# Euroopan unionin L 168/2022

| | ISSN 1977-0812 |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | L 168 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Lainsäädäntö | 65. vuosikerta27. kesäkuu 2022 |

ISSN 1977-0812

Euroopan unionin

virallinen lehti

L 168

Suomenkielinen laitos

Lainsäädäntö

65. vuosikerta27. kesäkuu 2022

---

| Sisältö | | II   Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset | Sivu |
| --- | --- | --- | --- |
| | | ASETUKSET |
| | * | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2022/996, annettu 14 päivänä kesäkuuta 2022, kestävyyskriteerien, kasvihuonekaasupäästöjen vähennyksiä koskevien kriteerien sekä vähäistä epäsuoran maankäytön muutoksen riskiä koskevien kriteerien todentamista koskevista säännöistä (
  1
  ) | 1 |
| | | PÄÄTÖKSET |
| | * | Neuvoston päätös (EU) 2022/997, annettu 7 päivänä huhtikuuta 2022, pysyviä orgaanisia yhdisteitä koskevan Tukholman yleissopimuksen sopimuspuolten konferenssin kymmenennessä kokouksessa Euroopan unionin puolesta otettavasta kannasta kyseisen yleissopimuksen liitteeseen A tehtävää muutosta koskevaan ehdotukseen | 63 |
| | * | Neuvoston päätös (EU) 2022/998, annettu 17 päivänä kesäkuuta 2022, Ghanan sekä Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden välisellä ensivaiheen talouskumppanuussopimuksella perustetussa talouskumppanuussopimuskomiteassa Euroopan unionin puolesta otettavasta kannasta riitojenratkaisumenettelyn työjärjestyksen hyväksymiseen | 65 |
| | * | Neuvoston päätös (EU) 2022/999, annettu 21 päivänä kesäkuuta 2022, alueiden komitean yhden varajäsenen, jota Latvian tasavalta on ehdottanut, nimeämisestä | 77 |
| | * | Neuvoston päätös (EU) 2022/1000, annettu 21 päivänä kesäkuuta 2022, alueiden komitean yhden jäsenen, jota Itävallan tasavalta on ehdottanut, nimeämisestä | 78 |
| | * | Neuvoston päätös (EU) 2022/1001, annettu 21 päivänä kesäkuuta 2022, alueiden komitean yhden jäsenen, jota Alankomaiden kuningaskunta on ehdottanut, nimeämisestä | 79 |
| | * | Neuvoston päätös (EU) 2022/1002, annettu 21 päivänä kesäkuuta 2022, energiaperuskirjaa käsittelevän konferenssin 24 päivänä kesäkuuta 2022 pidettävässä ylimääräisessä istunnossa Euroopan unionin puolesta esitettävästä kannasta | 80 |
| | * | Neuvoston täytäntöönpanopäätös (EU) 2022/1003, annettu 17 päivänä kesäkuuta 2022, luvan antamisesta Puolan tasavallalle soveltaa yhteisestä arvonlisäverojärjestelmästä annetun direktiivin 2006/112/EY 218 ja 232 artiklasta poikkeavaa erityistoimenpidettä | 81 |
| | * | Neuvoston täytäntöönpanopäätös (EU) 2022/1004, annettu 17 päivänä kesäkuuta 2022, luvan antamisesta Suomelle soveltaa tiettyihin lämpöpumppuihin, sähkökattiloihin ja kiertovesipumppuihin toimitettavaan sähköön alennettua verokantaa direktiivin 2003/96/EY 19 artiklan mukaisesti | 84 |
| | * | Komission täytäntöönpanopäätös (EU) 2022/1005, annettu 23 päivänä kesäkuuta 2022, Ranskan ja Ruotsin Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 528/2012 mukaisesti käsiteltäviksi siirtämistä, biosidivalmisteperheen Alphachloralose Grain luvan ehtoja ja edellytyksiä koskevista ratkaisemattomista vastalauseista
  (tiedoksiannettu numerolla C(2022) 4193)

   (
  1
  ) | 86 |
| | * | Komission täytäntöönpanopäätös (EU) 2022/1006, annettu 24 päivänä kesäkuuta 2022, Ranskan ja Ruotsin Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 528/2012 mukaisesti käsiteltäviksi siirtämistä, biosidivalmisteperheen Alphachloralose Pasta luvan ehtoja ja edellytyksiä koskevista ratkaisemattomista vastalauseista
  (tiedoksiannettu numerolla C(2022) 4226)

   (
  1
  ) | 90 |

Sisältö

II   Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

Sivu

ASETUKSET

*

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2022/996, annettu 14 päivänä kesäkuuta 2022, kestävyyskriteerien, kasvihuonekaasupäästöjen vähennyksiä koskevien kriteerien sekä vähäistä epäsuoran maankäytön muutoksen riskiä koskevien kriteerien todentamista koskevista säännöistä (
  1
  )

1

1

PÄÄTÖKSET

*

Neuvoston päätös (EU) 2022/997, annettu 7 päivänä huhtikuuta 2022, pysyviä orgaanisia yhdisteitä koskevan Tukholman yleissopimuksen sopimuspuolten konferenssin kymmenennessä kokouksessa Euroopan unionin puolesta otettavasta kannasta kyseisen yleissopimuksen liitteeseen A tehtävää muutosta koskevaan ehdotukseen

63

*

Neuvoston päätös (EU) 2022/998, annettu 17 päivänä kesäkuuta 2022, Ghanan sekä Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden välisellä ensivaiheen talouskumppanuussopimuksella perustetussa talouskumppanuussopimuskomiteassa Euroopan unionin puolesta otettavasta kannasta riitojenratkaisumenettelyn työjärjestyksen hyväksymiseen

65

*

Neuvoston päätös (EU) 2022/999, annettu 21 päivänä kesäkuuta 2022, alueiden komitean yhden varajäsenen, jota Latvian tasavalta on ehdottanut, nimeämisestä

77

*

Neuvoston päätös (EU) 2022/1000, annettu 21 päivänä kesäkuuta 2022, alueiden komitean yhden jäsenen, jota Itävallan tasavalta on ehdottanut, nimeämisestä

78

*

Neuvoston päätös (EU) 2022/1001, annettu 21 päivänä kesäkuuta 2022, alueiden komitean yhden jäsenen, jota Alankomaiden kuningaskunta on ehdottanut, nimeämisestä

79

*

Neuvoston päätös (EU) 2022/1002, annettu 21 päivänä kesäkuuta 2022, energiaperuskirjaa käsittelevän konferenssin 24 päivänä kesäkuuta 2022 pidettävässä ylimääräisessä istunnossa Euroopan unionin puolesta esitettävästä kannasta

80

*

Neuvoston täytäntöönpanopäätös (EU) 2022/1003, annettu 17 päivänä kesäkuuta 2022, luvan antamisesta Puolan tasavallalle soveltaa yhteisestä arvonlisäverojärjestelmästä annetun direktiivin 2006/112/EY 218 ja 232 artiklasta poikkeavaa erityistoimenpidettä

81

*

Neuvoston täytäntöönpanopäätös (EU) 2022/1004, annettu 17 päivänä kesäkuuta 2022, luvan antamisesta Suomelle soveltaa tiettyihin lämpöpumppuihin, sähkökattiloihin ja kiertovesipumppuihin toimitettavaan sähköön alennettua verokantaa direktiivin 2003/96/EY 19 artiklan mukaisesti

84

*

Komission täytäntöönpanopäätös (EU) 2022/1005, annettu 23 päivänä kesäkuuta 2022, Ranskan ja Ruotsin Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 528/2012 mukaisesti käsiteltäviksi siirtämistä, biosidivalmisteperheen Alphachloralose Grain luvan ehtoja ja edellytyksiä koskevista ratkaisemattomista vastalauseista
  (tiedoksiannettu numerolla C(2022) 4193)

   (
  1
  )

(tiedoksiannettu numerolla C(2022) 4193)

1

86

*

Komission täytäntöönpanopäätös (EU) 2022/1006, annettu 24 päivänä kesäkuuta 2022, Ranskan ja Ruotsin Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 528/2012 mukaisesti käsiteltäviksi siirtämistä, biosidivalmisteperheen Alphachloralose Pasta luvan ehtoja ja edellytyksiä koskevista ratkaisemattomista vastalauseista
  (tiedoksiannettu numerolla C(2022) 4226)

   (
  1
  )

(tiedoksiannettu numerolla C(2022) 4226)

1

90

| | |
| --- | --- |
| | (1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti. |

---

(1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti.

1

| FI | Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.
  Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä. |
| --- | --- |

FI

Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.

Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä.

---

II Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

ASETUKSET

| 27.6.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 168/1 |
| --- | --- | --- | --- |

27.6.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 168/1

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) 2022/996,

annettu 14 päivänä kesäkuuta 2022,

kestävyyskriteerien, kasvihuonekaasupäästöjen vähennyksiä koskevien kriteerien sekä vähäistä epäsuoran maankäytön muutoksen riskiä koskevien kriteerien todentamista koskevista säännöistä

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon uusiutuvista lähteistä peräisin olevan energian käytön edistämisestä 11 päivänä joulukuuta 2018 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2018/2001 (1) ja erityisesti sen 30 artiklan 8 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Direktiivillä (EU) 2018/2001 laajennetaan vapaaehtoisten järjestelmien roolia lisäämällä sertifiointi todistuksena siitä, että biomassapolttoaineet täyttävät kestävyyskriteerit ja kasvihuonekaasupäästöjen vähennyksiä koskevat kriteerit ja että muuta kuin biologista alkuperää olevat uusiutuvat nestemäiset ja kaasumaiset liikenteen polttoaineet ja kierrätetyt hiilipitoiset polttoaineet täyttävät sovellettavat kasvihuonekaasupäästöjen vähennyksiä koskevat kriteerit. Lisäksi vapaaehtoisia järjestelmiä voidaan käyttää vähäistä epäsuoran maankäytön muutoksen riskiä aiheuttavien biopolttoaineiden, bionesteiden ja biomassapolttoaineiden sertifiointiin. |
| --- | --- |

(1)

Direktiivillä (EU) 2018/2001 laajennetaan vapaaehtoisten järjestelmien roolia lisäämällä sertifiointi todistuksena siitä, että biomassapolttoaineet täyttävät kestävyyskriteerit ja kasvihuonekaasupäästöjen vähennyksiä koskevat kriteerit ja että muuta kuin biologista alkuperää olevat uusiutuvat nestemäiset ja kaasumaiset liikenteen polttoaineet ja kierrätetyt hiilipitoiset polttoaineet täyttävät sovellettavat kasvihuonekaasupäästöjen vähennyksiä koskevat kriteerit. Lisäksi vapaaehtoisia järjestelmiä voidaan käyttää vähäistä epäsuoran maankäytön muutoksen riskiä aiheuttavien biopolttoaineiden, bionesteiden ja biomassapolttoaineiden sertifiointiin.

| (2) | Vapaaehtoisten järjestelmien moitteeton ja yhdenmukaistettu toiminta on olennaisen tärkeää, jotta voidaan määrittää, ovatko biopolttoaineet, bionesteet, biomassapolttoaineet, muuta kuin biologista alkuperää olevat uusiutuvat kaasumaiset ja nestemäiset liikenteen polttoaineet ja kierrätetyt hiilipitoiset polttoaineet direktiivin (EU) 2018/2001 vaatimusten mukaisia. Sen vuoksi olisi vahvistettava yhdenmukaistetut säännöt, joita sovelletaan koko sertifiointijärjestelmään ja joilla saadaan aikaan talouden toimijoihin ja vapaaehtoisiin järjestelmiin sovellettavien sääntöjen tarvittava oikeusvarmuus. |
| --- | --- |

(2)

Vapaaehtoisten järjestelmien moitteeton ja yhdenmukaistettu toiminta on olennaisen tärkeää, jotta voidaan määrittää, ovatko biopolttoaineet, bionesteet, biomassapolttoaineet, muuta kuin biologista alkuperää olevat uusiutuvat kaasumaiset ja nestemäiset liikenteen polttoaineet ja kierrätetyt hiilipitoiset polttoaineet direktiivin (EU) 2018/2001 vaatimusten mukaisia. Sen vuoksi olisi vahvistettava yhdenmukaistetut säännöt, joita sovelletaan koko sertifiointijärjestelmään ja joilla saadaan aikaan talouden toimijoihin ja vapaaehtoisiin järjestelmiin sovellettavien sääntöjen tarvittava oikeusvarmuus.

| (3) | Hallinnollisen taakan minimoimiseksi täytäntöönpanosääntöjen olisi oltava oikeasuhteisia ja rajoituttava siihen, mikä on tarpeen sen varmistamiseksi, että kestävyyskriteerien ja kasvihuonekaasupäästöjen vähennyksiä koskevien kriteerien ja muiden vaatimusten noudattaminen todennetaan asianmukaisella ja yhdenmukaistetulla tavalla, joka minimoi petosriskin niin pitkälti kuin mahdollista. Sen vuoksi täytäntöönpanosääntöjä ei olisi pidettävä kattavina normeina vaan ennemminkin vähimmäisvaatimuksina. Vapaaehtoisilla järjestelmillä voidaan näin ollen tarvittaessa täydentää näitä sääntöjä. |
| --- | --- |

(3)

Hallinnollisen taakan minimoimiseksi täytäntöönpanosääntöjen olisi oltava oikeasuhteisia ja rajoituttava siihen, mikä on tarpeen sen varmistamiseksi, että kestävyyskriteerien ja kasvihuonekaasupäästöjen vähennyksiä koskevien kriteerien ja muiden vaatimusten noudattaminen todennetaan asianmukaisella ja yhdenmukaistetulla tavalla, joka minimoi petosriskin niin pitkälti kuin mahdollista. Sen vuoksi täytäntöönpanosääntöjä ei olisi pidettävä kattavina normeina vaan ennemminkin vähimmäisvaatimuksina. Vapaaehtoisilla järjestelmillä voidaan näin ollen tarvittaessa täydentää näitä sääntöjä.

| (4) | Talouden toimijat voivat milloin tahansa päättää osallistua toiseen vapaaehtoiseen järjestelmään. Kaikkien järjestelmien, jotka saavat hakemuksen talouden toimijalta, olisi vaadittava talouden toimijaa toimittamaan tiedot mahdollisesta viiden edeltävän vuoden aikana tapahtuneesta läpäisemättä jääneestä tarkastuksesta, jotta voidaan estää yhden järjestelmän alaisessa tarkastuksessa epäonnistunutta toimijaa hakemasta sertifiointia toisessa järjestelmässä. Tätä olisi sovellettava myös tilanteisiin, joissa talouden toimijalla on uusi oikeushenkilöllisyys, mutta tämä pysyy olennaisilta osin samana, jotta pienet tai puhtaasti muodolliset muutokset esimerkiksi hallintorakenteeseen tai toiminnan laajuuteen eivät vapauta uutta talouden toimijaa tällaisesta säännöstä. |
| --- | --- |

(4)

Talouden toimijat voivat milloin tahansa päättää osallistua toiseen vapaaehtoiseen järjestelmään. Kaikkien järjestelmien, jotka saavat hakemuksen talouden toimijalta, olisi vaadittava talouden toimijaa toimittamaan tiedot mahdollisesta viiden edeltävän vuoden aikana tapahtuneesta läpäisemättä jääneestä tarkastuksesta, jotta voidaan estää yhden järjestelmän alaisessa tarkastuksessa epäonnistunutta toimijaa hakemasta sertifiointia toisessa järjestelmässä. Tätä olisi sovellettava myös tilanteisiin, joissa talouden toimijalla on uusi oikeushenkilöllisyys, mutta tämä pysyy olennaisilta osin samana, jotta pienet tai puhtaasti muodolliset muutokset esimerkiksi hallintorakenteeseen tai toiminnan laajuuteen eivät vapauta uutta talouden toimijaa tällaisesta säännöstä.

| (5) | Ainetasemenetelmällä pyritään vähentämään kestävyyskriteerien ja kasvihuonekaasujen vähennyksiä koskevien kriteerien noudattamisen osoittamiseen liittyvää hallinnollista taakkaa sallimalla raaka-aineiden tai polttoaineiden, joilla on erilaiset kestävyysominaisuudet ja kasvihuonekaasupäästöjen vähentämisominaisuudet, yhdistäminen ja sallimalla kestävyysominaisuuksien liittäminen uudelleen joustavasti tällaisesta seoksesta poistettuun erään. Avoimuuden varmistamiseksi yhdistäminen ainetasemenetelmässä on mahdollista, jos esimerkiksi raaka-aineet kuuluvat samaan tuoteryhmään. Tuoteryhmä voi kattaa esimerkiksi muiden kuin ruokakasvien selluloosan eri tyyppejä, joilla on samanlaiset fyysiset ja kemialliset ominaisuudet, lämpöarvot ja/tai muuntokertoimet, tai direktiivin (EU) 2018/2001 liitteessä IX olevan A osan q kohdan soveltamisalaan kuuluvia lignoselluloosan tyyppejä. Biopolttoaineiden ja bionesteiden tuotantoon käytettävät neitsytkasviöljyt voivat kuulua samaan tuoteryhmään. Raaka-aineita, joita voidaan käyttää sellaisten biopolttoaineiden, bionesteiden ja biomassapolttoaineiden tuotantoon, joihin sovelletaan erilaisia sääntöjä, jotka koskevat niiden panosta uusiutuvaa energiaa koskevien tavoitteiden saavuttamiseen, ei kuitenkaan yleensä olisi pidettävä samaan tuoteryhmään kuuluvina, koska tämä saattaisi vaarantaa direktiivin (EU) 2018/2001 tavoitteiden saavuttamisen. Direktiivissä sovelletaan biopolttoaineiden, bionesteiden ja biomassapolttoaineiden eriytettyä kohtelua niiden raaka-aineiden perusteella, joista ne on tuotettu. Kaasumaisten polttoaineiden tapauksessa EU:n yhteenliitettyä verkkoa pidetään yhtenä ainetasemenetelmänä. Verkon ulkopuolella tai erillisten paikallisten jakeluverkkojen kautta tuotettuja ja kulutettuja kaasumaisia polttoaineita pidetään erillisinä ainetasemenetelminä. Lisäksi tarvitaan varotoimenpiteitä, joilla varmistetaan kestävyysväitteiden johdonmukaisuus vietäessä polttoaineita kolmansiin maihin, jotka eivät sovella ainetasemenetelmää. Tätä varten ainetasemenetelmän olisi sisällettävä myös tiedot sellaisten polttoaineiden määristä, joille ei ole määritetty kestävyysominaisuuksia, ja polttoaineiden toimitukset sertifioimattomille toimijoille on otettava huomioon ainetasemenetelmässä toimitettujen polttoaineiden fyysisten ominaisuuksien perusteella. |
| --- | --- |

(5)

Ainetasemenetelmällä pyritään vähentämään kestävyyskriteerien ja kasvihuonekaasujen vähennyksiä koskevien kriteerien noudattamisen osoittamiseen liittyvää hallinnollista taakkaa sallimalla raaka-aineiden tai polttoaineiden, joilla on erilaiset kestävyysominaisuudet ja kasvihuonekaasupäästöjen vähentämisominaisuudet, yhdistäminen ja sallimalla kestävyysominaisuuksien liittäminen uudelleen joustavasti tällaisesta seoksesta poistettuun erään. Avoimuuden varmistamiseksi yhdistäminen ainetasemenetelmässä on mahdollista, jos esimerkiksi raaka-aineet kuuluvat samaan tuoteryhmään. Tuoteryhmä voi kattaa esimerkiksi muiden kuin ruokakasvien selluloosan eri tyyppejä, joilla on samanlaiset fyysiset ja kemialliset ominaisuudet, lämpöarvot ja/tai muuntokertoimet, tai direktiivin (EU) 2018/2001 liitteessä IX olevan A osan q kohdan soveltamisalaan kuuluvia lignoselluloosan tyyppejä. Biopolttoaineiden ja bionesteiden tuotantoon käytettävät neitsytkasviöljyt voivat kuulua samaan tuoteryhmään. Raaka-aineita, joita voidaan käyttää sellaisten biopolttoaineiden, bionesteiden ja biomassapolttoaineiden tuotantoon, joihin sovelletaan erilaisia sääntöjä, jotka koskevat niiden panosta uusiutuvaa energiaa koskevien tavoitteiden saavuttamiseen, ei kuitenkaan yleensä olisi pidettävä samaan tuoteryhmään kuuluvina, koska tämä saattaisi vaarantaa direktiivin (EU) 2018/2001 tavoitteiden saavuttamisen. Direktiivissä sovelletaan biopolttoaineiden, bionesteiden ja biomassapolttoaineiden eriytettyä kohtelua niiden raaka-aineiden perusteella, joista ne on tuotettu. Kaasumaisten polttoaineiden tapauksessa EU:n yhteenliitettyä verkkoa pidetään yhtenä ainetasemenetelmänä. Verkon ulkopuolella tai erillisten paikallisten jakeluverkkojen kautta tuotettuja ja kulutettuja kaasumaisia polttoaineita pidetään erillisinä ainetasemenetelminä. Lisäksi tarvitaan varotoimenpiteitä, joilla varmistetaan kestävyysväitteiden johdonmukaisuus vietäessä polttoaineita kolmansiin maihin, jotka eivät sovella ainetasemenetelmää. Tätä varten ainetasemenetelmän olisi sisällettävä myös tiedot sellaisten polttoaineiden määristä, joille ei ole määritetty kestävyysominaisuuksia, ja polttoaineiden toimitukset sertifioimattomille toimijoille on otettava huomioon ainetasemenetelmässä toimitettujen polttoaineiden fyysisten ominaisuuksien perusteella.

| (6) | Ensimmäistä paikalla tehtävää tarkastusta valmistellessaan sekä myöhempien valvonta- tai uudelleensertifiointitarkastusten yhteydessä tarkastajan olisi tehtävä asianmukainen analyysi talouden toimijoiden yleisestä riskiprofiilista. Analyysissä olisi tarkastajan ammatillisen tietämyksen ja talouden toimijan toimittamien tietojen perusteella otettava huomioon tietyn talouden toimijan riskitason lisäksi myös tuotantoketjun riskitaso (esim. talouden toimijat, jotka käsittelevät direktiivin (EU) 2018/2001 liitteessä IX lueteltuja materiaaleja). Tarkastuksen intensiteetti, laajuus tai molemmat olisi mukautettava tunnistettuun kokonaisriskitasoon, jotta voidaan varmistaa riittävä luottamus talouden toimijoiden toimittamien tietojen totuudenmukaisuuteen ja lieventää olennaisten väärintulkintojen riskejä. |
| --- | --- |

(6)

Ensimmäistä paikalla tehtävää tarkastusta valmistellessaan sekä myöhempien valvonta- tai uudelleensertifiointitarkastusten yhteydessä tarkastajan olisi tehtävä asianmukainen analyysi talouden toimijoiden yleisestä riskiprofiilista. Analyysissä olisi tarkastajan ammatillisen tietämyksen ja talouden toimijan toimittamien tietojen perusteella otettava huomioon tietyn talouden toimijan riskitason lisäksi myös tuotantoketjun riskitaso (esim. talouden toimijat, jotka käsittelevät direktiivin (EU) 2018/2001 liitteessä IX lueteltuja materiaaleja). Tarkastuksen intensiteetti, laajuus tai molemmat olisi mukautettava tunnistettuun kokonaisriskitasoon, jotta voidaan varmistaa riittävä luottamus talouden toimijoiden toimittamien tietojen totuudenmukaisuuteen ja lieventää olennaisten väärintulkintojen riskejä.

| (7) | Ryhmätarkastuksissa, joissa paikalla tehtävät tarkastukset korvataan asiakirjatarkastuksilla, vapaaehtoisten järjestelmien ja sertifiointielimien olisi varmistettava, että näillä tarkastuksilla voidaan saavuttaa samantasoinen varmuus kuin paikan päällä tehtävällä tarkastuksella (esim. käytettävissä olevat korkealaatuiset satelliittikuvat, suoja-alueita ja turvemaita koskevat tiedot, jotka sisältävät tietoa asiaankuuluvasta aikahorisontista). |
| --- | --- |

(7)

Ryhmätarkastuksissa, joissa paikalla tehtävät tarkastukset korvataan asiakirjatarkastuksilla, vapaaehtoisten järjestelmien ja sertifiointielimien olisi varmistettava, että näillä tarkastuksilla voidaan saavuttaa samantasoinen varmuus kuin paikan päällä tehtävällä tarkastuksella (esim. käytettävissä olevat korkealaatuiset satelliittikuvat, suoja-alueita ja turvemaita koskevat tiedot, jotka sisältävät tietoa asiaankuuluvasta aikahorisontista).

