/1-2 Priloge h Konvenciji STCW, ali ga država članica ali tretja država, ki ga je izdala, odvzame, začasno odvzame ali razveljavi, vsekakor pa v petih letih po njihovi izdaji. |
| --- | --- |

(d)

prenehajo veljati takoj, ko preneha veljati overjeno spričevalo o usposobljenosti ali overjeno spričevalo o visoki strokovni usposobljenosti, izdano poveljnikom ladij in častnikom v skladu s praviloma V/1-1 in V/1-2 Priloge h Konvenciji STCW, ali ga država članica ali tretja država, ki ga je izdala, odvzame, začasno odvzame ali razveljavi, vsekakor pa v petih letih po njihovi izdaji.

9.   Delovno mesto, na katerem imetnik spričevala lahko opravlja delo, se navede v obrazcu za overitev z enakimi izrazi kakor v veljavnih predpisih zadevne države članice o številčnem stanju posadk na ladjah za varno plovbo.

10.   Država članica lahko uporablja obrazec, ki se razlikuje od obrazca, določenega v oddelku A-I/2 Kodeksa STWC, pod pogojem, da so zahtevani podatki navedejo vsaj v latinici in z arabskimi številkami ob upoštevanju dovoljenih različic na podlagi oddelka A-I/2.

11.   Ob upoštevanju člena 20(7) mora biti izvirnik vsakega spričevala, ki se zahteva na podlagi te direktive, na voljo na ladji, na kateri imetnik spričevala dela, in sicer na papirju ali v digitalni obliki, verodostojnost in veljavnost katere je mogoče preveriti po postopku iz odstavka 13, točka (b), tega člena.

12.   Kandidati za pridobitev spričevala predložijo zadovoljive dokaze o:

| (a) | svoji istovetnosti; |
| --- | --- |

(a)

svoji istovetnosti;

| (b) | svoji starosti, ki ne sme biti nižja od predpisane za pridobitev želenega spričevala o usposobljenosti ali spričevala o visoki strokovni usposobljenosti po pravilih iz Priloge I; |
| --- | --- |

(b)

svoji starosti, ki ne sme biti nižja od predpisane za pridobitev želenega spričevala o usposobljenosti ali spričevala o visoki strokovni usposobljenosti po pravilih iz Priloge I;

| (c) | izpolnjevanju standardov zdravstvenega stanja, navedenih v oddelku A-I/9 Kodeksa STCW; |
| --- | --- |

(c)

izpolnjevanju standardov zdravstvenega stanja, navedenih v oddelku A-I/9 Kodeksa STCW;

| (d) | opravljenem delu na ladji in s tem povezanem obveznem izobraževanju, ki ju za pridobitev želenega spričevala o usposobljenosti ali spričevala o visoki strokovni usposobljenosti predpisujejo pravila iz Priloge I; |
| --- | --- |

(d)

opravljenem delu na ladji in s tem povezanem obveznem izobraževanju, ki ju za pridobitev želenega spričevala o usposobljenosti ali spričevala o visoki strokovni usposobljenosti predpisujejo pravila iz Priloge I;

| (e) | izpolnjevanju standardov usposobljenosti, predpisanih v pravilih iz Priloge I, za dela, funkcije in ravni, ki jih je treba navesti v overitvi spričevala o usposobljenosti. |
| --- | --- |

(e)

izpolnjevanju standardov usposobljenosti, predpisanih v pravilih iz Priloge I, za dela, funkcije in ravni, ki jih je treba navesti v overitvi spričevala o usposobljenosti.

Ta odstavek se ne uporablja za priznavanje overitev na podlagi pravila I/10 Konvencije STCW.

13.   Vsaka država članica:

| (a) | vodi register ali registre vseh spričeval o usposobljenosti in spričeval o visoki strokovni usposobljenosti ter overitev spričeval, ki so izdana poveljnikom ladij in častnikom ter, kadar je primerno, mornarjem – tudi spričeval, ki jim je veljavnost potekla ali je bila podaljšana, in spričeval, ki so začasno odvzeta, razveljavljena, prijavljena kot izgubljena ali uničena – pa tudi izdanih posebnih dovoljenj; |
| --- | --- |

(a)

vodi register ali registre vseh spričeval o usposobljenosti in spričeval o visoki strokovni usposobljenosti ter overitev spričeval, ki so izdana poveljnikom ladij in častnikom ter, kadar je primerno, mornarjem – tudi spričeval, ki jim je veljavnost potekla ali je bila podaljšana, in spričeval, ki so začasno odvzeta, razveljavljena, prijavljena kot izgubljena ali uničena – pa tudi izdanih posebnih dovoljenj;

| (b) | zagotovi informacije o statusu spričeval o usposobljenosti, overitev in posebnih dovoljenj drugim državam članicam ali drugim pogodbenicam Konvencije STCW in ladjarjem, ki jih zahtevajo zaradi preverjanja istovetnosti in veljavnosti spričeval o usposobljenosti in/ali spričeval, izdanih poveljnikom ladij in častnikom v skladu s praviloma V/1-1 in V/1-2 Priloge I, ki so jim jih pomorščaki predložili za priznanje na podlagi pravila I/10 Konvencije STCW ali za pridobitev zaposlitve na ladji. |
| --- | --- |

(b)

zagotovi informacije o statusu spričeval o usposobljenosti, overitev in posebnih dovoljenj drugim državam članicam ali drugim pogodbenicam Konvencije STCW in ladjarjem, ki jih zahtevajo zaradi preverjanja istovetnosti in veljavnosti spričeval o usposobljenosti in/ali spričeval, izdanih poveljnikom ladij in častnikom v skladu s praviloma V/1-1 in V/1-2 Priloge I, ki so jim jih pomorščaki predložili za priznanje na podlagi pravila I/10 Konvencije STCW ali za pridobitev zaposlitve na ladji.

14.   Ko začnejo veljati zadevne spremembe Konvencije STCW in dela A Kodeksa STCW v zvezi z digitalnimi spričevali za pomorščake, se na Komisijo prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 30 za spreminjanje te direktive, da se vse zadevne določbe te direktive uskladijo z navedenimi spremembami Konvencije STCW in dela A Kodeksa STCW z namenom digitalizirati spričevala in overitve pomorščakov.

Člen 5

Podatki za Komisijo

Države članice za namene člena 21(8) in člena 22(2) ter izključno za uporabo s strani držav članic in Komisije pri oblikovanju politik in v statistične namene vsako leto Komisiji predložijo podatke iz Priloge III k tej direktivi o spričevalih o usposobljenosti in overitvah, ki potrjujejo priznanje spričeval o usposobljenosti. Prostovoljno lahko zagotovijo tudi podatke o spričevalih o visoki strokovni usposobljenosti, izdanih mornarjem v skladu s poglavji II, III in VII Priloge h Konvenciji STCW, kot so podatki, navedeni v Prilogi III k tej direktivi.

Člen 6

Vzajemno priznavanje spričeval pomorščakov, ki jih izdajo države članice

1.   Vsaka država članica sprejme spričevala o visoki strokovni usposobljenosti in listinske dokaze, ki jih izda druga država članica ali so izdana v okviru njenih pristojnosti, in sicer na papirju ali v digitalni obliki, da se pomorščakom omogoči delo na ladjah, ki plujejo pod njeno zastavo.

2.   Vsaka država članica prizna spričevala o usposobljenosti, ki jih izda druga država članica, ali spričevala o visoki strokovni usposobljenosti, ki jih izda druga država članica poveljnikom ladij in častnikom v skladu s praviloma V/1-1 in V/1-2 Priloge I k tej direktivi, tako da overi ta spričevala, s čimer potrdi, da jih priznava. Overitev, ki potrjuje priznavanje spričevala, se omeji na dela, funkcije in ravni usposobljenosti ali visoke strokovne usposobljenosti, ki so določeni v spričevalu. Overitev se izda le, če so upoštevane vse zahteve Konvencije STCW v skladu s pravilom I/2, odstavek 7, Konvencije STCW. Obrazec, ki se uporabi za overitev, je določen v oddelku A-I/2, odstavek 3, Kodeksa STCW.

3.   Vsaka država članica sprejme zdravniška spričevala, ki jih v skladu s členom 12 v okviru svojih pristojnosti izda druga država članica, da se pomorščakom omogoči delo na ladjah, ki plujejo pod njeno zastavo.

4.   Države članice gostiteljice zagotovijo, da se odločitve iz odstavkov 1, 2 in 3 sprejmejo v razumnem času. Države članice gostiteljice tudi zagotovijo, da imajo pomorščaki pravico do pritožbe zoper vsako zavrnitev overitve ali sprejetja veljavnega spričevala ali če ne prejmejo nobenega odgovora, in sicer v skladu z nacionalno zakonodajo in postopki, ter da se pomorščakom zagotovijo ustrezni nasveti in pomoč glede takih pritožb v skladu z uveljavljeno nacionalno zakonodajo in postopki.

5.   Brez poseganja v odstavek 2 tega člena lahko pristojni organi države članice gostiteljice uvedejo dodatne omejitve del, funkcij in ravni usposobljenosti ali visoke strokovne usposobljenosti v zvezi z obalno plovbo, kakor določa člen 8, ali nadomestnih spričeval, izdanih na podlagi pravila VII/1 Priloge I.

6.   Brez poseganja v odstavek 2 lahko država članica gostiteljica po potrebi pomorščaku dovoli, da opravlja delo za obdobje, ki ne presega treh mesecev, na ladji, ki pluje pod njeno zastavo, če ima hkrati ustrezno in veljavno spričevalo, ki ga je izdala in overila druga država članica, vendar ga zadevna država članica gostiteljica še ni overila za priznanje.

Dokument, ki dokazuje, da je bila vloga za overitev predložena pristojnim organom, mora biti stalno na voljo.

7.   Država članica gostiteljica zagotovi, da imajo pomorščaki, ki predložijo v priznanje spričevala za funkcije na vodstveni ravni, ustrezno znanje o pomorski zakonodaji te države članice v zvezi z nalogami, ki jih lahko opravljajo.

Člen 7

Zahteve po izobrazbi

Izobraževanje na podlagi člena 3 se izvede v primerni obliki, ki jo je odobril pristojni organ ali telo države članice, in omogoča pridobitev teoretičnih znanj in praktičnih spretnosti, predvidenih v Prilogi I, zlasti v zvezi z uporabo opreme za reševanje življenj in protipožarne opreme.

Člen 8

Načela, ki urejajo obalno plovbo

1.   Države članice pri določanju obalne plovbe ne postavljajo ostrejših zahtev glede izobraževanja, delovnih izkušenj ali izdajanja spričeval za pomorščake na ladjah, ki plujejo pod zastavo druge države članice ali druge pogodbenice Konvencije STCW, kakor jih postavljajo za pomorščake na ladjah, ki plujejo pod njihovo zastavo. Država članica v nobenem primeru ne sme določiti ostrejših zahtev za pomorščake na ladjah, ki plujejo pod zastavo druge države članice ali druge pogodbenice Konvencije STCW, kakor so zahteve te direktive za ladje, ki ne opravljajo prevozov v obalni plovbi.

2.   Država članica, ki za ladje, za katere se uporabljajo določbe Konvencije STCW o ugodnostih obalne plovbe, vključi plovbo ob obali drugih držav članic ali pogodbenic Konvencije STCW v mejah svoje opredelitve obalne plovbe, z zadevnimi državami članicami ali pogodbenicami sklene dogovor, v katerem navede oboje – podrobnosti o vključenih trgovinskih območjih in druge ustrezne določbe.

3.   Glede ladij, ki plujejo pod zastavo države članice in opravljajo redne prevoze v obalni plovbi druge države članice ali druge pogodbenice Konvencije STCW, država članica, pod zastavo katere lahko ladje plujejo, predpiše vsaj enake zahteve glede izobraževanja, delovnih izkušenj in izdajanja spričeval za pomorščake na teh ladjah, kakor jih predpiše država članica ali pogodbenica Konvencije STCW, ob obali katere ladje opravljajo redne prevoze v obalni plovbi, pod pogojem, da te zahteve niso strožje od zahtev te direktive za ladje, ki ne opravljajo prevozov v obalni plovbi. Pomorščaki, ki delajo na ladji, katere plovba je podaljšana prek meje, do katere jo je država članica opredelila kot obalno plovbo, in vpluje v vode, ki jih ta opredelitev ne zajema, morajo izpolnjevati ustrezne zahteve te direktive.

4.   Država članica lahko ladji, ki pluje pod njeno zastavo, omogoči, da izkoristi ugodnosti določb te direktive o obalni plovbi, kadar ladja opravlja redne prevoze v obalni plovbi, kakor jih tista država članica opredeli, ob obali države, ki ni pogodbenica Konvencije STCW.

5.   Spričevala o usposobljenosti pomorščakov, ki jih je država članica ali pogodbenica Konvencije STCW izdala za opredeljene meje obalne plovbe, lahko druge države članice sprejmejo za plovbo v svojih opredeljenih mejah obalne plovbe, če zadevne države članice ali pogodbenice sklenejo dogovor, v katerem navedejo podrobnosti o vključenih trgovinskih območjih in drugih ustreznih pogojih take plovbe.

6.   Države članice, ki opredeljujejo obalno plovbo v skladu z zahtevami iz tega člena:

| (a) | izpolnjujejo načela, ki urejajo obalno plovbo, opredeljena v oddelku A-I/3 Kodeksa STCW; |
| --- | --- |

(a)

izpolnjujejo načela, ki urejajo obalno plovbo, opredeljena v oddelku A-I/3 Kodeksa STCW;

| (b) | vključijo svoje meje obalne plovbe v overitve, izdane v skladu s členom 4. |
| --- | --- |

(b)

vključijo svoje meje obalne plovbe v overitve, izdane v skladu s členom 4.

7.   Ko države članice sprejmejo odločitev o opredelitvi obalne plovbe in o standardih izobraževanja in usposabljanja, ki se za to področje zahtevajo v skladu z odstavki 1, 3 in 4, Komisiji sporočijo podrobnosti o sprejetih določbah.

Člen 9

Preprečevanje goljufij in drugih nezakonitih ravnanj

1.   Države članice sprejmejo in izvršujejo ustrezne ukrepe za preprečevanje goljufij in drugih nezakonitih ravnanj v zvezi z izdanimi spričevali in overitvami ter predpišejo kazni, ki so učinkovite, sorazmerne in odvračilne.

2.   Države članice imenujejo nacionalne organe, pristojne za odkrivanje in boj proti goljufijam in drugim nezakonitim ravnanjem ter za izmenjavo podatkov s pristojnimi organi drugih držav članic in tretjih držav v zvezi z izdajanjem spričeval pomorščakov.

Države članice nemudoma obvestijo druge države članice in Komisijo o podatkih o pristojnih nacionalnih organih.

Države članice nemudoma obvestijo tudi vse tretje države, s katerimi so sklenile dogovor v skladu s pravilom I/10, odstavek 1.2, Konvencije STCW, o podatkih o pristojnih nacionalnih organih.

3.   Na zahtevo države članice gostiteljice pristojni organi druge države članice zagotovijo pisno potrdilo ali zavrnitev verodostojnosti spričeval pomorščakov, ustreznih overitev ali katerih koli drugih listinskih dokazil o usposabljanju, izdanih v tej drugi državi članici.

Člen 10

Kazni ali disciplinski ukrepi

1.   Države članice določijo procese in postopke za nepristransko preiskavo vsakega neskladja, dejanja, opustitve ali ogrožanja varnosti, o katerem so bile obveščene in ki lahko neposredno ogroža varnost človeškega življenja ali lastnine na morju ali morsko okolje in so ga storili imetniki spričeval o usposobljenosti ali spričeval o visoki strokovni usposobljenosti ali overitev, izdanih v tej državi članici, pri izvajanju nalog, ki se navezujejo na ta spričevala o usposobljenosti ali spričevala o visoki strokovni usposobljenosti, pa tudi za odvzem, začasni odvzem in razveljavitev teh spričeval o usposobljenosti ali spričeval o visoki strokovni usposobljenosti zaradi takšnega razloga in za preprečevanje goljufij.

2.   Države članice sprejmejo in izvršujejo ustrezne ukrepe za preprečevanje goljufij in drugega nezakonitega ravnanja z izdanimi spričevali o usposobljenosti in spričevali o visoki strokovni usposobljenosti ter overitvami.

3.   Kazni ali disciplinski ukrepi se določijo in izvršujejo v primerih, v katerih:

| (a) | je ladjar ali poveljnik ladje zaposlil osebo brez spričevala, ki ga zahteva ta direktiva; |
| --- | --- |

(a)

je ladjar ali poveljnik ladje zaposlil osebo brez spričevala, ki ga zahteva ta direktiva;

| (b) | je poveljnik ladje dovolil osebi, ki nima zahtevanega spričevala, veljavnega dovoljenja ali dokaznega dokumenta, kakor to zahteva člen 20(7), da izvaja funkcije ali dela, ki jih mora na podlagi te direktive opravljati oseba z ustreznim spričevalom, ali |
| --- | --- |

(b)

je poveljnik ladje dovolil osebi, ki nima zahtevanega spričevala, veljavnega dovoljenja ali dokaznega dokumenta, kakor to zahteva člen 20(7), da izvaja funkcije ali dela, ki jih mora na podlagi te direktive opravljati oseba z ustreznim spričevalom, ali

| (c) | je oseba z goljufijo ali s ponarejenimi dokumenti pridobila zaposlitev za izvajanje katere koli funkcije ali dela, ki mora biti na podlagi te direktive dodeljeno osebi s spričevalom ali posebnim dovoljenjem. |
| --- | --- |

(c)

je oseba z goljufijo ali s ponarejenimi dokumenti pridobila zaposlitev za izvajanje katere koli funkcije ali dela, ki mora biti na podlagi te direktive dodeljeno osebi s spričevalom ali posebnim dovoljenjem.

4.   Države članice, v pristojnosti katerih je ladjar ali oseba, za katero se utemeljeno meni, da je odgovorna ali je vedela za očitno neupoštevanje te direktive, kakor to določa odstavek 3, omogočijo sodelovanje vsaki državi članici ali drugi pogodbenici Konvencije STCW, ki jih obvesti o začetku postopka v njihovi pristojnosti.

Člen 11

Standardi kakovosti

1.   Vsaka država članica zagotovi, da:

| (a) | se vse izobraževalne dejavnosti, dejavnosti za presojo usposobljenosti, izdajanje spričeval, vključno z zdravniškimi spričevali, overitev in ponovno potrditev veljavnosti, ki jih izvajajo nevladni organi ali entitete v njihovi pristojnosti, nenehno preverjajo s sistemom standardov kakovosti, da bi zagotovila doseganje zastavljenih ciljev, vključno s tistimi v zvezi s kvalifikacijami in delovnimi izkušnjami vodij izobraževanja in ocenjevalcev, v skladu z oddelkom A-I/8 Kodeksa STCW; |
| --- | --- |

(a)

se vse izobraževalne dejavnosti, dejavnosti za presojo usposobljenosti, izdajanje spričeval, vključno z zdravniškimi spričevali, overitev in ponovno potrditev veljavnosti, ki jih izvajajo nevladni organi ali entitete v njihovi pristojnosti, nenehno preverjajo s sistemom standardov kakovosti, da bi zagotovila doseganje zastavljenih ciljev, vključno s tistimi v zvezi s kvalifikacijami in delovnimi izkušnjami vodij izobraževanja in ocenjevalcev, v skladu z oddelkom A-I/8 Kodeksa STCW;

| (b) | obstaja sistem standardov kakovosti v skladu z oddelkom A-I/8 Kodeksa STCW, kadar takšne dejavnosti izvajajo vladni organi ali entitete; |
| --- | --- |

(b)

obstaja sistem standardov kakovosti v skladu z oddelkom A-I/8 Kodeksa STCW, kadar takšne dejavnosti izvajajo vladni organi ali entitete;

| (c) | so izobraževalni cilji in s tem povezani standardi kakovosti za usposobljenost, ki jih je treba doseči, jasno opredeljeni in da določajo ravni znanja, razumevanja in veščin, ki ustrezajo preverjanju znanja in ocenjevanju na podlagi Konvencije STCW; |
| --- | --- |

(c)

so izobraževalni cilji in s tem povezani standardi kakovosti za usposobljenost, ki jih je treba doseči, jasno opredeljeni in da določajo ravni znanja, razumevanja in veščin, ki ustrezajo preverjanju znanja in ocenjevanju na podlagi Konvencije STCW;

| (d) | področje uporabe standardov kakovosti zajema upravljanje sistemov za izdajanje spričeval, vse izobraževalne tečaje in programe, izpitno preverjanje in ocenjevanje, ki ga izvaja vsaka država članica ali se izvaja v njeni pristojnosti, ter kvalifikacije in izkušnje, ki jih morajo imeti vodje izobraževanja in ocenjevalci ob upoštevanju strategij, sistemov, nadzora in notranje kontrole zagotavljanja kakovosti, ki so bili uvedeni, da bi zagotovili doseganje zastavljenih ciljev. |
| --- | --- |

(d)

področje uporabe standardov kakovosti zajema upravljanje sistemov za izdajanje spričeval, vse izobraževalne tečaje in programe, izpitno preverjanje in ocenjevanje, ki ga izvaja vsaka država članica ali se izvaja v njeni pristojnosti, ter kvalifikacije in izkušnje, ki jih morajo imeti vodje izobraževanja in ocenjevalci ob upoštevanju strategij, sistemov, nadzora in notranje kontrole zagotavljanja kakovosti, ki so bili uvedeni, da bi zagotovili doseganje zastavljenih ciljev.

Cilji in z njimi povezani standardi kakovosti iz prvega pododstavka, točka (c), so lahko določeni ločeno za različne izobraževalne tečaje in programe in zajemajo upravljanje sistema za izdajanje spričeval.

2.   Države članice tudi zagotovijo neodvisno presojo dejavnosti pridobivanja in ocenjevanja znanja, razumevanja, spretnosti in usposobljenosti ter upravljanja sistema za izdajanje spričeval, v presledkih, ne daljših od pet let, izvedejo pa jo kvalificirane osebe, ki same ne sodelujejo pri zadevnih dejavnostih, da se preveri, ali:

| (a) | so vsi ukrepi notranjega nadzora in preverjanja ter spremljanja izvajanja skladni z načrtovanimi dogovori in dokumentiranimi postopki ter zagotavljajo doseganje opredeljenih ciljev; |
| --- | --- |

(a)

so vsi ukrepi notranjega nadzora in preverjanja ter spremljanja izvajanja skladni z načrtovanimi dogovori in dokumentiranimi postopki ter zagotavljajo doseganje opredeljenih ciljev;

| (b) | so izidi vsake neodvisne presoje opremljeni z dokaznimi dokumenti in da so osebe, odgovorne za ovrednoteno področje, o tem obveščene; |
| --- | --- |

(b)

so izidi vsake neodvisne presoje opremljeni z dokaznimi dokumenti in da so osebe, odgovorne za ovrednoteno področje, o tem obveščene;

| (c) | se hitro ukrepa za odpravo pomanjkljivosti; |
| --- | --- |

(c)

se hitro ukrepa za odpravo pomanjkljivosti;

| (d) | sistem standardov kakovosti obsega vse veljavne določbe Konvencije in Kodeksa STCW, vključno s spremembami. Države članice lahko v ta sistem vključijo tudi druge veljavne določbe te direktive. |
| --- | --- |

(d)

sistem standardov kakovosti obsega vse veljavne določbe Konvencije in Kodeksa STCW, vključno s spremembami. Države članice lahko v ta sistem vključijo tudi druge veljavne določbe te direktive.