| (8) | Komission delegoidussa asetuksessa (EU) 2019/807 (2) todetaan, että sellaisten biopolttoaineiden, bionesteiden ja biomassapolttoaineiden, joiden katsotaan yleisesti aiheuttavan suurta epäsuoraa maankäytön muutoksen (jäljempänä ’ILUC’) riskiä, ILUC-vaikutus voidaan välttää tietyissä olosuhteissa. Jotta voidaan varmistaa tasapuoliset toimintaedellytykset vähäisen ILUC-riskin sertifiointiprosessin täytäntöönpanossa kaikissa vapaaehtoisissa järjestelmissä, on tarpeen vahvistaa erityiset vaatimukset, jotka mahdollistavat vähäisen ILUC-riskin biopolttoaineiden, bionesteiden ja biomassapolttoaineiden sertifioinnin. Sertifioidut vähäisen ILUC-riskin biopolttoaineet, bionesteet ja biomassapolttoaineet olisi vapautettava ravinto- ja rehukasveista tuotetuille suuren ILUC-riskin biopolttoaineille, bionesteille ja biomassapolttoaineille asetetusta rajasta ja huomioon otettavan osuuden asteittaisesta pienentämisestä sillä edellytyksellä, että ne täyttävät direktiivin (EU) 2018/2001 29 artiklassa vahvistetut kestävyyskriteerit ja kasvihuonekaasupäästöjen vähentämiskriteerit. |
| --- | --- |

(8)

Komission delegoidussa asetuksessa (EU) 2019/807 (2) todetaan, että sellaisten biopolttoaineiden, bionesteiden ja biomassapolttoaineiden, joiden katsotaan yleisesti aiheuttavan suurta epäsuoraa maankäytön muutoksen (jäljempänä ’ILUC’) riskiä, ILUC-vaikutus voidaan välttää tietyissä olosuhteissa. Jotta voidaan varmistaa tasapuoliset toimintaedellytykset vähäisen ILUC-riskin sertifiointiprosessin täytäntöönpanossa kaikissa vapaaehtoisissa järjestelmissä, on tarpeen vahvistaa erityiset vaatimukset, jotka mahdollistavat vähäisen ILUC-riskin biopolttoaineiden, bionesteiden ja biomassapolttoaineiden sertifioinnin. Sertifioidut vähäisen ILUC-riskin biopolttoaineet, bionesteet ja biomassapolttoaineet olisi vapautettava ravinto- ja rehukasveista tuotetuille suuren ILUC-riskin biopolttoaineille, bionesteille ja biomassapolttoaineille asetetusta rajasta ja huomioon otettavan osuuden asteittaisesta pienentämisestä sillä edellytyksellä, että ne täyttävät direktiivin (EU) 2018/2001 29 artiklassa vahvistetut kestävyyskriteerit ja kasvihuonekaasupäästöjen vähentämiskriteerit.

| (9) | Vähäisen ILUC-riskin sertifiointia hakevat talouden toimijat ovat jo voineet saada vapaaehtoiselta järjestelmältä sertifioinnin muiden seikkojen osalta, tai ne voivat hakea vähäisen ILUC-riskin sertifiointia samanaikaisesti sellaisen sertifioinnin kanssa, joka koskee muita seikkoja, jotka voivat kuulua vapaaehtoisen järjestelmän piiriin. Hakija voi olla maatila, viljelijäryhmä tai ensimmäinen keräyspaikka tai ryhmän päällikkö, joka toimii viljelijäryhmän puolesta. Jos monivuotisiin viljelykasveihin sovelletaan toimenpiteitä, vähäisen ILUC-riskin sertifioinnin kymmenen vuoden voimassaoloajan alkua voidaan lykätä, koska toimenpiteen täytäntöönpanon ja sadon kasvamisen välillä on viive. |
| --- | --- |

(9)

Vähäisen ILUC-riskin sertifiointia hakevat talouden toimijat ovat jo voineet saada vapaaehtoiselta järjestelmältä sertifioinnin muiden seikkojen osalta, tai ne voivat hakea vähäisen ILUC-riskin sertifiointia samanaikaisesti sellaisen sertifioinnin kanssa, joka koskee muita seikkoja, jotka voivat kuulua vapaaehtoisen järjestelmän piiriin. Hakija voi olla maatila, viljelijäryhmä tai ensimmäinen keräyspaikka tai ryhmän päällikkö, joka toimii viljelijäryhmän puolesta. Jos monivuotisiin viljelykasveihin sovelletaan toimenpiteitä, vähäisen ILUC-riskin sertifioinnin kymmenen vuoden voimassaoloajan alkua voidaan lykätä, koska toimenpiteen täytäntöönpanon ja sadon kasvamisen välillä on viive.

| (10) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat direktiivin (EU) 2018/2001 34 artiklan 2 kohtaan perustuvan biopolttoaineiden, bionesteiden ja biomassapolttoaineiden kestävyyttä käsittelevän komitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(10)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat direktiivin (EU) 2018/2001 34 artiklan 2 kohtaan perustuvan biopolttoaineiden, bionesteiden ja biomassapolttoaineiden kestävyyttä käsittelevän komitean lausunnon mukaiset,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

I LUKU

JOHDANTO

1 artikla

Kohde

Tässä asetuksessa vahvistetaan täytäntöönpanosäännöt sen varmistamiseksi, että tehokkaalla ja yhdenmukaistetulla tavalla todennetaan, että talouden toimijat

| a) | täyttävät direktiivin (EU) 2018/2001 29 artiklan 2–7 kohdassa säädetyt kestävyyskriteerit; |
| --- | --- |

a)

täyttävät direktiivin (EU) 2018/2001 29 artiklan 2–7 kohdassa säädetyt kestävyyskriteerit;

| b) | antavat kasvihuonekaasupäästöjen vähennyksistä tarkat tiedot direktiivin (EU) 2018/2001 25 artiklan 2 kohdan ja 29 artiklan 10 kohdan soveltamiseksi; |
| --- | --- |

b)

antavat kasvihuonekaasupäästöjen vähennyksistä tarkat tiedot direktiivin (EU) 2018/2001 25 artiklan 2 kohdan ja 29 artiklan 10 kohdan soveltamiseksi;

| c) | täyttävät delegoidussa asetuksessa (EU) 2019/807 säädetyt kriteerit, jotka koskevat vähäisen ILUC-riskin biopolttoaineiden, bionesteiden ja biomassapolttoaineiden sertifiointia. |
| --- | --- |

c)

täyttävät delegoidussa asetuksessa (EU) 2019/807 säädetyt kriteerit, jotka koskevat vähäisen ILUC-riskin biopolttoaineiden, bionesteiden ja biomassapolttoaineiden sertifiointia.

2 artikla

Määritelmät

Tässä asetuksessa tarkoitetaan:

| 1) | ’vapaaehtoisella järjestelmällä’ organisaatiota, joka varmentaa, että talouden toimijat noudattavat kriteerejä ja sääntöjä, mukaan lukien muun muassa direktiivissä (EU) 2018/2001 ja delegoidussa asetuksessa (EU) 2019/807 vahvistetut kestävyyskriteerit ja kasvihuonekaasujen vähennyksiä koskevat kriteerit; |
| --- | --- |

1)

’vapaaehtoisella järjestelmällä’ organisaatiota, joka varmentaa, että talouden toimijat noudattavat kriteerejä ja sääntöjä, mukaan lukien muun muassa direktiivissä (EU) 2018/2001 ja delegoidussa asetuksessa (EU) 2019/807 vahvistetut kestävyyskriteerit ja kasvihuonekaasujen vähennyksiä koskevat kriteerit;

| 2) | ’tunnustetulla vapaaehtoisella järjestelmällä’ direktiivin (EU) 2018/2001 30 artiklan 4 kohdan mukaisesti tunnustettua vapaaehtoista järjestelmää; |
| --- | --- |

2)

’tunnustetulla vapaaehtoisella järjestelmällä’ direktiivin (EU) 2018/2001 30 artiklan 4 kohdan mukaisesti tunnustettua vapaaehtoista järjestelmää;

| 3) | ’tunnustetulla kansallisella järjestelmällä’ direktiivin (EU) 2018/2001 30 artiklan 6 kohdan mukaisesti tunnustettua kansallista järjestelmää; |
| --- | --- |

3)

’tunnustetulla kansallisella järjestelmällä’ direktiivin (EU) 2018/2001 30 artiklan 6 kohdan mukaisesti tunnustettua kansallista järjestelmää;

| 4) | ’sertifikaatilla’ sertifiointielimen vapaaehtoisen järjestelmän puitteissa antamaa vaatimustenmukaisuusilmoitusta, jossa todistetaan, että talouden toimija täyttää direktiivin (EU) 2018/2001 vaatimukset; |
| --- | --- |

4)

’sertifikaatilla’ sertifiointielimen vapaaehtoisen järjestelmän puitteissa antamaa vaatimustenmukaisuusilmoitusta, jossa todistetaan, että talouden toimija täyttää direktiivin (EU) 2018/2001 vaatimukset;

| 5) | ’keskeytetyllä sertifikaatilla’ sertifikaattia, joka on väliaikaisesti mitätöity sertifiointielimen havaitsemien vaatimustenvastaisuuksien vuoksi tai talouden toimijan vapaaehtoisesta pyynnöstä; |
| --- | --- |

5)

’keskeytetyllä sertifikaatilla’ sertifikaattia, joka on väliaikaisesti mitätöity sertifiointielimen havaitsemien vaatimustenvastaisuuksien vuoksi tai talouden toimijan vapaaehtoisesta pyynnöstä;

| 6) | ’peruutetulla sertifikaatilla’ sertifikaattia, jonka sertifiointielin tai vapaaehtoinen järjestelmä on peruuttanut pysyvästi; |
| --- | --- |

6)

’peruutetulla sertifikaatilla’ sertifikaattia, jonka sertifiointielin tai vapaaehtoinen järjestelmä on peruuttanut pysyvästi;

| 7) | ’lakkautetulla sertifikaatilla’ sertifikaattia, joka on mitätöity vapaaehtoisesti sen voimassaoloaikana; |
| --- | --- |

7)

’lakkautetulla sertifikaatilla’ sertifikaattia, joka on mitätöity vapaaehtoisesti sen voimassaoloaikana;

| 8) | ’vanhentuneella sertifikaatilla’ sertifikaattia, joka ei ole enää voimassa; |
| --- | --- |

8)

’vanhentuneella sertifikaatilla’ sertifikaattia, joka ei ole enää voimassa;

| 9) | ’kestävyysominaisuuksilla ja kasvihuonekaasupäästöjen vähentämisominaisuuksilla’ raaka-aineen tai polttoaineen erää kuvaavien tietojen kokonaisuutta, jota edellytetään sen osoittamiseksi, että erä täyttää biopolttoaineita, bionesteitä ja biomassapolttoaineita koskevat kestävyyskriteerit ja kasvihuonekaasupäästöjen vähennyksiä koskevat kriteerit tai muuta kuin biologista alkuperää oleviin uusiutuviin nestemäisiin ja kaasumaisiin liikenteen polttoaineisiin ja kierrätettyihin hiilipitoisiin polttoaineisiin sovellettavat kasvihuonekaasupäästöjen vähentämistä koskevat vaatimukset; |
| --- | --- |

9)

’kestävyysominaisuuksilla ja kasvihuonekaasupäästöjen vähentämisominaisuuksilla’ raaka-aineen tai polttoaineen erää kuvaavien tietojen kokonaisuutta, jota edellytetään sen osoittamiseksi, että erä täyttää biopolttoaineita, bionesteitä ja biomassapolttoaineita koskevat kestävyyskriteerit ja kasvihuonekaasupäästöjen vähennyksiä koskevat kriteerit tai muuta kuin biologista alkuperää oleviin uusiutuviin nestemäisiin ja kaasumaisiin liikenteen polttoaineisiin ja kierrätettyihin hiilipitoisiin polttoaineisiin sovellettavat kasvihuonekaasupäästöjen vähentämistä koskevat vaatimukset;

| 10) | ’jatkojalostusta varten tarkoitetulla raaka-aineseoksella’ raaka-aineen fyysistä sekoittamista yksinomaan biopolttoaineiden, bionesteiden tai biomassapolttoaineiden tuotantoa varten; |
| --- | --- |

10)

’jatkojalostusta varten tarkoitetulla raaka-aineseoksella’ raaka-aineen fyysistä sekoittamista yksinomaan biopolttoaineiden, bionesteiden tai biomassapolttoaineiden tuotantoa varten;

| 11) | ’talouden toimijalla’ raaka-aineiden tuottajaa, jätteiden ja tähteiden kerääjää, raaka-aineita lopullisiksi polttoaineiksi tai välituotteiksi jalostavien laitosten toiminnanharjoittajaa, energiaa (sähköä, lämmitystä tai jäähdytystä) tuottavien laitosten toiminnanharjoittajaa tai muuta toiminnanharjoittajaa, mukaan lukien varastotilojen toiminnanharjoittajat tai kauppiaat, jotka pitävät raaka-aineita tai polttoaineita fyysisesti hallussaan, edellyttäen, että ne käsittelevät kyseisten raaka-aineiden tai polttoaineiden kestävyysominaisuuksia ja kasvihuonekaasupäästöjen vähentämisominaisuuksia koskevia tietoja; |
| --- | --- |

11)

’talouden toimijalla’ raaka-aineiden tuottajaa, jätteiden ja tähteiden kerääjää, raaka-aineita lopullisiksi polttoaineiksi tai välituotteiksi jalostavien laitosten toiminnanharjoittajaa, energiaa (sähköä, lämmitystä tai jäähdytystä) tuottavien laitosten toiminnanharjoittajaa tai muuta toiminnanharjoittajaa, mukaan lukien varastotilojen toiminnanharjoittajat tai kauppiaat, jotka pitävät raaka-aineita tai polttoaineita fyysisesti hallussaan, edellyttäen, että ne käsittelevät kyseisten raaka-aineiden tai polttoaineiden kestävyysominaisuuksia ja kasvihuonekaasupäästöjen vähentämisominaisuuksia koskevia tietoja;

| 12) | ’ensimmäisellä keräyspaikalla’ varastotilaa tai jalostuslaitosta, jota hallinnoi suoraan talouden toimija tai muu vastapuoli sopimuksen nojalla ja joka hankkii raaka-ainetta suoraan maatalousbiomassan, metsäbiomassan, jätteiden ja tähteiden tuottajilta, tai muuta kuin biologista alkuperää olevien uusiutuvien polttoaineiden tapauksessa tällaisia polttoaineita tuottavaa laitosta; |
| --- | --- |

12)

’ensimmäisellä keräyspaikalla’ varastotilaa tai jalostuslaitosta, jota hallinnoi suoraan talouden toimija tai muu vastapuoli sopimuksen nojalla ja joka hankkii raaka-ainetta suoraan maatalousbiomassan, metsäbiomassan, jätteiden ja tähteiden tuottajilta, tai muuta kuin biologista alkuperää olevien uusiutuvien polttoaineiden tapauksessa tällaisia polttoaineita tuottavaa laitosta;

| 13) | ’sertifiointitarkastuksella’ ensimmäistä tarkastusta, joka tehdään ennen järjestelmään osallistumista ja jonka tarkoituksena on myöntää sertifikaatti vapaaehtoisessa järjestelmässä; |
| --- | --- |

13)

’sertifiointitarkastuksella’ ensimmäistä tarkastusta, joka tehdään ennen järjestelmään osallistumista ja jonka tarkoituksena on myöntää sertifikaatti vapaaehtoisessa järjestelmässä;

| 14) | ’sertifiointielimellä’ riippumatonta akkreditoitua tai tunnustettua vaatimustenmukaisuuden arviointilaitosta, joka tekee sopimuksen vapaaehtoisen järjestelmän kanssa raaka-aineiden tai polttoaineiden sertifiointipalvelujen tarjoamisesta ja suorittaa talouden toimijoiden tarkastuksia ja myöntää sertifikaatteja vapaaehtoisen järjestelmän puolesta käyttäen vapaaehtoisen järjestelmän sertifiointijärjestelmää; |
| --- | --- |

14)

’sertifiointielimellä’ riippumatonta akkreditoitua tai tunnustettua vaatimustenmukaisuuden arviointilaitosta, joka tekee sopimuksen vapaaehtoisen järjestelmän kanssa raaka-aineiden tai polttoaineiden sertifiointipalvelujen tarjoamisesta ja suorittaa talouden toimijoiden tarkastuksia ja myöntää sertifikaatteja vapaaehtoisen järjestelmän puolesta käyttäen vapaaehtoisen järjestelmän sertifiointijärjestelmää;

| 15) | ’vaatimustenvastaisuudella’ sitä, että talouden toimija tai sertifiointielin ei noudata siinä vapaaehtoisessa järjestelmässä vahvistettuja sääntöjä ja menettelyjä, joiden jäseniä ne ovat tai joissa ne toimivat; |
| --- | --- |

15)

’vaatimustenvastaisuudella’ sitä, että talouden toimija tai sertifiointielin ei noudata siinä vapaaehtoisessa järjestelmässä vahvistettuja sääntöjä ja menettelyjä, joiden jäseniä ne ovat tai joissa ne toimivat;

| 16) | ’valvontatarkastuksella’ mitä tahansa sertifiointielimen vapaaehtoisen järjestelmän puitteissa myöntämien sertifikaattien seurantatarkastusta, joka voidaan suorittaa neljännesvuosittain, puolivuosittain tai vuosittain sertifioinnin jälkeen ja ennen sertifioinnin uusimiseen liittyvää tarkastusta; |
| --- | --- |

16)

’valvontatarkastuksella’ mitä tahansa sertifiointielimen vapaaehtoisen järjestelmän puitteissa myöntämien sertifikaattien seurantatarkastusta, joka voidaan suorittaa neljännesvuosittain, puolivuosittain tai vuosittain sertifioinnin jälkeen ja ennen sertifioinnin uusimiseen liittyvää tarkastusta;

| 17) | ’sertifioinnin uusimiseen liittyvällä tarkastuksella’ tarkastusta, jonka tarkoituksena on uudistaa sertifiointielimen vapaaehtoisen järjestelmän puitteissa myöntämä sertifikaatti; |
| --- | --- |

17)

’sertifioinnin uusimiseen liittyvällä tarkastuksella’ tarkastusta, jonka tarkoituksena on uudistaa sertifiointielimen vapaaehtoisen järjestelmän puitteissa myöntämä sertifikaatti;

| 18) | ’yhteenliitetyllä infrastruktuurilla’ infrastruktuurijärjestelmää, mukaan lukien putkistot, nesteytetyn maakaasun vastaanottoasemat ja varastotilat, joissa siirretään kaasuja, jotka koostuvat pääasiassa metaanista ja joihin sisältyy biokaasua ja biomassasta peräisin olevaa kaasua, erityisesti biometaania, tai muuntyyppisiä kaasuja, jotka voidaan teknisesti ja turvallisesti syöttää maakaasuputkistoon ja siirtää siinä, vetyjärjestelmät sekä nestemäisten polttoaineiden putkistot ja siirto- tai jakeluinfrastruktuurit; |
| --- | --- |

18)

’yhteenliitetyllä infrastruktuurilla’ infrastruktuurijärjestelmää, mukaan lukien putkistot, nesteytetyn maakaasun vastaanottoasemat ja varastotilat, joissa siirretään kaasuja, jotka koostuvat pääasiassa metaanista ja joihin sisältyy biokaasua ja biomassasta peräisin olevaa kaasua, erityisesti biometaania, tai muuntyyppisiä kaasuja, jotka voidaan teknisesti ja turvallisesti syöttää maakaasuputkistoon ja siirtää siinä, vetyjärjestelmät sekä nestemäisten polttoaineiden putkistot ja siirto- tai jakeluinfrastruktuurit;

| 19) | ’vetyjärjestelmällä’ infrastruktuurijärjestelmää, joka kattaa vetyverkot, vetyvarastot ja vetyterminaalit ja joka sisältää erittäin puhdasta vetyä; |
| --- | --- |

19)

’vetyjärjestelmällä’ infrastruktuurijärjestelmää, joka kattaa vetyverkot, vetyvarastot ja vetyterminaalit ja joka sisältää erittäin puhdasta vetyä;

| 20) | ’oikeudellisilla edeltäjillä’ talouden toimijaa, joka on oikeudellisesti korvattu uudella toimijalla mutta jonka omistajuuden, johdon kokoonpanon, työmenetelmien tai toiminta-alan osalta ei ole tehty sisällöllisiä muutoksia tai on tehty ainoastaan vähäpätöisiä muutoksia; |
| --- | --- |

20)

’oikeudellisilla edeltäjillä’ talouden toimijaa, joka on oikeudellisesti korvattu uudella toimijalla mutta jonka omistajuuden, johdon kokoonpanon, työmenetelmien tai toiminta-alan osalta ei ole tehty sisällöllisiä muutoksia tai on tehty ainoastaan vähäpätöisiä muutoksia;

| 21) | ’tuoteryhmällä’ raaka-aineita, biopolttoaineita, bionesteitä, muita kuin kaasumaisia biomassapolttoaineita, joilla on samanlaiset fyysiset ja kemialliset ominaisuudet ja vastaavat lämpöarvot, tai kaasumaisia biomassapolttoaineita sekä nesteytettyä maakaasua, joilla on samankaltaiset kemialliset ominaisuudet ja joihin kaikkiin sovelletaan samoja direktiivin (EU) 2018/2001 7, 26 ja 27 artiklassa vahvistettuja sääntöjä sen määrittämiseksi, mikä on biopolttoaineiden, bionesteiden ja biomassapolttoaineiden osuus uusiutuvaa energiaa koskevien tavoitteiden saavuttamisessa; |
| --- | --- |

21)

’tuoteryhmällä’ raaka-aineita, biopolttoaineita, bionesteitä, muita kuin kaasumaisia biomassapolttoaineita, joilla on samanlaiset fyysiset ja kemialliset ominaisuudet ja vastaavat lämpöarvot, tai kaasumaisia biomassapolttoaineita sekä nesteytettyä maakaasua, joilla on samankaltaiset kemialliset ominaisuudet ja joihin kaikkiin sovelletaan samoja direktiivin (EU) 2018/2001 7, 26 ja 27 artiklassa vahvistettuja sääntöjä sen määrittämiseksi, mikä on biopolttoaineiden, bionesteiden ja biomassapolttoaineiden osuus uusiutuvaa energiaa koskevien tavoitteiden saavuttamisessa;

| 22) | ’paikalla’ maantieteellistä sijaintia, logistiikkaan liittyviä laitoksia, siirto- tai jakeluinfrastruktuureja, joilla on tarkat rajat, joiden sisällä tuotteita voidaan sekoittaa; |
| --- | --- |

22)

’paikalla’ maantieteellistä sijaintia, logistiikkaan liittyviä laitoksia, siirto- tai jakeluinfrastruktuureja, joilla on tarkat rajat, joiden sisällä tuotteita voidaan sekoittaa;

| 23) | ’kestävyystodistuksella’ talouden toimijan ilmoitusta, joka perustuu sertifiointielimen vapaaehtoisen järjestelmän puitteissa antamaan sertifikaattiin, jolla todistetaan, että tietty määrä raaka-aineita tai polttoaineita täyttää direktiivin (EU) 2018/2001 25 artiklan 2 kohdassa ja 29 artiklassa säädetyt kestävyyskriteerit ja kasvihuonekaasupäästöjen vähennystä koskevat kriteerit; |
| --- | --- |

23)

’kestävyystodistuksella’ talouden toimijan ilmoitusta, joka perustuu sertifiointielimen vapaaehtoisen järjestelmän puitteissa antamaan sertifikaattiin, jolla todistetaan, että tietty määrä raaka-aineita tai polttoaineita täyttää direktiivin (EU) 2018/2001 25 artiklan 2 kohdassa ja 29 artiklassa säädetyt kestävyyskriteerit ja kasvihuonekaasupäästöjen vähennystä koskevat kriteerit;

| 24) | ’raaka-aineella’ aineita, joita ei ole vielä jalostettu polttoaineiksi, välituotteet mukaan luettuina; |
| --- | --- |

24)

’raaka-aineella’ aineita, joita ei ole vielä jalostettu polttoaineiksi, välituotteet mukaan luettuina;

| 25) | ’polttoaineilla’ polttoaineita, jotka ovat valmiita toimitettaviksi kulutukseen, mukaan lukien biopolttoaineet, bionesteet, biomassapolttoaineet, muuta kuin biologista alkuperää olevat uusiutuvat nestemäiset ja kaasumaiset liikenteen polttoaineet ja kierrätetyt hiilipitoiset polttoaineet; |
| --- | --- |

25)

’polttoaineilla’ polttoaineita, jotka ovat valmiita toimitettaviksi kulutukseen, mukaan lukien biopolttoaineet, bionesteet, biomassapolttoaineet, muuta kuin biologista alkuperää olevat uusiutuvat nestemäiset ja kaasumaiset liikenteen polttoaineet ja kierrätetyt hiilipitoiset polttoaineet;

| 26) | ’taloudellisen houkuttelevuuden testillä’ investoinnin nettonykyarvon (NVP) laskentaa, joka perustuu täydentäviin toimenpiteisiin vähäisen ILUC-riskin biomassan sertifioinnin yhteydessä; |
| --- | --- |

26)

’taloudellisen houkuttelevuuden testillä’ investoinnin nettonykyarvon (NVP) laskentaa, joka perustuu täydentäviin toimenpiteisiin vähäisen ILUC-riskin biomassan sertifioinnin yhteydessä;

| 27) | ’muita kuin taloudellisia esteitä koskevalla testillä’ arviointia mahdollisista muista esteistä, joiden odotetaan estävän talouden toimijaa toteuttamasta täydentäviä toimenpiteitä vähäisen ILUC-riskin biomassan sertifioinnin yhteydessä; |
| --- | --- |

27)

’muita kuin taloudellisia esteitä koskevalla testillä’ arviointia mahdollisista muista esteistä, joiden odotetaan estävän talouden toimijaa toteuttamasta täydentäviä toimenpiteitä vähäisen ILUC-riskin biomassan sertifioinnin yhteydessä;

| 28) | ’unionin tietokannalla’ direktiivin (EU) 2018/2001 28 kohdan 2 alakohdassa säädettyä tietokantaa; |
| --- | --- |

28)

’unionin tietokannalla’ direktiivin (EU) 2018/2001 28 kohdan 2 alakohdassa säädettyä tietokantaa;

| 29) | ’ruohoalueella’ samaa kuin komission asetuksen (EU) N:o 1307/2014 (3) 1 artiklan 1 kohdassa. |
| --- | --- |

29)

’ruohoalueella’ samaa kuin komission asetuksen (EU) N:o 1307/2014 (3) 1 artiklan 1 kohdassa.

3

II LUKU

YLEISET SÄÄNNÖKSET VAPAAEHTOISTEN JÄRJESTELMIEN HALLINNOSTA, SISÄISESTÄ SEURANNASTA, VALITUSMENETTELYISTÄ JA AVOIMUUDESTA

3 artikla

Vapaaehtoisen järjestelmän hallintorakenne

1.   Vapaaehtoisten järjestelmien on perustettava hallintorakenne, jolla varmistetaan, että järjestelmällä on tehtäviensä hoitamiseen tarvittava oikeudellinen ja tekninen kapasiteetti, puolueettomuus ja riippumattomuus. Vapaaehtoinen järjestelmä perustaa sen soveltamisalasta riippuen teknisen komitean tai vastaavan teknisen asiantuntijatuen järjestelmän, joka mahdollistaa erityistapauksissa myös riippumattomien ulkopuolisten asiantuntijoiden palkkaamisen antamaan neuvontaa teknisissä kysymyksissä.

2.   Vapaaehtoisiin järjestelmiin on sisällytettävä siinä määrin kuin se on mahdollista hallintorakenteessa ja päätöksenteossa laaja joukko edustajia asiaankuuluvista eri sidosryhmistä, kuten maa- tai metsätalouden harjoittajien yhdistyksistä, ympäristöalan kansalaisjärjestöistä, alkuperäis- ja paikallisyhteisöistä, joihin järjestelmä mahdollisesti vaikuttaa, tiedeyhteisöstä ja polttoaineen tuottajista. Yksittäisillä sidosryhmän jäsenillä tai sidosryhmillä ei saa olla määräävää asemaa päätöksentekoprosessissa. Päätökset tehdään vain, jos sidosryhmien enemmistö on päätösvaltainen.

3.   Vapaaehtoisten järjestelmien on vahvistettava säännöt ja menettelyt eturistiriitojen välttämiseksi päätöksenteossa. Vähimmäisvaatimuksena niiden on pantava täytäntöön keskinäinen valvontajärjestelmä sen varmistamiseksi, ettei yksikään yksittäinen sidosryhmä, jolle päätöksen tuloksesta on etua, voi vaikuttaa ratkaisevasti kyseiseen päätökseen.

4.   Sertifiointielinten on vahvistettava rehellisyyttä koskevat säännöt ja menettelyt sen varmistamiseksi, että ne ovat täysin riippumattomia järjestelmään osallistuvista talouden toimijoista. Vapaaehtoisten järjestelmien on edellytettävä, että järjestelmän puolesta toimivat sertifiointielimet on akkreditoitu Kansainvälisen standardisoimisjärjestön (ISO) standardin 17065 mukaisesti.

5.   Sertifiointielimen hallintojärjestelmällä pyritään varmistamaan tarkastajien arvioinnin mahdollisimman suuri riippumattomuus soveltamalla tarkastajien vuorottelun periaatteita tai muita alan parhaita käytäntöjä.

6.   Henkilöt, joilla on mahdollinen eturistiriita, on jätettävä pois päätöksenteosta sekä vapaaehtoisessa järjestelmässä että sertifiointielimessä. Vapaaehtoisten järjestelmien on otettava käyttöön asianmukaiset menettelyt ja jäljitysketju tällaisten tapausten tunnistamiseksi ja dokumentoimiseksi sekä säännöllisesti tarkasteltava niitä uudelleen osana sisäisiä seurantajärjestelmiään.

4 artikla

Taloudellisten toimijoiden vaatimustenvastaisuudet järjestelmässä

1.   Vapaaehtoisten järjestelmien on perustettava kattava järjestelmä talouden toimijoiden vaatimustenvastaisuuksien käsittelemiseksi. Kyseiseen järjestelmään on sisällyttävä vähimmäisvaatimuksena selkeä vaatimustenvastaisuuksien luokittelu, joka perustuu niiden vakavuuteen 10 artiklan vaatimusten mukaisesti. Kutakin vaatimustenvastaisuuden tyyppiä varten on oltava avoimet säännöt ja menettelyt, joilla varmistetaan korjaavien toimenpiteiden ja seuraamusten, tarvittaessa myös keskeytysten, oikea-aikainen täytäntöönpano. Tällaiset täytäntöönpanomenettelyt on käynnistettävä viipymättä riippuen vaatimustenvastaisuuden vakavuudesta ja korjaavien toimenpiteiden kiireellisyydestä.

2.   Talouden toimijat, joiden sertifikaatit on keskeytetty, eivät saa esittää kestävyysväitteitä ennen kuin keskeytys on kumottu. Toiminnanharjoittajat, joiden toiminta on keskeytetty, eivät voi liittyä muuhun vapaaehtoiseen järjestelmään kyseisenä aikana. Jos talouden toimijan tai sen oikeudellisten edeltäjien osallistuminen vapaaehtoiseen järjestelmään keskeytetään tai lopetetaan peruuttamalla sen sertifikaatti sellaisen tarkastuksen jälkeen, jossa on vahvistettu kriittinen vaatimustenvastaisuus, muut vapaaehtoiset järjestelmät voivat evätä kyseisen toimijan osallistumisen vähintään kahdeksi vuodeksi osallistumisen keskeyttämisestä tai lopettamisesta.

3.   Jos talouden toimija, jonka on aiemmin todettu syyllistyneen kriittiseen tai merkittävään vaatimustenvastaisuuteen, hakee uudelleensertifiointia, on tarkastajan ilmoitettava tästä kaikille vapaaehtoisille järjestelmille, joihin talouden toimija tällä hetkellä osallistuu tai joilta se on hakenut uudelleensertifiointia.

5 artikla

Sisäinen seuranta, valitusmenettely ja asiakirjahallintajärjestelmä

1.   Vapaaehtoisten järjestelmien on perustettava sisäinen seurantajärjestelmä, jolla todennetaan, noudattavatko talouden toimijat vapaaehtoisessa järjestelmässä sovellettavia sääntöjä ja menettelyjä, ja varmistetaan sertifiointielinten tarkastajien tekemän työn laatu. Sisäinen seuranta on toteutettava vähintään kerran vuodessa, ja siinä on otettava huomioon vapaaehtoisen järjestelmän maantieteellinen kattavuus ja raaka-aineiden kattavuus sekä talouden toimijoiden toteuttamien toimien riskitaso. Vapaaehtoisten järjestelmien on osana seurantaprosessiaan edellytettävä, että sertifiointielimet toimittavat kaikki tarkastuskertomukset ja soveltuvin osin laskelmat kasvihuonekaasupäästöjen tosiasiallisista arvoista. Seurantatoimet kattavat satunnaisesti ja riskiperusteisesti poimitun otoksen tällaisista kunkin sertifiointielimen laatimista tarkastuskertomuksista.

2.   Vapaaehtoisten järjestelmien on vahvistettava säännöt ja menettelyt, joilla varmistetaan sisäisen seurannan tuloksiin perustuvat tehokkaat jatkotoimet ja tarvittaessa seuraamusten soveltaminen. Vapaaehtoisen järjestelmän hallintorakenteen tai sisäisen seurantaprosessin tasolla toteutetaan sisäisen seurannan tulosten perusteella korjaavia toimenpiteitä järjestelmän toiminnan parantamiseksi tulevaisuudessa. Vapaaehtoisen järjestelmän vuotuisten seurantatoimien tuloksista on esitettävä yhteenveto komissiolle toimitettavassa vuotuisessa toimintakertomuksessa.

3.   Vapaaehtoisten järjestelmien on vahvistettava menettelyt valitusten tekemiseksi talouden toimijoista tai sertifiointielimistä. Valitusmenettelyn on oltava saatavilla vapaaehtoisen järjestelmän verkkosivustolla, ja sen on mahdollistettava valitusten lähettäminen sähköisesti tai postitse. Valitusmenettelyllä on myös varmistettava sellaisten henkilöiden suojelu, jotka ilmoittavat rikkomisista tai kirjaavat valituksen tekijät vilpittömässä mielessä Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2019/1937 (4) mukaisesti. Verkkosivustolla on ilmoitettava vähintään kaikki seuraavat tiedot:

| a) | valituksen tekemiseksi toimitettavat tiedot ja todisteet sekä postiosoite tai sähköpostiosoite, johon valitus on lähetettävä; |
| --- | --- |

a)

valituksen tekemiseksi toimitettavat tiedot ja todisteet sekä postiosoite tai sähköpostiosoite, johon valitus on lähetettävä;

| b) | ohjeet siitä, mitkä valitukset kuuluvat menettelyn soveltamisalaan; |
| --- | --- |

b)

ohjeet siitä, mitkä valitukset kuuluvat menettelyn soveltamisalaan;

| c) | vaiheittainen yleiskatsaus siitä, miten valituksia käsitellään, alkuperäisen valituksen vastaanottamisesta sen ratkaisuun ja siihen liittyvästä kunkin vaiheen aikataulusta; |
| --- | --- |

c)

vaiheittainen yleiskatsaus siitä, miten valituksia käsitellään, alkuperäisen valituksen vastaanottamisesta sen ratkaisuun ja siihen liittyvästä kunkin vaiheen aikataulusta;

| d) | valituksia koskeva päätöksentekomenettely ja päätöksiä koskeva muutoksenhakumenettely; |
| --- | --- |

d)

valituksia koskeva päätöksentekomenettely ja päätöksiä koskeva muutoksenhakumenettely;

| e) | seuraukset vapaaehtoisen järjestelmän valituksen perusteella havaitsemasta vaatimustenvastaisuudesta. |
| --- | --- |

e)

seuraukset vapaaehtoisen järjestelmän valituksen perusteella havaitsemasta vaatimustenvastaisuudesta.

4.   Vapaaehtoisten järjestelmien on pidettävä rekisteriä kaikista valituksista ja esitettävä niistä yhteenveto komissiolle vuotuisessa toimintakertomuksessa. Niiden on komission tai jäsenvaltion pyynnöstä toimitettava kaikki valitukseen ja sen käsittelyyn liittyvät asiakirjat.

5.   Vapaaehtoisten järjestelmien ja sertifiointielinten on perustettava asiakirjahallintajärjestelmä, joka kattaa kaikki seuraavat osatekijät:

| a) | hallintojärjestelmän yleinen dokumentointi (esim. käsikirjat, toimintaperiaatteet, vastuualueiden määrittely); |
| --- | --- |

a)

hallintojärjestelmän yleinen dokumentointi (esim. käsikirjat, toimintaperiaatteet, vastuualueiden määrittely);

| b) | asiakirjojen ja rekistereiden tarkastus; |
| --- | --- |

b)

asiakirjojen ja rekistereiden tarkastus;

| c) | hallintojärjestelmän johdon katselmus; |
| --- | --- |

c)

hallintojärjestelmän johdon katselmus;

| d) | sisäinen tarkastus/sisäinen seuranta; |
| --- | --- |

d)

sisäinen tarkastus/sisäinen seuranta;

| e) | vaatimustenvastaisuuksien tunnistamista ja hallintaa koskevat menettelyt; ja |
| --- | --- |

e)

vaatimustenvastaisuuksien tunnistamista ja hallintaa koskevat menettelyt; ja

| f) | menettelyt ennalta ehkäisevien toimien toteuttamiseksi mahdollisten vaatimustenvastaisuuksien syiden poistamiseksi. |
| --- | --- |

f)

menettelyt ennalta ehkäisevien toimien toteuttamiseksi mahdollisten vaatimustenvastaisuuksien syiden poistamiseksi.

Asiakirjat on säilytettävä vähintään viiden vuoden ajan tai pidempään, jos asianomainen kansallinen viranomainen sitä vaatii.

6 artikla

Vapaaehtoisten järjestelmien tietojen julkaiseminen

Vapaaehtoisten järjestelmien on asetettava seuraavat tiedot julkisesti ja vapaasti saataville verkkosivustolla:

| a) | hallintorakenne, jossa kuvataan kaikkien asiaankuuluvien elinten tehtävät, yksityiskohtaiset tiedot hallintoneuvoston, sihteeristön ja teknisen komitean tai vastaavan omistusrakenteesta, kokoonpanosta ja kokemuksesta sekä tarvittaessa luettelo äänioikeutetuista jäsenistä tai järjestelmään osallistujista; |
| --- | --- |

a)

hallintorakenne, jossa kuvataan kaikkien asiaankuuluvien elinten tehtävät, yksityiskohtaiset tiedot hallintoneuvoston, sihteeristön ja teknisen komitean tai vastaavan omistusrakenteesta, kokoonpanosta ja kokemuksesta sekä tarvittaessa luettelo äänioikeutetuista jäsenistä tai järjestelmään osallistujista;

| b) | luettelo järjestelmään osallistuvista talouden toimijoista, niiden sertifiointiasema, niiden sertifikaattien myöntämisen, keskeyttämisen, peruuttamisen, lakkauttamisen tai voimassaolon päättymisen päivämäärä sekä liitteen II mukaisesti laaditut sertifikaatit tai yhteenveto tarkastuskertomuksista. Jos tarkastuksissa havaitaan kriittisiä tai merkittäviä vaatimustenvastaisuuksia, vapaaehtoisten järjestelmien on julkaistava yhdistetty luettelo näistä vaatimustenvastaisuuksista sekä niitä koskeva toimintasuunnitelma ja niiden korjaamisen aikataulu, joista on sovittu asianomaisten talouden toimijoiden kanssa. Sertifikaateista tai tarkastuskertomuksista voidaan poistaa tiettyjä tietoja henkilötietojen suojaa koskevan lainsäädännön noudattamiseksi. Talouden toimijat, joiden sertifikaatit on peruutettu, lakkautettu tai joiden voimassaolo on päättynyt, on lueteltava verkkosivustolla vähintään 24 kuukauden ajan peruuttamisen, lakkauttamisen tai voimassaolon päättymisen päivämäärän jälkeen. Muutokset talouden toimijoiden sertifiointiasemaan on julkistettava viipymättä; |
| --- | --- |

b)

luettelo järjestelmään osallistuvista talouden toimijoista, niiden sertifiointiasema, niiden sertifikaattien myöntämisen, keskeyttämisen, peruuttamisen, lakkauttamisen tai voimassaolon päättymisen päivämäärä sekä liitteen II mukaisesti laaditut sertifikaatit tai yhteenveto tarkastuskertomuksista. Jos tarkastuksissa havaitaan kriittisiä tai merkittäviä vaatimustenvastaisuuksia, vapaaehtoisten järjestelmien on julkaistava yhdistetty luettelo näistä vaatimustenvastaisuuksista sekä niitä koskeva toimintasuunnitelma ja niiden korjaamisen aikataulu, joista on sovittu asianomaisten talouden toimijoiden kanssa. Sertifikaateista tai tarkastuskertomuksista voidaan poistaa tiettyjä tietoja henkilötietojen suojaa koskevan lainsäädännön noudattamiseksi. Talouden toimijat, joiden sertifikaatit on peruutettu, lakkautettu tai joiden voimassaolo on päättynyt, on lueteltava verkkosivustolla vähintään 24 kuukauden ajan peruuttamisen, lakkauttamisen tai voimassaolon päättymisen päivämäärän jälkeen. Muutokset talouden toimijoiden sertifiointiasemaan on julkistettava viipymättä;

| c) | uusimmat versiot vapaaehtoista järjestelmää koskevista asiakirjoista ja tarkastuksia koskevat suuntaviivat. Asiakirjoissa on oltava päivämäärä ja version numero sekä tarvittaessa yhteenveto kaikista muutoksista edelliseen versioon verrattuna; |
| --- | --- |

c)

uusimmat versiot vapaaehtoista järjestelmää koskevista asiakirjoista ja tarkastuksia koskevat suuntaviivat. Asiakirjoissa on oltava päivämäärä ja version numero sekä tarvittaessa yhteenveto kaikista muutoksista edelliseen versioon verrattuna;

| d) | järjestelmän yhteystiedot, mukaan lukien puhelinnumero, sähköpostiosoite ja postiosoite; |
| --- | --- |

d)

järjestelmän yhteystiedot, mukaan lukien puhelinnumero, sähköpostiosoite ja postiosoite;

| e) | direktiivin (EU) 2018/2001 30 artiklan 9 kohdan toisen alakohdan mukaisesti luettelo sertifiointielimistä, jotka suorittavat järjestelmässä riippumattomia tarkastuksia, ja kunkin sertifiointielimen osalta tieto siitä, mikä kansallinen viranomainen tai elin on akkreditoinut tai tunnustanut sen ja mikä jäsenvaltion elin tai kansallinen viranomainen valvoo sitä. Sertifiointielimet, joilla ei enää ole oikeutta tehdä riippumattomia tarkastuksia järjestelmässä, on lueteltava vähintään 12 kuukauden ajan viimeisestä tarkastuksesta ja luettelossa on oltava asiaa koskeva maininta; |
| --- | --- |

e)

direktiivin (EU) 2018/2001 30 artiklan 9 kohdan toisen alakohdan mukaisesti luettelo sertifiointielimistä, jotka suorittavat järjestelmässä riippumattomia tarkastuksia, ja kunkin sertifiointielimen osalta tieto siitä, mikä kansallinen viranomainen tai elin on akkreditoinut tai tunnustanut sen ja mikä jäsenvaltion elin tai kansallinen viranomainen valvoo sitä. Sertifiointielimet, joilla ei enää ole oikeutta tehdä riippumattomia tarkastuksia järjestelmässä, on lueteltava vähintään 12 kuukauden ajan viimeisestä tarkastuksesta ja luettelossa on oltava asiaa koskeva maininta;

| f) | vapaaehtoisen järjestelmän vuotuisten seurantatoimien tulokset vuotuisessa toimintakertomuksessa esitetyn yhteenvedon muodossa. |
| --- | --- |

f)

vapaaehtoisen järjestelmän vuotuisten seurantatoimien tulokset vuotuisessa toimintakertomuksessa esitetyn yhteenvedon muodossa.

7 artikla

Talouden toimijoiden suorittama järjestelmän vaihtaminen

1.   Vapaaehtoisten järjestelmien on edellytettävä, että talouden toimijat ilmoittavat sertifiointihakemuksissaan seuraavat tiedot:

| a) | tiedon siitä, osallistuvatko ne tai niiden oikeudellinen edeltäjä tällä hetkellä toiseen vapaaehtoiseen järjestelmään tai ovatko ne osallistuneet toiseen vapaaehtoiseen järjestelmään viimeksi kuluneiden viiden vuoden aikana; |
| --- | --- |

a)

tiedon siitä, osallistuvatko ne tai niiden oikeudellinen edeltäjä tällä hetkellä toiseen vapaaehtoiseen järjestelmään tai ovatko ne osallistuneet toiseen vapaaehtoiseen järjestelmään viimeksi kuluneiden viiden vuoden aikana;

| b) | kaikki asiaankuuluvat tiedot, mukaan lukien ainetasetiedot ja tarkastuskertomukset sekä tarvittaessa päätökset niiden sertifikaattien keskeyttämisestä tai peruuttamisesta viimeksi kuluneiden viiden vuoden ajalta; |
| --- | --- |

b)

kaikki asiaankuuluvat tiedot, mukaan lukien ainetasetiedot ja tarkastuskertomukset sekä tarvittaessa päätökset niiden sertifikaattien keskeyttämisestä tai peruuttamisesta viimeksi kuluneiden viiden vuoden ajalta;

| c) | tiedon siitä, vetäytyivätkö ne järjestelmästä ennen ensimmäistä valvontatarkastusta. |
| --- | --- |

c)

tiedon siitä, vetäytyivätkö ne järjestelmästä ennen ensimmäistä valvontatarkastusta.

2.   Vapaaehtoiset järjestelmät sulkevat talouden toimijat järjestelmän ulkopuolelle seuraavissa tapauksissa:

| a) | ne eivät julkista 1 kohdan a ja b alakohdassa tarkoitettuja tietoja; |
| --- | --- |

a)

ne eivät julkista 1 kohdan a ja b alakohdassa tarkoitettuja tietoja;

| b) | ne tai niiden oikeudellinen edeltäjä eivät läpäisseet ensimmäistä tarkastusta toisessa järjestelmässä, paitsi jos tällainen ensimmäinen tarkastus tehtiin yli kolme vuotta ennen hakemusta tai jos toinen järjestelmä on tällä välin lopettanut sertifiointitoimintansa, mikä esti talouden toimijaa tekemästä hakemusta uudelleen. Jos vapaaehtoinen järjestelmä hyväksyy talouden toimijoiden perustelut ja päättää arvioida niiden hakemuksen, ensimmäisen tarkastuksen laajuutta on mukautettava siten, että se kattaa kaikki merkitykselliset seikat ja siinä keskitytään erityisesti siinä ensimmäisessä tarkastuksessa havaittuihin puutteisiin, jota ne eivät läpäisseet toisessa järjestelmässä; |
| --- | --- |

b)

ne tai niiden oikeudellinen edeltäjä eivät läpäisseet ensimmäistä tarkastusta toisessa järjestelmässä, paitsi jos tällainen ensimmäinen tarkastus tehtiin yli kolme vuotta ennen hakemusta tai jos toinen järjestelmä on tällä välin lopettanut sertifiointitoimintansa, mikä esti talouden toimijaa tekemästä hakemusta uudelleen. Jos vapaaehtoinen järjestelmä hyväksyy talouden toimijoiden perustelut ja päättää arvioida niiden hakemuksen, ensimmäisen tarkastuksen laajuutta on mukautettava siten, että se kattaa kaikki merkitykselliset seikat ja siinä keskitytään erityisesti siinä ensimmäisessä tarkastuksessa havaittuihin puutteisiin, jota ne eivät läpäisseet toisessa järjestelmässä;

| c) | ne vetäytyivät tai niiden oikeudellinen edeltäjä vetäytyi toisesta järjestelmästä ennen ensimmäistä valvontatarkastusta, paitsi jos toimija pystyy osoittamaan, että sillä oli siihen pätevä syy. Jos vapaaehtoinen järjestelmä hyväksyy talouden toimijan esittämät perustelut, ensimmäisen tarkastuksen laajuutta on mukautettava siten, että se kattaa kaikki valvontatarkastuksen kannalta merkitykselliset seikat. |
| --- | --- |

c)

ne vetäytyivät tai niiden oikeudellinen edeltäjä vetäytyi toisesta järjestelmästä ennen ensimmäistä valvontatarkastusta, paitsi jos toimija pystyy osoittamaan, että sillä oli siihen pätevä syy. Jos vapaaehtoinen järjestelmä hyväksyy talouden toimijan esittämät perustelut, ensimmäisen tarkastuksen laajuutta on mukautettava siten, että se kattaa kaikki valvontatarkastuksen kannalta merkitykselliset seikat.

8 artikla

Muiden vapaaehtoisten järjestelmien tunnustaminen

Jos osa tuotantoketjusta on riippuvainen muista vapaaehtoisista järjestelmistä, niiden on hyväksyttävä direktiivin (EU) 2018/2001 30 artiklan 4 kohdan mukaisesti tunnustettujen vapaaehtoisten järjestelmien niistä saatu näyttö ainoastaan niiden tunnustamisen soveltamisalan osalta.

9 artikla

Kansallisten järjestelmien tunnustaminen

Vapaaehtoiset järjestelmät eivät saa kieltäytyä kansallisen järjestelmän tunnustamisesta direktiivin (EU) 2018/2001 29 artiklan 2–7 ja 10 kohdassa säädettyjen kestävyyskriteerien ja kasvihuonekaasupäästöjen vähennyksiä koskevien kriteerien, mainitun direktiivin 25 artiklan 2 kohdassa määritettyjen ja sen nojalla hyväksyttyjen kasvihuonekaasupäästöjen vähennyksiä koskevien kynnysten ja delegoidussa asetuksessa (EU) 2019/807 säädettyjen vähäisen ILUC-riskin biopolttoaineiden, bionesteiden ja biomassapolttoaineiden sertifiointikriteerien noudattamisen todentamisen suhteen.