3.   Država članica pošlje Komisiji poročilo o vsaki presoji na podlagi odstavka 2 tega člena v skladu z obliko, navedeno v oddelku A-I/7 Kodeksa STCW, v šestih mesecih od datuma opravljene presoje.

Člen 12

Zdravstveni standardi

1.   Vsaka država članica določi standarde zdravstvenega stanja za pomorščake in postopke za izdajo zdravniškega spričevala v skladu s tem členom in oddelkom A-I/9 Kodeksa STCW, pri čemer se po potrebi upošteva oddelek B-I/9 Kodeksa STCW.

2.   Vsaka država članica zagotovi, da so za presojo zdravstvenega stanja pomorščakov odgovorni zdravniki, ki jih je priznala za zdravstvene preglede pomorščakov v skladu z oddelkom A-I/9 Kodeksa STCW.

3.   Vsak pomorščak, ki ima spričevalo o usposobljenosti ali spričevalo o visoki strokovni usposobljenosti, izdano v skladu z določbami Konvencije STCW, in dela na ladji, mora imeti tudi veljavno zdravniško spričevalo, izdano v skladu s tem členom in oddelkom A-I/9 Kodeksa STCW.

4.   Kandidati za pridobitev zdravniškega spričevala morajo:

| (a) | biti stari najmanj 16 let; |
| --- | --- |

(a)

biti stari najmanj 16 let;

| (b) | zagotoviti zadovoljiv dokaz o svoji istovetnosti; |
| --- | --- |

(b)

zagotoviti zadovoljiv dokaz o svoji istovetnosti;

| (c) | izpolnjevati veljavne standarde zdravstvenega stanja, ki jih je določila zadevna država članica. |
| --- | --- |

(c)

izpolnjevati veljavne standarde zdravstvenega stanja, ki jih je določila zadevna država članica.

5.   Zdravniška spričevala veljajo največ dve leti, če je pomorščak mlajši od 18 let, pa največ eno leto.

6.   Če zdravniško spričevalo preneha veljati v času plovbe, se uporablja pravilo I/9 iz Priloge h Konvenciji STCW.

7.   Država članica lahko v nujnih primerih pomorščaku dovoli opravljanje dela brez veljavnega zdravniškega spričevala. V takih primerih se uporablja pravilo I/9 iz Priloge h Konvenciji STCW.

Člen 13

Ponovna potrditev veljavnosti spričeval o usposobljenosti in spričeval o visoki strokovni usposobljenosti

1.   V presledkih, ki niso daljši od petih let, mora vsak poveljnik ladje, častnik in radijski operater s spričevalom, izdanim ali priznanim na podlagi katerega koli poglavja Priloge I, razen pravila V/3 iz poglavja V ali poglavja VI, ki dela na ladji ali se namerava na ladjo vrniti po obdobju dela na obali, da bi bil še priznan za sposobnega opravljati delo na ladji:

| (a) | izpolnjevati standarde glede dobrega zdravstvenega stanja, ki jih določa člen 12; |
| --- | --- |

(a)

izpolnjevati standarde glede dobrega zdravstvenega stanja, ki jih določa člen 12;

| (b) | dokazati svojo stalno strokovno usposobljenost v skladu z oddelkom A-I/11 Kodeksa STCW. |
| --- | --- |

(b)

dokazati svojo stalno strokovno usposobljenost v skladu z oddelkom A-I/11 Kodeksa STCW.

2.   Za nadaljevanje dela na ladjah, za katero je bilo mednarodno dogovorjeno posebno izobraževanje, mora vsak poveljnik ladje, častnik in pomorski radijski operater uspešno opraviti odobreno ustrezno izobraževanje.

3.   Za nadaljevanje dela na tankerjih mora vsak poveljnik ladje in častnik izpolnjevati zahteve iz odstavka 1 tega člena ter v presledkih, ki niso daljši od petih let, dokazati stalno strokovno usposobljenost za tankerje v skladu z oddelkom A-I/11, odstavek 3, Kodeksa STCW.

4.   Za nadaljevanje dela na ladjah, ki delujejo v polarnih vodah, mora vsak poveljnik ladje in častnik izpolnjevati zahteve iz odstavka 1 tega člena ter v presledkih, ki niso daljši od petih let, dokazati stalno strokovno usposobljenost za ladje, ki plujejo v polarnih vodah, v skladu z oddelkom A-I/11, odstavek 4, Kodeksa STCW.

5.   Vsaka država članica primerja standarde usposobljenosti, ki se zahtevajo od kandidatov za spričevala o usposobljenosti in/ali spričevala o visoki strokovni usposobljenosti, izdana pred 1. januarjem 2017, s standardi usposobljenosti iz dela A Kodeksa STCW za pridobitev ustreznega spričevala o usposobljenosti in/ali spričevala o visoki strokovni usposobljenosti, in odloči, ali je treba od imetnikov takih spričeval o usposobljenosti in/ali spričeval o visoki strokovni usposobljenosti zahtevati ustrezno osvežitveno in dopolnilno usposabljanje ali oceniti njihovo usposobljenost.

6.   Vsaka država članica primerja standarde usposobljenosti, ki jih je pred 1. januarjem 2017 zahtevala od oseb, ki delajo na ladjah na plinski pogon, s standardi usposobljenosti iz oddelka A-V/3 Kodeksa STCW, in odloči, ali je treba za te osebe zahtevati posodobitev kvalifikacij.

7.   Vsaka država članica v posvetovanju z zainteresiranimi stranmi oblikuje ali spodbuja oblikovanje strukture za osvežitvene in dopolnilne tečaje, kakor predvideva oddelek A-I/11 Kodeksa STCW.

8.   Za dopolnjevanje znanja poveljnikov ladij, častnikov in radiotelefonistov vsaka država članica zagotovi, da so ladjam, ki plujejo pod njeno zastavo, na voljo besedila najnovejših sprememb domačih in mednarodnih predpisov o varnosti človeškega življenja na morju, varnosti in varovanju morskega okolja, ob upoštevanju člena 15(3), točka (b), in člena 19.

Člen 14

Uporaba simulatorjev

Standardi dobrega obratovanja in druge določbe oddelka A-I/12 Kodeksa STCW ter druge zahteve iz dela A Kodeksa STCW, ki se nanašajo na vsako zadevno spričevalo, morajo biti izpolnjeni:

| (a) | za vsako obvezno usposabljanje na simulatorju; |
| --- | --- |

(a)

za vsako obvezno usposabljanje na simulatorju;

| (b) | za vsako ocenjevanje usposobljenosti, zahtevano v delu A Kodeksa STCW, ki se izvaja na simulatorju; |
| --- | --- |

(b)

za vsako ocenjevanje usposobljenosti, zahtevano v delu A Kodeksa STCW, ki se izvaja na simulatorju;

| (c) | za vsako dokazovanje stalne strokovne usposobljenosti na simulatorju, kakor zahteva del A Kodeksa STCW. |
| --- | --- |

(c)

za vsako dokazovanje stalne strokovne usposobljenosti na simulatorju, kakor zahteva del A Kodeksa STCW.

Člen 15

Odgovornosti ladjarjev

1.   Države članice v skladu z določbami odstavkov 2 in 3 ladjarjem naložijo odgovornost, da pomorščakom dodelijo delo na svojih ladjah v skladu s to direktivo, in zahtevajo, da se vsak ladjar prepriča:

| (a) | da je vsak pomorščak, ki je dodeljen na katero koli njegovo ladjo, imetnik ustreznega spričevala v skladu s to direktivo in kakor določi država članica; |
| --- | --- |

(a)

da je vsak pomorščak, ki je dodeljen na katero koli njegovo ladjo, imetnik ustreznega spričevala v skladu s to direktivo in kakor določi država članica;

| (b) | da je številčno stanje posadk na njegovih ladjah v skladu z veljavnimi zahtevami države članice o številčnem stanju posadk na ladjah za varno plovbo; |
| --- | --- |

(b)

da je številčno stanje posadk na njegovih ladjah v skladu z veljavnimi zahtevami države članice o številčnem stanju posadk na ladjah za varno plovbo;

| (c) | da se dokumentacija in podatki o vseh pomorščakih, ki so zaposleni na njegovih ladjah, hranijo in so zlahka dostopni ter zajemajo, ne da bi se omejili na to, dokumentacijo in podatke o njihovih delovnih izkušnjah, izobraževanju, zdravstvenem stanju in usposobljenosti v dodeljenih nalogah; |
| --- | --- |

(c)

da se dokumentacija in podatki o vseh pomorščakih, ki so zaposleni na njegovih ladjah, hranijo in so zlahka dostopni ter zajemajo, ne da bi se omejili na to, dokumentacijo in podatke o njihovih delovnih izkušnjah, izobraževanju, zdravstvenem stanju in usposobljenosti v dodeljenih nalogah;

| (d) | da so pomorščaki ob dodelitvi dela na kateri koli njegovi ladji seznanjeni s posebnimi nalogami in vso ladijsko ureditvijo, napravami, opremo, postopki in lastnostmi ladje, ki so pomembni pri opravljanju njihovega rednega dela ali zadolžitev ob izrednih dogodkih; |
| --- | --- |

(d)

da so pomorščaki ob dodelitvi dela na kateri koli njegovi ladji seznanjeni s posebnimi nalogami in vso ladijsko ureditvijo, napravami, opremo, postopki in lastnostmi ladje, ki so pomembni pri opravljanju njihovega rednega dela ali zadolžitev ob izrednih dogodkih;

| (e) | da zaposleni na ladji lahko učinkovito povezujejo svoje dejavnosti v izrednih razmerah in pri opravljanju funkcij, ki so bistvenega pomena za varnost in preprečevanje ali zmanjševanje onesnaževanja; |
| --- | --- |

(e)

da zaposleni na ladji lahko učinkovito povezujejo svoje dejavnosti v izrednih razmerah in pri opravljanju funkcij, ki so bistvenega pomena za varnost in preprečevanje ali zmanjševanje onesnaževanja;

| (f) | da so se pomorščaki, dodeljeni na katero koli njegovo ladjo, udeležili osvežitvenega in dopolnilnega usposabljanja v skladu z zahtevami Konvencije STCW; |
| --- | --- |

(f)

da so se pomorščaki, dodeljeni na katero koli njegovo ladjo, udeležili osvežitvenega in dopolnilnega usposabljanja v skladu z zahtevami Konvencije STCW;

| (g) | da je na ladjah vedno zagotovljeno učinkovito ustno sporazumevanje v skladu s poglavjem V, pravilo 14, odstavka 3 in 4, Konvencije SOLAS 74, kakor je bila spremenjena. |
| --- | --- |

(g)

da je na ladjah vedno zagotovljeno učinkovito ustno sporazumevanje v skladu s poglavjem V, pravilo 14, odstavka 3 in 4, Konvencije SOLAS 74, kakor je bila spremenjena.

2.   Ladjarji, poveljniki ladij in člani posadke so osebno odgovorni, da se obveznosti iz tega člena v celoti in popolnoma izpolnijo in da so sprejeti vsi drugi ukrepi, da bi lahko vsak član ladijske posadke z znanjem in izkušnjami prispeval k varnemu upravljanju ladje.

3.   Ladjar mora poveljniku vsake ladje, za katero se uporablja ta direktiva, zagotoviti pisna navodila o strategijah in postopkih, ki jih je treba upoštevati, da bi se vsem na novo zaposlenim pomorščakom na ladji zagotovila razumna priložnost za seznanitev z ladijsko opremo, obratovalnimi postopki in drugimi ureditvami, ki so potrebni za dobro opravljanje njihovih nalog, preden so jim te dodeljene. Te strategije in postopki zajemajo:

| (a) | dodelitev razumnega obdobja, v katerem ima vsak na novo zaposlen pomorščak priložnost, da se seznani s:






  (i) | posebno opremo, ki jo bo ta pomorščak uporabljal ali vodil; |
| --- | --- | --- |

(a)

dodelitev razumnega obdobja, v katerem ima vsak na novo zaposlen pomorščak priložnost, da se seznani s:

(i)

posebno opremo, ki jo bo ta pomorščak uporabljal ali vodil;

| (ii) | postopki in ureditvami, ki so značilni za posamezno ladjo in se nanašajo na ladijsko stražarjenje, varnost, varovanje okolja in izredne razmere, ki jih mora pomorščak za dobro opravljanje svojih nalog poznati; |
| --- | --- |

(ii)

postopki in ureditvami, ki so značilni za posamezno ladjo in se nanašajo na ladijsko stražarjenje, varnost, varovanje okolja in izredne razmere, ki jih mora pomorščak za dobro opravljanje svojih nalog poznati;

| (b) | določitev izkušenega člana posadke, ki bo odgovoren za to, da vsi na novo zaposleni pomorščaki dobijo priložnost seznaniti se z bistvenimi informacijami v jeziku, ki ga razumejo. |
| --- | --- |

(b)

določitev izkušenega člana posadke, ki bo odgovoren za to, da vsi na novo zaposleni pomorščaki dobijo priložnost seznaniti se z bistvenimi informacijami v jeziku, ki ga razumejo.

4.   Ladjarji zagotovijo, da poveljniki ladje, častniki in drugo osebje, ki so jim dodeljene posebne naloge in odgovornosti na ro-ro potniških ladjah, opravijo seznanitveno izobraževanje za doseganje sposobnosti, ustreznih prostim delovnim mestom ter nalogam in odgovornostim, ki jih morajo prevzeti, ob upoštevanju navodila iz oddelka B-I/14 Kodeksa STCW.

Člen 16

Delovna sposobnost

1.   Države članice za preprečitev utrujenosti:

| (a) | določijo in uvedejo čas počitka za osebje, ki izvaja ladijsko stražarjenje, in osebje, ki je odgovorno za dodeljene naloge na področju varnosti in preprečevanja onesnaževanja v skladu z odstavki 3 do 13; |
| --- | --- |

(a)

določijo in uvedejo čas počitka za osebje, ki izvaja ladijsko stražarjenje, in osebje, ki je odgovorno za dodeljene naloge na področju varnosti in preprečevanja onesnaževanja v skladu z odstavki 3 do 13;

| (b) | zahtevajo, da so sistemi ladijskega stražarjenja urejeni tako, da se učinkovitost osebja na straži ne poslabša zaradi utrujenosti, in da so naloge organizirane tako, da imajo prva ladijska straža na začetku plovbe in vse nadaljnje straže dovolj počitka in so tudi v vseh drugih pogledih delovno sposobne. |
| --- | --- |

(b)

zahtevajo, da so sistemi ladijskega stražarjenja urejeni tako, da se učinkovitost osebja na straži ne poslabša zaradi utrujenosti, in da so naloge organizirane tako, da imajo prva ladijska straža na začetku plovbe in vse nadaljnje straže dovolj počitka in so tudi v vseh drugih pogledih delovno sposobne.

2.   Države članice zaradi preprečevanja zlorabe drog in alkohola poskrbijo za določitev ustreznih ukrepov v skladu s tem členom.

3.   Države članice upoštevajo nevarnost, ki jo povzroča utrujenost pomorščakov, zlasti tistih, ki so odgovorni za varno obratovanje ladje.

4.   Vsem osebam, ki so jim dodeljene naloge častnika ladijske straže ali mornarja v sestavi ladijske straže, in osebam, ki so jim dodeljene naloge na področju varnosti, preprečevanja onesnaževanja in varovanja, je treba omogočiti:

| (a) | najmanj 10 ur počitka v vsakem obdobju 24 ur ter |
| --- | --- |

(a)

najmanj 10 ur počitka v vsakem obdobju 24 ur ter

| (b) | 77 ur počitka v vsakem obdobju sedmih dni. |
| --- | --- |

(b)

77 ur počitka v vsakem obdobju sedmih dni.

5.   Ure počitka smejo biti razdeljene v največ dve obdobji, od katerih mora eno trajati najmanj šest ur, presledki med zaporednimi obdobji počitka pa ne smejo biti daljši od 14 ur.

6.   Zahtev po počitku, ki jih določata odstavka 4 in 5, ni treba izpolnjevati v izrednih razmerah ali drugih izjemnih pogojih obratovanja. Zbori, požarne in reševalne vaje ter urjenja, predpisana z nacionalnimi zakoni in drugimi predpisi ter z mednarodnimi sporazumi, se opravijo tako, da minimalno motijo počitek in ne povzročajo utrujenosti.

7.   Države članice zahtevajo, da se razpored ladijske straže objavi na lahko dostopnem mestu. Razpored se pripravi v standardizirani obliki v jeziku ali jezikih, ki se uporabljajo pri delu na ladji, in v angleščini.

8.   Kadar je pomorščak v pripravljenosti na poziv, na primer, kadar v prostoru s stroji ni osebja, dobi ustrezen nadomestni počitek, če poziv na delo zmoti običajni počitek.

9.   Države članice zahtevajo, da se evidenca dnevnih ur počitka pomorščakov vodi v standardizirani obliki, v jeziku ali jezikih, ki se uporabljajo pri delu na ladji, in v angleščini, kar omogoča spremljanje in preverjanje upoštevanja tega člena. Pomorščaki dobijo kopijo evidence, ki se nanaša nanje, potrdita jo poveljnik ladje ali njegov pooblaščenec in pomorščaki.

10.   Ne glede na pravila, določena v odstavkih 3 do 9, ima poveljnik ladje pravico od pomorščaka zahtevati, da opravi toliko delovnih ur, kolikor jih zahteva trenutna varnost ladje, oseb na ladji ali tovora ali pomoč drugim ladjam ali osebam v stiski na morju. Zato ima poveljnik ladje pravico, da začasno ne upošteva urnika počitka in zahteva, da pomorščak opravi toliko delovnih ur, kolikor je potrebnih, da se stanje normalizira. Takoj ko je to po normalizaciji stanja izvedljivo, poveljnik ladje vsakemu pomorščaku, ki je v predvidenem času počitka delal, zagotovi primeren počitek.

11.   Ob obveznem upoštevanju splošnih načel varovanja zdravja in varnosti delavcev in v skladu z Direktivo 1999/63/ES lahko države članice sprejmejo nacionalne zakone, predpise ali postopke, na podlagi katerih lahko pristojni organi odobrijo ali registrirajo kolektivne pogodbe, ki dovoljujejo izjeme glede zahtevanih ur počitka v odstavku 4, točka (b), in odstavku 5 tega člena, če čas počitka ni krajši od 70 ur v vsakem obdobju sedmih dni in se upoštevajo omejitve iz odstavkov 12 in 13 tega člena. Take izjeme v največji možni meri spoštujejo določene standarde, lahko pa upoštevajo pogostejše ali daljše dopuste ali odobritev nadomestnega dopusta za pomorščake na straži ali pomorščake, ki delajo na ladjah kratke plovbe. Pri izjemah se v čim večji meri upoštevajo navodila glede preprečevanja utrujenosti, opredeljena v oddelku B-VIII/1 Kodeksa STCW. Izjeme glede najmanjšega števila ur počitka, določenega v odstavku 4, točka (a), tega člena, niso dovoljene.

12.   Izjeme iz odstavka 11 glede tedenskega počitka, ki ga določa odstavek 4, točka (b), so dovoljene za največ dva zaporedna tedna. Presledki med dvema obdobjema izjem na ladji ne smejo biti krajši od dvojnega trajanja izjeme.

13.   V okviru morebitnih izjem glede odstavka 5, ki so navedene v odstavku 11, se lahko minimalne ure počitka v katerem koli 24-urnem obdobju, ki jih določa odstavek 4, točka (a), razdelijo na največ tri obdobja počitka, od katerih mora eno trajati najmanj šest ur, od preostalih dveh pa nobeno ne sme biti krajše od ene ure. Presledki med zaporednimi obdobji počitka ne smejo biti daljši od 14 ur. Izjeme ne smejo trajati več kot dve 24-urni obdobji v katerem koli obdobju sedmih dni.

14.   Zaradi preprečevanja zlorabe alkohola države članice določijo zgornjo mejo 0,05 % koncentracije alkohola v krvi (BAC) ali 0,25 mg alkohola v litru izdihanega zraka ali količino alkohola, ki povzroči takšno koncentracijo alkohola, za poveljnike ladij, častnike in druge pomorščake pri opravljanju dodeljenih nalog s področja varnosti in varovanja morskega okolja.

Člen 17

Posebno dovoljenje

1.   V izrednih razmerah smejo pristojni organi izdati posebno dovoljenje, če menijo, da ne bo povzročilo nevarnosti za osebe, lastnino ali okolje, s katerim določenemu pomorščaku na določeni ladji za določen čas, ne daljši od šestih mesecev, dovolijo opravljati določeno funkcijo, za katero nima ustreznega spričevala, ki pa ni funkcija radijskega operaterja, za katero se posebno dovoljenje lahko izda le pod pogoji iz Pravilnika o radijskih zvezah, toda le pod pogojem, da je oseba, ki ji takšno dovoljenje izdajo, primerno kvalificirana, da bo prosto mesto lahko varno zapolnila v zadostitev pristojnim organom. Vendar pa se posebno dovoljenje ne izda za opravljanje funkcij poveljnika ladje ali strojnega upravitelja, razen v primeru višje sile, ko se izda za najkrajši možni čas.

2.   Vsako posebno dovoljenje za delo se podeli samo osebi z ustreznim spričevalom za delo na neposredno nižjem delovnem mestu. Kadar se spričevalo za delo na nižjem delovnem mestu ne zahteva, se posebno dovoljenje lahko izda osebi, katere usposobljenost in delovne izkušnje so po mnenju pristojnih organov na enakovredni ravni, kakor se zahtevajo za delovno mesto, ki ga je treba zapolniti, vendar pod pogojem, da ta oseba, če nima ustreznega spričevala, uspešno opravi preizkus, ki ga potrdijo pristojni organi, in dokaže, da je povsem varno izdati takšno posebno dovoljenje. Poleg tega pristojni organi zagotovijo, da zadevno delovno mesto čim prej zapolni imetnik ustreznega spričevala.

Člen 18

Odgovornosti držav članic za izobraževanje in ocenjevanje

1.   Države članice imenujejo organe ali telesa, ki:

| (a) | izvajajo izobraževanje iz člena 3; |
| --- | --- |

(a)

izvajajo izobraževanje iz člena 3;

| (b) | organizirajo in/ali nadzirajo preizkuse znanja, kadar se ti zahtevajo; |
| --- | --- |

(b)

organizirajo in/ali nadzirajo preizkuse znanja, kadar se ti zahtevajo;

| (c) | izdajajo spričevala iz člena 4; |
| --- | --- |

(c)

izdajajo spričevala iz člena 4;

| (d) | podelijo posebna dovoljenja na podlagi člena 17. |
| --- | --- |

(d)

podelijo posebna dovoljenja na podlagi člena 17.