III LUKU

TARKASTUSPROSESSI, TARKASTUKSEN LAAJUUS, TARKASTAJIEN PÄTEVYYS JA TARKASTUKSEN VALVONTA

10 artikla

Tarkastusprosessi ja varmuustasot

1.   Vapaaehtoisten järjestelmien on edellytettävä, että talouden toimijat läpäisevät ensimmäisen tarkastuksen, ennen kuin ne voivat osallistua järjestelmään. Järjestelmän uuden osallistujan ensimmäisen tarkastuksen tai tarkistetussa sääntelykehyksessä olemassa olevan osallistujan uudelleensertifioinnin on aina tapahduttava paikan päällä, ja sillä olisi voitava varmistua taloudellisen toimijan sisäisten prosessien tehokkuudesta vähintään kohtuullisella varmuudella. Talouden toimijan riskiprofiilista riippuen sen lausuntojen todenperäisyyteen voidaan soveltaa rajoitettua varmuustasoa. Ensimmäisen tarkastuksen tulosten perusteella vähäisenä riskinä pidetyille talouden toimijoille voidaan myöhemmin tehdä rajoitettuja tarkastuslausumaan liittyviä tarkastuksia.

2.   Vapaaehtoiset järjestelmät voivat valtuuttaa sertifiointielimen todentamaan eri sertifiointikehysten noudattamisen saman tarkastusprosessin aikana, kunhan sertifiointielin varmentaa, että talouden toimijat täyttävät 1 artiklan mukaiset vaatimukset. Vapaaehtoisten järjestelmien, jotka sallivat sertifikaatin vuotta pidemmän voimassaoloajan, on varmistettava, että kaikille järjestelmään osallistuville talouden toimijoille tehdään vuotuinen valvontatarkastus. Jos kyseessä on ryhmätarkastus, vuotuinen tarkastus voi kuitenkin kattaa otoksen ryhmän jäsenistä 12 artiklan mukaisesti. Valvontatarkastusten tiheyttä on lisättävä talouden toimijan profiiliin, toimitusketjuun ja aiempien tarkastusten tuloksiin liittyvän kokonaisriskitason perusteella. Tekninen arvioija vastaa valvontatarkastusten tulosten validoinnista.

Vapaaehtoisten järjestelmien on vahvistettava yksityiskohtaiset menettelyt, joissa määritetään, miten tarkastukset suunnitellaan ja toteutetaan ja miten tarkastuskertomukset laaditaan. Vapaaehtoisten järjestelmien on varmistettava, että sertifiointielimet suorittavat tarkastuksia ISO 19011 -standardin tai vastaavan standardin mukaisesti. Tarkastuksen tehokkaan valmistelun ja suorittamisen tukemiseksi vapaaehtoisten järjestelmien on myös varmistettava, että tarkastustietojen vaihto on niiden välillä tehokasta ja oikea-aikaista. Tarkastuksen on sisällettävä ainakin seuraavat osat:

| a) | selvitys talouden toimijan toteuttamista toimista, jotka ovat järjestelmän kriteerien kannalta merkityksellisiä; |
| --- | --- |

a)

selvitys talouden toimijan toteuttamista toimista, jotka ovat järjestelmän kriteerien kannalta merkityksellisiä;

| b) | talouden toimijan asiaankuuluvien järjestelmien ja sen yleisen organisaation yksilöinti järjestelmän kriteerien osalta sekä valvontajärjestelmien tehokasta täytäntöönpanoa koskevat tarkastukset; |
| --- | --- |

b)

talouden toimijan asiaankuuluvien järjestelmien ja sen yleisen organisaation yksilöinti järjestelmän kriteerien osalta sekä valvontajärjestelmien tehokasta täytäntöönpanoa koskevat tarkastukset;

| c) | tilintarkastajan ammatilliseen tietämykseen ja talouden toimijan toimittamiin tietoihin perustuva analyysi riskeistä, jotka voivat johtaa olennaiseen virheellisyyteen. Analyysissä on otettava huomioon toiminnan yleinen riskiprofiili riippuen talouden toimijan ja toimitusketjun riskitasosta, erityisesti välittömästi edeltävissä ja seuraavissa vaiheissa, esimerkiksi liitteessä IX lueteltuja materiaaleja käsittelevien talouden toimijoiden osalta. Tarkastuksen intensiteetti tai laajuus tai molemmat on mukautettava tunnistettuun kokonaisriskitasoon, myös laitoksen tuotantokapasiteetin ja tuotettujen polttoaineiden ilmoitettujen määrien uskottavuustarkastusten perusteella; |
| --- | --- |

c)

tilintarkastajan ammatilliseen tietämykseen ja talouden toimijan toimittamiin tietoihin perustuva analyysi riskeistä, jotka voivat johtaa olennaiseen virheellisyyteen. Analyysissä on otettava huomioon toiminnan yleinen riskiprofiili riippuen talouden toimijan ja toimitusketjun riskitasosta, erityisesti välittömästi edeltävissä ja seuraavissa vaiheissa, esimerkiksi liitteessä IX lueteltuja materiaaleja käsittelevien talouden toimijoiden osalta. Tarkastuksen intensiteetti tai laajuus tai molemmat on mukautettava tunnistettuun kokonaisriskitasoon, myös laitoksen tuotantokapasiteetin ja tuotettujen polttoaineiden ilmoitettujen määrien uskottavuustarkastusten perusteella;

| d) | todentamissuunnitelma, joka vastaa riskianalyysiä sekä talouden toimijan toiminnan laajuutta ja monitahoisuutta ja jossa määritellään kyseisen toimijan toiminnassa käytettävät näytteenottomenetelmät; |
| --- | --- |

d)

todentamissuunnitelma, joka vastaa riskianalyysiä sekä talouden toimijan toiminnan laajuutta ja monitahoisuutta ja jossa määritellään kyseisen toimijan toiminnassa käytettävät näytteenottomenetelmät;

| e) | todentamissuunnitelman toteuttaminen keräämällä näyttö määriteltyjen näytteenottomenetelmien mukaisesti sekä kaikki asiaan kuuluvat lisätodisteet, joita käytetään todentajan päätelmien perustana; |
| --- | --- |

e)

todentamissuunnitelman toteuttaminen keräämällä näyttö määriteltyjen näytteenottomenetelmien mukaisesti sekä kaikki asiaan kuuluvat lisätodisteet, joita käytetään todentajan päätelmien perustana;

| f) | toimijalle esitetty pyyntö jäljitysketjujen puuttuvien osien toimittamisesta, vaihtelujen selittämisestä tai maksupyyntöjen tai laskelmien tarkistamisesta ennen lopullisten todentamispäätelmien tekemistä; |
| --- | --- |

f)

toimijalle esitetty pyyntö jäljitysketjujen puuttuvien osien toimittamisesta, vaihtelujen selittämisestä tai maksupyyntöjen tai laskelmien tarkistamisesta ennen lopullisten todentamispäätelmien tekemistä;

| g) | talouden toimijoiden tai niiden edustajien unionin tietokantaan kirjaamien tietojen oikeellisuuden todentaminen. |
| --- | --- |

g)

talouden toimijoiden tai niiden edustajien unionin tietokantaan kirjaamien tietojen oikeellisuuden todentaminen.

3.   Tarkastuksessa havaitut vaatimustenvastaisuudet on luokiteltava kriittisiksi, merkittäviksi ja vähäisiksi toisen, kolmannen ja neljännen alakohdan mukaisesti.

Vapaaehtoisen järjestelmän standardien tahallista rikkomista, kuten petosta, peruuttamatonta vaatimustenvastaisuutta tai vapaaehtoisen järjestelmän luotettavuuden vaarantavaa rikkomista, on pidettävä kriittisenä vaatimustenvastaisuutena. Kriittisiä vaatimustenvastaisuuksia ovat muun muassa seuraavat:

| a) | direktiivissä (EU) 2018/2001 säädetyn pakollisen vaatimuksen noudattamatta jättäminen, esimerkiksi maankäytön muutos, joka on ristiriidassa kyseisen direktiivin 29 artiklan 3, 4 ja 5 kohdan kanssa; |
| --- | --- |

a)

direktiivissä (EU) 2018/2001 säädetyn pakollisen vaatimuksen noudattamatta jättäminen, esimerkiksi maankäytön muutos, joka on ristiriidassa kyseisen direktiivin 29 artiklan 3, 4 ja 5 kohdan kanssa;

| b) | kestävyystodistuksen tai omien ilmoitusten petollinen antaminen, esimerkiksi kestävyystodistuksen tahallinen jäljentäminen taloudellisen hyödyn saamiseksi; |
| --- | --- |

b)

kestävyystodistuksen tai omien ilmoitusten petollinen antaminen, esimerkiksi kestävyystodistuksen tahallinen jäljentäminen taloudellisen hyödyn saamiseksi;

| c) | tahallinen väärien tietojen antaminen raaka-aineen kuvauksessa, kasvihuonekaasuarvojen tai syöttötietojen väärentäminen sekä jätteiden tai jäämien tahallinen tuottaminen, esimerkiksi tuotantoprosessin tahallinen muuttaminen ylimääräisen jäännösmateriaalin tuottamiseksi tai materiaalin tahallinen saastuttaminen tarkoituksena luokitella se jätteeksi; |
| --- | --- |

c)

tahallinen väärien tietojen antaminen raaka-aineen kuvauksessa, kasvihuonekaasuarvojen tai syöttötietojen väärentäminen sekä jätteiden tai jäämien tahallinen tuottaminen, esimerkiksi tuotantoprosessin tahallinen muuttaminen ylimääräisen jäännösmateriaalin tuottamiseksi tai materiaalin tahallinen saastuttaminen tarkoituksena luokitella se jätteeksi;

Direktiivissä (EU) 2018/2001 säädetyn pakollisen vaatimuksen noudattamatta jättäminen, jos vaatimustenvastaisuus on mahdollisesti peruutettavissa, toistuva ja paljastaa järjestelmällisiä ongelmia tai näkökohtia, jotka yksin tai yhdessä muiden vaatimustenvastaisuuksien kanssa voivat johtaa järjestelmän olennaiseen virheellisyyteen, on katsottava merkittäväksi vaatimustenvastaisuudeksi. Merkittäviä vaatimustenvastaisuuksia ovat muun muassa seuraavat:

| a) | esimerkiksi raportoiduissa ainetase- tai kasvihuonekaasutiedoissa on systemaattisia ongelmia, ja yli 10 prosentissa edustavaan otokseen sisältyvistä väitteistä havaitaan virheellisiä kirjauksia; |
| --- | --- |

a)

esimerkiksi raportoiduissa ainetase- tai kasvihuonekaasutiedoissa on systemaattisia ongelmia, ja yli 10 prosentissa edustavaan otokseen sisältyvistä väitteistä havaitaan virheellisiä kirjauksia;

| b) | talouden toimija ei ole ilmoittanut osallistumisestaan muihin vapaaehtoisiin järjestelmiin sertifiointiprosessin aikana; |
| --- | --- |

b)

talouden toimija ei ole ilmoittanut osallistumisestaan muihin vapaaehtoisiin järjestelmiin sertifiointiprosessin aikana;

| c) | tarkastajille ei ole toimitettu asiaankuuluvia tietoja, esimerkiksi ainetasetietoja ja tarkastuskertomuksia. |
| --- | --- |

c)

tarkastajille ei ole toimitettu asiaankuuluvia tietoja, esimerkiksi ainetasetietoja ja tarkastuskertomuksia.

Vaikutukseltaan vähäistä vaatimustenvastaisuutta, joka on yksittäinen tai väliaikainen erehdys, joka ei ole järjestelmällinen ja joka ei johda olennaiseen virheellisyyteen, jos sitä ei korjata, on pidettävä vähäisenä vaatimustenvastaisuutena.

4.   Vaatimustenvastaisuuksien seuraukset talouden toimijoille ovat seuraavat:

| a) | jos kyseessä on kriittinen vaatimustenvastaisuus, sertifiointia hakeville talouden toimijoille ei myönnetä sertifikaattia. Talouden toimijat voivat hakea sertifiointia uudelleen vapaaehtoisen järjestelmän määräämän määräajan päätyttyä. Valvontatarkastuksessa tai sertifioinnin uusimiseen liittyvässä tarkastuksessa tai vapaaehtoisen järjestelmän sisäisessä seuranta- tai valitusprosessissa havaitut kriittiset vaatimustenvastaisuudet johtavat talouden toimijan sertifioinnin välittömään peruuttamiseen; |
| --- | --- |

a)

jos kyseessä on kriittinen vaatimustenvastaisuus, sertifiointia hakeville talouden toimijoille ei myönnetä sertifikaattia. Talouden toimijat voivat hakea sertifiointia uudelleen vapaaehtoisen järjestelmän määräämän määräajan päätyttyä. Valvontatarkastuksessa tai sertifioinnin uusimiseen liittyvässä tarkastuksessa tai vapaaehtoisen järjestelmän sisäisessä seuranta- tai valitusprosessissa havaitut kriittiset vaatimustenvastaisuudet johtavat talouden toimijan sertifioinnin välittömään peruuttamiseen;

| b) | jos kyseessä on merkittävä vaatimustenvastaisuus, sertifiointia hakeville talouden toimijoille ei myönnetä sertifikaattia. Valvontatarkastuksessa tai sertifioinnin uusimiseen liittyvässä tarkastuksessa tai vapaaehtoisen järjestelmän sisäisessä seuranta- tai valitusprosessissa havaitut merkittävät vaatimustenvastaisuudet johtavat talouden toimijan sertifioinnin välittömään keskeyttämiseen. Jos talouden toimijat eivät korjaa merkittäviä vaatimustenvastaisuuksia 90 päivän kuluessa ilmoituksesta, sertifiointi peruutetaan; |
| --- | --- |

b)

jos kyseessä on merkittävä vaatimustenvastaisuus, sertifiointia hakeville talouden toimijoille ei myönnetä sertifikaattia. Valvontatarkastuksessa tai sertifioinnin uusimiseen liittyvässä tarkastuksessa tai vapaaehtoisen järjestelmän sisäisessä seuranta- tai valitusprosessissa havaitut merkittävät vaatimustenvastaisuudet johtavat talouden toimijan sertifioinnin välittömään keskeyttämiseen. Jos talouden toimijat eivät korjaa merkittäviä vaatimustenvastaisuuksia 90 päivän kuluessa ilmoituksesta, sertifiointi peruutetaan;

| c) | jos kyseessä on vähäinen vaatimustenvastaisuus, vapaaehtoiset järjestelmät voivat määritellä niiden ratkaisemiselle määräajan, joka saa olla enintään 12 kuukautta niistä ilmoittamisesta, ja seuraavan valvontatarkastuksen tai sertifioinnin uusimiseen liittyvän tarkastuksen päivämäärän. |
| --- | --- |

c)

jos kyseessä on vähäinen vaatimustenvastaisuus, vapaaehtoiset järjestelmät voivat määritellä niiden ratkaisemiselle määräajan, joka saa olla enintään 12 kuukautta niistä ilmoittamisesta, ja seuraavan valvontatarkastuksen tai sertifioinnin uusimiseen liittyvän tarkastuksen päivämäärän.

5.   Vapaaehtoiset järjestelmät voivat sertifioida talouden toimijoita vain, jos ne täyttävät kaikki seuraavat vaatimukset:

| a) | niillä on asiakirjahallintajärjestelmä; |
| --- | --- |

a)

niillä on asiakirjahallintajärjestelmä;

| b) | niillä on tarkastettavissa oleva järjestelmä, jonka avulla voidaan säilyttää ja tarkastella kaikkea näyttöä, joka liittyy väitteisiin, joita ne tekevät tai joihin ne tukeutuvat; |
| --- | --- |

b)

niillä on tarkastettavissa oleva järjestelmä, jonka avulla voidaan säilyttää ja tarkastella kaikkea näyttöä, joka liittyy väitteisiin, joita ne tekevät tai joihin ne tukeutuvat;

| c) | ne säilyttävät kaiken tämän asetuksen ja direktiivin (EU) 2018/2001 noudattamisen edellyttämän näytön vähintään viiden vuoden ajan tai pidempään, jos asianomainen kansallinen viranomainen sitä vaatii; |
| --- | --- |

c)

ne säilyttävät kaiken tämän asetuksen ja direktiivin (EU) 2018/2001 noudattamisen edellyttämän näytön vähintään viiden vuoden ajan tai pidempään, jos asianomainen kansallinen viranomainen sitä vaatii;

| d) | ne hyväksyvät vastuun tällaisen näytön tarkastamiseen liittyvien tietojen valmistelusta. |
| --- | --- |

d)

ne hyväksyvät vastuun tällaisen näytön tarkastamiseen liittyvien tietojen valmistelusta.

6.   Sertifiointielimen vapaaehtoisen järjestelmän puitteissa laatimiin tai antamiin tarkastuskertomuksiin ja yhteenvetokertomuksiin tai sertifikaatteihin on sisällyttävä vähintään liitteessä II esitetyt tiedot.

11 artikla

Tarkastajan pätevyys

1.   Sertifiointielin, joka suorittaa tarkastuksia vapaaehtoisen järjestelmän puolesta, on akkreditoitava ISO 17065 -standardin ja ISO 14065 -standardin mukaisesti, jos se suorittaa todellisia kasvihuonekaasuarvoja koskevia tarkastuksia.

Sertifiointielinten on oltava myös kansallisen akkreditointielimen akkreditoimia asetuksen (EY) N:o 765/2008 mukaisesti tai toimivaltaisen viranomaisen tunnustamia direktiivin (EU) 2018/2001 soveltamisalan tai vapaaehtoisen järjestelmän erityisen soveltamisalan kattamiseksi. Jos tällaista akkreditointia tai tunnustamista ei tehdä, jäsenvaltiot voivat sallia, että vapaaehtoiset järjestelmät käyttävät riippumatonta valvontajärjestelmää, joka kattaa direktiivin (EU) 2018/2001 soveltamisalan tai vapaaehtoisen järjestelmän erityisen soveltamisalan kyseisen jäsenvaltion alueen osalta. Komissio tarkastelee tässä kohdassa kuvattujen järjestelmien tehokkuutta sen osalta, soveltuvatko ne riittävän valvonnan varmistamiseen, ja antaa tarvittaessa ohjeita.

Sertifiointielimen on valittava ja nimitettävä tarkastusryhmä ISO 19011 -standardin mukaisesti ottaen huomioon tarkastuksen tavoitteiden saavuttamiseksi tarvittava pätevyys.

2.   Tarkastusryhmällä on oltava tarkastuksen suorittamista varten tarvittava pätevyys, kokemus sekä yleiset ja erityiset taidot ottaen huomioon tarkastuksen laajuuden. Jos tarkastajia on vain yksi, tarkastajalla on oltava myös pätevyys suorittaa kyseiseen tarkastukseen sovellettavat tarkastusryhmän johtajan tehtävät. Sertifiointielimen on varmistettava, että sertifiointipäätöksen tekee tekninen arvioija, joka ei kuulunut tarkastusryhmään.

3.   Tarkastajien on

| a) | oltava riippumattomia tarkastamastaan toiminnasta, lukuun ottamatta direktiivin (EU) 2018/2001 29 artiklan 6 kohdan a alakohtaa ja 29 artiklan 7 kohdan a alakohtaa koskevia tarkastuksia, joiden osalta ensimmäisen tai toisen osapuolen suorittama tarkastus voidaan suorittaa ensimmäiseen keräyspaikkaan saakka; |
| --- | --- |

a)

oltava riippumattomia tarkastamastaan toiminnasta, lukuun ottamatta direktiivin (EU) 2018/2001 29 artiklan 6 kohdan a alakohtaa ja 29 artiklan 7 kohdan a alakohtaa koskevia tarkastuksia, joiden osalta ensimmäisen tai toisen osapuolen suorittama tarkastus voidaan suorittaa ensimmäiseen keräyspaikkaan saakka;

| b) | oltava eturistiriidoista vapaita; |
| --- | --- |

b)

oltava eturistiriidoista vapaita;

| c) | omattava erityistaidot, joita tarvitaan järjestelmän kriteereihin liittyvän tarkastuksen suorittamiseen, mukaan lukien






  i) | direktiivin (EU) 2018/2001 29 artiklan 2–9 kohdassa säädettyjen maankäyttökriteerien sekä tämän täytäntöönpanoasetuksen V luvussa ja liitteessä VIII vahvistetun vähäisen ILUC-riskin sertifiointimenetelmän osalta: kokemus maataloudesta, agronomiasta, ekologiasta, luonnontieteestä, metsätaloudesta, metsänhoidosta tai niihin liittyviltä aloilta, mukaan lukien erityiset tekniset taidot, joita tarvitaan biologisesti erittäin monimuotoisia ruohoalueita ja biologisesti erittäin monimuotoista metsää koskevien kriteerien noudattamisen todentamiseksi; |
| --- | --- | --- |

c)

omattava erityistaidot, joita tarvitaan järjestelmän kriteereihin liittyvän tarkastuksen suorittamiseen, mukaan lukien

i)

direktiivin (EU) 2018/2001 29 artiklan 2–9 kohdassa säädettyjen maankäyttökriteerien sekä tämän täytäntöönpanoasetuksen V luvussa ja liitteessä VIII vahvistetun vähäisen ILUC-riskin sertifiointimenetelmän osalta: kokemus maataloudesta, agronomiasta, ekologiasta, luonnontieteestä, metsätaloudesta, metsänhoidosta tai niihin liittyviltä aloilta, mukaan lukien erityiset tekniset taidot, joita tarvitaan biologisesti erittäin monimuotoisia ruohoalueita ja biologisesti erittäin monimuotoista metsää koskevien kriteerien noudattamisen todentamiseksi;

| ii) | direktiivin (EU) 2018/2001 29 artiklan 10 kohdassa säädettyjen kasvihuonekaasupäästöjen vähennyksiä koskevien kriteerien osalta tai määritettäessä kierrätettyjen hiilipitoisten polttoaineiden ja muuta kuin biologista alkuperää olevien uusiutuvien polttoaineiden kasvihuonekaasupäästöjä direktiivin (EU) 2018/2001 28 artiklan 5 kohdassa vahvistetun menetelmän mukaisesti: vähintään kahden vuoden kokemus polttoaineen elinkaaren arvioinnista ja erityiskokemusta kasvihuonekaasupäästölaskelmien tarkastamisesta direktiivin (EU) 2018/2001 liitteissä V ja VI määritellyn sellaisen menetelmän mukaisesti, joka on merkityksellinen yksittäisen tarkastajan suorittamien tarkastusten tyypin kannalta. Tarkastuksen kulloisestakin laajuudesta riippuen kokemusta on täydennettävä maataloudesta, agronomiasta, ekologiasta, metsätaloudesta, luonnontieteestä, metsänhoidosta, tekniikasta, energianhallinnasta tai niihin liittyvältä alalta saadulla kokemuksella. Jos tarkastuksen soveltamisalaan kuuluu maaperän orgaanisen hiilen tasojen todentaminen, maaperän hiilikertymästä saatavia päästövähennyksiä koskevan hyvityksen soveltamiseksi vaaditaan myös teknistä tietämystä maaperätieteestä; |
| --- | --- |

ii)

direktiivin (EU) 2018/2001 29 artiklan 10 kohdassa säädettyjen kasvihuonekaasupäästöjen vähennyksiä koskevien kriteerien osalta tai määritettäessä kierrätettyjen hiilipitoisten polttoaineiden ja muuta kuin biologista alkuperää olevien uusiutuvien polttoaineiden kasvihuonekaasupäästöjä direktiivin (EU) 2018/2001 28 artiklan 5 kohdassa vahvistetun menetelmän mukaisesti: vähintään kahden vuoden kokemus polttoaineen elinkaaren arvioinnista ja erityiskokemusta kasvihuonekaasupäästölaskelmien tarkastamisesta direktiivin (EU) 2018/2001 liitteissä V ja VI määritellyn sellaisen menetelmän mukaisesti, joka on merkityksellinen yksittäisen tarkastajan suorittamien tarkastusten tyypin kannalta. Tarkastuksen kulloisestakin laajuudesta riippuen kokemusta on täydennettävä maataloudesta, agronomiasta, ekologiasta, metsätaloudesta, luonnontieteestä, metsänhoidosta, tekniikasta, energianhallinnasta tai niihin liittyvältä alalta saadulla kokemuksella. Jos tarkastuksen soveltamisalaan kuuluu maaperän orgaanisen hiilen tasojen todentaminen, maaperän hiilikertymästä saatavia päästövähennyksiä koskevan hyvityksen soveltamiseksi vaaditaan myös teknistä tietämystä maaperätieteestä;

| iii) | direktiivin (EU) 2018/2001 30 artiklan 1–2 kohdassa säädettyjen alkuperäketjua koskevien kriteerien osalta: kokemusta ainetasemenetelmistä, toimitusketjun logistiikasta, kirjanpidosta, jäljitettävyydestä ja datankäsittelystä tai niihin liittyvältä alalta; |
| --- | --- |

iii)

direktiivin (EU) 2018/2001 30 artiklan 1–2 kohdassa säädettyjen alkuperäketjua koskevien kriteerien osalta: kokemusta ainetasemenetelmistä, toimitusketjun logistiikasta, kirjanpidosta, jäljitettävyydestä ja datankäsittelystä tai niihin liittyvältä alalta;

| iv) | ryhmätarkastuksen osalta: kokemusta ryhmätarkastusten suorittamisesta. |
| --- | --- |

iv)

ryhmätarkastuksen osalta: kokemusta ryhmätarkastusten suorittamisesta.

4.   Vapaaehtoisten järjestelmien on järjestettävä tarkastajille koulutusta, joka kattaa kaikki järjestelmän soveltamisalaan liittyvät näkökohdat. Kursseihin on sisällyttävä koe sen osoittamiseksi, että osallistujat täyttävät koulutusvaatimukset teknisellä alalla tai aloilla, joilla he toimivat. Tarkastajien on osallistuttava koulutukseen ennen kuin he suorittavat tarkastuksia vapaaehtoisen järjestelmän puolesta.

5.   Tarkastajien on osallistuttava säännöllisesti täydennyskoulutuksiin. Vapaaehtoisten järjestelmien on otettava käyttöön järjestelmä, jolla seurataan järjestelmän aktiivisten tarkastajien koulutustilannetta. Vapaaehtoisten järjestelmien on myös tarvittaessa annettava sertifiointielimille ohjeita sertifiointiprosessin kannalta merkityksellisistä näkökohdista. Näihin ohjeisiin voi sisältyä sääntelykehyksen päivityksiä tai vapaaehtoisen järjestelmän sisäiseen seurantaprosessiin liittyviä asiaankuuluvia havaintoja.

12 artikla

Ryhmätarkastus

1.   Vapaaehtoiset järjestelmät voivat suorittaa ryhmätarkastuksia ainoastaan seuraavissa tapauksissa:

| a) | raaka-aineiden tuottajille, erityisesti pienviljelijöille, tuottajaorganisaatioille ja osuuskunnille sekä jätteiden kerääjille; |
| --- | --- |

a)

raaka-aineiden tuottajille, erityisesti pienviljelijöille, tuottajaorganisaatioille ja osuuskunnille sekä jätteiden kerääjille;

| b) | järjestelmän maata koskevien kriteerien täyttämiseksi, jos kyseiset alueet ovat lähellä toisiaan ja niillä on samanlaiset ominaisuudet, kuten ilmasto- tai maaperäolosuhteet; |
| --- | --- |

b)

järjestelmän maata koskevien kriteerien täyttämiseksi, jos kyseiset alueet ovat lähellä toisiaan ja niillä on samanlaiset ominaisuudet, kuten ilmasto- tai maaperäolosuhteet;

| c) | kasvihuonekaasupäästöjen vähennysten laskemiseksi, jos yksiköillä on samanlaiset tuotantojärjestelmät ja viljelykasvityypit. |
| --- | --- |

c)

kasvihuonekaasupäästöjen vähennysten laskemiseksi, jos yksiköillä on samanlaiset tuotantojärjestelmät ja viljelykasvityypit.

Ryhmätarkastukseen osallistuvien talouden toimijoiden on nimettävä ryhmän päällikkö. Ensimmäiset keräyspaikat, tuottajaorganisaatiot tai osuuskunnat voivat myös toimia ryhmän päällikköinä, jotka edustavat ryhmätarkastukseen kuuluvia talouden toimijoita.

2.   Ryhmätarkastuksessa todentaminen voidaan tehdä kaikkien asianomaisten yksikköjen osalta yksiköistä poimitun otoksen perusteella. Vapaaehtoisissa järjestelmissä on vahvistettava ryhmätarkastusmenetelmän täytäntöönpanoa koskevat suuntaviivat, joissa käsitellään vähintään seuraavia osatekijöitä:

| a) | ryhmän päällikön asema, mihin sisältyvät sisäistä hallintojärjestelmää ja ryhmän sisäisiä tarkastusmenettelyjä koskevat eritelmät; |
| --- | --- |

a)

ryhmän päällikön asema, mihin sisältyvät sisäistä hallintojärjestelmää ja ryhmän sisäisiä tarkastusmenettelyjä koskevat eritelmät;

| b) | otoskoon määrittäminen; |
| --- | --- |

b)

otoskoon määrittäminen;

3.   Otos, joka koostuu ryhmän jäsenten kokonaismäärän neliöjuurta vastaavasta määrästä ryhmän jäseniä, on tarkastettava yksitellen vähintään kerran vuodessa. Määrää on korotettava, jos riskitaso on korkeampi. Vapaaehtoisten järjestelmien on vahvistettava yleisen riskitason ja kyseisestä riskitasosta tarkastusmenetelmälle aiheutuvien seurausten määrittämisperusteet. Otoksen on edustettava koko ryhmää, ja se on määritettävä käyttämällä riskin ja satunnaisvalinnan yhdistelmää. Satunnaisvalinnan on edustettava vähintään 25:tä prosenttia otoksesta. Tarkastukseen valittu raaka-aineen tuottaja vaihtelee vuosittain.

4.   Ryhmätarkastukset on suoritettava paikan päällä, paitsi jos katsotaan, että asiakirjatarkastuksilla voidaan saavuttaa sama varmuustaso kuin paikan päällä tehtävillä tarkastuksilla. Vapaaehtoisten järjestelmien on esitettävä asiakirjatarkastuksia varten tarvittava näyttö. Talouden toimijoiden omia ilmoituksia ei pidetä riittävänä näyttönä. Ryhmän päällikön suorittamat tarkastukset on aina toteutettava paikan päällä.

5.   Tarkastuksen aikana havaitut yksittäisten ryhmän jäsenten kriittiset tai merkittävät vaatimustenvastaisuudet on käsiteltävä tapauksen mukaan 10 artiklan 4 kohdan a ja b alakohdassa säädetyn menettelyn mukaisesti. Jos koko ryhmän ensimmäisessä otoksessa havaitaan kriittinen tai merkittävä vaatimustenvastaisuus, on tarkastettava myös toinen samankokoinen otos ryhmän jäsenistä. Otokseen kuuluvien ryhmän jäsenten enemmistössä havaittu järjestelmällinen vaatimustenvastaisuus johtaa tapauksen mukaan koko ryhmäsertifioinnin keskeyttämiseen tai peruuttamiseen.

13 artikla

Jätteiden ja tähteiden tarkastaminen

1.   Vapaaehtoisten järjestelmien ja niiden puolesta toimivien sertifiointielinten on sovellettava jätteistä ja tähteistä valmistettujen biopolttoaineiden ja bionesteiden osalta 2–7 kohdassa ja biomassapolttoaineiden osalta 2–5 kohdassa säädettyjä tuotantoketjun todentamisvaatimuksia.

2.   Koko tuotantoketju on katettava alkaen sen alkuperästä eli talouden toimijasta, jossa jäte tai jäännösmateriaali syntyy;

3.   Kaikki talouden toimijat on tarkastettava erikseen. Ryhmätarkastuksia voidaan kuitenkin toteuttaa tuotantoketjun alkulähteillä, esimerkiksi ravintoloissa ja jätteiden tai tähteiden tuottajilla;

4.   Tarkastusmenettelyn suoritustiheyden ja intensiteetin on heijastettava yleistä riskitasoa. Vapaaehtoisten järjestelmien on määriteltävä selkeät säännöt, jotka ovat oikeassa suhteessa tähteisiin tai jätteisiin liittyvän erityisriskin tasoon. Biopolttoaineiden ja bionesteiden osalta alkuperäpaikoissa, joista toimitetaan vähintään viisi tonnia kuukaudessa jätettä tai tähteitä, jotka luetellaan direktiivin (EU) 2018/2001 liitteessä IX olevassa A ja B osassa, on tehtävä paikan päällä suoritettava tarkastus. Paikan päällä tehtävä tarkastus voi perustua otokseen, jossa sovelletaan ryhmätarkastusmenetelmää.

5.   Keräyspaikkojen on toimitettava tarkastajalle luettelo kaikista alkuperäpaikoista, jotka ovat allekirjoittaneet oman ilmoituksensa ennen keräyspaikan tarkastusta. Kuukausittain tai vuosittain syntyvän jätteen määrä on ilmoitettava selkeästi omassa ilmoituksessa. Kaikkia yksittäisiä toimituksia koskevan näytön tai asiakirjojen on oltava saatavilla keräyspaikassa, ja tarkastaja todentaa ne, mukaan lukien jätehuoltosopimuksen, toimitustodistukset ja omat ilmoitukset;

6.   Tarkastaja todentaa, että alkuperäpaikkoja on vähintään kaikkien luettelossa olevien alkuperäpaikkojen neliöjuurta vastaava määrä. Todennus voidaan suorittaa etäyhteyden välityksellä, paitsi jos alkuperäpaikan olemassaolosta on epäilystä tai jos se täyttää 4 kohdan mukaiset paikalla tehtävää tarkastusta koskevat kriteerit. Tarkastajat tarkastavat kestävän materiaalin toimitukset tuotantoketjun loppupään vastaanottajille todentamalla keräyspaikan kyseisten toimitusten vastaanottajille antaman kestävyysilmoituksen jäljennökset satunnaisotannan ja riskiotannan perusteella;

7.   Sertifiointielimen on tehtävä pakollinen valvontatarkastus kuuden kuukauden kuluessa ensimmäisestä sertifioinnista. Keräyspaikoille ja kauppiaille, jotka käsittelevät sekä jätteitä että tähteitä ja kasviöljyjen kaltaisia ensiömateriaaleja, on tehtävä kolmen kuukauden kuluttua ensimmäisestä sertifiointitarkastuksesta ylimääräinen valvontatarkastus, joka kattaa ensimmäisen ainetasejakson. Jos keräyspaikalla on useita varastointipaikkoja, tarkastajan on tarkastettava kunkin varastointipaikan ainetase.

8.   Jos ilmoitettujen jätteiden ja tähteiden laadusta on perusteltuja epäilyjä, tarkastajalla on valtuudet ottaa näytteitä ja teettää niille analyysi riippumattomassa laboratoriossa.

14 artikla

Todellisia kasvihuonekaasupäästöjä koskevien laskelmien tarkastaminen

1.   Vapaaehtoisten järjestelmien on edellytettävä, että talouden toimijat toimittavat tarkastajille kaikki asiaankuuluvat ja ajantasaiset tiedot todellisten kasvihuonekaasupäästöjen laskelmista ennen suunniteltua tarkastusta. Näihin tietoihin on sisällyttävä syöttötiedot ja kaikki muu asian kannalta merkityksellinen näyttö, tiedot sovelletuista päästö- ja muuntokertoimista ja kiinteistä arvoista sekä niiden vertailulähteistä, kasvihuonekaasupäästölaskelmat ja näyttö kasvihuonekaasupäästöjen vähennyksiä koskevien hyvitysten soveltamisesta.

2.   Tarkastajan tulee kirjata tarkastetussa paikassa syntyvät päästöt tarkastuskertomukseen. Tarkastajan on kirjattava lopullisten biopolttoaineiden jalostuksen osalta päästöt jakamisen jälkeen ja saavutetut vähennykset. Jos päästöt poikkeavat merkittävästi tyypillisistä arvoista tai lasketut päästövähennysten tosiasialliset arvot ovat poikkeuksellisen suuria, kertomuksessa esiintyvät poikkeamat on perusteltava. Vapaaehtoisten järjestelmien on otettava käyttöön menettelyt, joiden mukaisesti sertifiointielinten edellytetään ilmoittavan niille välittömästi tällaisista poikkeamista.

3.   Tarkastajien on todennettava, että hiilidioksidin talteenotosta ja korvaamisesta saatavien päästövähennysten arvio rajoittuu päästöihin, jotka vältetään ottamalla talteen hiilidioksidi, jonka hiili on peräisin biomassasta ja jota käytetään korvaamaan fossiilisista polttoaineista peräisin oleva hiilidioksidi. Tämä todentaminen edellyttää, että käytössä ovat seuraavat tiedot:

| a) | tarkoitus, johon talteenotettua hiilidioksidia käytetään; |
| --- | --- |

a)

tarkoitus, johon talteenotettua hiilidioksidia käytetään;

| b) | korvatun hiilidioksidin alkuperä; |
| --- | --- |

b)

korvatun hiilidioksidin alkuperä;

| c) | talteenotetun hiilidioksidin alkuperä; |
| --- | --- |

c)

talteenotetun hiilidioksidin alkuperä;

| d) | tiedot hiilidioksidin talteenotosta ja käsittelystä aiheutuvista päästöistä. |
| --- | --- |

d)

tiedot hiilidioksidin talteenotosta ja käsittelystä aiheutuvista päästöistä.

Edellä olevan b alakohdan soveltamiseksi talteenotettua hiilidioksidia käyttävät talouden toimijat voivat ilmoittaa, miten korvattu hiilidioksidi on aiemmin syntynyt, ja ilmoittaa kirjallisesti, että kyseistä määrää vastaavat päästöt vältetään korvaamisen seurauksena. Tällainen näyttö on katsottava riittäväksi todentamaan direktiivin (EU) 2018/2001 vaatimusten noudattaminen ja päästöjen välttäminen.

4.   Talouden toimijat voivat esittää todellisia kasvihuonekaasuarvoja koskevia väitteitä vasta sen jälkeen, kun niiden kyky tehdä todellisia arvoja koskevia laskelmia on todennettu tarkastuksella.

5.   Vapaaehtoisten järjestelmien on pyynnöstä annettava komissiolle ja sertifiointielinten valvonnasta vastaaville kansallisille viranomaisille mahdollisuus tutustua niiden vapaaehtoisessa järjestelmässä sertifioituihin todellisiin kasvihuonekaasulaskelmiin sekä niitä koskeviin tarkastuskertomuksiin.

15 artikla

Ainetasemenetelmien tarkastukset

Vapaaehtoisten järjestelmien on varmistettava, että talouden toimijat toimittavat tarkastajille kaikki ainetasetiedot ennen tarkastusta.

Ensimmäisessä tarkastuksessa, joka tehdään ennen kuin talouden toimija saa osallistua järjestelmään, tarkastajan on tarkastettava ainetasemenetelmän olemassaolo ja toiminta.

Myöhemmissä vuotuisissa tarkastuksissa tarkastajan on tarkastettava ainakin seuraavat osatekijät:

| a) | luettelo kaikista paikoista, jotka kuuluvat sertifioinnin piiriin. Kullakin toimipaikalla on oltava omat ainetasekirjauksensa; |
| --- | --- |

a)

luettelo kaikista paikoista, jotka kuuluvat sertifioinnin piiriin. Kullakin toimipaikalla on oltava omat ainetasekirjauksensa;

| b) | luettelo kaikista toimipaikkakohtaisista syötteistä ja kuvaus käsitellystä materiaalista sekä yksityiskohtaiset tiedot kaikista toimittajista; |
| --- | --- |

b)

luettelo kaikista toimipaikkakohtaisista syötteistä ja kuvaus käsitellystä materiaalista sekä yksityiskohtaiset tiedot kaikista toimittajista;

| c) | luettelo kaikista toimipaikkakohtaisista tuotoksista ja kuvaus käsitellystä materiaalista sekä yksityiskohtaiset tiedot kaikista asiakkaista; |
| --- | --- |

c)

luettelo kaikista toimipaikkakohtaisista tuotoksista ja kuvaus käsitellystä materiaalista sekä yksityiskohtaiset tiedot kaikista asiakkaista;

| d) | sovelletut muuntokertoimet, erityisesti jätteitä ja tähteitä käsittelevissä laitoksissa sen varmistamiseksi, että prosessia ei muuteta siten, että syntyy enemmän jätettä tai tähteitä; |
| --- | --- |

d)

sovelletut muuntokertoimet, erityisesti jätteitä ja tähteitä käsittelevissä laitoksissa sen varmistamiseksi, että prosessia ei muuteta siten, että syntyy enemmän jätettä tai tähteitä;

| e) | mahdolliset erot kirjanpitojärjestelmän ja syötteiden, tuotosten ja taseiden välillä; |
| --- | --- |

e)

mahdolliset erot kirjanpitojärjestelmän ja syötteiden, tuotosten ja taseiden välillä;

| f) | kestävyysominaisuuksien kohdentaminen; |
| --- | --- |

f)

kestävyysominaisuuksien kohdentaminen;

| g) | kestävyystietojen ja fyysisen varaston vastaavuus ainetasejakson lopussa. |
| --- | --- |

g)

kestävyystietojen ja fyysisen varaston vastaavuus ainetasejakson lopussa.

16 artikla

Luonnontilaisten ja muiden kuin luonnontilaisten biologisesti erityisen monimuotoisten ruohoalueiden tarkastus

1.   Tarkastajien, jotka todentavat, onko maa direktiivin (EU) 2018/2001 29 artiklan 3 kohdan d alakohdassa tarkoitettua biologisesti erityisen monimuotoista ruohoaluetta, on todennettava, onko maa biologisesti erityisen monimuotoista ruohoaluetta tai onko se ollut biologisesti erityisen monimuotoista ruohoaluetta tammikuusta 2008 lähtien. Vapaaehtoisten järjestelmien on järjestelmäasiakirjoissaan ilmoitettava talouden toimijoille, minkä tyyppistä näyttöä niiden sertifiointielimet voivat hyväksyä historiallisen alueen aseman todistamiseksi tammikuusta 2008 lähtien.

2.   Jos maa pysyy ruohoalueena tai olisi pysynyt ruohoalueena ilman ihmisten toimintaa ja se sijaitsee jollakin asetuksessa (EU) N:o 1307/2014 luetelluista maantieteellisistä alueista, sitä on pidettävä luonnontilaisena ja biologisesti erityisen monimuotoisena ruohoalueena.

3.   Edellä 2 kohdassa tarkoitettujen alueiden ulkopuolella sijaitsevan maan osalta tarkastajan on arvioitava, säilyttääkö ruohoalue tai olisiko se ilman ihmisten toimintaa säilyttänyt luonnollisen lajien koostumuksen sekä ekologiset ominaisuudet ja prosessit. Jos näin on, maata on pidettävä luonnontilaisena ja biologisesti erityisen monimuotoisena ruohoalueena. Jos ruohoalue on jo muutettu viljelymaaksi eikä itse maan ominaisuuksia ole mahdollista arvioida kansallisilta toimivaltaisilta viranomaisilta saatavista tiedoista tai satelliittikuvista, tarkastajan on katsottava, että kyseinen maa ei ole ollut biologisesti erityisen monimuotoista ruohoaluetta muuttamisen hetkellä.

4.   Jos maa-alue on lakannut olemasta ruohoaluetta tai olisi lakannut olemasta ruohoaluetta ilman ihmisten toimintaa, se on lajirikasta ja huonontumatonta ja asianomainen toimivaltainen viranomainen on todennut sen biologisesti erityisen monimuotoiseksi, maa-aluetta on pidettävä ei-luonnontilaisena ja biologisesti erityisen monimuotoisena ruohoalueena.

5.   Maata, joka on tai on ollut ei-luonnontilaista ja biologisesti erityisen monimuotoista ruohoaluetta tammikuussa 2008 tai sen jälkeen, voidaan käyttää polttoaineiden tuotantoon edellyttäen, että raaka-aineen korjuu on välttämätöntä, jotta voidaan säilyttää ruohoalueen asema biologisesti erityisen monimuotoisena ruohoalueena ja että nykyiset hoitokäytännöt eivät aiheuta riskiä siitä, että ruohoalueen biologinen monimuotoisuus heikkenee.

Talouden toimijoiden on esitettävä näyttöä siitä, että raaka-aineen korjuu on tarpeen biologisesti erityisen monimuotoisen ruohoalueen aseman säilyttämiseksi ja että hoitokäytännöt eivät aiheuta riskiä, että ruohoalueen biologinen monimuotoisuus heikentyy.

Jos talouden toimijat eivät kykene esittämään toisessa alakohdassa tarkoitettua näyttöä, niiden on osoitettava, että asianomainen toimivaltainen viranomainen tai nimetty elin on antanut niille luvan korjata raaka-aineen sato biologisesti erityisen monimuotoisen ruohoalueen aseman säilyttämiseksi.

Maa-alueen teknisen arvioinnin suorittaa pätevä asiantuntija, joka on ulkopuolinen ja riippumaton tarkastettavasta toiminnasta, jolla ei ole eturistiriitoja ja joka voi olla osa tarkastusryhmää. Arviointia ja sen tuloksia tarkastellaan tarkastuksen yhteydessä.

17 artikla

Jäsenvaltioiden ja komission suorittama valvonta

1.   Vapaaehtoisten järjestelmien on edellytettävä, että järjestelmään osallistuvat talouden toimijat ja sen tarkastuksia suorittavat sertifiointielimet tekevät yhteistyötä komission ja jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten kanssa, mukaan lukien pyydettäessä pääsyn myöntäminen talouden toimijoiden tiloihin sekä kaikkien direktiivin (EU) 2018/2001 mukaisten tehtävien hoitamiseksi tarvittavien tietojen asettaminen komission ja jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten saataville. Tätä varten sertifiointielinten on myös

| a) | toimitettava tiedot, joita jäsenvaltiot tarvitsevat sertifiointielinten toiminnan valvomiseksi direktiivin (EU) 2018/2001 30 artiklan 9 kohdan mukaisesti; |
| --- | --- |

a)

toimitettava tiedot, joita jäsenvaltiot tarvitsevat sertifiointielinten toiminnan valvomiseksi direktiivin (EU) 2018/2001 30 artiklan 9 kohdan mukaisesti;

| b) | toimitettava komission edellyttämät tiedot direktiivin (EU) 2018/2001 30 artiklan 10 kohdan noudattamiseksi; |
| --- | --- |

b)

toimitettava komission edellyttämät tiedot direktiivin (EU) 2018/2001 30 artiklan 10 kohdan noudattamiseksi;

| c) | todennettava unionin tietokantaan tai asiaankuuluvaan kansalliseen tietokantaan direktiivin (EU) 2018/2001 28 artiklan 4 kohdan mukaisesti tallennettujen tietojen oikeellisuus. |
| --- | --- |

c)

todennettava unionin tietokantaan tai asiaankuuluvaan kansalliseen tietokantaan direktiivin (EU) 2018/2001 28 artiklan 4 kohdan mukaisesti tallennettujen tietojen oikeellisuus.

2.   Direktiivin (EU) 2018/2001 30 artiklan 9 kohdassa säädetyn valvonnan yhteydessä jäsenvaltioiden on otettava käyttöön menettelyt, joiden mukaisesti sertifiointielimet voivat rekisteröityä valvontaa ja valvonnan suorittamista varten riippumatta siitä, sijaitseeko niiden päätoimipaikka jäsenvaltiossa vai kolmannessa maassa.

3.   Jäsenvaltioiden on vaihdettava tietoja ja jaettava parhaita käytäntöjä siitä, miten sertifiointielinten toimintaa valvotaan virallisen yhteistyökehyksen puitteissa. Jos sertifiointielimet sertifioivat raaka-aineita, biopolttoaineita, bionesteitä, biomassaa tai muita polttoaineita useammassa kuin yhdessä jäsenvaltiossa, asianomaisten jäsenvaltioiden on perustettava yhteinen kehys tällaisten sertifiointielinten valvontaa varten, mukaan lukien yhden jäsenvaltion nimeäminen johtavaksi tarkastusten valvojaksi.

4.   Johtava tarkastusten valvoja vastaa yhteistyössä muiden asianomaisten jäsenvaltioiden kanssa sertifiointielinten valvonnan tuloksia koskevien tietojen kokoamisesta ja jakamisesta.

5.   Jäsenvaltioiden on mahdollisuuksien mukaan perustettava kolmansien maiden kanssa yhteistyökehyksiä niiden alueella suoritettavien tarkastusten valvontaa varten, jotta voidaan varmistaa samantasoinen tiedonkulku ja tarkastuksen valvontastandardien soveltaminen kolmansissa maissa toimiviin sertifiointielimiin.

6.   Jos jäsenvaltiolla on perusteltuja epäilyjä tietyn unionissa tai kolmannessa maassa sijaitsevan sertifiointielimen kyvystä suorittaa tarkastustyönsä, sen on jaettava nämä tiedot muiden jäsenvaltioiden, komission ja sen vapaaehtoisen järjestelmän kanssa, jossa sertifiointiviranomainen toimii. Asianomaisen vapaaehtoisen järjestelmän on välittömästi tutkittava tapaus. Kun vapaaehtoinen järjestelmä on saanut tutkimuksensa päätökseen, sen on ilmoitettava jäsenvaltioille ja komissiolle tutkimuksen tuloksista ja toteutetuista korjaavista toimista.

7.   Talouden toimijoita ja sertifiointielimiä, jotka eivät noudata tai eivät halua noudattaa tämän artiklan 1–6 kohdassa säädettyjä vaatimuksia, on estettävä osallistumasta vapaaehtoisiin järjestelmiin ja tarkastusten suorittamiseen vapaaehtoisissa järjestelmissä. Vapaaehtoisten järjestelmien on toimitettava komissiolle vuotuiset toimintakertomukset direktiivin (EU) 2018/2001 30 artiklan 5 kohdan mukaisesti. Direktiivin (EU) 2018/2001 30 artiklan 5 kohdassa säädettyjen vuotuisten toimintakertomusten rakenteen ja sisällön on oltava tämän asetuksen liitteessä III vahvistettujen vähimmäisvaatimusten mukaisia. Pääraportti ei saa sisältää luottamuksellisia tietoja, ja se on julkaistava kokonaisuudessaan. Tiedot on toimitettava erikseen komission määrittämässä muodossa.