2.   Država članica zagotovi, da:

| (a) | je celotno izobraževanje in ocenjevanje pomorščakov:






  (i) | strukturirano v skladu z napisanimi programi, vključno s takšnimi metodami in sredstvi izvedbe, učnimi postopki in materiali, ki so potrebni za doseganje predpisanega standarda usposobljenosti; |
| --- | --- | --- |

(a)

je celotno izobraževanje in ocenjevanje pomorščakov:

(i)

strukturirano v skladu z napisanimi programi, vključno s takšnimi metodami in sredstvi izvedbe, učnimi postopki in materiali, ki so potrebni za doseganje predpisanega standarda usposobljenosti;

| (ii) | da ga izvajajo, nadzorujejo, ocenjujejo in podpirajo osebe, ki so usposobljene v skladu s točkami (d), (e) in (f); |
| --- | --- |

(ii)

da ga izvajajo, nadzorujejo, ocenjujejo in podpirajo osebe, ki so usposobljene v skladu s točkami (d), (e) in (f);

| (b) | osebe, ki vodijo izobraževanje ali ocenjevanje med delom na ladji, to opravljajo samo, kadar takšno izobraževanje ali ocenjevanje ne bo škodljivo vplivalo na normalno obratovanje ladje in lahko svoj čas in pozornost namenijo izobraževanju ali ocenjevanju; |
| --- | --- |

(b)

osebe, ki vodijo izobraževanje ali ocenjevanje med delom na ladji, to opravljajo samo, kadar takšno izobraževanje ali ocenjevanje ne bo škodljivo vplivalo na normalno obratovanje ladje in lahko svoj čas in pozornost namenijo izobraževanju ali ocenjevanju;

| (c) | so vodje izobraževanja, nadzorniki in ocenjevalci primerno kvalificirani za določene vrste in ravni izobraževanja ali ocenjevanja usposobljenosti pomorščakov na ladji ali na kopnem; |
| --- | --- |

(c)

so vodje izobraževanja, nadzorniki in ocenjevalci primerno kvalificirani za določene vrste in ravni izobraževanja ali ocenjevanja usposobljenosti pomorščakov na ladji ali na kopnem;

| (d) | vsaka oseba, ki vodi izobraževanje pomorščakov, namenjeno pridobitvi kvalifikacij za pridobitev spričevala na podlagi te direktive, bodisi na ladji ali na kopnem:






  (i) | upošteva izobraževalni program in razume posebne cilje določene vrste izobraževanja; |
| --- | --- | --- |

(d)

vsaka oseba, ki vodi izobraževanje pomorščakov, namenjeno pridobitvi kvalifikacij za pridobitev spričevala na podlagi te direktive, bodisi na ladji ali na kopnem:

(i)

upošteva izobraževalni program in razume posebne cilje določene vrste izobraževanja;

| (ii) | je kvalificirana za nalogo, ki je predmet izobraževanja; |
| --- | --- |

(ii)

je kvalificirana za nalogo, ki je predmet izobraževanja;

| (iii) | če vodi usposabljanje na simulatorju:






  — | je dobila ustrezna pedagoška navodila za uporabo simulatorjev in |
| --- | --- | --- |

(iii)

če vodi usposabljanje na simulatorju:

—

je dobila ustrezna pedagoška navodila za uporabo simulatorjev in

| — | je pridobila praktične operativne izkušnje na določeni vrsti simulatorja, ki ga uporablja; |
| --- | --- |

—

je pridobila praktične operativne izkušnje na določeni vrsti simulatorja, ki ga uporablja;

| (e) | vsaka oseba, odgovorna za nadzor izobraževanja pomorščakov med delom, ki jim omogoča pridobitev kvalifikacij za spričevala, popolnoma razume izobraževalni program in posebne cilje vsake vrste izvajajočega se izobraževanja; |
| --- | --- |

(e)

vsaka oseba, odgovorna za nadzor izobraževanja pomorščakov med delom, ki jim omogoča pridobitev kvalifikacij za spričevala, popolnoma razume izobraževalni program in posebne cilje vsake vrste izvajajočega se izobraževanja;

| (f) | vsaka oseba, ki bodisi na ladji ali na kopnem vodi ocenjevanje usposobljenosti pomorščakov med delom, da bi ugotovila, ali imajo kvalifikacije za pridobitev spričevala v skladu s to direktivo:






  (i) | ima ustrezno raven znanja o sposobnosti in razumevanja sposobnosti, ki jo je treba oceniti; |
| --- | --- | --- |

(f)

vsaka oseba, ki bodisi na ladji ali na kopnem vodi ocenjevanje usposobljenosti pomorščakov med delom, da bi ugotovila, ali imajo kvalifikacije za pridobitev spričevala v skladu s to direktivo:

(i)

ima ustrezno raven znanja o sposobnosti in razumevanja sposobnosti, ki jo je treba oceniti;

| (ii) | je kvalificirana za nalogo, ki jo ocenjuje; |
| --- | --- |

(ii)

je kvalificirana za nalogo, ki jo ocenjuje;

| (iii) | je prejela ustrezna navodila o metodah in praksah ocenjevanja; |
| --- | --- |

(iii)

je prejela ustrezna navodila o metodah in praksah ocenjevanja;

| (iv) | je pridobila praktične izkušnje pri ocenjevanju; |
| --- | --- |

(iv)

je pridobila praktične izkušnje pri ocenjevanju;

| (v) | če se ocenjuje uporaba simulatorja, ima praktične izkušnje na določeni vrsti simulatorja, ki jih je pridobila pod nadzorom in v zadostitev izkušenega ocenjevalca; |
| --- | --- |

(v)

če se ocenjuje uporaba simulatorja, ima praktične izkušnje na določeni vrsti simulatorja, ki jih je pridobila pod nadzorom in v zadostitev izkušenega ocenjevalca;

| (g) | kadar država članica prizna izobraževalni tečaj, izobraževalni zavod ali kvalifikacijo, ki jo ta zavod podeli, kot del svojih zahtev za izdajo spričevala, so v področju uporabe določb člena 11 o standardih kakovosti zajete tudi kvalifikacije in delovne izkušnje vodje izobraževanja in ocenjevalca; takšne kvalifikacije, delovne izkušnje in uporaba standardov kakovosti morajo zajemati izobraževanje, primerno pedagoški znanosti, izobraževalnim metodam in praksam, ocenjevalnim metodam in praksam, in morajo izpolnjevati vse veljavne zahteve iz točk (d), (e) in (f) tega odstavka. |
| --- | --- |

(g)

kadar država članica prizna izobraževalni tečaj, izobraževalni zavod ali kvalifikacijo, ki jo ta zavod podeli, kot del svojih zahtev za izdajo spričevala, so v področju uporabe določb člena 11 o standardih kakovosti zajete tudi kvalifikacije in delovne izkušnje vodje izobraževanja in ocenjevalca; takšne kvalifikacije, delovne izkušnje in uporaba standardov kakovosti morajo zajemati izobraževanje, primerno pedagoški znanosti, izobraževalnim metodam in praksam, ocenjevalnim metodam in praksam, in morajo izpolnjevati vse veljavne zahteve iz točk (d), (e) in (f) tega odstavka.

Člen 19

Sporazumevanje na ladji

Države članice zagotovijo, da:

| (a) | so brez poseganja v točki (b) in (d) na ladji, ki pluje pod zastavo države članice, vedno sredstva, ki ob vsakem trenutku omogočajo učinkovito ustno sporazumevanje med vsemi člani ladijske posadke o varnosti in zlasti pravilno in pravočasno sprejemanje in razumevanje sporočil in navodil; |
| --- | --- |

(a)

so brez poseganja v točki (b) in (d) na ladji, ki pluje pod zastavo države članice, vedno sredstva, ki ob vsakem trenutku omogočajo učinkovito ustno sporazumevanje med vsemi člani ladijske posadke o varnosti in zlasti pravilno in pravočasno sprejemanje in razumevanje sporočil in navodil;

| (b) | je delovni jezik določen in evidentiran v ladijskem dnevniku, da bi bilo mogoče zagotoviti učinkovitost delovanja ladijske posadke v varnostnih zadevah na vseh potniških ladjah, ki plujejo pod zastavo države članice, in na vseh potniških ladjah, ki začnejo in/ali končajo prevoz v pristanišču države članice;
  primerni delovni jezik določi ladjar, ali kadar je to primerno, poveljnik ladje. Vsak pomorščak mora ta jezik obvezno razumeti, in kjer je to primerno, v tem jeziku dajati ukaze in navodila ter dajati povratna poročila;
  če delovni jezik ni uradni jezik države članice, morajo biti vsi načrti in seznami, ki jih je treba objaviti, opremljeni s prevodi v delovni jezik; |
| --- | --- |

(b)

je delovni jezik določen in evidentiran v ladijskem dnevniku, da bi bilo mogoče zagotoviti učinkovitost delovanja ladijske posadke v varnostnih zadevah na vseh potniških ladjah, ki plujejo pod zastavo države članice, in na vseh potniških ladjah, ki začnejo in/ali končajo prevoz v pristanišču države članice;

primerni delovni jezik določi ladjar, ali kadar je to primerno, poveljnik ladje. Vsak pomorščak mora ta jezik obvezno razumeti, in kjer je to primerno, v tem jeziku dajati ukaze in navodila ter dajati povratna poročila;

če delovni jezik ni uradni jezik države članice, morajo biti vsi načrti in seznami, ki jih je treba objaviti, opremljeni s prevodi v delovni jezik;

| (c) | je osebje, ki je na potniških ladjah določeno v seznamu razporeditve ob alarmu, zlahka prepoznavno in ima komunikacijske sposobnosti, ki zadostujejo za izpolnjevanje te naloge, pri čemer je treba upoštevati naslednje dejavnike v ustrezni kombinaciji:






  (i) | jezik, ki ustreza, ali jezike, ki ustrezajo prevladujočim narodnostim potnikov, navzočih na določenem pomorskem prevozu; |
| --- | --- | --- |

(c)

je osebje, ki je na potniških ladjah določeno v seznamu razporeditve ob alarmu, zlahka prepoznavno in ima komunikacijske sposobnosti, ki zadostujejo za izpolnjevanje te naloge, pri čemer je treba upoštevati naslednje dejavnike v ustrezni kombinaciji:

(i)

jezik, ki ustreza, ali jezike, ki ustrezajo prevladujočim narodnostim potnikov, navzočih na določenem pomorskem prevozu;

| (ii) | verjetnost, da bo zmožnost uporabljanja osnovnega besednega zaklada angleškega jezika za osnovna navodila temu osebju omogočala komunikacijo s potniki, če ti potrebujejo pomoč, ne glede na to, ali je njihov jezik isti ali ni isti kakor jezik članov ladijske posadke; |
| --- | --- |

(ii)

verjetnost, da bo zmožnost uporabljanja osnovnega besednega zaklada angleškega jezika za osnovna navodila temu osebju omogočala komunikacijo s potniki, če ti potrebujejo pomoč, ne glede na to, ali je njihov jezik isti ali ni isti kakor jezik članov ladijske posadke;

| (iii) | morebitno potrebo po sporočanju z drugimi sredstvi med izrednimi razmerami, na primer prikazovanje, ročni znaki ali usmerjanje na kraj, kjer so navodila, na zbirna mesta, k reševalnim napravam ali na evakuacijske poti, kadar ustno sporočanje ni možno; |
| --- | --- |

(iii)

morebitno potrebo po sporočanju z drugimi sredstvi med izrednimi razmerami, na primer prikazovanje, ročni znaki ali usmerjanje na kraj, kjer so navodila, na zbirna mesta, k reševalnim napravam ali na evakuacijske poti, kadar ustno sporočanje ni možno;

| (iv) | obseg, v katerem so potnikom zagotovljena popolna navodila o varnosti v njihovem maternem jeziku; |
| --- | --- |

(iv)

obseg, v katerem so potnikom zagotovljena popolna navodila o varnosti v njihovem maternem jeziku;

| (v) | jezike, v katerih se lahko sporočajo nujna obvestila ali se v primeru urjenja sporočajo potnikom najpomembnejša navodila in se članom ladijske posadke olajša pomoč potnikom; |
| --- | --- |

(v)

jezike, v katerih se lahko sporočajo nujna obvestila ali se v primeru urjenja sporočajo potnikom najpomembnejša navodila in se članom ladijske posadke olajša pomoč potnikom;

| (d) | so poveljnik ladje, častniki in mornarji na tankerjih za prevoz nafte, na tankerjih za prevoz kemikalij in na tankerjih za prevoz utekočinjenega plina, ki plujejo pod zastavo države članice, zmožni medsebojnega sporazumevanja v skupnem(-ih) delovnem(-ih) jeziku(-ih); |
| --- | --- |

(d)

so poveljnik ladje, častniki in mornarji na tankerjih za prevoz nafte, na tankerjih za prevoz kemikalij in na tankerjih za prevoz utekočinjenega plina, ki plujejo pod zastavo države članice, zmožni medsebojnega sporazumevanja v skupnem(-ih) delovnem(-ih) jeziku(-ih);

| (e) | obstajajo ustrezna komunikacijska sredstva za sporazumevanje med ladjo in organi na kopnem; takšno sporazumevanje poteka v skladu s poglavjem V, pravilo 14, odstavek 4, Konvencije SOLAS 74; |
| --- | --- |

(e)

obstajajo ustrezna komunikacijska sredstva za sporazumevanje med ladjo in organi na kopnem; takšno sporazumevanje poteka v skladu s poglavjem V, pravilo 14, odstavek 4, Konvencije SOLAS 74;

| (f) | se ob izvajanju pomorske inšpekcije na podlagi Direktive 2009/16/ES preveri tudi, da ladje, ki plujejo pod zastavo tretje države, ravnajo v skladu s tem členom. |
| --- | --- |

(f)

se ob izvajanju pomorske inšpekcije na podlagi Direktive 2009/16/ES preveri tudi, da ladje, ki plujejo pod zastavo tretje države, ravnajo v skladu s tem členom.

Člen 20

Priznanje spričeval o usposobljenosti in spričeval o visoki strokovni usposobljenosti

1.   Pomorščakom, ki nimajo spričeval o usposobljenosti, izdanih v državi članici, ali spričeval o visoki strokovni usposobljenosti, ki jih države članice izdajo poveljnikom ladij in častnikom v skladu s pravili V/1-1 in V/1-2 Konvencije STCW, se lahko dovoli delo na ladjah, ki plujejo pod zastavo države članice, če je bila odločitev o priznanju njihovih spričeval o usposobljenosti ali spričeval o visoki strokovni usposobljenosti sprejeta v skladu s postopki iz odstavkov 2 do 6 tega člena.

2.   Država članica, ki namerava z overitvijo priznati spričevala o usposobljenosti ali spričevala o visoki strokovni usposobljenosti iz odstavka 1 tega člena, ki jih je tretja država izdala poveljniku ladje, častniku ali radijskemu operaterju za delo na ladjah, ki plujejo pod njeno zastavo, Komisiji predloži zahtevek za priznanje te tretje države, ki mu predloži predhodno analizo skladnosti tretje države z zahtevami Konvencije STCW, tako da zbere podatke iz Priloge II k tej direktivi. Kot utemeljitev zahtevka država članica v tej predhodni analizi navede dodatne podatke o razlogih za priznanje tretje države.

Po predložitvi tega zahtevka Komisija brez odlašanja obravnava zahtevek ter v skladu s postopkom pregleda iz člena 31(2) v razumnem času, ob ustreznem upoštevanju roka iz odstavka 3 tega člena, odloči o začetku ocenjevanja sistema usposabljanja in izdajanja spričeval v tretji državi.

Kadar je bila sprejeta pozitivna odločitev o začetku postopka ocenjevanja, Komisija ob pomoči Evropske agencije za pomorsko varnost in ob morebitni vključitvi države članice, ki je predložila zahtevek, in katerih koli drugih zainteresiranih držav članic zbere podatke iz Priloge II k tej direktivi ter oceni sisteme za usposabljanje in izdajanje spričeval v tretji državi, za katero je bil predložen zahtevek za priznanje, da preveri, ali zadevna tretja država izpolnjuje vse zahteve Konvencije STCW in ali so bili sprejeti ustrezni ukrepi za preprečitev izdajanja spričeval, pridobljenih z goljufijo, ter preuči, ali je ratificirala Konvencijo o delu v pomorstvu iz leta 2006.

3.   Kadar Komisija na podlagi ocenjevanja iz odstavka 2 tega člena sklene, da so vse navedene zahteve izpolnjene, sprejme izvedbene akte, v katerih odloči o priznanju tretje države. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 31(2) v 24 mesecih od predložitve zahtevka države članice iz odstavka 2 tega člena.

Če mora zadevna tretja država izvesti večje popravne ukrepe, vključno s spremembami svoje zakonodaje ter svojega sistema izobraževanja, usposabljanja in izdajanja spričeval, da bi izpolnila zahteve Konvencije STCW, se izvedbeni akti iz prvega pododstavka tega odstavka sprejmejo v 36 mesecih po predložitvi zahtevka države članice iz odstavka 2 tega člena.

Dokler ni sprejet izvedbeni akt na podlagi tega odstavka, se lahko država članica, ki predloži zahtevek, odloči, da enostransko prizna tretjo državo. V primeru takega enostranskega priznanja država članica Komisiji sporoči število overitev, ki potrjujejo priznavanje spričeval o usposobljenosti in spričeval o visoki strokovni usposobljenosti iz odstavka 1, ki jih izda tretja država, dokler ni sprejet izvedbeni akt o priznanju te tretje države.

4.   Država članica se glede ladij, ki plujejo pod njeno zastavo, lahko odloči da overi spričevala, ki so jih izdale tretje države, ki jih je Komisija priznala, pri čemer je treba upoštevati določbe iz točk 4 in 5 Priloge II.

5.   Priznanja spričeval, ki so jih izdale priznane tretje države in so objavljena v Uradnem listu Evropske unije, seriji C, pred 14. junijem 2005, ostanejo veljavna.

Ta priznanja lahko uporabljajo vse države članice, razen če jih Komisija pozneje prekliče v skladu s členom 21.

6.   Komisija sestavi in dopolnjuje seznam tretjih držav, ki so bile priznane. Seznam se objavi v Uradnemu listu Evropske unije, seriji C.

7.   Brez poseganja v člen 4(7) sme država članica, če razmere to zahtevajo, dovoliti pomorščaku, da opravlja delo, toda ne kot častnik elektrotehnik ali pomorski radijski operater, ob upoštevanju določb Pravilnika o radijskih zvezah, za obdobje, ki ne presega treh mesecev, na ladji, ki pluje pod njeno zastavo, če ima ustrezno in veljavno spričevalo, ki ga je tretja država pravilno izdala in overila, vendar pa ga zadevna država članica še ni overila v znak priznavanja, da je primerno za opravljanje dela na ladji, ki pluje pod njeno zastavo.

Dokument, ki dokazuje, da je bila vloga za overitev predložena pristojnim organom, mora biti stalno na voljo.

Člen 21

Neupoštevanje zahtev Konvencije STCW

1.   Ne glede na merila, določena v Prilogi II, kadar država članica meni, da priznana tretja država ne izpolnjuje več zahtev Konvencije STCW, takoj uradno obvesti Komisijo in navede utemeljene razloge.

Komisija brez odlašanja poroča o zadevi odboru iz člena 31(1).

2.   Ne glede na merila, določena v Prilogi II, kadar Komisija meni, da priznana tretja država ne izpolnjuje več zahtev Konvencije STCW, takoj uradno obvesti države članice in navede utemeljene razloge.

Komisija brez odlašanja poroča o zadevi odboru iz člena 31(1).

3.   Kadar država članica namerava preklicati overovitve vseh spričeval, ki jih je izdala tretja država, brez odlašanja obvesti Komisijo in druge države članice o svoji nameri in navede utemeljene razloge.

4.   Komisija, ki ji pomaga Evropska agencija za pomorsko varnost, ponovno presodi priznanje zadevne tretje države, da bi preverila, ali ta tretja država dejansko ni izpolnila zahtev Konvencije STCW.

5.   Kadar obstajajo znaki, da neka ustanova za pomorsko usposabljanje ne izpolnjuje več zahtev Konvencije STCW, Komisija uradno obvesti zadevno tretjo državo, da bo priznanje spričeval te tretje države preklicano v roku dveh mesecev, razen če bodo sprejeti ukrepi za zagotovitev skladnosti z vsemi zahtevami Konvencije STCW.

6.   Sklep o preklicu priznanja sprejme Komisija. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 31(2). Zadevne države članice sprejmejo ustrezne ukrepe za izvedbo sklepa.

7.   Overovitve, ki potrjujejo priznanje spričeval, izdanih v skladu s členom 4(7) pred datumom, na katerega je sprejeta odločitev o preklicu priznanja tretje države, ostanejo veljavne. Pomorščaki, ki imajo takšne overovitve, pa ne smejo zahtevati overovitve, ki bi priznala višjo stopnjo usposabljanja, razen če takšno napredovanje temelji izključno na dodatnih izkušnjah dela na morju.

8.   Če ni overitev, ki bi potrjevale priznanja, ki jih država članica izda v zvezi s spričevali o usposobljenosti ali spričevali o visoki strokovni usposobljenosti iz člena 20(1), ki jih tretja država izda za več kot osem let, se priznanje spričeval te tretje države ponovno preuči. Komisija sprejme izvedbene akte o svoji odločitvi na podlagi ponovne preučitve. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 31(2), potem ko se vsaj šest mesecev vnaprej uradno obvestijo države članice in zadevna tretja država.

Člen 22

Ponovna presoja

1.   Komisija ob pomoči Evropske agencije za pomorsko varnost redno in vsaj v desetih letih po zadnji presoji izvede ponovno presojo tretjih držav, ki so bile priznane v skladu s postopkom iz člena 20(3), prvi pododstavek, vključno s tistimi iz člena 20(6), da bi preverila, ali izpolnjujejo ustrezna merila iz Priloge II in ali so bili sprejeti ustrezni ukrepi za preprečevanje izdajanja spričeval, pridobljenih z goljufijo.

2.   Komisija ob pomoči Evropske agencije za pomorsko varnost izvaja ponovno presojo tretjih držav na podlagi prednostnih meril. Ta prednostna merila vključujejo:

| (a) | podatke o rezultatih poslovanja pomorske inšpekcije države pristanišča na podlagi člena 24; |
| --- | --- |

(a)

podatke o rezultatih poslovanja pomorske inšpekcije države pristanišča na podlagi člena 24;

| (b) | število overitev, ki potrjujejo priznavanje spričeval o usposobljenosti ali spričeval o visoki strokovni usposobljenosti, izdanih v skladu s praviloma V/1-1 in V/1-2 Konvencije STCW s strani tretje države; |
| --- | --- |

(b)

število overitev, ki potrjujejo priznavanje spričeval o usposobljenosti ali spričeval o visoki strokovni usposobljenosti, izdanih v skladu s praviloma V/1-1 in V/1-2 Konvencije STCW s strani tretje države;

| (c) | število ustanov za izobraževanje in usposabljanje pomorščakov, ki jih akreditira tretja država; |
| --- | --- |

(c)

število ustanov za izobraževanje in usposabljanje pomorščakov, ki jih akreditira tretja država;

| (d) | število programov za usposabljanje in poklicni razvoj pomorščakov, ki jih odobri tretja država; |
| --- | --- |

(d)

število programov za usposabljanje in poklicni razvoj pomorščakov, ki jih odobri tretja država;

| (e) | datum zadnje presoje tretje države s strani Komisije in število pomanjkljivosti v ključnih procesih, ki so bile ugotovljene med to presojo; |
| --- | --- |

(e)

datum zadnje presoje tretje države s strani Komisije in število pomanjkljivosti v ključnih procesih, ki so bile ugotovljene med to presojo;

| (f) | vse bistvene spremembe sistema pomorskega usposabljanja in izdajanja spričeval v tretji državi; |
| --- | --- |

(f)

vse bistvene spremembe sistema pomorskega usposabljanja in izdajanja spričeval v tretji državi;

| (g) | skupno število pomorščakov, ki jim je tretja država izdala spričevalo in delajo na ladjah, ki plujejo pod zastavami držav članic, ter raven njihove usposobljenosti in kvalifikacij; |
| --- | --- |

(g)

skupno število pomorščakov, ki jim je tretja država izdala spričevalo in delajo na ladjah, ki plujejo pod zastavami držav članic, ter raven njihove usposobljenosti in kvalifikacij;

| (h) | informacije o standardih izobraževanja in usposabljanja v tej tretji državi, ki jih zagotovijo vsi ustrezni organi ali drugi deležniki, če so na voljo. |
| --- | --- |

(h)

informacije o standardih izobraževanja in usposabljanja v tej tretji državi, ki jih zagotovijo vsi ustrezni organi ali drugi deležniki, če so na voljo.

Če tretja država v skladu s členom 21 te direktive ne izpolnjuje zahtev Konvencije STCW, ima ponovna presoja zadevne tretje države prednost pred drugimi tretjimi državami.

3.   Komisija predloži državam članicam poročilo o izidih presoje.

Člen 23

Pomorska inšpekcija države pristanišča

1.   Na ladjah, ki so v pristaniščih države članice, se ne glede na njihovo zastavo, razen na ladjah, ki so izključene na podlagi člena 1, izvede pomorska inšpekcija s strani častnikov, ki jih zadevna država članica ustrezno pooblasti, da preverijo, ali imajo vsi pomorščaki, ki delajo na ladji in od katerih se zahtevajo spričevalo o usposobljenosti in/ali spričevalo o visoki strokovni usposobljenosti in/ali listinski dokazi v skladu s Konvencijo STCW, tudi v resnici takšno spričevalo o usposobljenosti ali veljavno posebno dovoljenje in/ali spričevalo o visoki strokovni usposobljenosti in/ali listinski dokaz.

2.   Pri opravljanju pregledov pomorske inšpekcije na podlagi te direktive države članice zagotovijo, da se uporabljajo vse ustrezne določbe in postopki, ki jih določa Direktiva 2009/16/ES.

Člen 24

Postopki pomorske inšpekcije

1.   Brez poseganja v Direktivo 2009/16/ES so postopki pomorske inšpekcije na podlagi člena 23 omejeni na:

| (a) | preverjanje, da ima vsak pomorščak, ki dela na ladji in od katerega se zahteva spričevalo o usposobljenosti in/ali spričevalo o visoki strokovni usposobljenosti v skladu s Konvencijo STCW, tudi v resnici takšno spričevalo o usposobljenosti ali veljavno posebno dovoljenje in/ali spričevalo o visoki strokovni usposobljenosti ali dokument, ki dokazuje, da je pri organih države zastave predložil vlogo za overitev, na podlagi katere bo priznano spričevalo o usposobljenosti; |
| --- | --- |

(a)

preverjanje, da ima vsak pomorščak, ki dela na ladji in od katerega se zahteva spričevalo o usposobljenosti in/ali spričevalo o visoki strokovni usposobljenosti v skladu s Konvencijo STCW, tudi v resnici takšno spričevalo o usposobljenosti ali veljavno posebno dovoljenje in/ali spričevalo o visoki strokovni usposobljenosti ali dokument, ki dokazuje, da je pri organih države zastave predložil vlogo za overitev, na podlagi katere bo priznano spričevalo o usposobljenosti;

| (b) | preverjanje, da je številčno stanje in da so spričevala pomorščakov, ki delajo na ladji, v skladu z zahtevami pristojnih organov države zastave glede številčnega stanja ladijskih posadk za varno plovbo. |
| --- | --- |

(b)

preverjanje, da je številčno stanje in da so spričevala pomorščakov, ki delajo na ladji, v skladu z zahtevami pristojnih organov države zastave glede številčnega stanja ladijskih posadk za varno plovbo.

2.   Sposobnost pomorščakov na ladji, da spoštujejo standarde stražarjenja in, če je to primerno, varnostne standarde, predpisane s Konvencijo STCW, se v skladu z delom A Kodeksa STCW ocenjuje, če obstajajo utemeljeni razlogi za domnevo, da se ti standardi ne upoštevajo zaradi enega od naslednjih dejstev:

| (a) | ladja je bila vpletena v trčenje, se je potopila ali je nasedla; |
| --- | --- |

(a)

ladja je bila vpletena v trčenje, se je potopila ali je nasedla;

| (b) | iz ladje so bile med prevozom, ob sidrišču ali privezu izpuščene snovi, ki po mednarodni konvenciji niso dovoljene; |
| --- | --- |

(b)

iz ladje so bile med prevozom, ob sidrišču ali privezu izpuščene snovi, ki po mednarodni konvenciji niso dovoljene;

| (c) | ladja ob nenadzorovanem ali nevarnem manevriranju ni spoštovala ukrepov prometne organiziranosti, ki jih je sprejela IMO, ali praks in postopkov za varno plovbo; |
| --- | --- |

(c)

ladja ob nenadzorovanem ali nevarnem manevriranju ni spoštovala ukrepov prometne organiziranosti, ki jih je sprejela IMO, ali praks in postopkov za varno plovbo;

| (d) | ladja je v drugih pogledih vodena tako, da pomeni nevarnost za osebe, lastnino ali okolje, ali na tak način, da ogroža varnost; |
| --- | --- |

(d)

ladja je v drugih pogledih vodena tako, da pomeni nevarnost za osebe, lastnino ali okolje, ali na tak način, da ogroža varnost;

| (e) | spričevalo je bilo pridobljeno z goljufijo ali imetnik spričevala ni oseba, kateri je bilo spričevalo prvotno izdano; |
| --- | --- |

(e)

spričevalo je bilo pridobljeno z goljufijo ali imetnik spričevala ni oseba, kateri je bilo spričevalo prvotno izdano;

| (f) | ladja pluje pod zastavo države, ki Konvencije STCW ni ratificirala, ali je njen poveljnik, častnik ali mornar imetnik spričevala, ki ga je izdala tretja država, ki ni ratificirala Konvencije STCW. |
| --- | --- |

(f)

ladja pluje pod zastavo države, ki Konvencije STCW ni ratificirala, ali je njen poveljnik, častnik ali mornar imetnik spričevala, ki ga je izdala tretja država, ki ni ratificirala Konvencije STCW.

3.   Ne glede na preverjanje spričevala se lahko v okviru ocenjevanja, predvidenega v odstavku 2, od pomorščakov zahteva, da dokažejo svojo ustrezno usposobljenost na delovnem mestu. Takšno dokazovanje lahko zajema zlasti preverjanje izpolnjevanja operativnih zahtev glede standardov stražarjenja in pravilnega reagiranja v izrednih razmerah ob upoštevanju ravni njihove pristojnosti.

Člen 25

Zadržanje

Brez poseganja v Direktivo 2009/16/ES so edini razlogi, na podlagi katerih lahko država članica v smislu te direktive zadrži ladjo, kadar pomorski inšpektor pri opravljanju inšpekcijskega pregleda ugotovi nevarnost za osebe, lastnino ali okolje, naslednji:

| (a) | pomorščaki nimajo spričeval, ustreznih spričeval, veljavnih posebnih dovoljenj ali dokaznih dokumentov, da je bila vloga za overitev, s katero se potrjuje priznavanje spričevala, predložena organom države zastave; |
| --- | --- |

(a)

pomorščaki nimajo spričeval, ustreznih spričeval, veljavnih posebnih dovoljenj ali dokaznih dokumentov, da je bila vloga za overitev, s katero se potrjuje priznavanje spričevala, predložena organom države zastave;

| (b) | ravnanje, ki ni v skladu z veljavnimi zahtevami države zastave o številčnem stanju ladijskih posadk za varno plovbo; |
| --- | --- |

(b)

ravnanje, ki ni v skladu z veljavnimi zahtevami države zastave o številčnem stanju ladijskih posadk za varno plovbo;

| (c) | režim krovne straže ali straže v strojnici ni v skladu z zahtevami, ki jih za ladjo določi država zastave; |
| --- | --- |

(c)

režim krovne straže ali straže v strojnici ni v skladu z zahtevami, ki jih za ladjo določi država zastave;

| (d) | v sestavi straže ni osebe, usposobljene za ravnanje z opremo, ki je nujno potrebna za varno plovbo, varne radijske zveze ali preprečitev onesnaževanja morja; |
| --- | --- |

(d)

v sestavi straže ni osebe, usposobljene za ravnanje z opremo, ki je nujno potrebna za varno plovbo, varne radijske zveze ali preprečitev onesnaževanja morja;

| (e) | dokazilo o strokovni usposobljenosti pomorščakov za naloge, ki so jim dodeljene za zagotavljanje varnosti ladje in preprečevanje onesnaževanja, ni predloženo; |
| --- | --- |

(e)

dokazilo o strokovni usposobljenosti pomorščakov za naloge, ki so jim dodeljene za zagotavljanje varnosti ladje in preprečevanje onesnaževanja, ni predloženo;

| (f) | ni mogoče zagotoviti oseb, ki imajo dovolj počitka in so drugače sposobne za delo, da bi prevzele prvo stražo ob začetku prevoza in naslednje straže. |
| --- | --- |

(f)

ni mogoče zagotoviti oseb, ki imajo dovolj počitka in so drugače sposobne za delo, da bi prevzele prvo stražo ob začetku prevoza in naslednje straže.

Člen 26

Redno spremljanje skladnosti

Brez poseganja v pristojnosti Komisije na podlagi člena 258 Pogodbe o delovanju Evropske unije Komisija skupaj z Evropsko agencijo za pomorsko varnost redno in vsaj vsakih pet let preverja, ali države članice izpolnjujejo minimalne zahteve, določene s to direktivo.

Člen 27

Podatki za statistične namene

1.   Države članice Komisiji sporočijo podatke iz Priloge III za namene člena 21(8) in člena 22(2) ter za uporabo s strani držav članic in Komisije pri oblikovanju politik.

2.   Države članice zagotovijo te podatke Komisiji vsako leto v elektronski obliki in vključijo podatke, registrirane do 31. decembra prejšnjega leta. Države članice obdržijo vse lastninske pravice do teh podatkov v neobdelani obliki. Obdelane statistike na podlagi teh podatkov so javno dostopne v skladu z določbami o preglednosti in varstvu informacij iz člena 4 Uredbe (ES) št. 1406/2002.

3.   Da se zagotovi varstvo osebnih podatkov, države članice vse osebne podatke iz Priloge III Komisiji posredujejo v anonimni obliki, kar storijo s programsko opremo, ki jo zagotovi ali odobri Komisija. Komisija uporabi le te podatke v anonimni obliki.

4.   Države članice in Komisija zagotovijo, da so merila za zbiranje, posredovanje, hrambo, analiziranje in širjenje takih informacij oblikovana tako, da je možno izvesti statistično analizo.

Komisija za namene prvega pododstavka sprejme podrobne ukrepe v zvezi s tehničnimi zahtevami, potrebnimi za zagotovitev ustreznega upravljanja statističnih podatkov. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 31(2).

Člen 28

Poročilo o oceni

Komisija Evropskemu parlamentu in Svetu najpozneje 2. avgusta 2024 predloži poročilo o oceni, vključno s predlogi za nadaljnje ukrepe, ki jih je treba sprejeti ob upoštevanju te ocene. Komisija v poročilu o oceni analizira izvajanje sheme vzajemnega priznavanja spričeval pomorščakov, ki jih izdajo države članice, in morebiten razvoj dogodkov v zvezi z digitalnimi spričevali za pomorščake na mednarodni ravni. Komisija oceni tudi morebiten razvoj dogodkov v zvezi s prihodnjim upoštevanjem evropskih pomorskih diplom odličnosti, ki temelji na priporočilih socialnih partnerjev.

Člen 29

Sprememba

1.   Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 30 za spreminjanje Priloge I k tej direktivi in zadevnih določb te direktive za uskladitev navedene Priloge in navedenih določb s spremembami h Konvenciji STCW in delu A Kodeksa STCW.

2.   Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 30 za spreminjanje Priloge III k tej direktivi glede posebne in zadevne vsebine ter podrobnosti podatkov, ki jih morajo sporočati države članice, pod pogojem, da so ti akti omejeni na upoštevanje sprememb Konvencije STCW in dela A Kodeksa STCW ter spoštujejo zaščitne ukrepe glede varstva podatkov. Ti delegirani akti ne spreminjajo določb o zagotavljanju podatkov v anonimni obliki, kot je določeno v členu 27(3).

Člen 30

Izvajanje prenosa pooblastila

1.   Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov je preneseno na Komisijo pod pogoji, določenimi v tem členu.

2.   Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov iz člena 4(14) in člena 29 se prenese na Komisijo za obdobje petih let od 1. avgusta 2019. Komisija pripravi poročilo o prenosu pooblastila najpozneje devet mesecev pred koncem petletnega obdobja. Prenos pooblastila se samodejno podaljšuje za enako dolga obdobja, razen če Evropski parlament ali Svet nasprotuje temu podaljšanju najpozneje tri mesece pred koncem vsakega obdobja.

3.   Prenos pooblastila iz člena 4(14) in člena 29 lahko kadar koli prekliče Evropski parlament ali Svet. S sklepom o preklicu preneha veljati prenos pooblastila iz navedenega sklepa. Sklep začne učinkovati dan po njegovi objavi v Uradnem listu Evropske unije ali na poznejši datum, ki je določen v navedenem sklepu. Sklep ne vpliva na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov.

4.   Komisija se pred sprejetjem delegiranega akta posvetuje s strokovnjaki, ki jih imenujejo države članice, v skladu z načeli, določenimi v Medinstitucionalnem sporazumu z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje.

5.   Komisija takoj po sprejetju delegiranega akta o njem sočasno uradno obvesti Evropski parlament in Svet.

6.   Delegirani akt, sprejet na podlagi člena 4(14) in člena 29, začne veljati le, če mu niti Evropski parlament niti Svet ne nasprotuje v roku dveh mesecev od uradnega obvestila Evropskemu parlamentu in Svetu o tem aktu ali če pred iztekom tega roka tako Evropski parlament kot Svet obvestita Komisijo, da mu ne bosta nasprotovala. Ta rok se na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta podaljša za dva meseca.

Člen 31

Postopek v odboru

1.   Komisiji pomaga Odbor za varnost na morju in preprečevanje onesnaževanja z ladij (COSS), ustanovljen z Uredbo (ES) št. 2099/2002 Evropskega parlamenta in Sveta (13). Ta odbor je odbor v smislu Uredbe (EU) št. 182/2011.

2.   Pri sklicevanju na ta odstavek se uporablja člen 5 Uredbe (EU) št. 182/2011.

Kadar odbor ne poda mnenja, Komisija osnutka izvedbenega akta ne sprejme in se uporabi člen 5(4), tretji pododstavek, Uredbe (EU) št. 182/2011.

Člen 32

Kazni

Države članice določijo sisteme kazni za kršitve nacionalnih predpisov, ki so bili sprejeti na podlagi členov 3, 4, 8, 10 do 16, 18, 19, 20, 23, 24, 25 ter Priloge I, in sprejmejo vse potrebne ukrepe za zagotavljanje izvajanja teh kazni. Predpisane kazni morajo biti učinkovite, sorazmerne in odvračilne.

Člen 33

Sporočanje

Države članice Komisiji takoj sporočijo besedila vseh določb, ki jih sprejmejo na področju, ki ga ureja ta direktiva.

O tem Komisija takoj obvesti druge države članice.

Člen 34

Razveljavitev

Direktiva 2008/106/ES, kakor je bila spremenjena z direktivami, navedenimi v delu A Priloge IV, se razveljavi brez poseganja v obveznosti držav članic glede rokov za prenos direktiv iz dela B Priloge IV v nacionalno pravo.

Sklicevanje na razveljavljeno direktivo se šteje za sklicevanje na to direktivo in se bere v skladu s korelacijsko tabelo iz Priloge V.

Člen 35

Začetek veljavnosti

Ta direktiva začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uradnem listu Evropske unije

Člen 36

Naslovniki

Ta direktiva je naslovljena na države članice.

V Strasbourgu, 8. junija 2022

Za Evropski parlament

predsednica

R. METSOLA

Za Svet

predsednik

C. BEAUNE

---

(1)  
  UL C 123, 9.4.2021, str. 80.

1

(2)  Stališče Evropskega parlamenta z dne 5. aprila 2022 (še ni objavljeno v Uradnem listu) in odločitev Sveta z dne 24. maja 2022.

2

(3)  Direktiva 2008/106/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. novembra 2008 o minimalni ravni izobraževanja pomorščakov (UL L 323, 3.12.2008, str. 33).

3

(4)  Glej del A Priloge IV.

4

(5)  Priporočilo Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. junija 2009 o vzpostavitvi evropskega referenčnega okvira za zagotavljanje kakovosti poklicnega izobraževanja in usposabljanja (UL C 155, 8.7.2009, str. 1).

5

(6)  Direktiva Sveta 1999/63/ES z dne 21. junija 1999 o sporazumu o razporejanju delovnega časa pomorščakov, sklenjenem med Združenjem ladjarjev Evropske skupnosti (ESCA) in Federacijo sindikatov delavcev v prometu Evropske unije (FST) (UL L 167, 2.7.1999, str. 33).

6

(7)  Uredba (ES) št. 1406/2002 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. junija 2002 o ustanovitvi Evropske agencije za pomorsko varnost (UL L 208, 5.8.2002, str. 1).

7

(8)  Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 2005/36/ES z dne 7. septembra 2005 o priznavanju poklicnih kvalifikacij (UL L 255, 30.9.2005, str. 22).

8

(9)  Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 2005/45/ES z dne 7. septembra 2005 o vzajemnem priznavanju spričeval pomorščakov, ki jih izdajo države članice, in spremembah Direktive 2001/25/ES (UL L 255, 30.9.2005, str. 160).

9

(10)  Direktiva 2009/16/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2009 o pomorski inšpekciji države pristanišča (UL L 131, 28.5.2009, str. 57).

10

(11)  
  UL L 123, 12.5.2016, str. 1.

11

(12)  Uredba (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije (UL L 55, 28.2.2011, str. 13).

12

(13)  Uredba Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 2099/2002 z dne 5. novembra 2002 o ustanovitvi Odbora za varnost na morju in preprečevanje onesnaževanja z ladij (COSS) in o spremembi uredb o pomorski varnosti in preprečevanju onesnaževanja z ladij (UL L 324, 29.11.2002, str. 1).

13

---

PRILOGA I

IZOBRAŽEVANJE V SKLADU S KONVENCIJO STCW IZ ČLENA 3

POGLAVJE I

SPLOŠNE DOLOČBE

| 1. | Pravila v tej prilogi so dopolnjena z obveznimi določbami, ki jih vsebuje del A Kodeksa STCW, razen poglavja VIII, pravilo VIII/2.
  Vsako sklicevanje na zahtevo v pravilu pomeni tudi sklicevanje na ustrezni oddelek v delu A Kodeksa STCW. |
| --- | --- |

1.

Vsako sklicevanje na zahtevo v pravilu pomeni tudi sklicevanje na ustrezni oddelek v delu A Kodeksa STCW.

| 2. | Del A Kodeksa STCW vsebuje standarde usposobljenosti, ki jo morajo dokazati kandidati za izdajo in ponovno potrditev veljavnosti spričeval o usposobljenosti na podlagi določb Konvencije STCW. Da bi se pojasnila povezava med določbami poglavja VII o izdajanju nadomestnih spričeval in določbami poglavij II, III in IV o izdajanju spričeval, so sposobnosti, ki jih določajo standardi usposobljenosti, ustrezno združene v naslednjih sedmih funkcijah:






  (1) | plovba; |
| --- | --- | --- |

2.

(1)

plovba;

| (2) | ravnanje s tovorom in razporejanje tovora; |
| --- | --- |

(2)

ravnanje s tovorom in razporejanje tovora;

| (3) | nadzor nad obratovanjem ladje in skrb za osebe na ladji; |
| --- | --- |

(3)

nadzor nad obratovanjem ladje in skrb za osebe na ladji;

| (4) | ladijsko strojništvo; |
| --- | --- |

(4)

ladijsko strojništvo;

| (5) | elektrotehnični, elektronski in nadzorni sistemi; |
| --- | --- |

(5)

elektrotehnični, elektronski in nadzorni sistemi;

| (6) | vzdrževanje in servisiranje; |
| --- | --- |

(6)

vzdrževanje in servisiranje;

| (7) | radijske zveze; |
| --- | --- |

(7)

radijske zveze;

na naslednjih ravneh odgovornosti:

| (1) | vodstvena raven; |
| --- | --- |

(1)

vodstvena raven;

| (2) | operativna raven; |
| --- | --- |

(2)

operativna raven;

| (3) | podporna raven. |
| --- | --- |

(3)

podporna raven.

Funkcije in ravni odgovornosti so navedene v podnaslovih pred tabelami standardov usposobljenosti, določenih v delu A, poglavja II, III in IV, Kodeksa STCW.

POGLAVJE II

POVELJNIK LADJE IN KROVNI ODDELEK

Pravilo II/1

Minimalne obvezne zahteve za izdajo spričeval častnikom, odgovornim za krovno stražo na ladjah nosilnosti 500 bruto ton ali več

| 1. | Vsak častnik, odgovoren za krovno stražo na ladji nosilnosti 500 bruto ton ali več, mora imeti spričevalo o usposobljenosti. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Vsak kandidat za pridobitev spričevala mora:






  2.1 | biti star najmanj 18 let; |
| --- | --- | --- |

2.

2.1

biti star najmanj 18 let;

| 2.2 | opraviti najmanj 12 mesecev odobrenega dela na ladji kot del odobrenega izobraževalnega programa, ki vključuje usposabljanje na ladji ob izpolnjevanju zahtev oddelka A-II/1 Kodeksa STCW in je registrirano v evidenčni knjigi odobrenega izobraževanja, ali pa najmanj 36 mesecev odobrenega dela na ladji; |
| --- | --- |

2.2

opraviti najmanj 12 mesecev odobrenega dela na ladji kot del odobrenega izobraževalnega programa, ki vključuje usposabljanje na ladji ob izpolnjevanju zahtev oddelka A-II/1 Kodeksa STCW in je registrirano v evidenčni knjigi odobrenega izobraževanja, ali pa najmanj 36 mesecev odobrenega dela na ladji;

| 2.3 | med zahtevanim delom na ladji najmanj šest mesecev opravljati naloge ladijske straže krova pod nadzorom poveljnika ladje ali kvalificiranega častnika; |
| --- | --- |

2.3

med zahtevanim delom na ladji najmanj šest mesecev opravljati naloge ladijske straže krova pod nadzorom poveljnika ladje ali kvalificiranega častnika;

| 2.4 | izpolnjevati veljavne zahteve pravil iz poglavja IV, če je to primerno, za opravljanje določenih nalog radiotelefonista v skladu s Pravilnikom o radijskih zvezah; |
| --- | --- |

2.4

izpolnjevati veljavne zahteve pravil iz poglavja IV, če je to primerno, za opravljanje določenih nalog radiotelefonista v skladu s Pravilnikom o radijskih zvezah;

| 2.5 | opraviti odobreno izobraževanje in usposabljanje ter izpolnjevati standard usposobljenosti, opredeljen v oddelku A-II/1 Kodeksa STCW; |
| --- | --- |

2.5

opraviti odobreno izobraževanje in usposabljanje ter izpolnjevati standard usposobljenosti, opredeljen v oddelku A-II/1 Kodeksa STCW;

| 2.6 | izpolnjevati standard usposobljenosti, opredeljen v oddelku A-VI/1, odstavek 2, oddelku A-VI/2, odstavki 1 do 4, oddelku A-VI/3, odstavki 1 do 4, in oddelku A-VI/4, odstavki 1, 2 in 3, Kodeksa STCW. |
| --- | --- |

2.6

izpolnjevati standard usposobljenosti, opredeljen v oddelku A-VI/1, odstavek 2, oddelku A-VI/2, odstavki 1 do 4, oddelku A-VI/3, odstavki 1 do 4, in oddelku A-VI/4, odstavki 1, 2 in 3, Kodeksa STCW.