8.   Vapaaehtoisten järjestelmien on ilmoitettava komissiolle viipymättä kaikista järjestelmän sisältöön tehtävistä olennaisista muutoksista, jotka voivat vaikuttaa järjestelmän tunnustamista koskeviin kriteereihin. Tällaisiin muutoksiin voi sisältyä jokin seuraavista:

| a) | muutokset järjestelmän kattamiin pakollisiin kestävyyskriteereihin; |
| --- | --- |

a)

muutokset järjestelmän kattamiin pakollisiin kestävyyskriteereihin;

| b) | järjestelmän soveltamisalan laajentaminen järjestelmän tunnustamista koskevassa täytäntöönpanosäädöksessä kuvattua pidemmälle; |
| --- | --- |

b)

järjestelmän soveltamisalan laajentaminen järjestelmän tunnustamista koskevassa täytäntöönpanosäädöksessä kuvattua pidemmälle;

| c) | alkuperäisissä järjestelmäasiakirjoissa tarkoitettujen raaka-aineiden tai biopolttoaineiden soveltamisalan laajentaminen, jos lisättyjen raaka-aineiden riskiprofiili poikkeaa esimerkiksi jätteiden tai tähteiden sisällyttämisen suhteen tai jos sovelletaan erityisiä menettelyjä; |
| --- | --- |

c)

alkuperäisissä järjestelmäasiakirjoissa tarkoitettujen raaka-aineiden tai biopolttoaineiden soveltamisalan laajentaminen, jos lisättyjen raaka-aineiden riskiprofiili poikkeaa esimerkiksi jätteiden tai tähteiden sisällyttämisen suhteen tai jos sovelletaan erityisiä menettelyjä;

| d) | ainetasesääntöjen muutokset; |
| --- | --- |

d)

ainetasesääntöjen muutokset;

| e) | tarkastusmenettelyjen tai tarkastajia koskevien vaatimusten muutokset; |
| --- | --- |

e)

tarkastusmenettelyjen tai tarkastajia koskevien vaatimusten muutokset;

| f) | kasvihuonekaasujen laskentamenetelmän muutokset tai laajentaminen; |
| --- | --- |

f)

kasvihuonekaasujen laskentamenetelmän muutokset tai laajentaminen;

| g) | kaikki muut muutokset, joiden voidaan katsoa vaikuttavan järjestelmän tunnustamista koskeviin perusteisiin. |
| --- | --- |

g)

kaikki muut muutokset, joiden voidaan katsoa vaikuttavan järjestelmän tunnustamista koskeviin perusteisiin.

IV LUKU

ERITYISET SÄÄNNÖT, JOTKA KOSKEVAT AINETASEMENETELMÄN JA UNIONIN TIETOKANNAN TÄYTÄNTÖÖNPANOA SEKÄ POLTTOAINEIDEN KASVIHUONEKAASUPÄÄSTÖJEN JA BIOLOGISTEN OSUUKSIEN MÄÄRITTÄMISTÄ

18 artikla

Jäljitettävyys ja unionin tietokanta

1.   Kestävyysominaisuudet ja kasvihuonekaasupäästöjen vähentämisominaisuudet ja muut raaka-aineita tai polttoainetta kuvaavat tiedot, joita edellytetään direktiivin (EU) 2018/2001 soveltamiseksi, sekä transaktiotiedot on dokumentoitava perusteellisesti ja siirrettävä talouden toimijalta talouden toimijalle toimitusketjun kautta. Tällaisiin tietoihin on sisällyttävä koko toimitusketjun kautta välitettävät tiedot sekä tiedot, jotka koskevat yksittäistä transaktiota liitteessä I kuvatulla tavalla.

2.   Toimitusketjun kautta välitettävät tiedot on sisällytettävä raaka-aineiden tai polttoaineiden fyysisten kuljetusten mukana oleviin asiakirjoihin. Tiedot on myös sisällytettävä unionin tietokantaan heti sen toiminnan alusta, kun on kyse nestemäisistä ja kaasumaisista liikenteen polttoaineista, jotka voidaan ottaa huomioon direktiivin (EU) 2018/2001 27 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetun osoittajan laskennassa tai jotka otetaan huomioon mainitun direktiivin 29 artiklan 1 kohdan ensimmäisen alakohdan a, b ja c alakohtaa sovellettaessa.

3.   Nestemäisten tai kaasumaisten polttoaineiden erien jäljittämiseksi yhteenliitetyssä infrastruktuurissa, johon sovelletaan samaa ainetasamenetelmää, kestävyysominaisuudet ja kasvihuonekaasupäästöjen vähentämisominaisuudet ja muut 1 kohdassa kuvatut tiedot on rekisteröitävä unionin tietokantaan ensimmäisessä saapumispaikassa ja kirjattava kulutetuiksi loppukulutuspaikassa. Jos kaasumaiset polttoaineet poistetaan yhteenliitetystä infrastruktuurista ja jalostetaan edelleen kaasumaisiksi tai nestemäisiksi polttoaineiksi, loppukulutuspaikkaa pidetään kaasumaisten tai nestemäisten loppupolttoaineiden loppukulutuspaikkana. Tällaisessa tapauksessa kaikki välivaiheet kaasumaisten polttoaineiden poistamisesta yhteenliitetystä infrastruktuurista aina kaasumaisten tai nestemäisten loppupolttoaineiden loppukulutuspaikkaan saakka on rekisteröitävä unionin tietokantaan.

19 artikla

Ainetasemenetelmän täytäntöönpano

1.   Vapaaehtoisten järjestelmien on edellytettävä, että järjestelmään osallistuvat talouden toimijat käyttävät direktiivin (EU) 2018/2001 30 artiklan 1 kohdan mukaista ainetasemenetelmää, joka mahdollistaa sellaisten raaka-aineiden tai polttoaineiden sekoittamisen, jotka eroavat toisistaan kestävyysominaisuuksiltaan ja kasvihuonekaasupäästöjen vähentämisominaisuuksiltaan.

2.   Vapaaehtoisten järjestelmien on ainetasemenetelmän täytäntöönpanossa sovellettava seuraavia sääntöjä:

| a) | raaka-aineita tai polttoaineita pidetään seoksen osana vain, jos ne sekoitetaan säiliössä, jalostukseen tai logistiikkaan liittyvässä laitoksessa tai siirto- ja jakeluinfrastruktuurissa tai -paikassa; |
| --- | --- |

a)

raaka-aineita tai polttoaineita pidetään seoksen osana vain, jos ne sekoitetaan säiliössä, jalostukseen tai logistiikkaan liittyvässä laitoksessa tai siirto- ja jakeluinfrastruktuurissa tai -paikassa;

| b) | eri raaka-aineita pidetään seoksen osana vain, jos ne kuuluvat samaan tuoteryhmään, paitsi jos raaka-aine yhdistetään jatkojalostusta varten; |
| --- | --- |

b)

eri raaka-aineita pidetään seoksen osana vain, jos ne kuuluvat samaan tuoteryhmään, paitsi jos raaka-aine yhdistetään jatkojalostusta varten;

| c) | raaka-aineita tai polttoaineita pidetään seoksen osana vain, jos ne on fyysisesti sekoitettu, paitsi jos ne ovat fyysisesti samanlaisia tai kuuluvat samaan tuoteryhmään. Jos raaka-aineet tai polttoaineet ovat fyysisesti samanlaisia tai kuuluvat samaan tuoteryhmään, ne on varastoitava samassa yhteenliitetyssä infrastruktuurissa, jalostukseen tai logistiikkaan liittyvässä laitoksessa, siirto- ja jakeluinfrastruktuurissa tai -paikassa; |
| --- | --- |

c)

raaka-aineita tai polttoaineita pidetään seoksen osana vain, jos ne on fyysisesti sekoitettu, paitsi jos ne ovat fyysisesti samanlaisia tai kuuluvat samaan tuoteryhmään. Jos raaka-aineet tai polttoaineet ovat fyysisesti samanlaisia tai kuuluvat samaan tuoteryhmään, ne on varastoitava samassa yhteenliitetyssä infrastruktuurissa, jalostukseen tai logistiikkaan liittyvässä laitoksessa, siirto- ja jakeluinfrastruktuurissa tai -paikassa;

| d) | logistiikkaan liittyvään laitokseen tai siirto- tai jakeluinfrastruktuuriin, kuten kaasuverkkoon tai nestemäisten polttoaineiden putkistoon, tuotuja polttoaineita, jotka on varastoitu nesteytetyn maakaasun käsittelylaitoksiin tai muihin varastoihin, pidetään osana seosta c alakohdan mukaisesti vain, jos kyseinen infrastruktuuri on yhteenliitetty; |
| --- | --- |

d)

logistiikkaan liittyvään laitokseen tai siirto- tai jakeluinfrastruktuuriin, kuten kaasuverkkoon tai nestemäisten polttoaineiden putkistoon, tuotuja polttoaineita, jotka on varastoitu nesteytetyn maakaasun käsittelylaitoksiin tai muihin varastoihin, pidetään osana seosta c alakohdan mukaisesti vain, jos kyseinen infrastruktuuri on yhteenliitetty;

| e) | talouden toimijoiden on pidettävä erillisiä ainetasetietoja raaka-aineista ja polttoaineista, joita ei voida pitää seoksen osana. Kestävyysominaisuuksia ja kasvihuonekaasupäästöjen vähentämisominaisuuksia ja kokoja koskevien tietojen siirtäminen eri ainetaseiden välillä ei ole sallittua. Edellä olevan a–c alakohdan mukaan biopolttoaineiden, bionesteiden tai biomassapolttoaineiden tuotantolaitosten sisällä olevia raaka-aineita pidetään seoksen osana. Sen vuoksi vaatimusta pitää erillisiä ainetaseita ei sovelleta tällaisiin laitoksiin, ja voidaan pitää yhtä ainetasetta; |
| --- | --- |

e)

talouden toimijoiden on pidettävä erillisiä ainetasetietoja raaka-aineista ja polttoaineista, joita ei voida pitää seoksen osana. Kestävyysominaisuuksia ja kasvihuonekaasupäästöjen vähentämisominaisuuksia ja kokoja koskevien tietojen siirtäminen eri ainetaseiden välillä ei ole sallittua. Edellä olevan a–c alakohdan mukaan biopolttoaineiden, bionesteiden tai biomassapolttoaineiden tuotantolaitosten sisällä olevia raaka-aineita pidetään seoksen osana. Sen vuoksi vaatimusta pitää erillisiä ainetaseita ei sovelleta tällaisiin laitoksiin, ja voidaan pitää yhtä ainetasetta;

| f) | ainetasemenetelmään on sisällyttävä tiedot raaka-aineiden ja polttoaineiden kestävyydestä sekä kasvihuonekaasupäästöjen ominaisuuksista ja määristä, mukaan lukien tiedot raaka-aineiden ja polttoaineiden määristä, joille ei ole määritetty kestävyysominaisuuksia tai kasvihuonekaasuominaisuuksia; |
| --- | --- |

f)

ainetasemenetelmään on sisällyttävä tiedot raaka-aineiden ja polttoaineiden kestävyydestä sekä kasvihuonekaasupäästöjen ominaisuuksista ja määristä, mukaan lukien tiedot raaka-aineiden ja polttoaineiden määristä, joille ei ole määritetty kestävyysominaisuuksia tai kasvihuonekaasuominaisuuksia;

| g) | jos raaka-aine- tai polttoaine-erä toimitetaan talouden toimijalle, joka ei osallistu vapaaehtoiseen järjestelmään tai kansalliseen järjestelmään, toimitus on otettava huomioon ainetaseessa poistamalla vastaava määrä raaka-ainetta tai polttoainetta. Pois kirjattavan polttoainetyypin on vastattava toimitetun raaka-aineen tai polttoaineen fyysisiä ominaisuuksia; |
| --- | --- |

g)

jos raaka-aine- tai polttoaine-erä toimitetaan talouden toimijalle, joka ei osallistu vapaaehtoiseen järjestelmään tai kansalliseen järjestelmään, toimitus on otettava huomioon ainetaseessa poistamalla vastaava määrä raaka-ainetta tai polttoainetta. Pois kirjattavan polttoainetyypin on vastattava toimitetun raaka-aineen tai polttoaineen fyysisiä ominaisuuksia;

| h) | jos polttoaine-erää käytetään jäsenvaltion polttoaineen toimittajalle asettaman velvoitteen täyttämiseen, se katsotaan poistetuksi ainetaseen seoksesta; |
| --- | --- |

h)

jos polttoaine-erää käytetään jäsenvaltion polttoaineen toimittajalle asettaman velvoitteen täyttämiseen, se katsotaan poistetuksi ainetaseen seoksesta;

| i) | jos biopolttoaineita, bionesteitä tai biomassapolttoaineita yhdistetään fossiilisiin polttoaineisiin, seokselle osoitettuja kestävyysominaisuuksia ja kasvihuonekaasupäästöjen vähentämisominaisuuksia koskevien tietojen on vastattava biopolttoaineen, bionesteiden tai biomassapolttoaineiden fyysistä osuutta seoksessa. Biopolttoaineiden ja bionesteiden osalta jäsenvaltiot voivat lisäksi tarkistaa näiden tietojen todenperäisyyden 23 artiklan mukaisesti; |
| --- | --- |

i)

jos biopolttoaineita, bionesteitä tai biomassapolttoaineita yhdistetään fossiilisiin polttoaineisiin, seokselle osoitettuja kestävyysominaisuuksia ja kasvihuonekaasupäästöjen vähentämisominaisuuksia koskevien tietojen on vastattava biopolttoaineen, bionesteiden tai biomassapolttoaineiden fyysistä osuutta seoksessa. Biopolttoaineiden ja bionesteiden osalta jäsenvaltiot voivat lisäksi tarkistaa näiden tietojen todenperäisyyden 23 artiklan mukaisesti;

| j) | raaka-aine- tai polttoaine-erän kestävyysominaisuuksia ja kasvihuonekaasupäästöjen vähentämisominaisuuksia on pidettävä yhdistelmänä. Jos eriä poistetaan seoksesta, niihin voidaan liittää mikä tahansa kestävyysominaisuusyhdistelmä, kunhan kestävyysominaisuuksien ja kasvihuonekaasupäästöjen vähentämisominaisuuksien yhdistelmiä ei jaeta ja ainetase saavutetaan asianmukaisen ajan kuluessa; |
| --- | --- |

j)

raaka-aine- tai polttoaine-erän kestävyysominaisuuksia ja kasvihuonekaasupäästöjen vähentämisominaisuuksia on pidettävä yhdistelmänä. Jos eriä poistetaan seoksesta, niihin voidaan liittää mikä tahansa kestävyysominaisuusyhdistelmä, kunhan kestävyysominaisuuksien ja kasvihuonekaasupäästöjen vähentämisominaisuuksien yhdistelmiä ei jaeta ja ainetase saavutetaan asianmukaisen ajan kuluessa;

| k) | jos se on avoimuussyistä tarpeen, ainetasemenetelmään on sisällyttävä tieto siitä, onko polttoaineen tai polttoaineen lähtöaineen tuotantoon myönnetty tukea, ja jos on, tieto tuen tyypistä; |
| --- | --- |

k)

jos se on avoimuussyistä tarpeen, ainetasemenetelmään on sisällyttävä tieto siitä, onko polttoaineen tai polttoaineen lähtöaineen tuotantoon myönnetty tukea, ja jos on, tieto tuen tyypistä;

| l) | asianmukainen ajanjakso ainetaseen saavuttamiseksi on 12 kuukautta maatalousbiomassan ja metsäbiomassan tuottajille sekä ensimmäisille keräyspaikoille, jotka hankkivat ainoastaan maatalousbiomassaa ja metsäbiomassaa, ja kaikille muille talouden toimijoille kolme kuukautta. Ajanjakso alkaa ja päättyy kalenterivuoden mukaisesti tai tapauksen mukaan kalenterivuoden neljän neljänneksen mukaisesti. Vaihtoehtona kalenterivuodelle talouden toimijat voivat käyttää myös joko tilikautta, jota ne käyttävät kirjanpitotarkoituksiin, tai muuta alkamisajankohtaa ainetasekaudelle edellyttäen, että valinta ilmoitetaan selkeästi ja sitä sovelletaan johdonmukaisesti. Ainetasekauden lopussa siirrettävien kestävyystietojen olisi vastattava fyysistä varastoa kontissa, prosessointiin tai logistiikkaan liittyvässä laitoksessa, siirto- ja jakeluinfrastruktuurissa tai -paikassa; |
| --- | --- |

l)

asianmukainen ajanjakso ainetaseen saavuttamiseksi on 12 kuukautta maatalousbiomassan ja metsäbiomassan tuottajille sekä ensimmäisille keräyspaikoille, jotka hankkivat ainoastaan maatalousbiomassaa ja metsäbiomassaa, ja kaikille muille talouden toimijoille kolme kuukautta. Ajanjakso alkaa ja päättyy kalenterivuoden mukaisesti tai tapauksen mukaan kalenterivuoden neljän neljänneksen mukaisesti. Vaihtoehtona kalenterivuodelle talouden toimijat voivat käyttää myös joko tilikautta, jota ne käyttävät kirjanpitotarkoituksiin, tai muuta alkamisajankohtaa ainetasekaudelle edellyttäen, että valinta ilmoitetaan selkeästi ja sitä sovelletaan johdonmukaisesti. Ainetasekauden lopussa siirrettävien kestävyystietojen olisi vastattava fyysistä varastoa kontissa, prosessointiin tai logistiikkaan liittyvässä laitoksessa, siirto- ja jakeluinfrastruktuurissa tai -paikassa;

| m) | vapaaehtoisten järjestelmien on täsmennettävä liitteen I mukaiset kestävyyttä ja kasvihuonekaasupäästöjen vähentämistä koskevat vähimmäisominaisuudet, joista on tiedotettava eteenpäin toimitusketjussa, sekä muut erien jäljittämiseksi tarvittavat tiedot. Jos nestemäisiä tai kaasumaisia polttoaineita tuodaan yhteenliitettyyn infrastruktuuriin ja niihin sovelletaan samaa ainetasemenetelmää, yhteenliitettyyn infrastruktuuriin saapuviin ja sieltä poistuviin eriin on liitettävä vastaavat kestävyysominaisuudet ja kasvihuonekaasupäästöjen vähentämisominaisuudet. Vapaaehtoisten järjestelmien on myös varmistettava, että talouden toimijat syöttävät oikein kaikki asiaankuuluvat tiedot unionin tietokantaan. |
| --- | --- |

m)

vapaaehtoisten järjestelmien on täsmennettävä liitteen I mukaiset kestävyyttä ja kasvihuonekaasupäästöjen vähentämistä koskevat vähimmäisominaisuudet, joista on tiedotettava eteenpäin toimitusketjussa, sekä muut erien jäljittämiseksi tarvittavat tiedot. Jos nestemäisiä tai kaasumaisia polttoaineita tuodaan yhteenliitettyyn infrastruktuuriin ja niihin sovelletaan samaa ainetasemenetelmää, yhteenliitettyyn infrastruktuuriin saapuviin ja sieltä poistuviin eriin on liitettävä vastaavat kestävyysominaisuudet ja kasvihuonekaasupäästöjen vähentämisominaisuudet. Vapaaehtoisten järjestelmien on myös varmistettava, että talouden toimijat syöttävät oikein kaikki asiaankuuluvat tiedot unionin tietokantaan.

20 artikla

Biopolttoaineiden, biomassapolttoaineiden ja bionesteiden kasvihuonekaasupäästöjen määrittäminen

1.   Vapaaehtoisten järjestelmien on edellytettävä, että talouden toimijat soveltavat direktiivin (EU) 2018/2001 31 artiklassa säädettyä menetelmää määrittäessään biopolttoaineiden, bionesteiden ja biomassapolttoaineiden kasvihuonekaasupäästöjä.

2.   Edellä 1 kohdassa tarkoitettujen biopolttoaineiden, bionesteiden ja biomassapolttoaineiden kasvihuonekaasupäästöjen määrittämiseksi sovelletaan seuraavia erityisiä sääntöjä:

| a) | kun otetaan huomioon syötteiden kasvihuonekaasupäästöt ja käytetään päästökertoimien kiinteitä arvoja, on sovellettava liitteessä IX vahvistettuja arvoja; |
| --- | --- |

a)

kun otetaan huomioon syötteiden kasvihuonekaasupäästöt ja käytetään päästökertoimien kiinteitä arvoja, on sovellettava liitteessä IX vahvistettuja arvoja;

| b) | raaka-aineiden louhinnasta tai viljelystä aiheutuvia päästöjä määritettäessä on sovellettava liitteessä VII esitettyä menetelmää; |
| --- | --- |

b)

raaka-aineiden louhinnasta tai viljelystä aiheutuvia päästöjä määritettäessä on sovellettava liitteessä VII esitettyä menetelmää;

| c) | päästöjen vähennysten, jotka saadaan paremmista maatalouskäytännöistä johtuvasta maaperän hiilikertymästä (esca), määrittämisessä sovelletaan liitteessä V esitettyä menetelmää. |
| --- | --- |

c)

päästöjen vähennysten, jotka saadaan paremmista maatalouskäytännöistä johtuvasta maaperän hiilikertymästä (esca), määrittämisessä sovelletaan liitteessä V esitettyä menetelmää.

3.   EU:n jäsenvaltiot voivat toimittaa päivitetyt arvot kansallisen sähkön kokonaistuotantonsa päästökertoimista, jotka komissio ottaa huomioon päivittääkseen vastaavia liitteessä IX esitettyjä päästökertoimia. Arvioituaan nämä päivitetyt arvot komissio voi hyväksyä ne tai vaihtoehtoisesti esittää asianomaiselle jäsenvaltiolle perustelut, miksi näin ei ole tehty. Hyväksytyt päivitetyt luvut annetaan saataville vapaaehtoisiin järjestelmiin ja sertifiointiin keskittyvässä osiossa komission Europa-sivustolla.

4.   Hiilidioksidin talteenotosta ja geologisesta varastoinnista saatavat vähennykset päästöissä voidaan ottaa huomioon vain, jos on pätevää näyttöä siitä, että hiilidioksidi on tosiasiallisesti otettu talteen ja varastoitu turvallisesti hiilidioksidin geologisesta varastoinnista annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2009/31/EY (5) mukaisesti. Jos hiilidioksidi varastoidaan geologisesti, vapaaehtoisten järjestelmien on todennettava varastointipaikan eheydestä ja varastoidun hiilidioksidin määrästä esitetty näyttö. Jos kolmas osapuoli suorittaa kuljetuksen tai geologisen varastoinnin, näyttönä varastoinnista voidaan esittää kyseisen kolmannen osapuolen kanssa tehdyt asiaa koskevat sopimukset ja laskut.

21 artikla

Erityiset säännöt jätteille ja tähteille

1.   Vapaaehtoisten järjestelmien on sovellettava direktiivissä (EU) 2018/2001 vahvistettuja jätteitä ja tähteitä koskevia erityisiä sääntöjä ja vapautuksia ainoastaan, jos tällaiset raaka-aineet kuuluvat kyseisen direktiivin 2 artiklassa annettujen määritelmien soveltamisalaan.

2.   Se, onko raaka-aine katsottava jätteeksi vai tähteeksi, on määritettävä siinä toimitusketjun paikassa, josta materiaali on peräisin. Raaka-aineita ei pidetä jätteinä tai tähteinä, jos niitä tai niiden tuotantoprosessia on tarkoituksellisesti muutettu kyseisten materiaalien ilmoittamiseksi jätteenä tai tähteenä.

3.   Liitteessä IV lueteltuja jätteitä ja tähteitä ei pidetä jätteinä tai tähteinä, jos niitä on tarkoituksellisesti muutettu siten, että ne voidaan ilmoittaa jätteinä tai tähteinä.

4.   Vapaaehtoisten järjestelmien on annettava talouden toimijoille ohjeita siitä, miten arvioidaan, onko raaka-aineita pidettävä jätteinä ja tähteinä, ja tähän liittyvää tukea. Talouden toimijoiden on säilytettävä arviointien perustana oleva aineisto ja esitettävä se tarkastajille. Vapaaehtoisten järjestelmien on vahvistettava erityiset säännöt tällaisen aineiston tarkastamisesta.

5.   Direktiivin (EU) 2018/2001 29 artiklan 2 kohdan vaatimusten täyttämiseksi vapaaehtoisten järjestelmien on varmistettava, että maataloudesta peräisin olevien jätteiden ja tähteiden korjuu ei vaikuta kielteisesti maaperän laatuun eikä maaperän hiilivarantoon. Todentamisella on varmistettava, että maa-alueeseen sovelletaan asiaankuuluvia olennaisia maaperän hoito- tai seurantakäytäntöjä, joilla edistetään hiilen sitomista maaperään ja maaperän laatua liitteen VI mukaisesti.