Pravilo II/2

Minimalne obvezne zahteve za izdajo spričevala poveljniku ladje in prvemu častniku na ladjah nosilnosti 500 bruto ton ali več

Poveljnik ladje in prvi častnik na ladjah nosilnosti 3 000 bruto ton ali več

| 1. | Vsak poveljnik ladje in prvi častnik na ladji nosilnosti 3 000 bruto ton ali več mora imeti spričevalo o usposobljenosti. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Vsak kandidat za pridobitev spričevala mora:






  2.1 | izpolnjevati zahteve za pridobitev spričevala častnika, odgovornega za krovno stražo na ladjah nosilnosti 500 bruto ton ali več, in opraviti odobreno delo na ladji na tem delovnem mestu:






  2.1.1 | za izdajo spričevala prvega častnika najmanj 12 mesecev; |
| --- | --- | --- | --- |

2.

2.1

izpolnjevati zahteve za pridobitev spričevala častnika, odgovornega za krovno stražo na ladjah nosilnosti 500 bruto ton ali več, in opraviti odobreno delo na ladji na tem delovnem mestu:

2.1.1

za izdajo spričevala prvega častnika najmanj 12 mesecev;

| 2.1.2 | za izdajo spričevala poveljnika ladje najmanj 36 mesecev; vendar se mu to obdobje lahko skrajša na najmanj 24 mesecev, če je od tega najmanj 12 mesecev opravljal delo prvega častnika; |
| --- | --- |

2.1.2

za izdajo spričevala poveljnika ladje najmanj 36 mesecev; vendar se mu to obdobje lahko skrajša na najmanj 24 mesecev, če je od tega najmanj 12 mesecev opravljal delo prvega častnika;

| 2.2 | opraviti odobreno izobraževanje in usposabljanje ter izpolnjevati standard usposobljenosti, opredeljen v oddelku A-II/2 Kodeksa STCW, za poveljnika ladje in prvega častnika na ladjah nosilnosti 3 000 bruto ton ali več. |
| --- | --- |

2.2

opraviti odobreno izobraževanje in usposabljanje ter izpolnjevati standard usposobljenosti, opredeljen v oddelku A-II/2 Kodeksa STCW, za poveljnika ladje in prvega častnika na ladjah nosilnosti 3 000 bruto ton ali več.

Poveljnik ladje in prvi častnik na ladjah nosilnosti od 500 do 3 000 bruto ton

| 3. | Vsak poveljnik ladje in prvi častnik na ladji nosilnosti od 500 do 3 000 bruto ton mora imeti spričevalo o usposobljenosti. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Vsak kandidat za pridobitev spričevala mora:






  4.1 | za spričevalo prvega častnika izpolnjevati zahteve za častnika krovne straže na ladjah nosilnosti 500 bruto ton ali več; |
| --- | --- | --- |

4.

4.1

za spričevalo prvega častnika izpolnjevati zahteve za častnika krovne straže na ladjah nosilnosti 500 bruto ton ali več;

| 4.2 | za spričevalo poveljnika ladje izpolnjevati pogoje za častnika krovne straže na ladjah nosilnosti 500 bruto ton ali več in imeti najmanj 36 mesecev odobrenega dela na ladji; vendar se mu to obdobje lahko skrajša na najmanj 24 mesecev, če je od tega najmanj 12 mesecev opravljal delo prvega častnika; |
| --- | --- |

4.2

za spričevalo poveljnika ladje izpolnjevati pogoje za častnika krovne straže na ladjah nosilnosti 500 bruto ton ali več in imeti najmanj 36 mesecev odobrenega dela na ladji; vendar se mu to obdobje lahko skrajša na najmanj 24 mesecev, če je od tega najmanj 12 mesecev opravljal delo prvega častnika;

| 4.3 | opraviti odobreno izobraževanje in izpolnjevati standard usposobljenosti, opredeljen v oddelku A-II/2 Kodeksa STCW, za poveljnika ladje in prvega častnika na ladjah nosilnosti od 500 do 3 000 bruto ton. |
| --- | --- |

4.3

opraviti odobreno izobraževanje in izpolnjevati standard usposobljenosti, opredeljen v oddelku A-II/2 Kodeksa STCW, za poveljnika ladje in prvega častnika na ladjah nosilnosti od 500 do 3 000 bruto ton.

Pravilo II/3

Minimalne obvezne zahteve za izdajo spričeval častnikom krovne straže na ladjah nosilnosti manj kot 500 bruto ton

Ladje, ki niso namenjene za obalno plovbo

| 1. | Vsak častnik krovne straže na ladji nosilnosti manj kot 500 bruto ton, ki ni namenjena za obalno plovbo, mora imeti spričevalo o usposobljenosti za ladje nosilnosti 500 bruto ton ali več. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Vsak poveljnik ladje na ladji nosilnosti manj kakor 500 bruto ton, ki ni namenjena za obalno plovbo, mora imeti spričevalo o usposobljenosti za poveljnika ladje na ladjah nosilnosti od 500 do 3 000 bruto ton. |
| --- | --- |

2.

Ladje, ki so namenjene za obalno plovbo

Častnik krovne straže

| 3. | Vsak častnik krovne straže na ladji nosilnosti manj kot 500 bruto ton, ki je namenjena za obalno plovbo, mora imeti spričevalo o usposobljenosti. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Vsak kandidat za pridobitev spričevala častnika krovne straže na ladji nosilnosti manj kot 500 bruto ton, ki je namenjena za obalno plovbo, mora:






  4.1 | biti star najmanj 18 let; |
| --- | --- | --- |

4.

4.1

biti star najmanj 18 let;

| 4.2 | opraviti:






  4.2.1 | posebno usposabljanje, vključno z ustreznim obdobjem primernega dela na ladji, kakor zahteva država članica; ali |
| --- | --- | --- |

4.2

opraviti:

4.2.1

posebno usposabljanje, vključno z ustreznim obdobjem primernega dela na ladji, kakor zahteva država članica; ali

| 4.2.2 | najmanj 36 mesecev odobrenega dela na krovu ladje; |
| --- | --- |

4.2.2

najmanj 36 mesecev odobrenega dela na krovu ladje;

| 4.3 | izpolnjevati veljavne zahteve pravil iz poglavja IV, če je to primerno, za opravljanje določenih nalog radiotelefonista v skladu s Pravilnikom o radijskih zvezah; |
| --- | --- |

4.3

izpolnjevati veljavne zahteve pravil iz poglavja IV, če je to primerno, za opravljanje določenih nalog radiotelefonista v skladu s Pravilnikom o radijskih zvezah;

| 4.4 | opraviti odobreno izobraževanje in usposabljanje ter izpolnjevati standard usposobljenosti, opredeljen v oddelku A-II/3 Kodeksa STCW, za častnike krovne straže na ladjah nosilnosti manj kot 500 bruto ton, ki so namenjene za obalno plovbo; |
| --- | --- |

4.4

opraviti odobreno izobraževanje in usposabljanje ter izpolnjevati standard usposobljenosti, opredeljen v oddelku A-II/3 Kodeksa STCW, za častnike krovne straže na ladjah nosilnosti manj kot 500 bruto ton, ki so namenjene za obalno plovbo;

| 4.5 | izpolnjevati standard usposobljenosti, opredeljen v oddelku A-VI/1, odstavek 2, oddelku A-VI/2, odstavki 1 do 4, oddelku A-VI/3, odstavki 1 do 4, in oddelku A-VI/4, odstavki 1, 2 in 3, Kodeksa STCW. |
| --- | --- |

4.5

izpolnjevati standard usposobljenosti, opredeljen v oddelku A-VI/1, odstavek 2, oddelku A-VI/2, odstavki 1 do 4, oddelku A-VI/3, odstavki 1 do 4, in oddelku A-VI/4, odstavki 1, 2 in 3, Kodeksa STCW.

Poveljnik ladje

| 5. | Vsak poveljnik ladje na ladji nosilnosti manj kot 500 bruto ton, ki je namenjena za obalno plovbo, mora imeti spričevalo o usposobljenosti. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Vsak kandidat za pridobitev spričevala poveljnika ladje na ladji nosilnosti manj kot 500 bruto ton, ki je namenjena za obalno plovbo, mora:






  6.1 | biti star najmanj 20 let; |
| --- | --- | --- |

6.

6.1

biti star najmanj 20 let;

| 6.2 | opraviti najmanj 12 mesecev odobrenega dela na ladji kot častnik krovne straže; |
| --- | --- |

6.2

opraviti najmanj 12 mesecev odobrenega dela na ladji kot častnik krovne straže;

| 6.3 | opraviti odobreno izobraževanje in usposabljanje ter izpolnjevati standard usposobljenosti, opredeljen v oddelku A-II/3 Kodeksa STCW, za poveljnika ladje na ladjah nosilnosti manj kot 500 bruto ton, ki so namenjene za obalno plovbo; |
| --- | --- |

6.3

opraviti odobreno izobraževanje in usposabljanje ter izpolnjevati standard usposobljenosti, opredeljen v oddelku A-II/3 Kodeksa STCW, za poveljnika ladje na ladjah nosilnosti manj kot 500 bruto ton, ki so namenjene za obalno plovbo;

| 6.4 | izpolnjevati standard usposobljenosti, opredeljen v oddelku A-VI/1, odstavek 2, oddelku A-VI/2, odstavki 1 do 4, oddelku A-VI/3, odstavki 1 do 4, in oddelku A-VI/4, odstavki 1, 2 in 3, Kodeksa STCW. |
| --- | --- |

6.4

izpolnjevati standard usposobljenosti, opredeljen v oddelku A-VI/1, odstavek 2, oddelku A-VI/2, odstavki 1 do 4, oddelku A-VI/3, odstavki 1 do 4, in oddelku A-VI/4, odstavki 1, 2 in 3, Kodeksa STCW.

Izjeme

| 7. | Če uprava meni, da so velikost ladje in pogoji za plovbo takšni, da bi bila uporaba popolnih zahtev tega pravila in oddelka A-II/3 Kodeksa STCW nerazumna ali neizvedljiva, sta lahko poveljnik ladje in častnik krovne straže na takšni ladji ali kategoriji ladje v ustrezni meri oproščena izpolnjevanja nekaterih zahtev, pri čemer je treba upoštevati varnost vseh ladij, ki morda plujejo v istih vodah. |
| --- | --- |

7.

Pravilo II/4

Minimalne obvezne zahteve za pridobitev spričevala mornarja v sestavi krovne straže

| 1. | Vsak mornar v sestavi krovne straže na ladji nosilnosti 500 bruto ton ali več, razen mornarjev na usposabljanju in mornarjev, ki na straži opravljajo nekvalificirano delo, mora imeti za opravljanje takšnih nalog ustrezno spričevalo. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Vsak kandidat za pridobitev spričevala mora:






  2.1 | biti star najmanj 16 let; |
| --- | --- | --- |

2.

2.1

biti star najmanj 16 let;

| 2.2 | opraviti:






  2.2.1 | odobreno delo, ki vključuje najmanj šest mesecev izobraževanja in delovnih izkušenj, ali |
| --- | --- | --- |

2.2

opraviti:

2.2.1

odobreno delo, ki vključuje najmanj šest mesecev izobraževanja in delovnih izkušenj, ali

| 2.2.2 | posebno izobraževanje bodisi pred začetkom dela na ladji bodisi na ladji, ki zajema najmanj dva meseca odobrenega dela na ladji; |
| --- | --- |

2.2.2

posebno izobraževanje bodisi pred začetkom dela na ladji bodisi na ladji, ki zajema najmanj dva meseca odobrenega dela na ladji;

| 2.3 | izpolnjevati standard usposobljenosti, opredeljen v oddelku A-II/4 Kodeksa STCW. |
| --- | --- |

2.3

izpolnjevati standard usposobljenosti, opredeljen v oddelku A-II/4 Kodeksa STCW.

| 3. | Delo na ladji, izobraževanje in izkušnje, ki se zahtevajo v točkah 2.2.1 in 2.2.2, se morajo nanašati na funkcije, povezane s krovno stražo, in vključevati izvajanje nalog pod neposrednim nadzorom poveljnika ladje, častnika krovne straže ali kvalificiranega mornarja. |
| --- | --- |

3.

Pravilo II/5

Minimalne obvezne zahteve za pridobitev spričevala kvalificiranega pomorščaka na krovu

| 1. | Vsak kvalificirani pomorščak na krovu, ki dela na ladji nosilnosti 500 bruto ton ali več, mora imeti ustrezno spričevalo. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Vsak kandidat za pridobitev spričevala mora:






  2.1 | biti star najmanj 18 let; |
| --- | --- | --- |

2.

2.1

biti star najmanj 18 let;

| 2.2 | izpolnjevati zahteve za pridobitev spričevala mornarja v sestavi krovne straže; |
| --- | --- |

2.2

izpolnjevati zahteve za pridobitev spričevala mornarja v sestavi krovne straže;

| 2.3 | ko je kvalificiran za mornarja v sestavi krovne straže, opravljati odobreno delo na krovu ladje:






  2.3.1 | najmanj 18 mesecev ali |
| --- | --- | --- |

2.3

ko je kvalificiran za mornarja v sestavi krovne straže, opravljati odobreno delo na krovu ladje:

2.3.1

najmanj 18 mesecev ali

| 2.3.2 | najmanj 12 mesecev in opraviti odobreno izobraževanje; |
| --- | --- |

2.3.2

najmanj 12 mesecev in opraviti odobreno izobraževanje;

| 2.4 | izpolnjevati standard usposobljenosti, opredeljen v oddelku A-II/5 Kodeksa STCW. |
| --- | --- |

2.4

izpolnjevati standard usposobljenosti, opredeljen v oddelku A-II/5 Kodeksa STCW.

| 3. | Vsaka država članica primerja standarde usposobljenosti, ki jih je zahtevala od kvalificiranih pomorščakov za spričevala, izdana pred 1. januarjem 2012, s tistimi, ki so navedeni za pridobitev spričevala v oddelku A-II/5 Kodeksa STCW, in se odloči, ali je treba za to osebje zahtevati posodobitev kvalifikacij. |
| --- | --- |

3.

POGLAVJE III

LADIJSKA STROJNICA

Pravilo III/1

Minimalne obvezne zahteve za pridobitev spričevala častnika, odgovornega za stražo v strojnici z ladijsko posadko, ali dežurnega strojnika v strojnici, ki je občasno brez posadke

| 1. | Vsak častnik, odgovoren za stražo v strojnici s posadko, ali dežurni častnik stroja v strojnici, ki je občasno brez posadke, na ladji s pogonskim strojem z močjo 750 kW ali več, mora imeti spričevalo o usposobljenosti. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Vsak kandidat za pridobitev spričevala mora:






  2.1 | biti star najmanj 18 let; |
| --- | --- | --- |

2.

2.1

biti star najmanj 18 let;

| 2.2 | opraviti najmanj 12 mesecev kombiniranega praktičnega usposabljanja in odobrenega dela na ladji kot del odobrenega izobraževalnega programa, ki vključuje usposabljanje na ladji ob izpolnjevanju zahtev oddelka A-III/1 Kodeksa STCW in je registrirano v evidenčni knjigi odobrenega usposabljanja, ali pa opraviti najmanj 36 mesecev kombiniranega praktičnega usposabljanja in najmanj 36 mesecev odobrenega dela na ladji, od tega najmanj 30 mesecev dela v strojnici; |
| --- | --- |

2.2

opraviti najmanj 12 mesecev kombiniranega praktičnega usposabljanja in odobrenega dela na ladji kot del odobrenega izobraževalnega programa, ki vključuje usposabljanje na ladji ob izpolnjevanju zahtev oddelka A-III/1 Kodeksa STCW in je registrirano v evidenčni knjigi odobrenega usposabljanja, ali pa opraviti najmanj 36 mesecev kombiniranega praktičnega usposabljanja in najmanj 36 mesecev odobrenega dela na ladji, od tega najmanj 30 mesecev dela v strojnici;

| 2.3 | med zahtevanim delom na ladji najmanj šest mesecev opravljati naloge stražarjenja v strojnici pod nadzorom strojnega upravitelja ali kvalificiranega častnika stroja; |
| --- | --- |

2.3

med zahtevanim delom na ladji najmanj šest mesecev opravljati naloge stražarjenja v strojnici pod nadzorom strojnega upravitelja ali kvalificiranega častnika stroja;

| 2.4 | opraviti odobreno izobraževanje in usposabljanje ter izpolnjevati standard usposobljenosti, opredeljen v oddelku A-III/1 Kodeksa STCW; |
| --- | --- |

2.4

opraviti odobreno izobraževanje in usposabljanje ter izpolnjevati standard usposobljenosti, opredeljen v oddelku A-III/1 Kodeksa STCW;

| 2.5 | izpolnjevati standarde usposobljenosti, opredeljene v oddelku A-VI/1, odstavek 2, oddelku A-VI/2, odstavki 1 do 4, oddelku A-VI/3, odstavki 1 do 4, in oddelku A-VI/4, odstavki 1, 2 in 3, Kodeksa STCW. |
| --- | --- |

2.5

izpolnjevati standarde usposobljenosti, opredeljene v oddelku A-VI/1, odstavek 2, oddelku A-VI/2, odstavki 1 do 4, oddelku A-VI/3, odstavki 1 do 4, in oddelku A-VI/4, odstavki 1, 2 in 3, Kodeksa STCW.

Pravilo III/2

Minimalne obvezne zahteve za pridobitev spričevala strojnega upravitelja in drugega častnika stroja na ladjah s pogonskim strojem z močjo 3 000 kW ali več

| 1. | Vsak strojni upravitelj in drugi častnik stroja na ladji s pogonskim strojem z močjo 3 000 kW ali več mora imeti spričevalo o usposobljenosti. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Vsak kandidat za pridobitev spričevala mora:






  2.1 | izpolnjevati zahteve za pridobitev spričevala častnika, odgovornega za stražo v strojnici na ladjah s pogonskim strojem z močjo 750 kW ali več, in opraviti odobreno delo na ladji na tem delovnem mestu:






  2.1.1 | za izdajo spričevala drugega častnika stroja najmanj 12 mesecev kot kvalificirani častnik stroja; |
| --- | --- | --- | --- |

2.

2.1

izpolnjevati zahteve za pridobitev spričevala častnika, odgovornega za stražo v strojnici na ladjah s pogonskim strojem z močjo 750 kW ali več, in opraviti odobreno delo na ladji na tem delovnem mestu:

2.1.1

za izdajo spričevala drugega častnika stroja najmanj 12 mesecev kot kvalificirani častnik stroja;

| 2.1.2 | za izdajo spričevala strojnega upravitelja najmanj 36 mesecev; vendar se mu to obdobje lahko skrajša na najmanj 24 mesecev, če je od tega najmanj 12 mesecev na ladji opravljal delo drugega častnika stroja; |
| --- | --- |

2.1.2

za izdajo spričevala strojnega upravitelja najmanj 36 mesecev; vendar se mu to obdobje lahko skrajša na najmanj 24 mesecev, če je od tega najmanj 12 mesecev na ladji opravljal delo drugega častnika stroja;

| 2.2 | opraviti odobreno izobraževanje in usposabljanje ter izpolnjevati standard usposobljenosti, opredeljen v oddelku A-III/2 Kodeksa STCW. |
| --- | --- |

2.2

opraviti odobreno izobraževanje in usposabljanje ter izpolnjevati standard usposobljenosti, opredeljen v oddelku A-III/2 Kodeksa STCW.

Pravilo III/3

Minimalne obvezne zahteve za pridobitev spričevala strojnega upravitelja in drugega častnika stroja na ladjah s pogonskim strojem z močjo od 750 kW do 3 000 kW

| 1. | Vsak strojni upravitelj in drugi častnik stroja na ladji s pogonskim strojem z močjo od 750 kW do 3 000 kW mora imeti spričevalo o usposobljenosti. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Vsak kandidat za pridobitev spričevala mora:






  2.1 | izpolnjevati zahteve za spričevalo častnika, odgovornega za stražo v strojnici, in mora:






  2.1.1 | za izdajo spričevala drugega častnika stroja opraviti najmanj 12 mesecev odobrenega dela na ladji kot pomočnik častnika stroja ali častnik stroja; |
| --- | --- | --- | --- |

2.

2.1

izpolnjevati zahteve za spričevalo častnika, odgovornega za stražo v strojnici, in mora:

2.1.1

za izdajo spričevala drugega častnika stroja opraviti najmanj 12 mesecev odobrenega dela na ladji kot pomočnik častnika stroja ali častnik stroja;

| 2.1.2 | za izdajo spričevala strojnega upravitelja opraviti najmanj 24 mesecev odobrenega dela na ladji, od tega najmanj 12 mesecev dela v času, ko je bil usposobljen za delo drugega častnika stroja; |
| --- | --- |

2.1.2

za izdajo spričevala strojnega upravitelja opraviti najmanj 24 mesecev odobrenega dela na ladji, od tega najmanj 12 mesecev dela v času, ko je bil usposobljen za delo drugega častnika stroja;

| 2.2 | opraviti odobreno izobraževanje in usposabljanje ter izpolnjevati standard usposobljenosti, opredeljen v oddelku A-III/3 Kodeksa STCW. |
| --- | --- |

2.2

opraviti odobreno izobraževanje in usposabljanje ter izpolnjevati standard usposobljenosti, opredeljen v oddelku A-III/3 Kodeksa STCW.

| 3. | Vsak častnik stroja, ki je usposobljen za delo drugega častnika stroja na ladjah s pogonskim strojem z močjo 3 000 kW ali več, lahko dela kot strojni upravitelj na ladjah s pogonskim strojem z močjo manj kot 3 000 kW, če je spričevalo tako overjeno. |
| --- | --- |

3.

Pravilo III/4

Minimalne obvezne zahteve za pridobitev spričevala mornarja, ki je v sestavi straže v strojnici z ladijsko posadko ali opravlja naloge v strojnici, ki je občasno brez posadke

| 1. | Vsak mornar, ki je v sestavi straže v strojnici ali opravlja naloge v strojnici, ki je občasno brez posadke, na ladji s pogonskim strojem z močjo 750 kW ali več, razen mornarjev na usposabljanju in tistih, ki opravljajo nekvalificirano delo, mora imeti za opravljanje takšnih nalog ustrezno spričevalo. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Vsak kandidat za pridobitev spričevala mora:






  2.1 | biti star najmanj 16 let; |
| --- | --- | --- |

2.

2.1

biti star najmanj 16 let;

| 2.2 | opraviti:






  2.2.1 | odobreno delo, ki vključuje najmanj šest mesecev izobraževanja in delovnih izkušenj, ali |
| --- | --- | --- |

2.2

opraviti:

2.2.1

odobreno delo, ki vključuje najmanj šest mesecev izobraževanja in delovnih izkušenj, ali

| 2.2.2 | posebno izobraževanje bodisi pred začetkom dela na ladji bodisi na ladji, ki zajema najmanj dva meseca odobrenega dela na ladji; |
| --- | --- |

2.2.2

posebno izobraževanje bodisi pred začetkom dela na ladji bodisi na ladji, ki zajema najmanj dva meseca odobrenega dela na ladji;

| 2.3 | izpolnjevati standard usposobljenosti, opredeljen v oddelku A-III/4 Kodeksa STCW. |
| --- | --- |

2.3

izpolnjevati standard usposobljenosti, opredeljen v oddelku A-III/4 Kodeksa STCW.

| 3. | Delo na ladji, izobraževanje in delovne izkušnje, ki jih zahtevata točki 2.2.1 in 2.2.2, morajo biti povezani s funkcijami stražarjenja v strojnici in zajemati izvajanje nalog pod neposrednim nadzorom kvalificiranega častnika stroja ali kvalificiranega mornarja. |
| --- | --- |

3.

Pravilo III/5

Minimalne obvezne zahteve za pridobitev spričevala kvalificiranega pomorščaka stroja, ki je v strojnici z ladijsko posadko ali opravlja naloge v strojnici, ki je občasno brez posadke

| 1. | Vsak kvalificirani pomorščak stroja, ki dela na ladji s pogonskim strojem z močjo 750 kW ali več, mora imeti ustrezno spričevalo. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Vsak kandidat za pridobitev spričevala mora:






  2.1 | biti star najmanj 18 let; |
| --- | --- | --- |

2.

2.1

biti star najmanj 18 let;

| 2.2 | izpolnjevati zahteve za pridobitev spričevala mornarja, ki je v sestavi straže v strojnici z ladijsko posadko ali opravlja naloge v strojnici, ki je občasno brez posadke; |
| --- | --- |

2.2

izpolnjevati zahteve za pridobitev spričevala mornarja, ki je v sestavi straže v strojnici z ladijsko posadko ali opravlja naloge v strojnici, ki je občasno brez posadke;

| 2.3 | ko je kvalificiran za delo mornarja v sestavi straže v strojnici, mora opravljati odobreno delo v strojnici:






  2.3.1 | najmanj 12 mesecev ali |
| --- | --- | --- |

2.3

ko je kvalificiran za delo mornarja v sestavi straže v strojnici, mora opravljati odobreno delo v strojnici:

2.3.1

najmanj 12 mesecev ali

| 2.3.2 | najmanj 6 mesecev in opraviti odobreno usposabljanje; |
| --- | --- |

2.3.2

najmanj 6 mesecev in opraviti odobreno usposabljanje;

| 2.4 | izpolnjevati standard usposobljenosti, opredeljen v oddelku A-III/5 Kodeksa STCW. |
| --- | --- |

2.4

izpolnjevati standard usposobljenosti, opredeljen v oddelku A-III/5 Kodeksa STCW.

| 3. | Vsaka država članica primerja standarde usposobljenosti, ki jih je zahtevala od mornarjev v strojnici za spričevala, izdana pred 1. januarjem 2012, s tistimi, ki so navedeni za pridobitev spričevala v oddelku A-III/5 Kodeksa STCW, in se odloči, ali je treba za to osebje zahtevati posodobitev kvalifikacij. |
| --- | --- |

3.

Pravilo III/6

Minimalne obvezne zahteve za pridobitev spričevala častnika elektrotehnika

| 1. | Vsak častnik elektrotehnik, ki dela na ladji s pogonskim strojem z močjo 750 kW ali več, mora imeti spričevalo o usposobljenosti. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Vsak kandidat za pridobitev spričevala mora:






  2.1 | biti star najmanj 18 let; |
| --- | --- | --- |

2.

2.1

biti star najmanj 18 let;

| 2.2 | opraviti najmanj 12 mesecev kombiniranega praktičnega usposabljanja in odobrenega dela na ladji, od tega najmanj 6 mesecev kot del odobrenega programa usposabljanja, ki izpolnjuje zahteve oddelka A-III/6 Kodeksa STCW in je registrirano v evidenčni knjigi odobrenega usposabljanja, ali pa najmanj 36 mesecev kombiniranega praktičnega usposabljanja in odobrenega dela na ladji, od tega najmanj 30 mesecev dela v strojnici; |
| --- | --- |

2.2

opraviti najmanj 12 mesecev kombiniranega praktičnega usposabljanja in odobrenega dela na ladji, od tega najmanj 6 mesecev kot del odobrenega programa usposabljanja, ki izpolnjuje zahteve oddelka A-III/6 Kodeksa STCW in je registrirano v evidenčni knjigi odobrenega usposabljanja, ali pa najmanj 36 mesecev kombiniranega praktičnega usposabljanja in odobrenega dela na ladji, od tega najmanj 30 mesecev dela v strojnici;

| 2.3 | opraviti odobreno izobraževanje in usposabljanje ter izpolnjevati standarde usposobljenosti, opredeljene v oddelku A-III/6 Kodeksa STCW; |
| --- | --- |

2.3

opraviti odobreno izobraževanje in usposabljanje ter izpolnjevati standarde usposobljenosti, opredeljene v oddelku A-III/6 Kodeksa STCW;

| 2.4 | izpolnjevati standarde usposobljenosti, opredeljene v oddelku A-VI/1, odstavek 2, oddelku A-VI/2, odstavki 1 do 4, oddelku A-VI/3, odstavki 1 do 4, in oddelku A-VI/4, odstavki 1, 2 in 3, Kodeksa STCW. |
| --- | --- |

2.4

izpolnjevati standarde usposobljenosti, opredeljene v oddelku A-VI/1, odstavek 2, oddelku A-VI/2, odstavki 1 do 4, oddelku A-VI/3, odstavki 1 do 4, in oddelku A-VI/4, odstavki 1, 2 in 3, Kodeksa STCW.

| 3. | Vsaka država članica primerja standarde usposobljenosti, ki jih je zahtevala od častnikov elektrotehnikov za spričevala, izdana pred 1. januarjem 2012, s tistimi, ki so navedeni za pridobitev spričevala v oddelku A-III/6 Kodeksa STCW, in se odloči, ali je treba za to osebje zahtevati posodobitev kvalifikacij. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Ne glede na zgornje zahteve iz točk 1, 2 in 3 lahko država članica presodi, da je ustrezno kvalificirana oseba sposobna opravljati nekatere funkcije iz oddelka A-III/6. |
| --- | --- |

4.

Pravilo III/7

Minimalne obvezne zahteve za pridobitev spričevala mornarja elektrotehnika

| 1. | Vsak mornar elektrotehnik, ki dela na ladji s pogonskim strojem z močjo 750 kW ali več, mora imeti ustrezno spričevalo. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Vsak kandidat za pridobitev spričevala mora:






  2.1 | biti star najmanj 18 let; |
| --- | --- | --- |

2.

2.1

biti star najmanj 18 let;

| 2.2 | opraviti odobreno delo na ladji, ki vključuje najmanj 12 mesecev usposabljanja in delovnih izkušenj, ali |
| --- | --- |

2.2

opraviti odobreno delo na ladji, ki vključuje najmanj 12 mesecev usposabljanja in delovnih izkušenj, ali

| 2.3 | opraviti odobreno usposabljanje, ki zajema najmanj šest mesecev odobrenega dela na ladji, ali |
| --- | --- |

2.3

opraviti odobreno usposabljanje, ki zajema najmanj šest mesecev odobrenega dela na ladji, ali

| 2.4 | imeti kvalifikacije, ki ustrezajo tehničnim veščinam iz tabele A-III/7 Kodeksa STCW, in najmanj tri mesece odobrenega dela na ladji ter |
| --- | --- |

2.4

imeti kvalifikacije, ki ustrezajo tehničnim veščinam iz tabele A-III/7 Kodeksa STCW, in najmanj tri mesece odobrenega dela na ladji ter

| 2.5 | izpolnjevati standard usposobljenosti, opredeljen v oddelku A-III/7 Kodeksa STCW. |
| --- | --- |

2.5

izpolnjevati standard usposobljenosti, opredeljen v oddelku A-III/7 Kodeksa STCW.

| 3. | Vsaka država članica primerja standarde usposobljenosti, ki jih je zahtevala od mornarjev elektrotehnikov za spričevala, izdana pred 1. januarjem 2012, s tistimi, ki so navedeni za pridobitev spričevala v oddelku A-III/7 Kodeksa STCW, in se odloči, ali je treba za to osebje zahtevati posodobitev kvalifikacij. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Ne glede na zgornje zahteve iz točk 1, 2 in 3 lahko država članica presodi, da je ustrezno kvalificirana oseba sposobna opravljati nekatere funkcije iz oddelka A-III/7. |
| --- | --- |

4.

POGLAVJE IV

RADIJSKE ZVEZE IN RADIOTELEFONISTI

Pojasnilo

Obvezne določbe, ki se nanašajo na stražo radijskih zvez, so določene s Pravilnikom o radijskih zvezah in Konvencijo SOLAS 74, kakor je bila spremenjena. Določbe, ki se nanašajo na vzdrževanje opreme za radijske zveze, so navedene v Konvenciji SOLAS 74, kakor je bila spremenjena, in smernicah, ki jih je sprejela Mednarodna pomorska organizacija.

Pravilo IV/1

Uporaba

| 1. | Določbe tega poglavja, razen tistih iz točke 2, se uporabljajo za radiotelefoniste na ladjah, ki delujejo v Globalnem sistemu za klic v sili in reševanje na morju (GMDSS), predpisanem s Konvencijo SOLAS 74, kakor je bila spremenjena. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Radiotelefonistom na ladjah, ki jim ni treba izpolnjevati določb sistema GMDSS iz poglavja IV Konvencije SOLAS 74, ni treba izpolnjevati določb tega poglavja. Vendar pa morajo radiotelefonisti na teh ladjah upoštevati Pravilnik o radijskih zvezah. Države članice zagotovijo, da se takim radiotelefonistom izdajo ali priznajo ustrezna spričevala, ki jih predpisuje Pravilnik o radijskih zvezah. |
| --- | --- |

2.

Pravilo IV/2

Minimalne obvezne zahteve za pridobitev spričevala radiotelefonista v sistemu GMDSS

| 1. | Vsaka oseba, odgovorna za izvajanje nalog s področja radijskih zvez na ladji, ki mora sodelovati v sistemu GMDSS, mora imeti ustrezno spričevalo, ki se nanaša na GMDSS in ga je izdala ali priznala država članica na podlagi določb Pravilnika o radijskih zvezah. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Vsak kandidat za pridobitev spričevala o usposobljenosti v skladu s tem pravilom za delo na ladji, ki mora biti v skladu s spremenjeno Konvencijo SOLAS 74 opremljena z napravami za radijske zveze, mora:






  2.1 | biti star najmanj 18 let; |
| --- | --- | --- |

2.

2.1

biti star najmanj 18 let;

| 2.2 | opraviti odobreno izobraževanje in usposabljanje ter izpolnjevati standard usposobljenosti, opredeljen v oddelku A-IV/2 Kodeksa STCW. |
| --- | --- |

2.2

opraviti odobreno izobraževanje in usposabljanje ter izpolnjevati standard usposobljenosti, opredeljen v oddelku A-IV/2 Kodeksa STCW.

POGLAVJE V

POSEBNO USPOSABLJANJE ZA OSEBJE NA NEKATERIH VRSTAH LADIJ

Pravilo V/1-1

Minimalne obvezne zahteve za usposabljanje in kvalifikacijo ladijskega poveljnika, častnika in mornarja na tankerjih za prevoz nafte in kemikalij

| 1. | Častniki in mornarji, ki so jim dodeljene posebne naloge in odgovornosti v zvezi s tovorom ali njegovo opremo na tankerjih za prevoz nafte ali kemikalij, morajo imeti spričevalo o osnovnem usposabljanju za postopke s tovorom na tankerjih za prevoz nafte ali kemikalij. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Vsak kandidat za pridobitev spričevala o osnovnem usposabljanju za postopke s tovorom na tankerjih za prevoz nafte in kemikalij mora opraviti osnovno usposabljanje v skladu z določbami oddelka A-VI/1 Kodeksa STCW in:






  2.1 | najmanj tri mesece odobrenega dela na tankerjih za prevoz nafte ali kemikalij ter izpolnjevati standard usposobljenosti, opredeljen v oddelku A-V/1-1, odstavek 1, Kodeksa STCW, ali |
| --- | --- | --- |

2.

2.1

najmanj tri mesece odobrenega dela na tankerjih za prevoz nafte ali kemikalij ter izpolnjevati standard usposobljenosti, opredeljen v oddelku A-V/1-1, odstavek 1, Kodeksa STCW, ali

| 2.2 | opraviti odobreno osnovno usposabljanje za postopke s tovorom na tankerjih za prevoz nafte in kemikalij ter izpolnjevati standard usposobljenosti, opredeljen v oddelku A-V/1-1, odstavek 1, Kodeksa STCW. |
| --- | --- |

2.2

opraviti odobreno osnovno usposabljanje za postopke s tovorom na tankerjih za prevoz nafte in kemikalij ter izpolnjevati standard usposobljenosti, opredeljen v oddelku A-V/1-1, odstavek 1, Kodeksa STCW.

| 3. | Poveljnik ladje, strojni upravitelj, prvi častnik, drugi častnik stroja in vsaka oseba, ki je neposredno odgovorna za natovor, raztovor, tranzit, ravnanje s tovorom, čiščenje cistern ali druga opravila, povezana s tovorom na tankerjih za prevoz nafte, mora imeti spričevalo o dodatnem izpopolnjevanju za postopke s tovorom na tankerjih za prevoz nafte. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Vsak kandidat za pridobitev spričevala o dodatnem izpopolnjevanju za postopke s tovorom na tankerjih za prevoz nafte:






  4.1 | mora izpolnjevati zahteve za pridobitev spričevala o osnovnem usposabljanju za postopke s tovorom na tankerjih za prevoz nafte in kemikalij; |
| --- | --- | --- |

4.

4.1

mora izpolnjevati zahteve za pridobitev spričevala o osnovnem usposabljanju za postopke s tovorom na tankerjih za prevoz nafte in kemikalij;

| 4.2 | pri čemer morajo osebe, usposobljene za pridobitev spričevala o osnovnem usposabljanju za postopke s tovorom na tankerjih za prevoz nafte in kemikalij, opraviti:






  4.2.1 | najmanj tri mesece odobrenega dela na tankerjih za prevoz nafte ali |
| --- | --- | --- |

4.2

pri čemer morajo osebe, usposobljene za pridobitev spričevala o osnovnem usposabljanju za postopke s tovorom na tankerjih za prevoz nafte in kemikalij, opraviti:

4.2.1

najmanj tri mesece odobrenega dela na tankerjih za prevoz nafte ali

| 4.2.2 | najmanj en mesec odobrenega usposabljanja na tankerjih za prevoz nafte v funkciji pomožnega delavca, ki vključuje najmanj tri natovarjanja in tri raztovarjanja in je registrirano v evidenčni knjigi odobrenega usposabljanja, ob upoštevanju navodil iz oddelka B-V/1 Kodeksa STCW; |
| --- | --- |

4.2.2

najmanj en mesec odobrenega usposabljanja na tankerjih za prevoz nafte v funkciji pomožnega delavca, ki vključuje najmanj tri natovarjanja in tri raztovarjanja in je registrirano v evidenčni knjigi odobrenega usposabljanja, ob upoštevanju navodil iz oddelka B-V/1 Kodeksa STCW;

| 4.3 | mora opraviti odobreno dodatno izpopolnjevanje za postopke s tovorom na tankerjih za prevoz nafte ter izpolnjevati standard usposobljenosti, opredeljen v oddelku A-V/1-1, odstavek 2, Kodeksa STCW. |
| --- | --- |

4.3

mora opraviti odobreno dodatno izpopolnjevanje za postopke s tovorom na tankerjih za prevoz nafte ter izpolnjevati standard usposobljenosti, opredeljen v oddelku A-V/1-1, odstavek 2, Kodeksa STCW.

| 5. | Poveljnik ladje, strojni upravitelj, prvi častnik, drugi častnik stroja in vsaka oseba, ki je neposredno odgovorna za natovor, raztovor, tranzit, ravnanje s tovorom, čiščenje cistern ali druga opravila, povezana s tovorom na tankerjih za prevoz kemikalij, mora imeti spričevalo o dodatnem izpopolnjevanju za postopke s tovorom na tankerjih za prevoz kemikalij. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Vsak kandidat za pridobitev spričevala o dodatnem izpopolnjevanju za postopke s tovorom na tankerjih za prevoz kemikalij:






  6.1 | mora izpolnjevati zahteve za pridobitev spričevala o osnovnem usposabljanju za postopke s tovorom na tankerjih za prevoz nafte in kemikalij; |
| --- | --- | --- |

6.

6.1

mora izpolnjevati zahteve za pridobitev spričevala o osnovnem usposabljanju za postopke s tovorom na tankerjih za prevoz nafte in kemikalij;

| 6.2 | pri čemer morajo osebe, usposobljene za pridobitev spričevala o osnovnem usposabljanju za postopke s tovorom na tankerjih za prevoz nafte in kemikalij, opraviti:






  6.2.1 | najmanj tri mesece odobrenega dela na tankerjih za prevoz kemikalij ali |
| --- | --- | --- |

6.2

pri čemer morajo osebe, usposobljene za pridobitev spričevala o osnovnem usposabljanju za postopke s tovorom na tankerjih za prevoz nafte in kemikalij, opraviti:

6.2.1

najmanj tri mesece odobrenega dela na tankerjih za prevoz kemikalij ali

| 6.2.2 | najmanj en mesec odobrenega usposabljanja na tankerjih za prevoz nafte v funkciji pomožnega delavca, ki vključuje najmanj tri natovarjanja in tri raztovarjanja in je registrirano v evidenčni knjigi odobrenega usposabljanja, ob upoštevanju navodil iz oddelka B-V/1 Kodeksa STCW; |
| --- | --- |

6.2.2

najmanj en mesec odobrenega usposabljanja na tankerjih za prevoz nafte v funkciji pomožnega delavca, ki vključuje najmanj tri natovarjanja in tri raztovarjanja in je registrirano v evidenčni knjigi odobrenega usposabljanja, ob upoštevanju navodil iz oddelka B-V/1 Kodeksa STCW;

| 6.3 | mora opraviti dodatno izpopolnjevanje za postopke s tovorom na tankerjih za prevoz kemikalij ter izpolnjevati standard usposobljenosti, opredeljen v oddelku A-V/1-1, odstavek 3, Kodeksa STCW. |
| --- | --- |

6.3

mora opraviti dodatno izpopolnjevanje za postopke s tovorom na tankerjih za prevoz kemikalij ter izpolnjevati standard usposobljenosti, opredeljen v oddelku A-V/1-1, odstavek 3, Kodeksa STCW.

| 7. | Države članice pomorščakom, ki so usposobljeni v skladu s točko 2, 4 oziroma 6, zagotovijo izdajo ustreznega spričevala o visoki strokovni usposobljenosti ali pravilno overitev obstoječega spričevala o usposobljenosti ali spričevala o visoki strokovni usposobljenosti. |
| --- | --- |

7.

Pravilo V/1-2

Minimalne obvezne zahteve za usposabljanje in kvalifikacijo ladijskega poveljnika, častnika in mornarja na tankerjih za prevoz utekočinjenega plina

| 1. | Častniki in mornarji, ki so jim dodeljene posebne naloge in odgovornosti v zvezi s tovorom ali njegovo opremo na tankerjih za prevoz utekočinjenega plina, morajo imeti spričevalo o osnovnem usposabljanju za postopke s tovorom na tankerjih za prevoz utekočinjenega plina. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Vsak kandidat za pridobitev spričevala o osnovnem usposabljanju za postopke s tovorom na tankerjih za prevoz utekočinjenega plina mora opraviti osnovno usposabljanje v skladu z določbami oddelka A-VI/1 Kodeksa STCW in:






  2.1 | najmanj tri mesece odobrenega dela na tankerjih za prevoz utekočinjenega plina ter izpolnjevati standard usposobljenosti, opredeljen v oddelku A-V/1-2, odstavek 1, Kodeksa STCW, ali |
| --- | --- | --- |

2.

2.1

najmanj tri mesece odobrenega dela na tankerjih za prevoz utekočinjenega plina ter izpolnjevati standard usposobljenosti, opredeljen v oddelku A-V/1-2, odstavek 1, Kodeksa STCW, ali

| 2.2 | odobreno osnovno usposabljanje za postopke s tovorom na tankerjih za prevoz utekočinjenega plina ter izpolnjevati standard usposobljenosti, opredeljen v oddelku A-V/1-2, odstavek 1, Kodeksa STCW. |
| --- | --- |

2.2

odobreno osnovno usposabljanje za postopke s tovorom na tankerjih za prevoz utekočinjenega plina ter izpolnjevati standard usposobljenosti, opredeljen v oddelku A-V/1-2, odstavek 1, Kodeksa STCW.

| 3. | Poveljnik ladje, strojni upravitelj, prvi častnik, drugi častnik stroja in vsaka oseba, ki je neposredno odgovorna za natovor, raztovor, tranzit, ravnanje s tovorom, čiščenje cistern ali druga opravila, povezana s tovorom na tankerjih za prevoz utekočinjenega plina, mora imeti spričevalo o dodatnem izpopolnjevanju za postopke s tovorom na tankerjih za prevoz utekočinjenega plina. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Vsak kandidat za pridobitev spričevala o dodatnem izpopolnjevanju za postopke s tovorom na tankerjih za prevoz utekočinjenega plina:






  4.1 | mora izpolnjevati zahteve za pridobitev spričevala o osnovnem usposabljanju za postopke s tovorom na tankerjih za prevoz utekočinjenega plina; |
| --- | --- | --- |

4.

4.1

mora izpolnjevati zahteve za pridobitev spričevala o osnovnem usposabljanju za postopke s tovorom na tankerjih za prevoz utekočinjenega plina;

| 4.2 | pri čemer morajo osebe, usposobljene za pridobitev spričevala o osnovnem usposabljanju za postopke s tovorom na tankerjih za prevoz utekočinjenega plina, opraviti:






  4.2.1 | najmanj tri mesece odobrenega dela na tankerjih za prevoz utekočinjenega plina ali |
| --- | --- | --- |

4.2

pri čemer morajo osebe, usposobljene za pridobitev spričevala o osnovnem usposabljanju za postopke s tovorom na tankerjih za prevoz utekočinjenega plina, opraviti:

4.2.1

najmanj tri mesece odobrenega dela na tankerjih za prevoz utekočinjenega plina ali

| 4.2.2 | najmanj en mesec odobrenega usposabljanja na tankerjih za prevoz utekočinjenega plina v funkciji pomožnega delavca, ki vključuje najmanj tri natovarjanja in tri raztovarjanja in je registrirano v evidenčni knjigi odobrenega usposabljanja, ob upoštevanju navodil iz oddelka B-V/1 Kodeksa STCW; |
| --- | --- |

4.2.2

najmanj en mesec odobrenega usposabljanja na tankerjih za prevoz utekočinjenega plina v funkciji pomožnega delavca, ki vključuje najmanj tri natovarjanja in tri raztovarjanja in je registrirano v evidenčni knjigi odobrenega usposabljanja, ob upoštevanju navodil iz oddelka B-V/1 Kodeksa STCW;

| 4.3 | mora opraviti odobreno dodatno izpopolnjevanje za postopke s tovorom na tankerjih za prevoz utekočinjenega plina ter izpolnjevati standard usposobljenosti, opredeljen v oddelku A-V/1-2, odstavek 2, Kodeksa STCW. |
| --- | --- |

4.3

mora opraviti odobreno dodatno izpopolnjevanje za postopke s tovorom na tankerjih za prevoz utekočinjenega plina ter izpolnjevati standard usposobljenosti, opredeljen v oddelku A-V/1-2, odstavek 2, Kodeksa STCW.

| 5. | Države članice pomorščakom, ki so usposobljeni v skladu s točko 2 oziroma 4, zagotovijo izdajo ustreznega spričevala o visoki strokovni usposobljenosti ali pravilno overitev obstoječega spričevala o usposobljenosti ali spričevala o visoki strokovni usposobljenosti. |
| --- | --- |

5.