6.   Edellä 5 kohdassa tarkoitettujen käytäntöjen soveltamista voidaan vaatia ja valvoa joko kansallisella tasolla tai talouden toimijoiden tasolla. Kansallisella tasolla vapaaehtoisten järjestelmien on todennettava, että alkuperämaa, olipa se jäsenvaltio tai kolmas maa, edellyttää keskeisten maaperän hoitokäytäntöjen soveltamista tällaisten tähteiden korjuusta maan laatuun ja maaperän hiileen kohdistuviin vaikutuksiin puuttumiseksi, ja että käytössä on mekanismit kyseisten käytäntöjen täytäntöönpanon seuraamiseksi ja valvomiseksi. Talouden toimijoiden tasolla vapaaehtoisten järjestelmien on todennettava, että tällaisia hoitokäytäntöjä sovelletaan tehokkaasti ja että niitä seurataan biomassaa toimittavien maatilojen tasolla. Jos käytetään ryhmätarkastusta, vapaaehtoisten järjestelmien on varmistettava, että kaikki ryhmätarkastuksen piiriin kuuluvat talouden toimijat soveltavat kyseisiä käytäntöjä.

22 artikla

Erityiset säännöt kierrätetyille hiilipitoisille polttoaineille ja muuta kuin biologista alkuperää oleville uusiutuville polttoaineille

Vapaaehtoisten järjestelmien on edellytettävä, että talouden toimijat soveltavat direktiivin (EU) 2018/2001 28 artiklan 5 kohdassa säädettyä menetelmää määrittäessään kierrätetyistä hiilipitoisista polttoaineista ja muuta kuin biologista alkuperää olevista uusiutuvista polttoaineista johtuvia kasvihuonekaasupäästöjä.

23 artikla

Yhteistä käsittelyä koskevat erityiset säännöt

1.   Vapaaehtoisten järjestelmien on edellytettävä, että järjestelmään osallistuvat talouden toimijat soveltavat direktiivin (EU) 2018/2001 28 artiklan 5 kohdan nojalla hyväksytyissä delegoiduissa säädöksissä vahvistettua menetelmää määrittäessään sellaisen biopolttoaineen ja liikenteessä käytettävän biokaasun osuutta, joka saadaan fossiilisten polttoaineiden kanssa yhteisessä prosessissa jalostettavasta biomassasta.

2.   Talouden toimijoiden on dokumentoitava perusteellisesti prosessiin syötettävän biomassan määrät ja tyypit sekä kyseisestä biomassasta tuotetun biopolttoaineen ja biokaasun määrät. Väitteiden tueksi on esitettävä näyttöä, mukaan lukien tarkistusmittausten tulokset.

3.   Edellä 2 kohdassa tarkoitettujen tarkistusmittausten toteuttamisen tiheys on määritettävä ottaen huomioon yhteisen käsittelyn keskeisten parametrien monitahoisuus ja vaihtelevuus siten, että varmistetaan biopolttoaineiden ja biokaasun ilmoitetun osuuden vastaavan milloin tahansa niiden todellisia osuuksia.

4.   Tarkastuksia suoritettaessa on kiinnitettävä erityistä huomiota prosessiin syötettävän biomassan määrien ja biomassasta tuotetun biopolttoaineen ja biokaasun määrien yhdenmukaisuuden todentamiseen. Tätä varten talouden toimijoiden toimittama näyttö on todennettava perusteellisesti ja väitteiden uskottavuus on tarkastettava ja niitä on verrattava toimialan standardeihin. Tällaisessa arvioinnissa on kiinnitettävä erityistä huomiota talouden toimijan soveltamaan testausmenetelmään, käyttöön otettuun lisätarkastusten järjestelmään ja laskentamenetelmään, jonka mukaisesti kaikkien testien tulokset otetaan huomioon laskettaessa biopolttoaineiden ja biokaasun lopullista osuutta. Tarkastajien on pidettävä merkittävänä vaatimustenvastaisuutena kaikkia havaittuja poikkeamia testausmenetelmästä tai epätarkkuutta tällaisten testien tulosten sisällyttämisessä talouden toimijan lopulliseen laskelmaan.

V LUKU

VÄHÄISEN ILUC-RISKIN SERTIFIOINTIA KOSKEVIEN VAATIMUSTEN NOUDATTAMISTA KOSKEVAT ERITYISET SÄÄNNÖT

24 artikla

Vähäisen ILUC-riskin sertifiointia koskevat erityiset vaatimukset

1.   Vapaaehtoisten järjestelmien on edellytettävä, että talouden toimijat, jotka haluavat saada vähäisen ILUC-riskin sertifioinnin, toimittavat hakemuksen sertifiointielimelle, jolla on pätevyys antaa tällainen sertifiointi. Kun hakemus on hyväksytty, talouden toimijan on toimitettava hallintasuunnitelma, joka sisältää liitteessä VIII esitetyt vähimmäistiedot. Jos sovelletaan useampaa kuin yhtä täydentävää toimenpidettä, kaikki täydentävät toimenpiteet on kirjattava hallintasuunnitelmaan.

2.   Sertifiointielimen on tehtävä paikan päällä perustason tarkastus hallintasuunnitelman sisällön todentamiseksi sekä sadon dynaamisen lähtötason vahvistamiseksi ja kirjaamiseksi.

3.   Sertifiointielimen on osana perustason tarkastusta arvioitava, odotetaanko täydentävän toimenpiteen tai täydentävien toimenpiteiden johtavan satojen kasvuun delegoidun asetuksen (EU) 2019/807 2 artiklan 5 kohdan mukaisesti ja direktiivissä (EU) 2018/2001 vahvistettujen kestävyyskriteerien noudattamiseen.

4.   Sertifiointielimen puolesta perustason tarkastuksen suorittavien tarkastajien on ilmoitettava perustason tarkastusraportissa kaikki täydentävien toimenpiteiden täytäntöönpanosta johtuvat kestävyyteen liittyvät kysymykset, jotka saattavat olla kansallisen tai alueellisen oikeudellisen kehyksen vastaisia tai jotka eivät täytä paikallisia erityisehtoja. Kaikki kestävyyteen liittyvät kysymykset on sisällytettävä vuotuisiin tarkastuksiin.

5.   Vapaaehtoiset järjestelmät myöntävät vähäisen ILUC-riskin sertifiointeja liitteessä VIII olevassa 4 kohdassa vahvistettujen vähimmäissisältöä koskevien vaatimusten mukaisesti ja julkaisevat luettelon näistä sertifioinneista verkkosivustollaan.

6.   Jos hakemukset sisältävät sertifioinnin jälkeen sovellettavia täydentäviä toimenpiteitä, perustason tarkastuksen, täydentävyyttä koskevan testin tulosten ja sadon dynaamisen lähtötason on oltava voimassa kymmenen vuotta. Monivuotisten viljelykasvien tapauksessa talouden toimija voi lykätä 10 vuoden voimassaoloajan alkamista enintään kahdella vuodella, jos kyseessä ovat toiminnalliset täydentävät toimenpiteet, tai enintään viidellä vuodella, jos kyseessä on uudelleenistutus.

7.   Jos täydentäviä toimenpiteitä on jo sovellettu ennen sertifiointia, perustason tarkastus, täydentävyyttä koskevan testin tulokset ja sadon dynaaminen lähtötaso ovat voimassa kymmenen vuotta täydentävän toimenpiteen täytäntöönpanon aloitusvuodesta. Tällaisessa tapauksessa perustaso voidaan hyväksyä enintään 10 vuotta aikaisemmin toteutettujen täydentävien toimenpiteiden osalta, kunhan käytettävissä on riittävästi tietoja ja asiakirjanäyttöä, jotka antavat samat takeet kuin tilanteessa, jossa perustason tarkastus tehtiin ennen täydentävyystoimenpiteen (-toimenpiteiden) toteuttamista.

8.   Vähäisen ILUC-riskin ilmoitus voidaan antaa ainoastaan sellaisen lisäbiomassan osalta, joka on tuotettu sen jälkeen, kun vähäisen ILUC-riskin sertifiointi on myönnetty. Talouden toimijan ilmoittaman vuotuisen lisäbiomassan todellinen määrä on tarkastettava vuosittain.

9.   Hallintasuunnitelman täytäntöönpano on tarkastettava vuosittain sen varmistamiseksi, että hallintasuunnitelman sisältö on pantu asianmukaisesti täytäntöön ja että vähäisen ILUC-riskin sertifiointia varten tuotetun ja ilmoitetun biomassan määrät ovat sadon dynaamiseen lähtötasoon nähden oikeita.

10.   Talouden toimija voi vuosien mittaan soveltaa useampaa kuin yhtä täydentävää toimenpidettä. Jos samalla rajatulla maa-alueella sovelletaan saman vuoden aikana kahta tai useampaa täydentävää toimenpidettä, näin tuotettua lisäbiomassaa on arvioitava suhteessa samaan sadon dynaamiseen lähtötasoon. Lisäbiomassalle voidaan myöntää vähäisen ILUC-riskin sertifiointi samalla sertifikaatilla.

11.   Jos samalla rajatulla maa-alueella sovelletaan eri aikoina kahta tai useampaa täydentävää toimenpidettä, talouden toimija voi valita jommankumman seuraavista vaihtoehdoista:

| a) | sadon dynaamisen lähtötason ja täydentävyyttä koskevan testin päivittäminen, jotta luodaan uusi lähtötaso, joka on voimassa vielä 10 vuotta; |
| --- | --- |

a)

sadon dynaamisen lähtötason ja täydentävyyttä koskevan testin päivittäminen, jotta luodaan uusi lähtötaso, joka on voimassa vielä 10 vuotta;

| b) | alkuperäisen 10 vuoden voimassaoloajan säilyttäminen sadon dynaamisen lähtötason ja ensimmäisen sertifiointivuoden jälkeisen täydentävyyttä koskevan testin osalta. |
| --- | --- |

b)

alkuperäisen 10 vuoden voimassaoloajan säilyttäminen sadon dynaamisen lähtötason ja ensimmäisen sertifiointivuoden jälkeisen täydentävyyttä koskevan testin osalta.

25 artikla

Lisäisyyden osoittamista koskevat erityiset vaatimukset

1.   Sertifioitaessa biopolttoaineita, bionesteitä tai biomassapolttoaineita vähäisen ILUC-riskin mukaisiksi, vapaaehtoisten järjestelmien ja niiden puolesta toimivien sertifiointielinten on todennettava, että talouden toimijat ovat soveltaneet toimenpiteitä, joilla lisätään tehokkaasti raaka-aineiden tuottavuutta nykykehitysskenaariota pidemmälle. Jos tällaisia toimenpiteitä sovelletaan viljelemättömään tai vakavasti huonontuneeseen maahan tai pienviljelijöiden toimesta, perustason tarkastuksessa on todennettava, että talouden toimijat täyttävät delegoidun asetuksen (EU) 2019/807 mukaiset asiaa koskevat vaatimukset. Kaikissa muissa tilanteissa lisäisyys on osoitettava suorittamalla taloudellisen houkuttelevuuden tai esteitä koskevan analyysin arviointi.

2.   Ehdotettujen investointien on delegoidun asetuksen (EU) 2019/807 5 artiklan 1 kohdan a alakohdassa vahvistettujen täydentäviä toimenpiteitä koskevien vaatimusten noudattamiseksi läpäistävä joko taloudellisen houkuttelevuuden testi tai muita kuin taloudellisia esteitä koskeva testi liitteen VIII mukaisesti.

3.   Toimenpiteet voidaan hyväksyä vähäisen ILUC-riskin sertifiointia varten ainoastaan, jos niiden taloudellisen houkuttelevuuden testi on negatiivinen, eli investoinnin nettonykyarvo ilman markkinahintaa on negatiivinen, tai jos niiden osalta osoitetaan, että on olemassa muita kuin taloudellisia esteitä, jotka voidaan ylittää vain siksi, että lisäraaka-aineista tuotetut biopolttoaineet, bionesteet ja biomassapolttoaineet voidaan ottaa huomioon direktiivissä (EU) 2018/2001 säädettyjen uusiutuvaa energiaa koskevien tavoitteiden saavuttamisessa.

26 artikla

Tuotanto käyttämättömällä, viljelemättömällä tai vakavasti huonontuneella maalla

1.   Delegoidun asetuksen (EU) 2019/807 2 artiklan 2 ja 3 kohdassa määritellyllä käyttämättömällä tai viljelemättömällä maalla tuotantoa koskevien vaatimusten noudattamiseksi talouden toimijoiden on esitettävä näyttöä siitä, että biopolttoaineiden, bionesteiden ja biomassapolttoaineiden tuotantoon käytetyn raaka-aineen viljelyä edeltävän vähintään viiden peräkkäisen vuoden pituisen ajanjakson aikana rajattuja alueita ei ole käytetty ravinto- tai rehukasvien tai muiden energiakasvien viljelyyn eikä merkittävän laiduneläimille tarkoitetun rehumäärän viljelyyn.

2.   Jotta maa-aluetta voidaan pitää viljelemättömänä maana, talouden toimijan on toimitettava lisänäyttöä siitä, että ravinto- tai rehukasveja on kasvatettu rajatulla alueella ennen 1 kohdassa tarkoitettua yhtämittaista ajanjaksoa. Näytöllä on myös osoitettava, että tuotanto on lopetettu biofysikaalisista tai sosioekonomisista syistä.

Elintarvike- ja rehukasvien viljelyyn haitallisesti vaikuttavia biofysikaalisia muutoksia voivat olla muun muassa seuraavat tapahtumat:

| a) | vakavien sääilmiöiden, kuten kuivuuden, myrskyjen tai tulvien, yleistyminen; |
| --- | --- |

a)

vakavien sääilmiöiden, kuten kuivuuden, myrskyjen tai tulvien, yleistyminen;

| b) | kausittaisten lämpötilamallien muutokset, jotka vaikuttavat kasvifenologiaan; |
| --- | --- |

b)

kausittaisten lämpötilamallien muutokset, jotka vaikuttavat kasvifenologiaan;

| c) | tuholaisten ja tautien lisääntyminen; |
| --- | --- |

c)

tuholaisten ja tautien lisääntyminen;

| d) | kastelujärjestelmien vahingoittuminen; |
| --- | --- |

d)

kastelujärjestelmien vahingoittuminen;

| e) | maaperän vahingoittuminen, kuten suolapitoisuuden voimakas kasvu, orgaanisen aineksen ehtyminen ja eroosio, jotka tekevät maaperästä ”vakavasti huonontuneen”. |
| --- | --- |

e)

maaperän vahingoittuminen, kuten suolapitoisuuden voimakas kasvu, orgaanisen aineksen ehtyminen ja eroosio, jotka tekevät maaperästä ”vakavasti huonontuneen”.

3.   Tuotannon taloudelliseen elinkelpoisuuteen haitallisesti vaikuttavia sosioekonomisia tekijöitä, jotka johtavat maan viljelykäytöstä luopumiseen, voivat olla muun muassa seuraavat tapahtumat:

| a) | markkinahintojen muutokset: (esimerkiksi tuotantopanos- tai työvoimakustannusten nousu tai molempien nousu tai valmiista viljelykasveista saatujen hintojen lasku); |
| --- | --- |

a)

markkinahintojen muutokset: (esimerkiksi tuotantopanos- tai työvoimakustannusten nousu tai molempien nousu tai valmiista viljelykasveista saatujen hintojen lasku);

| b) | työvoiman puute (esimerkiksi muuttoliikkeen seurauksena); |
| --- | --- |

b)

työvoiman puute (esimerkiksi muuttoliikkeen seurauksena);

| c) | toimitusketjun toimintahäiriö (esimerkiksi paikallisten markkinoiden tai kuljetusyhteyden sulkeminen); |
| --- | --- |

c)

toimitusketjun toimintahäiriö (esimerkiksi paikallisten markkinoiden tai kuljetusyhteyden sulkeminen);

| d) | omistusta koskevat riidat (esimerkiksi perintöasioissa); |
| --- | --- |

d)

omistusta koskevat riidat (esimerkiksi perintöasioissa);

| e) | poliittinen epävakaus (esimerkiksi maan pakkoluovutus tai kansallistaminen). |
| --- | --- |

e)

poliittinen epävakaus (esimerkiksi maan pakkoluovutus tai kansallistaminen).

4.   Hakemukseen, joka koskee sen sertifiointia, että raaka-aine on tuotettu direktiivin (EU) 2018/2001 liitteessä V olevan C osan 9 kohdassa määritellyllä vakavasti huonontuneella maalla, on liitettävä tapauksen mukaan seuraavat maaperätestien tulokset:

| a) | jos kyseessä on suolapitoisuuden kasvu, pätevän agronomin suorittaman maaperän sähkönjohtavuuden testauksen tulokset kyllästetyn maannoksen menetelmällä; |
| --- | --- |

a)

jos kyseessä on suolapitoisuuden kasvu, pätevän agronomin suorittaman maaperän sähkönjohtavuuden testauksen tulokset kyllästetyn maannoksen menetelmällä;

| b) | jos maaperän orgaanisen aineksen pitoisuus on alhainen, rajatulta alueelta otettu pätevän agronomin määrittelemä asianmukainen määrä maaperänäytteitä kuivapolttomenetelmää käyttäen; |
| --- | --- |

b)

jos maaperän orgaanisen aineksen pitoisuus on alhainen, rajatulta alueelta otettu pätevän agronomin määrittelemä asianmukainen määrä maaperänäytteitä kuivapolttomenetelmää käyttäen;

| c) | vakavan eroosion tapauksessa vähintään 25 prosenttia rajatusta alueesta on oltava tuhoutunut pätevän agronomin määritelmän mukaan, minkä tueksi on esitettävä valokuvia. |
| --- | --- |

c)

vakavan eroosion tapauksessa vähintään 25 prosenttia rajatusta alueesta on oltava tuhoutunut pätevän agronomin määritelmän mukaan, minkä tueksi on esitettävä valokuvia.

5.   Jos rajattu alue katsotaan käyttämättömäksi maaksi, sen on läpäistävä liitteessä VIII olevan 4 kohdan mukainen lisäisyyttä koskeva testi, jotta sille voidaan myöntää vähäisen ILUC-riskin sertifiointi. Rajattujen alueiden, jotka katsotaan viljelemättömiksi tai vakavasti huonontuneiksi maa-alueiksi, ei tarvitse läpäistä lisäisyyttä koskevaa testiä, jotta ne soveltuisivat vähäisen ILUC-riskin sertifiointiin. Jos tuotantoa on käyttämättömällä, viljelemättömällä tai huonontuneella maa-alueella, sadon dynaamiseksi lähtötasoksi asetetaan nolla ilman trendiviivaa.

27 artikla

Lisäbiomassan määrittäminen satoa lisääviä toimenpiteitä varten

1.   Vähäisen ILUC-riskin sertifiointiin soveltuva ”lisäbiomassa” on selvästi rajatulla alueella suoraan täydentävien toimenpiteiden soveltamisen seurauksena tuotetun raaka-aineen lisämäärä verrattuna sadon dynaamiseen lähtötasoon.

2.   Sadon dynaaminen lähtötaso vahvistetaan määrittämällä lähtökohta, joka perustuu rajatulta alueelta saatuun aiempaan satoon, ja trendiviiva, joka perustuu satojen maailmanlaajuiseen kehitykseen raaka-aineen osalta ja joka määritetään liitteessä VIII esitettyjen periaatteiden mukaisesti.

3.   Rajatulta alueelta tosiasiassa täydentävän toimenpiteen toteuttamisen jälkeen saatua satoa on verrattava 2 kohdassa tarkoitettuun lähtötasoon. Tosiasiallisen sadon ja sadon dynaamisen lähtötason välinen erotus on lisäraaka-aine, jonka osalta on mahdollista tehdä ilmoitus vähäisestä ILUC-riskistä.

VI LUKU

LOPPUSÄÄNNÖKSET

28 artikla

Voimaantulo ja soveltaminen

Tämä asetus tulee voimaan kolmantena päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Sitä sovelletaan 18 kuukauden kuluttua sen voimaantulosta.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 14 päivänä kesäkuuta 2022.

Komission puolesta

Puheenjohtaja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  EUVL L 328, 21.12.2018, s. 82.

1

(2)  Komission delegoitu asetus (EU) 2019/807, annettu 13 päivänä maaliskuuta 2019, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2018/2001 täydentämisestä siltä osin kuin on kyse suurta epäsuoran maankäytön muutoksen riskiä aiheuttavien raaka-aineiden, joiden tuotantoalue on laajentunut merkittävästi paljon hiiltä sitovalle maalle, määrittelemisestä sekä vähäistä epäsuoran maankäytön muutoksen riskiä aiheuttavien biopolttoaineiden, bionesteiden ja biomassapolttoaineiden sertifioinnista (EUVL L 133, 21.5.2019, s. 1).

2

(3)  Komission asetus (EU) N:o 1307/2014, annettu 8 päivänä joulukuuta 2014, biologisesti erityisen monimuotoisia ruohoalueita koskevien kriteerien ja maantieteellisten alueiden määrittämisestä bensiinin ja dieselpolttoaineiden laadusta annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 98/70/EY 7 b artiklan 3 kohdan c alakohdan sekä uusiutuvista lähteistä peräisin olevan energian käytön edistämisestä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2009/28/EY 17 artiklan 3 kohdan c alakohdan soveltamiseksi (EUVL L 351, 9.12.2014, s. 3).

3

(4)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EU) 2019/1937, annettu 23 päivänä lokakuuta 2019, unionin oikeuden rikkomisesta ilmoittavien henkilöiden suojelusta (EUVL L 305, 26.11.2019, s. 17).

4

(5)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2009/31/EY, annettu 23 päivänä huhtikuuta 2009, hiilidioksidin geologisesta varastoinnista ja neuvoston direktiivin 85/337/ETY sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivien 2000/60/EY, 2001/80/EY, 2004/35/EY, 2006/12/EY ja 2008/1/EY ja asetuksen (EY) N:o 1013/2006 muuttamisesta (EUVL L 140, 5.6.2009, s. 114).

5

---

LIITE I

KOKO TOIMITUSKETJUN KAUTTA VÄLITETTÄVÄT TIEDOT JA TRANSAKTIOTIEDOT

1.

| a) | vapaaehtoisen tai kansallisen järjestelmän nimi; |
| --- | --- |

a)

vapaaehtoisen tai kansallisen järjestelmän nimi;

| b) | kestävyystodistuksen numero; |
| --- | --- |

b)

kestävyystodistuksen numero;

| c) | kestävyyttä ja kasvihuonekaasupäästöjen vähennyksiä koskevat ominaisuudet, mukaan lukien






  i) | lausunto siitä, täyttääkö raaka-aine tai polttoaine direktiivin (EU) 2018/2001 29 artiklan 2–7 kohdassa vahvistetut kriteerit; |
| --- | --- | --- |

c)

kestävyyttä ja kasvihuonekaasupäästöjen vähennyksiä koskevat ominaisuudet, mukaan lukien

i)

lausunto siitä, täyttääkö raaka-aine tai polttoaine direktiivin (EU) 2018/2001 29 artiklan 2–7 kohdassa vahvistetut kriteerit;

| ii) | kasvihuonekaasupäästöjä koskevat tiedot, jotka on laskettu direktiivin (EU) 2018/2001 liitteissä V ja VI tai delegoidussa asetuksessa (EU) 2019/807 esitetyn menetelmän mukaisesti; |
| --- | --- |

ii)

kasvihuonekaasupäästöjä koskevat tiedot, jotka on laskettu direktiivin (EU) 2018/2001 liitteissä V ja VI tai delegoidussa asetuksessa (EU) 2019/807 esitetyn menetelmän mukaisesti;

| iii) | kuvaus ajankohdasta, jolloin laitos aloitti toimintansa (ainoastaan polttoaineiden osalta); |
| --- | --- |

iii)

kuvaus ajankohdasta, jolloin laitos aloitti toimintansa (ainoastaan polttoaineiden osalta);

| d) | raaka-aineen nimi tai sen raaka-aineen nimi, josta polttoaine on tuotettu; |
| --- | --- |

d)

raaka-aineen nimi tai sen raaka-aineen nimi, josta polttoaine on tuotettu;

| e) | jätteen tai eläimistä saatavien sivutuotteiden lupanumero (tapauksen mukaan); |
| --- | --- |

e)

jätteen tai eläimistä saatavien sivutuotteiden lupanumero (tapauksen mukaan);

| f) | polttoainetyyppi (ainoastaan polttoaineiden osalta); |
| --- | --- |

f)

polttoainetyyppi (ainoastaan polttoaineiden osalta);

| g) | raaka-aineen alkuperämaa; |
| --- | --- |

g)

raaka-aineen alkuperämaa;

| h) | maa, jossa polttoaine on tuotettu; |
| --- | --- |

h)

maa, jossa polttoaine on tuotettu;

| i) | lausunto siitä, täyttääkö raaka-aine tai polttoaine vähäistä epäsuoran maankäytön muutoksen riskiä aiheuttaville biopolttoaineille asetetut kriteerit; |
| --- | --- |

i)

lausunto siitä, täyttääkö raaka-aine tai polttoaine vähäistä epäsuoran maankäytön muutoksen riskiä aiheuttaville biopolttoaineille asetetut kriteerit;

| j) | tiedot siitä, onko kyseisen erän tuotantoon myönnetty tukea, ja jos on, minkä tyyppisestä tukijärjestelmästä on kyse. |
| --- | --- |

j)

tiedot siitä, onko kyseisen erän tuotantoon myönnetty tukea, ja jos on, minkä tyyppisestä tukijärjestelmästä on kyse.