Pravilo V/2

Minimalne obvezne zahteve za usposabljanje in kvalifikacije poveljnikov ladje, častnikov, mornarjev in drugega osebja na potniških ladjah

| 1. | To pravilo se uporablja za poveljnike ladij, častnike, mornarje in drugo osebje, ki dela na potniških ladjah v mednarodni plovbi. Države članice morajo odločiti glede uporabe teh zahtev za osebje, ki dela na potniških ladjah v domači plovbi. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Vse osebe, ki delajo na potniških ladjah, morajo pred dodelitvijo nalog izpolnjevati zahteve iz oddelka A-VI/1, odstavek 1, Kodeksa STCW. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Poveljniki ladij, častniki, mornarji in drugo osebje, ki delajo na potniških ladjah, morajo v skladu s svojimi delovnimi mesti, nalogami in odgovornostmi opraviti izobraževanje in seznanitev, zahtevani v točkah 5 do 9. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Poveljniki ladij, častniki, mornarji in drugo osebje, ki morajo imeti izobrazbo v skladu s točkami 7, 8 in 9, morajo v največ petletnih presledkih opraviti ustrezno osvežitveno izobraževanje ali dokazati, da so v zadnjih petih letih dosegli zahtevane standarde usposobljenosti. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Osebje, ki dela na potniških ladjah, mora v skladu s svojimi delovnimi mesti, nalogami in odgovornostmi opraviti seznanitev z izrednimi razmerami na potniških ladjah, kakor je opredeljeno v oddelku A-V/2, odstavek 1, Kodeksa STCW. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Osebje, ki zagotavlja neposredne storitve potnikom v prostorih za potnike na potniških ladjah, mora opraviti usposabljanje s področja varnosti, opredeljeno v oddelku A-V/2, odstavek 2, Kodeksa STCW. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Poveljniki ladij, častniki, mornarji, kvalificirani v skladu s poglavji II, III in VII te priloge, ter drugo osebje, ki so na seznamu razporeditve ob alarmu določeni za pomoč potnikom v izrednih razmerah na potniških ladjah, morajo opraviti usposabljanje s področja upravljanja množice na potniških ladjah, kakor je opredeljeno v oddelku A-V/2, odstavek 3, Kodeksa STCW. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Poveljnik ladje, strojni upravitelj, prvi častnik, drugi častnik stroja in vsaka oseba, ki je na seznamu razporeditve ob alarmu določena kot odgovorna za varnost potnikov v izrednih razmerah na potniških ladjah, mora opraviti odobreno usposabljanje iz kriznega upravljanja in vedenja ljudi, kakor je opredeljeno v oddelku A-V/2, odstavek 4, Kodeksa STCW. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Poveljnik ladje, strojni upravitelj, prvi častnik, drugi častnik stroja in vsaka oseba, ki ji je dodeljena neposredna odgovornost za vkrcanje in izkrcanje potnikov, za natovor, raztovor ali zaščito tovora ali za zapiranje odprtin v ladijskem trupu ro-ro potniške ladje, mora opraviti odobreno usposabljanje iz varnosti potnikov, varnosti tovora in celovitosti ladijskega trupa, kakor je opredeljeno v oddelku A-V/2, odstavek 5, Kodeksa STCW. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Države članice morajo zagotoviti izdajo listinskih dokazov, ki dokazujejo opravljeno usposabljanje, vsaki osebi, ki je usposobljena v skladu s točkami 6 do 9. |
| --- | --- |

10.

Pravilo V/3

Minimalne obvezne zahteve za usposabljanje in kvalifikacije poveljnikov ladij, častnikov, mornarjev in drugega osebja na ladjah, za katere velja Kodeks IGF

| 1. | To pravilo se uporablja za poveljnike ladij, častnike, mornarje in drugo osebje, ki dela na ladjah, za katere velja Kodeks IGF. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Preden so pomorščakom dodeljene naloge na ladjah, za katere velja Kodeks IGF, morajo opraviti usposabljanje, zahtevano v točkah 4 do 9, v skladu z njihovimi delovnimi mesti, nalogami in odgovornostmi. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Vsi pomorščaki, ki delajo na ladjah, za katere velja Kodeks IGF, morajo pred dodelitvijo nalog opraviti ustrezno posebno seznanitev z ladjo in opremo, kakor je določeno v členu 15(1), točka (d), te direktive. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Pomorščaki, odgovorni za dodeljene varnostne naloge, povezane s skrbjo za gorivo, njegovo uporabo ali odzivanjem na izredne razmere v povezavi z gorivom na ladjah, za katere velja Kodeks IGF, morajo imeti spričevalo o osnovnem usposabljanju za delo na ladjah, za katere velja Kodeks IGF. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Vsak kandidat za pridobitev spričevala o osnovnem usposabljanju za delo na ladjah, za katere velja Kodeks IGF, mora opraviti osnovno usposabljanje v skladu z določbami oddelka A-V/3, odstavek 1, Kodeksa STCW. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Za pomorščake, odgovorne za dodeljene varnostne naloge, povezane s skrbjo za gorivo, njegovo uporabo ali odzivanjem na izredne razmere v povezavi z gorivom na ladjah, za katere velja Kodeks IGF, ki so usposobljeni in pooblaščeni v skladu s pravilom V/1-2, odstavka 2 in 5, ali pravilom V/1-2, odstavka 4 in 5, na tankerjih za prevoz utekočinjenega plina, se šteje, da so izpolnili zahteve, opredeljene v oddelku A-V/3, odstavek 1, Kodeksa STCW o osnovnem usposabljanju za delo na ladjah, za katere velja Kodeks IGF. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Poveljniki ladij, častniki stroja in vse osebe, ki so neposredno odgovorne za oskrbo in uporabo goriva in sistemov goriva na ladjah, za katere velja Kodeks IGF, morajo imeti spričevalo o dodatnem usposabljanju za delo na ladjah, za katere velja kodeks IGF. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Vsak kandidat za pridobitev spričevala o dodatnem usposabljanju za delo na ladjah, za katere velja Kodeks IGF, mora poleg spričevala o visoki strokovni usposobljenosti, opisanega v točki 4:






  8.1 | opraviti odobreno dodatno usposabljanje za delo na ladjah, za katere velja Kodeks IGF, ter izpolnjevati standard usposobljenosti, kakor je opredeljeno v oddelku A-V/3, odstavek 2, Kodeksa STCW; |
| --- | --- | --- |

8.

8.1

opraviti odobreno dodatno usposabljanje za delo na ladjah, za katere velja Kodeks IGF, ter izpolnjevati standard usposobljenosti, kakor je opredeljeno v oddelku A-V/3, odstavek 2, Kodeksa STCW;

| 8.2 | opraviti vsaj en mesec odobrenega dela na ladji, ki vključuje vsaj tri postopke oskrbe na ladjah, za katere velja Kodeks IGF. Dva od treh postopkov oskrbe se lahko nadomestita z odobrenim usposabljanjem za naloge oskrbe s simulatorjem v okviru usposabljanja iz točke 8.1. |
| --- | --- |

8.2

opraviti vsaj en mesec odobrenega dela na ladji, ki vključuje vsaj tri postopke oskrbe na ladjah, za katere velja Kodeks IGF. Dva od treh postopkov oskrbe se lahko nadomestita z odobrenim usposabljanjem za naloge oskrbe s simulatorjem v okviru usposabljanja iz točke 8.1.

| 9. | Za poveljnike ladij, častnike stroja in vse osebe, ki so neposredno odgovorne za oskrbo in uporabo goriva na ladjah, za katere velja Kodeks IGF, ter so usposobljene in pooblaščene v skladu s standardi usposobljenosti, opredeljenimi v oddelku A-V/1-2, odstavek 2, Kodeksa STCW, za delo na tankerjih za prevoz utekočinjenega plina, se šteje, da so izpolnili zahteve iz oddelka A-V/3, odstavek 2, Kodeksa STCW o dodatnem usposabljanju za ladje, za katere velja kodeks IGF, če so hkrati:






  9.1 | izpolnili zahteve iz točke 6; |
| --- | --- | --- |

9.

9.1

izpolnili zahteve iz točke 6;

| 9.2 | izpolnili zahteve glede oskrbe iz točke 8.2 ali sodelovali pri izvedbi treh postopkov s tovorom na tankerju za prevoz utekočinjenega plina; |
| --- | --- |

9.2

izpolnili zahteve glede oskrbe iz točke 8.2 ali sodelovali pri izvedbi treh postopkov s tovorom na tankerju za prevoz utekočinjenega plina;

| 9.3 | v preteklih petih letih opravili trimesečno delo na:






  9.3.1 | ladjah, za katere velja Kodeks IGF; |
| --- | --- | --- |

9.3

v preteklih petih letih opravili trimesečno delo na:

9.3.1

ladjah, za katere velja Kodeks IGF;

| 9.3.2 | tankerjih, ki kot tovor prevažajo goriva, zajeta v Kodeksu IGF, ali |
| --- | --- |

9.3.2

tankerjih, ki kot tovor prevažajo goriva, zajeta v Kodeksu IGF, ali

| 9.3.3 | ladjah, ki kot goriva uporabljajo pline ali gorivo z nizkim vnetiščem. |
| --- | --- |

9.3.3

ladjah, ki kot goriva uporabljajo pline ali gorivo z nizkim vnetiščem.

| 10. | Države članice morajo pomorščakom, ki so usposobljeni v skladu s točko 4 ali 7, zagotoviti izdajo spričevala o visoki strokovni usposobljenosti, kot je ustrezno. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Pomorščaki, ki imajo spričevala o visoki strokovni usposobljenosti v skladu s točko 4 ali 7, morajo v največ petletnih presledkih opraviti ustrezno osvežitveno usposabljanje ali dokazati, da so v zadnjih petih letih pridobili zahtevane standarde usposobljenosti. |
| --- | --- |

11.

Pravilo V/4

Minimalne obvezne zahteve za usposabljanje in kvalifikacije poveljnikov ladij in krovnih častnikov na ladjah, ki delujejo v polarnih vodah

| 1. | Poveljniki ladij, prvi častniki in častniki, zadolženi za krovno stražo, na ladjah, ki delujejo v polarnih vodah, morajo imeti spričevalo o osnovnem usposabljanju za ladje, ki delujejo v polarnih vodah, kot se zahteva v skladu s Polarnim kodeksom. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Vsak kandidat mora za pridobitev spričevala o osnovnem usposabljanju za ladje, ki delujejo v polarnih vodah, opraviti odobreno osnovno usposabljanje za ladje, ki delujejo v polarnih vodah, in izpolnjevati standard usposobljenosti, opredeljen v oddelku A-V/4, odstavek 1, Kodeksa STCW. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Poveljniki ladij in prvi častniki na ladjah, ki delujejo v polarnih vodah, morajo imeti spričevalo o dodatnem usposabljanju za ladje, ki delujejo v polarnih vodah, kot se zahteva v skladu s Polarnim kodeksom. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Vsak kandidat mora za pridobitev spričevala o dodatnem usposabljanju za ladje, ki delujejo v polarnih vodah:






  4.1 | izpolnjevati zahteve za pridobitev spričevala o osnovnem usposabljanju za ladje, ki delujejo v polarnih vodah; |
| --- | --- | --- |

4.

4.1

izpolnjevati zahteve za pridobitev spričevala o osnovnem usposabljanju za ladje, ki delujejo v polarnih vodah;

| 4.2 | opraviti vsaj dva meseca odobrenega dela na ladji v krovnem oddelku, na vodstveni ravni ali pri izvajanju nalog ladijske straže na operativni ravni v polarnih vodah ali drugo enakovredno odobreno delo na ladji; |
| --- | --- |

4.2

opraviti vsaj dva meseca odobrenega dela na ladji v krovnem oddelku, na vodstveni ravni ali pri izvajanju nalog ladijske straže na operativni ravni v polarnih vodah ali drugo enakovredno odobreno delo na ladji;

| 4.3 | opraviti odobreno dodatno usposabljanje za ladje, ki delujejo v polarnih vodah, ter izpolnjevati standard usposobljenosti, opredeljen v oddelku A-V/4, odstavek 2, Kodeksa STCW. |
| --- | --- |

4.3

opraviti odobreno dodatno usposabljanje za ladje, ki delujejo v polarnih vodah, ter izpolnjevati standard usposobljenosti, opredeljen v oddelku A-V/4, odstavek 2, Kodeksa STCW.

| 5. | Države članice morajo pomorščakom, ki so usposobljeni v skladu s točko 2 ali 4, zagotoviti izdajo spričevala o visoki strokovni usposobljenosti, kot je ustrezno. |
| --- | --- |

5.

POGLAVJE VI

FUNKCIJE, KI SE NANAŠAJO NA IZREDNE RAZMERE, VARNOST PRI DELU, VARNOST, ZDRAVSTVENO OSKRBO IN NALOGE ZA PREŽIVETJE NA MORJU

Pravilo VI/1

Minimalne obvezne zahteve za seznanitev z varnostjo, osnovno usposabljanje in izobraževanje na področju varnosti za vse pomorščake

| 1. | Pomorščaki morajo opraviti seznanitveno in osnovno usposabljanje ali izobraževanje v skladu z oddelkom A-VI/1 Kodeksa STCW in izpolnjevati ustrezni standard usposobljenosti, ki ga opredeljuje Kodeks. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Kadar osnovno usposabljanje ni zajeto v kvalifikacijah, ki se zahtevajo za izdajo spričevala, se izda spričevalo o visoki strokovni usposobljenosti, ki dokazuje, da je njegov imetnik obiskoval tečaj osnovnega usposabljanja. |
| --- | --- |

2.

Pravilo VI/2

Minimalne obvezne zahteve za izdajo spričeval o visoki strokovni usposobljenosti za vodenje reševalnih čolnov in hitrih reševalnih čolnov

| 1. | Vsak kandidat za pridobitev spričevala o visoki strokovni usposobljenosti za vodenje reševalnih čolnov, razen hitrih reševalnih čolnov, mora:






  1.1 | biti star najmanj 18 let; |
| --- | --- | --- |

1.

1.1

biti star najmanj 18 let;

| 1.2 | opraviti najmanj 12 mesecev odobrenega dela na ladji ali obiskovati odobren tečaj usposabljanja in opraviti najmanj šest mesecev odobrenega dela na ladji; |
| --- | --- |

1.2

opraviti najmanj 12 mesecev odobrenega dela na ladji ali obiskovati odobren tečaj usposabljanja in opraviti najmanj šest mesecev odobrenega dela na ladji;

| 1.3 | izpolnjevati standard usposobljenosti za pridobitev spričevala o visoki strokovni usposobljenosti za vodenje reševalnih čolnov, opredeljen v oddelku A-VI/2, odstavki 1 do 4, Kodeksa STCW. |
| --- | --- |

1.3

izpolnjevati standard usposobljenosti za pridobitev spričevala o visoki strokovni usposobljenosti za vodenje reševalnih čolnov, opredeljen v oddelku A-VI/2, odstavki 1 do 4, Kodeksa STCW.

| 2. | Vsak kandidat za pridobitev spričevala o visoki strokovni usposobljenosti za vodenje hitrih reševalnih čolnov mora:






  2.1 | imeti spričevalo o visoki strokovni usposobljenosti za vodenje reševalnih čolnov, razen hitrih reševalnih čolnov; |
| --- | --- | --- |

2.

2.1

imeti spričevalo o visoki strokovni usposobljenosti za vodenje reševalnih čolnov, razen hitrih reševalnih čolnov;

| 2.2 | prej obiskovati odobren tečaj usposabljanja; |
| --- | --- |

2.2

prej obiskovati odobren tečaj usposabljanja;

| 2.3 | izpolnjevati standard usposobljenosti za pridobitev spričevala o visoki strokovni usposobljenosti za vodenje hitrih reševalnih čolnov, opredeljen v oddelku A-VI/2, odstavki 7 do 10, Kodeksa STCW. |
| --- | --- |

2.3

izpolnjevati standard usposobljenosti za pridobitev spričevala o visoki strokovni usposobljenosti za vodenje hitrih reševalnih čolnov, opredeljen v oddelku A-VI/2, odstavki 7 do 10, Kodeksa STCW.

Pravilo VI/3

Minimalne obvezne zahteve za usposabljanje v zahtevnejših tehnikah protipožarne zaščite

| 1. | Pomorščaki, odgovorni za nadzor dejavnosti s področja protipožarne zaščite, morajo uspešno opraviti dodatno izpopolnjevanje v tehnikah protipožarne zaščite s posebnim poudarkom na organizaciji, strategiji in poveljevanju v skladu z določbami oddelka A-VI/3, odstavki 1 do 4. Kodeksa STCW ter izpolnjevati standard usposobljenosti, ki ga opredeljuje Kodeks. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Kadar usposabljanje v zahtevnejših tehnikah protipožarne zaščite ni zajeto v kvalifikacijah, ki se zahtevajo za izdajo spričevala, se izda spričevalo o visoki strokovni usposobljenosti, ki dokazuje, da je njegov imetnik obiskoval tečaj usposabljanja s področja zahtevnejših tehnik protipožarne zaščite. |
| --- | --- |

2.

Pravilo VI/4

Minimalne obvezne zahteve za področje medicinske prve pomoči in medicinske oskrbe

| 1. | Pomorščaki, odgovorni za zagotavljanje medicinske prve pomoči na ladji, morajo izpolnjevati standard usposobljenosti za zagotavljanje medicinske prve pomoči, opredeljen v oddelku A-VI/4, odstavki 1, 2 in 3, Kodeksa STCW. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Pomorščaki, odgovorni za zagotavljanje medicinske oskrbe na ladji, morajo izpolnjevati standard usposobljenosti za zagotavljanje medicinske oskrbe na ladji, ki je opredeljen v oddelku A-VI/4, odstavki 4, 5 in 6, Kodeksa STCW. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Kadar usposabljanje s področja medicinske prve pomoči ali medicinske oskrbe ni zajeto v kvalifikacijah za izdajo spričevala, se izda spričevalo o visoki strokovni usposobljenosti, ki dokazuje, da je njegov imetnik obiskoval izobraževalni tečaj iz medicinske prve pomoči ali medicinske oskrbe. |
| --- | --- |

3.

Pravilo VI/5

Minimalne obvezne zahteve za izdajo spričevala o visoki strokovni usposobljenosti za varnostne častnike ladje

| 1. | Vsak kandidat za pridobitev spričevala o visoki strokovni usposobljenosti za varnostnega častnika ladje mora:






  1.1 | opraviti najmanj 12 mesecev odobrenega dela na ladji ali ustreznega dela na ladji in poznati obratovanje ladje; |
| --- | --- | --- |

1.

1.1

opraviti najmanj 12 mesecev odobrenega dela na ladji ali ustreznega dela na ladji in poznati obratovanje ladje;

| 1.2 | izpolnjevati standard usposobljenosti za pridobitev spričevala o visoki strokovni usposobljenosti za varnostnega častnika ladje, opredeljen v oddelku A-VI/5, odstavki 1 do 4, Kodeksa STCW. |
| --- | --- |

1.2

izpolnjevati standard usposobljenosti za pridobitev spričevala o visoki strokovni usposobljenosti za varnostnega častnika ladje, opredeljen v oddelku A-VI/5, odstavki 1 do 4, Kodeksa STCW.

| 2. | Države članice morajo zagotoviti izdajo spričevala o visoki strokovni usposobljenosti vsaki osebi, ki je usposobljena na podlagi določb tega pravila. |
| --- | --- |

2.

Pravilo VI/6

Minimalne obvezne zahteve za usposabljanje in izobraževanje na področju varnosti za vse pomorščake

| 1. | Pomorščaki morajo opraviti seznanitveno usposabljanje ali izobraževanje s področja varnosti in ozaveščanja na področju varnosti v skladu z oddelkom A-VI/6, odstavki 1 do 4, Kodeksa STCW in izpolnjevati ustrezni standard usposobljenosti, ki ga opredeljuje Kodeks. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Kadar ozaveščanje na področju varnosti ni zajeto v kvalifikacijah, ki se zahtevajo za izdajo spričevala, se izda spričevalo o visoki strokovni usposobljenosti, ki dokazuje, da je njegov imetnik obiskoval tečaj ozaveščanja na področju varnosti. |
| --- | --- |

2.

Pomorščaki, ki so odgovorni za varnostne naloge

| 3. | Pomorščaki, ki so odgovorni za varnostne naloge, morajo izpolnjevati standard usposobljenosti, opredeljen v oddelku A-VI/6, odstavki 6, 7 in 8, Kodeksa STCW. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Kadar usposabljanje s področja dodeljenih varnostnih nalog ni zajeto v kvalifikacijah, ki se zahtevajo za izdajo spričevala, se izda spričevalo o visoki strokovni usposobljenosti, ki dokazuje, da je njegov imetnik obiskoval izobraževalni tečaj za dodeljene varnostne naloge. |
| --- | --- |

4.

POGLAVJE VII

NADOMESTNA SPRIČEVALA

Pravilo VII/1

Izdaja nadomestnih spričeval

| 1. | Države članice se lahko ne glede na zahteve za izdajo spričevala, ki jih določata poglavji II in III te priloge, odločijo za izdajo ali odobritev izdaje drugih spričeval, ki jih pravila iz teh poglavij ne navajajo, če:






  1.1 | so zadevne funkcije in ravni odgovornosti, ki se navedejo v spričevalih in overitvah, izbrane med tistimi in enake tistim, ki so navedene v oddelkih A-II/1, A-II/2, A-II/3, A-II/4, A-II/5, A-III/1, A-III/2, A-III/3, A-III/4, A-III/5 in A-IV/2 Kodeksa STCW; |
| --- | --- | --- |

1.

1.1

so zadevne funkcije in ravni odgovornosti, ki se navedejo v spričevalih in overitvah, izbrane med tistimi in enake tistim, ki so navedene v oddelkih A-II/1, A-II/2, A-II/3, A-II/4, A-II/5, A-III/1, A-III/2, A-III/3, A-III/4, A-III/5 in A-IV/2 Kodeksa STCW;

| 1.2 | so kandidati za funkcije in ravni odgovornosti, ki se navedejo v spričevalih in overitvah, opravili odobreno izobraževanje in usposabljanje ter izpolnjujejo zahteve za standarde usposobljenosti, ki jih predpisujejo ustrezni oddelki Kodeksa STCW in so določeni v oddelku A-VII/1 navedenega kodeksa; |
| --- | --- |

1.2

so kandidati za funkcije in ravni odgovornosti, ki se navedejo v spričevalih in overitvah, opravili odobreno izobraževanje in usposabljanje ter izpolnjujejo zahteve za standarde usposobljenosti, ki jih predpisujejo ustrezni oddelki Kodeksa STCW in so določeni v oddelku A-VII/1 navedenega kodeksa;

| 1.3 | so kandidati opravili ustrezno odobreno delo na ladji za izvajanje funkcij in za ravni, ki se navedejo v spričevalu. Delo na ladji mora trajati najmanj toliko časa kot delo na ladji, predpisano v poglavjih II in III te priloge. Vendar pa minimalni čas dela na ladji ne sme biti krajši od časa, ki ga predpisuje oddelek A-VII/2 Kodeksa STCW; |
| --- | --- |

1.3

so kandidati opravili ustrezno odobreno delo na ladji za izvajanje funkcij in za ravni, ki se navedejo v spričevalu. Delo na ladji mora trajati najmanj toliko časa kot delo na ladji, predpisano v poglavjih II in III te priloge. Vendar pa minimalni čas dela na ladji ne sme biti krajši od časa, ki ga predpisuje oddelek A-VII/2 Kodeksa STCW;

| 1.4 | kandidati za pridobitev spričevala, ki naj bi opravljali funkcijo navigacije na operativni ravni, izpolnjujejo, če je to primerno, veljavne zahteve pravil iz poglavja IV za opravljanje dodeljenih nalog pomorskega radiotelefonista v skladu s Pravilnikom o radijskih zvezah; |
| --- | --- |

1.4

kandidati za pridobitev spričevala, ki naj bi opravljali funkcijo navigacije na operativni ravni, izpolnjujejo, če je to primerno, veljavne zahteve pravil iz poglavja IV za opravljanje dodeljenih nalog pomorskega radiotelefonista v skladu s Pravilnikom o radijskih zvezah;

| 1.5 | se spričevala izdajo v skladu z zahtevami člena 4 te direktive in določbami iz poglavja VII Kodeksa STCW. |
| --- | --- |

1.5

se spričevala izdajo v skladu z zahtevami člena 4 te direktive in določbami iz poglavja VII Kodeksa STCW.

| 2. | Če država članica Komisiji ne sporoči podatkov, ki jih zahteva Konvencija STCW, se spričevala v skladu s tem poglavjem ne izdajo. |
| --- | --- |

2.

Pravilo VII/2

Izdaja spričeval pomorščakom

Vsak pomorščak, ki opravlja katero koli funkcijo ali skupino funkcij iz tabel A-II/1, A-II/2, A-II/3, A-II/4 ali A-II/5 v poglavju II ali tabel A-III/1, A-III/2, A-III/3 ali A-III/4 oziroma A-III/5 v poglavju III ali A-IV/2 v poglavju IV Kodeksa STCW, mora imeti, odvisno od primera, spričevalo o usposobljenosti ali spričevalo o visoki strokovni usposobljenosti.

Pravilo VII/3

Načela, ki urejajo izdajo nadomestnih spričeval

| 1. | Država članica, ki se odloči za izdajo ali odobritev izdaje nadomestnih spričeval, mora zagotoviti upoštevanje naslednjih načel:






  1.1 | sistem izdajanja nadomestnih spričeval se ne izvaja, če ne zagotavlja vsaj enake ravni varnosti v pomorskem prometu in enakih preprečevalnih učinkov v zvezi z onesnaževanjem, kakor so določeni v drugih poglavjih; |
| --- | --- | --- |

1.

1.1

sistem izdajanja nadomestnih spričeval se ne izvaja, če ne zagotavlja vsaj enake ravni varnosti v pomorskem prometu in enakih preprečevalnih učinkov v zvezi z onesnaževanjem, kakor so določeni v drugih poglavjih;

| 1.2 | vsak sistem za izdajo nadomestnih spričeval v skladu s tem poglavjem mora zagotavljati medsebojno zamenljivost s spričevali, ki so izdana v skladu z drugimi poglavji. |
| --- | --- |

1.2

vsak sistem za izdajo nadomestnih spričeval v skladu s tem poglavjem mora zagotavljati medsebojno zamenljivost s spričevali, ki so izdana v skladu z drugimi poglavji.

| 2. | Načelo medsebojne zamenljivosti iz točke 1 mora zagotavljati, da:






  2.1 | so pomorščaki, ki so pridobili spričevalo na podlagi sistema iz poglavja II in/ali poglavja III, in tisti, ki so ga pridobili v skladu s poglavjem VII, sposobni delati na ladjah s tradicionalno ali drugimi oblikami organizacije na ladji; |
| --- | --- | --- |

2.

2.1

so pomorščaki, ki so pridobili spričevalo na podlagi sistema iz poglavja II in/ali poglavja III, in tisti, ki so ga pridobili v skladu s poglavjem VII, sposobni delati na ladjah s tradicionalno ali drugimi oblikami organizacije na ladji;

| 2.2 | se pomorščaki ne izobražujejo za posebne ladijske sisteme tako, da svojih spretnosti ne bi mogli uporabiti drugje. |
| --- | --- |

2.2

se pomorščaki ne izobražujejo za posebne ladijske sisteme tako, da svojih spretnosti ne bi mogli uporabiti drugje.

| 3. | Pri izdaji vsakega spričevala na podlagi tega poglavja je treba upoštevati naslednja načela:






  3.1 | izdaja nadomestnih spričeval se ne sme uporabljati zato, da bi:






  3.1.1 | zmanjšala številčnost posadke na ladji; |
| --- | --- | --- | --- |

3.

3.1

izdaja nadomestnih spričeval se ne sme uporabljati zato, da bi:

3.1.1

zmanjšala številčnost posadke na ladji;

| 3.1.2 | zmanjšala celovitost poklica ali razvrednotila strokovno usposobljenost pomorščakov ali |
| --- | --- |

3.1.2

zmanjšala celovitost poklica ali razvrednotila strokovno usposobljenost pomorščakov ali

| 3.1.3 | utemeljila dodelitev kombiniranih nalog častnika straže ladijskega stroja in častnika straže krova enemu samemu imetniku spričevala v času katere koli določene straže; |
| --- | --- |

3.1.3

utemeljila dodelitev kombiniranih nalog častnika straže ladijskega stroja in častnika straže krova enemu samemu imetniku spričevala v času katere koli določene straže;

| 3.2 | oseba, ki ladji poveljuje, mora biti imenovana za poveljnika ladje, izvajanje sistema izdajanja nadomestnih spričeval pa ne sme prizadeti pravnega statusa in avtoritete poveljnika ladje in drugih oseb. |
| --- | --- |

3.2

oseba, ki ladji poveljuje, mora biti imenovana za poveljnika ladje, izvajanje sistema izdajanja nadomestnih spričeval pa ne sme prizadeti pravnega statusa in avtoritete poveljnika ladje in drugih oseb.

| 4. | Načela iz točk 1 in 2 morajo zagotavljati ohranitev pristojnosti častnikov krova in častnikov stroja. |
| --- | --- |

4.

---

PRILOGA II

MERILA ZA PRIZNANJE TRETJIH DRŽAV, KI SO IZDALE SPRIČEVALO ALI POD PRISTOJNOSTJO KATERIH JE BILO IZDANO SPRIČEVALO IZ ČLENA 20(2)

| 1. | Tretja država mora biti pogodbenica Konvencije STCW. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Odbor za pomorsko varnost mora prepoznati tretjo državo kot državo, ki je dokazala popolno in celotno upoštevanje določb Konvencije STCW. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Komisija je ob pomoči Evropske agencije za pomorsko varnost in morebitni vključitvi katere koli zadevne države članice na podlagi ocene navedene pogodbenice, ki lahko vključuje inšpekcijski pregled naprav in postopkov, potrdila, da so zahteve Konvencije STCW glede standardov usposobljenosti, usposabljanja in izdaje spričeval ter standardov kakovosti v celoti izpolnjene. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Država članica mora biti v postopku dogovarjanja z zadevno tretjo državo o obveznosti, po kateri je treba takoj sporočiti vsako pomembno spremembo v dogovorih o usposabljanju in izdajanju spričeval, predvidenih v skladu s Konvencijo STCW. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Država članica je morala uvesti ukrepe, s katerimi je zagotovila, da imajo pomorščaki, ki predložijo spričevala za naloge na vodstveni ravni, z namenom njihovega priznanja, ustrezno znanje o pomorski zakonodaji ustrezne države članice, ki se nanaša na naloge, ki jih lahko opravljajo. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Če država članica želi dopolniti presojo skladnosti tretje države s presojo nekaterih ustanov za pomorsko usposabljanje, ravna v skladu z določbami oddelka A-I/6 Kodeksa STCW. |
| --- | --- |

6.

---

PRILOGA III

VRSTA PODATKOV, KI SE SPOROČAJO KOMISIJI ZA STATISTIČNE NAMENE

| 1. | Pri sklicevanju na to prilogo je treba za vsa spričevala o usposobljenosti ali overitve, ki potrjujejo njihovo izdajo, in za vse overitve, ki potrjujejo priznanje spričeval o usposobljenosti, ki so jih izdale druge države, zagotoviti naslednje podatke, navedene v oddelku A-I/2, odstavek 9, Kodeksa STCW; podatki, ki so označeni (*), se posredujejo v anonimni obliki, kakor se zahteva v členu 27(3) te direktive: | Spričevala o usposobljenosti/overitve, ki potrjujejo njihovo izdajo:






  — | enotno identifikacijsko oznako pomorščaka, če je na voljo (*), |
| --- | --- | --- | --- |

1.

Spričevala o usposobljenosti/overitve, ki potrjujejo njihovo izdajo:

—

enotno identifikacijsko oznako pomorščaka, če je na voljo (*),

| — | ime pomorščaka (*), |
| --- | --- |

—

ime pomorščaka (*),

| — | datum rojstva pomorščaka, |
| --- | --- |

—

datum rojstva pomorščaka,

| — | nacionalnost pomorščaka, |
| --- | --- |

—

nacionalnost pomorščaka,

| — | spol pomorščaka, |
| --- | --- |

—

spol pomorščaka,

| — | overjeno številko spričevala o usposobljenosti (*), |
| --- | --- |

—

overjeno številko spričevala o usposobljenosti (*),

| — | številko overitve, ki potrjuje izdajo spričevala (*), |
| --- | --- |

—

številko overitve, ki potrjuje izdajo spričevala (*),

| — | delovno(-na) mesto(-ta), |
| --- | --- |

—

delovno(-na) mesto(-ta),

| — | datum izdaje ali najnovejši datum ponovne potrditve veljavnosti dokumenta, |
| --- | --- |

—

datum izdaje ali najnovejši datum ponovne potrditve veljavnosti dokumenta,

| — | datum poteka veljavnosti, |
| --- | --- |

—

datum poteka veljavnosti,

| — | status spričevala, |
| --- | --- |

—

status spričevala,

| — | omejitve. |
| --- | --- |

—

omejitve.

| | Overitve, ki potrjujejo priznanje spričeval o usposobljenosti in so jih izdale druge države:






  — | enotno identifikacijsko oznako pomorščaka, če je na voljo (*), |
| --- | --- | --- |

Overitve, ki potrjujejo priznanje spričeval o usposobljenosti in so jih izdale druge države:

—

enotno identifikacijsko oznako pomorščaka, če je na voljo (*),

| — | ime pomorščaka (*), |
| --- | --- |

—

ime pomorščaka (*),

| — | datum rojstva pomorščaka, |
| --- | --- |

—

datum rojstva pomorščaka,

| — | nacionalnost pomorščaka, |
| --- | --- |

—

nacionalnost pomorščaka,

| — | spol pomorščaka, |
| --- | --- |

—

spol pomorščaka,

| — | državo, ki je izdala prvotno spričevalo o usposobljenosti, |
| --- | --- |

—

državo, ki je izdala prvotno spričevalo o usposobljenosti,

| — | številko prvotnega spričevala o usposobljenosti (*), |
| --- | --- |

—

številko prvotnega spričevala o usposobljenosti (*),

| — | številko overitve, ki potrjuje priznanje spričevala o usposobljenosti (*), |
| --- | --- |

—

številko overitve, ki potrjuje priznanje spričevala o usposobljenosti (*),

| — | delovno(-na) mesto(-ta), |
| --- | --- |

—

delovno(-na) mesto(-ta),

| — | datum izdaje ali najnovejši datum ponovne potrditve veljavnosti dokumenta, |
| --- | --- |

—

datum izdaje ali najnovejši datum ponovne potrditve veljavnosti dokumenta,

| — | datum poteka veljavnosti, |
| --- | --- |

—

datum poteka veljavnosti,

| — | status overitve, |
| --- | --- |

—

status overitve,

| — | omejitve. |
| --- | --- |

—

omejitve.

| 2. | Države članice lahko prostovoljno posredujejo podatke o spričevalih o visoki strokovni usposobljenosti, izdanih mornarjem v skladu s poglavji II, III in VII Priloge h Konvenciji STCW, kot so:






  — | enotna identifikacijska oznaka pomorščaka, če je na voljo (*), |
| --- | --- | --- |

2.

—

enotna identifikacijska oznaka pomorščaka, če je na voljo (*),

| — | ime pomorščaka (*), |
| --- | --- |

—

ime pomorščaka (*),

| — | datum rojstva pomorščaka, |
| --- | --- |

—

datum rojstva pomorščaka,

| — | nacionalnost pomorščaka, |
| --- | --- |

—

nacionalnost pomorščaka,

| — | spol pomorščaka, |
| --- | --- |

—

spol pomorščaka,

| — | številka spričevala o visoki strokovni usposobljenosti (*), |
| --- | --- |

—

številka spričevala o visoki strokovni usposobljenosti (*),

| — | delovno(-na) mesto(-ta), |
| --- | --- |

—

delovno(-na) mesto(-ta),

| — | datum izdaje ali datum najnovejše ponovne potrditve veljavnosti dokumenta, |
| --- | --- |

—

datum izdaje ali datum najnovejše ponovne potrditve veljavnosti dokumenta,

| — | datum poteka veljavnosti, |
| --- | --- |

—

datum poteka veljavnosti,

| — | status spričevala o visoki strokovni usposobljenosti. |
| --- | --- |

—

status spričevala o visoki strokovni usposobljenosti.

---

PRILOGA IV

Del A

Razveljavljena direktiva s seznamom njenih naknadnih sprememb (iz člena 34)

| Direktiva 2008/106/ES Evropskega parlamenta in Sveta
  (UL L 323, 3.12.2008, str. 33). | |
| --- | --- |
| Direktiva 2012/35/EU Evropskega parlamenta in Sveta
  (UL L 343, 14.12.2012, str. 78). | |
| Direktiva (EU) 2019/1159 Evropskega parlamenta in Sveta
  (UL L 188, 12.7.2019, str. 94). | samo člen 1 in Priloga |

Direktiva 2008/106/ES Evropskega parlamenta in Sveta

(UL L 323, 3.12.2008, str. 33).

Direktiva 2012/35/EU Evropskega parlamenta in Sveta

(UL L 343, 14.12.2012, str. 78).

Direktiva (EU) 2019/1159 Evropskega parlamenta in Sveta

(UL L 188, 12.7.2019, str. 94).

samo člen 1 in Priloga

Del B

Roki za prenos v nacionalno pravo (iz člena 34)

| Direktiva | Rok za prenos |
| --- | --- |
| 2012/35/EU | 4. julij 2014, razen točke 5 člena 1
  4. januar 2015, kar zadeva točko 5 člena 1 |
| (EU) 2019/1159 | 2. avgust 2021 |

Direktiva

Rok za prenos

2012/35/EU

4. julij 2014, razen točke 5 člena 1

4. januar 2015, kar zadeva točko 5 člena 1

(EU) 2019/1159

2. avgust 2021

---

PRILOGA V

KORELACIJSKA TABELA

| Direktiva 2008/106/ES | Ta direktiva |
| --- | --- |
| Člen 1, uvodno besedilo | Člen 2, uvodno besedilo |
| Člen 1, točke 1 do 26 | Člen 2, točke 1 do 26 |
| Člen 1, točka 28 | Člen 2, točka 27 |
| Člen 1, točka 29 | Člen 2, točka 28 |
| Člen 1, točka 30 | Člen 2, točka 29 |
| Člen 1, točka 31 | Člen 2, točka 30 |
| Člen 1, točka 32 | Člen 2, točka 31 |
| Člen 1, točka 33 | Člen 2, točka 32 |
| Člen 1, točka 34 | Člen 2, točka 33 |
| Člen 1, točka 35 | Člen 2, točka 34 |
| Člen 1, točka 36 | Člen 2, točka 35 |
| Člen 1, točka 37 | Člen 2, točka 36 |
| Člen 1, točka 38 | Člen 2, točka 37 |
| Člen 1, točka 39 | Člen 2, točka 38 |
| Člen 1, točka 40 | Člen 2, točka 39 |
| Člen 1, točka 41 | Člen 2, točka 40 |
| Člen 1, točka 42 | Člen 2, točka 41 |
| Člen 1, točka 43 | Člen 2, točka 42 |
| Člen 1, točka 44 | Člen 2, točka 43 |
| Člen 1, točka 45 | Člen 2, točka 44 |
| Člen 1, točka 46 | Člen 2, točka 45 |
| Člena 2 in 3 | Člena 1 in 3 |
| Člen 5(1), (2) in (3) | Člen 4(1), (2) in (3) |
| Člen 5(3a) | Člen 4(4) |
| Člen 5(4) | Člen 4(5) |
| Člen 5(5) | Člen 4(6) |
| Člen 5(6) | Člen 4(7) |
| Člen 5(7) | Člen 4(8) |
| Člen 5(8) | Člen 4(9) |
| Člen 5(9) | Člen 4(10) |
| Člen 5(10) | Člen 4(11) |
| Člen 5(11) | Člen 4(12) |
| Člen 5(12) | Člen 4(13) |
| Člen 5(13) | Člen 4(14) |
| Člen 5a | Člen 5 |
| Člen 5b | Člen 6 |
| Člen 6 | Člen 7 |
| Člen 7(1) | Člen 8(1) |
| Člen 7(1a) | Člen 8(2) |
| Člen 7(2) | Člen 8(3) |
| Člen 7(3) | Člen 8(4) |
| Člen 7(3a) | Člen 8(5) |
| Člen 7(3b) | Člen 8(6) |
| Člen 7(4) | Člen 8(7) |
| Člen 8 | Člen 9 |
| Člen 9 | Člen 10 |
| Člen 10 | Člen 11 |
| Člen 11 | Člen 12 |
| Člen 12(1) | Člen 13(1) |
| Člen 12(2) | Člen 13(2) |
| Člen 12(2a) | Člen 13(3) |
| Člen 12(2b) | Člen 13(4) |
| Člen 12(3) | Člen 13(5) |
| Člen 12(3a) | Člen 13(6) |
| Člen 12(4) | Člen 13(7) |
| Člen 12(5) | Člen 13(8) |
| Člen 13 | Člen 14 |
| Člen 14 | Člen 15 |
| Člen 15 | Člen 16 |
| Člen 16 | Člen 17 |
| Člen 17 | Člen 18 |
| Člen 18 | Člen 19 |
| Člen 19 | Člen 20 |
| Člen 20 | Člen 21 |
| Člen 21 | Člen 22 |
| Člen 22 | Člen 23 |
| Člen 23 | Člen 24 |
| Člen 24 | Člen 25 |
| Člen 25 | Člen 26 |
| Člen 25a | Člen 27 |
| Člen 26 | Člen 28 |
| Člen 27 | Člen 29 |
| Člen 27a | Člen 30 |
| Člen 28(1) | Člen 31(1) |
| Člen 28(2), prvi stavek | Člen 31(2), prvi pododstavek |
| Člen 28(2), drugi stavek | Člen 31(2), drugi pododstavek |
| Člen 29 | Člen 32 |
| Člen 30 | — |
| Člen 31 | Člen 33 |
| Člen 32 | Člen 34 |
| — | Člen 35 |
| Člen 34 | Člen 36 |
| Priloga I | Priloga I |
| Priloga II | Priloga II |
| Priloga III | Priloga IV |
| Priloga IV | Priloga V |
| Priloga V | Priloga III |

Direktiva 2008/106/ES

Ta direktiva

Člen 1, uvodno besedilo

Člen 2, uvodno besedilo

Člen 1, točke 1 do 26

Člen 2, točke 1 do 26

Člen 1, točka 28

Člen 2, točka 27

Člen 1, točka 29

Člen 2, točka 28

Člen 1, točka 30

Člen 2, točka 29

Člen 1, točka 31

Člen 2, točka 30

Člen 1, točka 32

Člen 2, točka 31

Člen 1, točka 33

Člen 2, točka 32

Člen 1, točka 34

Člen 2, točka 33

Člen 1, točka 35

Člen 2, točka 34

Člen 1, točka 36

Člen 2, točka 35

Člen 1, točka 37

Člen 2, točka 36

Člen 1, točka 38

Člen 2, točka 37

Člen 1, točka 39

Člen 2, točka 38

Člen 1, točka 40

Člen 2, točka 39

Člen 1, točka 41

Člen 2, točka 40

Člen 1, točka 42

Člen 2, točka 41

Člen 1, točka 43

Člen 2, točka 42

Člen 1, točka 44

Člen 2, točka 43

Člen 1, točka 45

Člen 2, točka 44

Člen 1, točka 46

Člen 2, točka 45

Člena 2 in 3

Člena 1 in 3

Člen 5(1), (2) in (3)

Člen 4(1), (2) in (3)

Člen 5(3a)

Člen 4(4)

Člen 5(4)

Člen 4(5)

Člen 5(5)

Člen 4(6)

Člen 5(6)

Člen 4(7)

Člen 5(7)

Člen 4(8)

Člen 5(8)

Člen 4(9)

Člen 5(9)

Člen 4(10)

Člen 5(10)

Člen 4(11)

Člen 5(11)

Člen 4(12)

Člen 5(12)

Člen 4(13)

Člen 5(13)

Člen 4(14)

Člen 5a

Člen 5

Člen 5b

Člen 6

Člen 6

Člen 7

Člen 7(1)

Člen 8(1)

Člen 7(1a)

Člen 8(2)

Člen 7(2)

Člen 8(3)

Člen 7(3)

Člen 8(4)

Člen 7(3a)

Člen 8(5)

Člen 7(3b)

Člen 8(6)

Člen 7(4)

Člen 8(7)

Člen 8

Člen 9

Člen 9

Člen 10

Člen 10

Člen 11

Člen 11

Člen 12

Člen 12(1)

Člen 13(1)

Člen 12(2)

Člen 13(2)

Člen 12(2a)

Člen 13(3)

Člen 12(2b)

Člen 13(4)

Člen 12(3)

Člen 13(5)

Člen 12(3a)

Člen 13(6)

Člen 12(4)

Člen 13(7)

Člen 12(5)

Člen 13(8)

Člen 13

Člen 14

Člen 14

Člen 15

Člen 15

Člen 16

Člen 16

Člen 17

Člen 17

Člen 18

Člen 18

Člen 19

Člen 19

Člen 20

Člen 20

Člen 21

Člen 21

Člen 22

Člen 22

Člen 23

Člen 23

Člen 24

Člen 24

Člen 25

Člen 25

Člen 26

Člen 25a

Člen 27

Člen 26

Člen 28

Člen 27

Člen 29

Člen 27a

Člen 30

Člen 28(1)

Člen 31(1)

Člen 28(2), prvi stavek

Člen 31(2), prvi pododstavek

Člen 28(2), drugi stavek

Člen 31(2), drugi pododstavek

Člen 29

Člen 32

Člen 30

—

Člen 31

Člen 33

Člen 32

Člen 34

—

Člen 35

Člen 34

Člen 36

Priloga I

Priloga I

Priloga II

Priloga II

Priloga III

Priloga IV

Priloga IV

Priloga V

Priloga V

Priloga III

---