2.

| a) | toimittajayrityksen nimi ja osoite; |
| --- | --- |

a)

toimittajayrityksen nimi ja osoite;

| b) | ostajayrityksen nimi ja osoite; |
| --- | --- |

b)

ostajayrityksen nimi ja osoite;

| c) | (fyysisen) lastauksen päivämäärä; |
| --- | --- |

c)

(fyysisen) lastauksen päivämäärä;

| d) | (fyysinen) lastauspaikka tai logistiikkaan liittyvä laitos tai jakeluinfrastruktuuriin saapumispaikka; |
| --- | --- |

d)

(fyysinen) lastauspaikka tai logistiikkaan liittyvä laitos tai jakeluinfrastruktuuriin saapumispaikka;

| e) | (fyysisen) toimituspaikka tai logistiikkaan liittyvä laitos tai jakeluinfrastruktuurista poistumispaikka; |
| --- | --- |

e)

(fyysisen) toimituspaikka tai logistiikkaan liittyvä laitos tai jakeluinfrastruktuurista poistumispaikka;

| f) | määrä: Polttoaineiden osalta on ilmoitettava myös polttoaineen energiasisältö. Energiasisällön laskemisessa on käytettävä direktiivin (EU) 2018/2001 liitteessä III olevia muuntokertoimia. |
| --- | --- |

f)

määrä: Polttoaineiden osalta on ilmoitettava myös polttoaineen energiasisältö. Energiasisällön laskemisessa on käytettävä direktiivin (EU) 2018/2001 liitteessä III olevia muuntokertoimia.

---

LIITE II

TARKASTUSKERTOMUSTEN, TARKASTUSKERTOMUSTEN YHTEENVETOJEN TAI SERTIFIKAATTIEN VÄHIMMÄISSISÄLTÖ

A.   Tarkastuskertomuksen vähimmäissisältö

| 1. | Talouden toimijan osalta:






  a) | pääasiallisen sertifioidun yksikön yhteystiedot (yrityksen nimi ja osoite, nimetyn yhteyspisteen yhteystiedot); |
| --- | --- | --- |

1.

a)

pääasiallisen sertifioidun yksikön yhteystiedot (yrityksen nimi ja osoite, nimetyn yhteyspisteen yhteystiedot);

| b) | sertifioinnin laajuus; |
| --- | --- |

b)

sertifioinnin laajuus;

| c) | pituus- ja leveyskoordinaatit (niiden tilojen ja viljelmien osalta, jotka on sertifioitu yksittäisinä yksikköinä); |
| --- | --- |

c)

pituus- ja leveyskoordinaatit (niiden tilojen ja viljelmien osalta, jotka on sertifioitu yksittäisinä yksikköinä);

| d) | sertifioinnin pinta-ala (ensimmäiset keräyspaikat tai erikseen sertifioidut tilat ja viljelmät); |
| --- | --- |

d)

sertifioinnin pinta-ala (ensimmäiset keräyspaikat tai erikseen sertifioidut tilat ja viljelmät);

| e) | arvio kestävän materiaalin määrästä, joka voitaisiin korjata vuosittain (maa- ja metsätalouden toimitusketjujen osalta); |
| --- | --- |

e)

arvio kestävän materiaalin määrästä, joka voitaisiin korjata vuosittain (maa- ja metsätalouden toimitusketjujen osalta);

| f) | arvio kestävän materiaalin määrästä, joka voitaisiin kerätä vuosittain (jätteen ja tähteiden keräyspisteiden osalta); |
| --- | --- |

f)

arvio kestävän materiaalin määrästä, joka voitaisiin kerätä vuosittain (jätteen ja tähteiden keräyspisteiden osalta);

| g) | luettelo sertifioinnin piiriin kuuluvista paikoista (nimi ja osoite); |
| --- | --- |

g)

luettelo sertifioinnin piiriin kuuluvista paikoista (nimi ja osoite);

| h) | sertifioiduissa paikoissa (fyysisesti) käsitellyt syöte-/tuotosmateriaalit – luokitusten on oltava direktiivin (EU) 2018/2001 liitteessä IX vahvistettujen vaatimusten mukaisia; |
| --- | --- |

h)

sertifioiduissa paikoissa (fyysisesti) käsitellyt syöte-/tuotosmateriaalit – luokitusten on oltava direktiivin (EU) 2018/2001 liitteessä IX vahvistettujen vaatimusten mukaisia;

| i) | arvio vuosittain käytetyn kestävän syötemateriaalin määrästä (ainoastaan lopputuotteen tuottajat); |
| --- | --- |

i)

arvio vuosittain käytetyn kestävän syötemateriaalin määrästä (ainoastaan lopputuotteen tuottajat);

| j) | arvio kestävän lopputuotteen määrästä, joka voitaisiin tuottaa vuosittain (ainoastaan lopputuotteen tuottajat). |
| --- | --- |

j)

arvio kestävän lopputuotteen määrästä, joka voitaisiin tuottaa vuosittain (ainoastaan lopputuotteen tuottajat).

| 2. | Sertifiointielimen osalta:






  a) | yhteystiedot (nimi ja osoite) ja logo; |
| --- | --- | --- |

2.

a)

yhteystiedot (nimi ja osoite) ja logo;

| b) | tarkastusryhmän kokoonpano; |
| --- | --- |

b)

tarkastusryhmän kokoonpano;

| c) | akkreditointielin sekä akkreditoinnin laajuus ja päivämäärä. |
| --- | --- |

c)

akkreditointielin sekä akkreditoinnin laajuus ja päivämäärä.

| 3. | Tarkastusprosessin osalta:






  a) | tarkastuksen päivämäärä; |
| --- | --- | --- |

3.

a)

tarkastuksen päivämäärä;

| b) | tarkastuksen vaiheet ja kesto (jaoteltuna paikalla ja etänä vietetyn ajan mukaan – tarvittaessa); |
| --- | --- |

b)

tarkastuksen vaiheet ja kesto (jaoteltuna paikalla ja etänä vietetyn ajan mukaan – tarvittaessa);

| c) | tarkastetut/sertifioidut järjestelmän standardit (mukaan lukien version numero); |
| --- | --- |

c)

tarkastetut/sertifioidut järjestelmän standardit (mukaan lukien version numero);

| d) | tarkastetut paikat; |
| --- | --- |

d)

tarkastetut paikat;

| e) | tarkastusmenetelmä (riskinarviointi ja otanta, sidosryhmien kuuleminen); |
| --- | --- |

e)

tarkastusmenetelmä (riskinarviointi ja otanta, sidosryhmien kuuleminen);

| f) | muiden vapaaehtoisten järjestelmien tai standardien sertifiointi; |
| --- | --- |

f)

muiden vapaaehtoisten järjestelmien tai standardien sertifiointi;

| g) | kasvihuonekaasuja koskevien tietojen tyyppi (oletusarvo, NUTS 2 -arvo tai todelliset arvot – mukaan lukien tiedot kasvihuonekaasupäästöjen vähennyksiin sovellettavista kertoimista). |
| --- | --- |

g)

kasvihuonekaasuja koskevien tietojen tyyppi (oletusarvo, NUTS 2 -arvo tai todelliset arvot – mukaan lukien tiedot kasvihuonekaasupäästöjen vähennyksiin sovellettavista kertoimista).

| 4. | Tarkastustulosten osalta:






  a) | julkaisupaikka ja -päivä; |
| --- | --- | --- |

4.

a)

julkaisupaikka ja -päivä;

| b) | luettelo havaituista vaatimustenvastaisuuksista. |
| --- | --- |

b)

luettelo havaituista vaatimustenvastaisuuksista.

B.   Tarkastuskertomuksen yhteenvedon tai sertifikaatin vähimmäissisältö

| 1. | Talouden toimijan osalta:






  a) | pääasiallisen sertifioidun yksikön yhteystiedot (yrityksen nimi ja osoite, nimetyn yhteyspisteen yhteystiedot); |
| --- | --- | --- |

1.

a)

pääasiallisen sertifioidun yksikön yhteystiedot (yrityksen nimi ja osoite, nimetyn yhteyspisteen yhteystiedot);

| b) | sertifioinnin laajuus; |
| --- | --- |

b)

sertifioinnin laajuus;

| c) | pituus- ja leveyskoordinaatit (niiden tilojen ja viljelmien osalta, jotka on sertifioitu yksittäisinä yksikköinä); |
| --- | --- |

c)

pituus- ja leveyskoordinaatit (niiden tilojen ja viljelmien osalta, jotka on sertifioitu yksittäisinä yksikköinä);

| d) | valinnainen ensimmäisten keräyspaikkojen, alkuperäpaikkojen ja kauppiaiden, joilla on varasto, osalta: luettelo sertifioinnin piiriin kuuluvista paikoista (nimi ja osoite); |
| --- | --- |

d)

valinnainen ensimmäisten keräyspaikkojen, alkuperäpaikkojen ja kauppiaiden, joilla on varasto, osalta: luettelo sertifioinnin piiriin kuuluvista paikoista (nimi ja osoite);

| e) | sertifioiduissa paikoissa (fyysisesti) käsitellyt syöte-/tuotosmateriaalit – luokitusten on oltava direktiivin (EU) 2018/2001 liitteessä IX vahvistettujen vaatimusten mukaisia (sellaisten kauppiaiden, joilla on varasto / ei ole varastoa, osalta kaupan kohteena olevan materiaalin tyyppi). |
| --- | --- |

e)

sertifioiduissa paikoissa (fyysisesti) käsitellyt syöte-/tuotosmateriaalit – luokitusten on oltava direktiivin (EU) 2018/2001 liitteessä IX vahvistettujen vaatimusten mukaisia (sellaisten kauppiaiden, joilla on varasto / ei ole varastoa, osalta kaupan kohteena olevan materiaalin tyyppi).

| 2. | Sertifiointielimen osalta: yhteystiedot (nimi ja osoite) ja logo |
| --- | --- |

2.

| 3. | Tarkastusprosessin osalta:






  a) | tarkastuksen päivämäärä; |
| --- | --- | --- |

3.

a)

tarkastuksen päivämäärä;

| b) | tarkastetut/sertifioidut järjestelmän standardit (mukaan lukien version numero); |
| --- | --- |

b)

tarkastetut/sertifioidut järjestelmän standardit (mukaan lukien version numero);

| c) | tarkastetut paikat; |
| --- | --- |

c)

tarkastetut paikat;

| d) | kasvihuonekaasuja koskevien tietojen tyyppi (oletusarvo, NUTS 2 -arvo tai todelliset arvot – mukaan lukien tiedot kasvihuonekaasupäästöjen vähennyksiin sovellettavista kertoimista). |
| --- | --- |

d)

kasvihuonekaasuja koskevien tietojen tyyppi (oletusarvo, NUTS 2 -arvo tai todelliset arvot – mukaan lukien tiedot kasvihuonekaasupäästöjen vähennyksiin sovellettavista kertoimista).

| 4. | Tarkastustulosten osalta:






  a) | sertifikaatin (yksilöllinen) numero tai koodi; |
| --- | --- | --- |

4.

a)

sertifikaatin (yksilöllinen) numero tai koodi;

| b) | antamispaikka ja -päivä; |
| --- | --- |

b)

antamispaikka ja -päivä;

| c) | luettelo havaituista vaatimustenvastaisuuksista; |
| --- | --- |

c)

luettelo havaituista vaatimustenvastaisuuksista;

| d) | sertifikaatti voimassaolon alkamis- ja päättymispäivä (ja tarvittaessa sertifioinnin päivämäärä); |
| --- | --- |

d)

sertifikaatti voimassaolon alkamis- ja päättymispäivä (ja tarvittaessa sertifioinnin päivämäärä);

| e) | sertifikaatin myöntävän osapuolen leima ja/tai allekirjoitus. |
| --- | --- |

e)

sertifikaatin myöntävän osapuolen leima ja/tai allekirjoitus.

---

LIITE III

LUETTELO TIEDOISTA, JOTKA VAPAAEHTOISTEN JÄRJESTELMIEN ON RAPORTOITAVA KOMISSIOLLE VUOTUISISSA TOIMINTAKERTOMUKSISSAAN

Vapaaehtoisten järjestelmien on raportoitava komissiolle seuraavat tiedot vuotuisissa toimintakertomuksissaan:

| a) | tarkastusten riippumattomuutta, menetelmää ja tiheyttä koskevat säännöt, jotka komissio on hyväksynyt vapaaehtoisen järjestelmän akkreditoinnin yhteydessä, ja niihin ajan mittaan tehdyt muutokset, joissa otetaan huomioon komission ohjeet, muutettu sääntelykehys, sertifiointielinten tarkastusprosessin sisäisessä valvonnassa tehdyt havainnot ja alan kehittyvät parhaat käytännöt; |
| --- | --- |

a)

tarkastusten riippumattomuutta, menetelmää ja tiheyttä koskevat säännöt, jotka komissio on hyväksynyt vapaaehtoisen järjestelmän akkreditoinnin yhteydessä, ja niihin ajan mittaan tehdyt muutokset, joissa otetaan huomioon komission ohjeet, muutettu sääntelykehys, sertifiointielinten tarkastusprosessin sisäisessä valvonnassa tehdyt havainnot ja alan kehittyvät parhaat käytännöt;

| b) | säännöt ja menettelyt talouden toimijoiden ja järjestelmän jäsenten vaatimustenvastaisuuksien tunnistamiseksi ja käsittelemiseksi; |
| --- | --- |

b)

säännöt ja menettelyt talouden toimijoiden ja järjestelmän jäsenten vaatimustenvastaisuuksien tunnistamiseksi ja käsittelemiseksi;

| c) | todisteet siitä, että 6 artiklan mukaiset avoimuutta ja tietojen julkaisemista koskevat lakisääteiset vaatimukset täyttyvät; |
| --- | --- |

c)

todisteet siitä, että 6 artiklan mukaiset avoimuutta ja tietojen julkaisemista koskevat lakisääteiset vaatimukset täyttyvät;

| d) | sidosryhmien osallistuminen, erityisesti alkuperäis- ja paikallisyhteisöjen kuuleminen ennen päätöksentekoa järjestelmän laatimisen ja uudelleentarkastelun sekä tarkastusten yhteydessä sekä niiden antamaan palautteeseen vastaaminen; |
| --- | --- |

d)

sidosryhmien osallistuminen, erityisesti alkuperäis- ja paikallisyhteisöjen kuuleminen ennen päätöksentekoa järjestelmän laatimisen ja uudelleentarkastelun sekä tarkastusten yhteydessä sekä niiden antamaan palautteeseen vastaaminen;

| e) | yleiskatsaus vapaaehtoisen järjestelmän yhteistyössä sertifiointielinten kanssa toteuttamiin toimiin, jotta voidaan parantaa yleistä sertifiointiprosessia sekä tarkastajien ja asianomaisten järjestelmän elinten pätevyyttä ja riippumattomuutta; |
| --- | --- |

e)

yleiskatsaus vapaaehtoisen järjestelmän yhteistyössä sertifiointielinten kanssa toteuttamiin toimiin, jotta voidaan parantaa yleistä sertifiointiprosessia sekä tarkastajien ja asianomaisten järjestelmän elinten pätevyyttä ja riippumattomuutta;

| f) | järjestelmän markkinakartoitukset, sertifioitujen raaka-aineiden, biopolttoaineiden, bionesteiden, biomassapolttoaineiden, kierrätettyjen hiilipitoisten polttoaineiden ja muuta kuin biologista alkuperää olevien uusiutuvien polttoaineiden määrä alkuperämaan ja tyypin mukaan sekä osallistujien lukumäärä; |
| --- | --- |

f)

järjestelmän markkinakartoitukset, sertifioitujen raaka-aineiden, biopolttoaineiden, bionesteiden, biomassapolttoaineiden, kierrätettyjen hiilipitoisten polttoaineiden ja muuta kuin biologista alkuperää olevien uusiutuvien polttoaineiden määrä alkuperämaan ja tyypin mukaan sekä osallistujien lukumäärä;

| g) | yleiskatsaus sen täytäntöönpanojärjestelmän vaikuttavuudesta, jonka vapaaehtoisen järjestelmän hallintoelin on ottanut käyttöön, jotta voidaan seurata järjestelmän jäsenilleen antamien kestävyyskriteerien täyttymisen osoittamista. Tämä koskee erityisesti sitä, miten järjestelmällä ehkäistään tehokkaasti petollista toimintaa varmistamalla petosepäilyjen ja muiden sääntöjenvastaisuuksien oikea-aikainen havaitseminen, käsittely ja seuranta, sekä tarvittaessa havaittujen petosten tai sääntöjenvastaisuuksien määrää; |
| --- | --- |

g)

yleiskatsaus sen täytäntöönpanojärjestelmän vaikuttavuudesta, jonka vapaaehtoisen järjestelmän hallintoelin on ottanut käyttöön, jotta voidaan seurata järjestelmän jäsenilleen antamien kestävyyskriteerien täyttymisen osoittamista. Tämä koskee erityisesti sitä, miten järjestelmällä ehkäistään tehokkaasti petollista toimintaa varmistamalla petosepäilyjen ja muiden sääntöjenvastaisuuksien oikea-aikainen havaitseminen, käsittely ja seuranta, sekä tarvittaessa havaittujen petosten tai sääntöjenvastaisuuksien määrää;

| h) | sertifiointielinten tunnustamista koskevat kriteerit; |
| --- | --- |

h)

sertifiointielinten tunnustamista koskevat kriteerit;

| i) | säännöt, jotka koskevat sisäisen seurantajärjestelmän toteuttamista ja sen määräaikaisarvioinnin tuloksia, erityisesti sertifiointielinten ja niiden tarkastajien työn valvontaa sekä järjestelmää, jolla käsitellään talouden toimijoihin ja sertifiointielimiin kohdistuvia valituksia; |
| --- | --- |

i)

säännöt, jotka koskevat sisäisen seurantajärjestelmän toteuttamista ja sen määräaikaisarvioinnin tuloksia, erityisesti sertifiointielinten ja niiden tarkastajien työn valvontaa sekä järjestelmää, jolla käsitellään talouden toimijoihin ja sertifiointielimiin kohdistuvia valituksia;

| j) | mahdollisuudet helpottaa tai parantaa parhaiden käytäntöjen edistämistä; |
| --- | --- |

j)

mahdollisuudet helpottaa tai parantaa parhaiden käytäntöjen edistämistä;

| k) | metsäbiomassaa sertifioivien vapaaehtoisten järjestelmien on ilmoitettava tiedot siitä, miten direktiivin (EU) 2018/2001 29 artiklan 6 ja 7 kohdassa vaadittu riskinarviointi tehdään. |
| --- | --- |

k)

metsäbiomassaa sertifioivien vapaaehtoisten järjestelmien on ilmoitettava tiedot siitä, miten direktiivin (EU) 2018/2001 29 artiklan 6 ja 7 kohdassa vaadittu riskinarviointi tehdään.

---

LIITE IV

EI-TYHJENTÄVÄ LUETTELO JÄTTEISTÄ JA TÄHTEISTÄ, JOTKA TÄLLÄ HETKELLÄ KUULUVAT DIREKTIIVIN (EU) 2018/2001 LIITTEEN IX SOVELTAMISALAAN

Tässä liitteessä lueteltujen aineiden katsotaan kuuluvan direktiivin (EU) 2018/2001 liitteessä IX vahvistettuun raaka-aineluokkaan mainitsematta niitä erikseen. Luettelo ei ole kattava, ja se täydentää direktiivin (EU) 2018/2001 liitteessä IX olevaa materiaaliluetteloa.

| Direktiivin (EU) 2018/2001 liitteen IX luokka | Raaka-aineiden alaluokka/esimerkkejä |
| --- | --- |
| Liitteessä IX olevan A osan d kohta | Juomajätteet |
| Liitteessä IX olevan A osan d kohta | Hedelmä- ja vihannestähteet ja -jätteet (ainoastaan perkeet, lehdet, varret ja kuoret) |
| Liitteessä IX olevan A osan d kohta | Pavun ulko- ja sisäkuoret sekä tomu: kaakao, kahvi |
| Liitteessä IX oleva A osan p kohta | Kuoret/akanat ja johdannaiset: soijapavun kuoret |
| Liitteessä IX olevan A osan d kohta | Kuumien juomien valmistuksessa syntyvät tähteet ja jätteet: käytetyt kahvinporot, käytetyt teelehdet |
| Liitteessä IX olevan A osan d kohta | Meijerijätevaahto |
| Liitteessä IX olevan A osan d kohta | Elintarvikejäteöljy: teollisuuden elintarvikejätteestä erotettu öljy |
| Liitteessä IX olevan A osan d kohta | Viljan jauhamisessa ja jalostuksessa syntyvät, syötäväksi kelpaamattomat viljatähteet ja -jätteet: vehnä, maissi, ohra, riisi |
| Liitteessä IX olevan A osan d kohta | Oliiviöljyn uuttojäännökset ja -jätteet: oliivin kivet |
| Liitteessä IX oleva A osan p kohta | Maatalouden korjuujätteet |
| Liitteessä IX olevan A osan q kohta | Palmun lehdet, palmun runko |
| Liitteessä IX olevan A osan q kohta | Vahingoittuneet puut |
| Liitteessä IX oleva A osan p kohta | Ruohokasveista peräisin oleva käyttämätön rehu |
| Liitteessä IX olevan B osan b kohta | Asetuksen (EY) N:o 1069/2009 mukaisesti luokkiin 1 ja 2 luokitellut kalaöljyjätteet |
| Liitteessä IX olevan A osan d kohta | Muut teurasjätteet (eläinperäiset jätteet (ei rasvaa) luokka 1) |
| Liitteessä IX olevan A osan d kohta | Teollisuuden jätevedet ja niiden johdannaiset |
| Liitteessä IX olevan A osan g kohta | Palmulieteöljy (PSO) |
| Liitteessä IX olevan A osan d kohta | Teollisen varastoinnin saostumat |
| Liitteessä IX olevan A osan d kohta | Loppuun käytettyjen renkaiden biogeeninen jae |
| Liitteessä IX olevan A osan q kohta | Kierrätetty puu / puujäte |
| Liitteessä IX olevan A osan d kohta | Humiinit |
| Liitteessä IX olevan A osan d kohta | Käytetty valkaisumaa |

Direktiivin (EU) 2018/2001 liitteen IX luokka

Raaka-aineiden alaluokka/esimerkkejä

Liitteessä IX olevan A osan d kohta

Juomajätteet

Liitteessä IX olevan A osan d kohta

Hedelmä- ja vihannestähteet ja -jätteet (ainoastaan perkeet, lehdet, varret ja kuoret)

Liitteessä IX olevan A osan d kohta

Pavun ulko- ja sisäkuoret sekä tomu: kaakao, kahvi

Liitteessä IX oleva A osan p kohta

Kuoret/akanat ja johdannaiset: soijapavun kuoret

Liitteessä IX olevan A osan d kohta

Kuumien juomien valmistuksessa syntyvät tähteet ja jätteet: käytetyt kahvinporot, käytetyt teelehdet

Liitteessä IX olevan A osan d kohta

Meijerijätevaahto

Liitteessä IX olevan A osan d kohta

Elintarvikejäteöljy: teollisuuden elintarvikejätteestä erotettu öljy

Liitteessä IX olevan A osan d kohta

Viljan jauhamisessa ja jalostuksessa syntyvät, syötäväksi kelpaamattomat viljatähteet ja -jätteet: vehnä, maissi, ohra, riisi

Liitteessä IX olevan A osan d kohta

Oliiviöljyn uuttojäännökset ja -jätteet: oliivin kivet

Liitteessä IX oleva A osan p kohta

Maatalouden korjuujätteet

Liitteessä IX olevan A osan q kohta

Palmun lehdet, palmun runko

Liitteessä IX olevan A osan q kohta

Vahingoittuneet puut

Liitteessä IX oleva A osan p kohta

Ruohokasveista peräisin oleva käyttämätön rehu

Liitteessä IX olevan B osan b kohta

Asetuksen (EY) N:o 1069/2009 mukaisesti luokkiin 1 ja 2 luokitellut kalaöljyjätteet

Liitteessä IX olevan A osan d kohta

Muut teurasjätteet (eläinperäiset jätteet (ei rasvaa) luokka 1)

Liitteessä IX olevan A osan d kohta

Teollisuuden jätevedet ja niiden johdannaiset

Liitteessä IX olevan A osan g kohta

Palmulieteöljy (PSO)

Liitteessä IX olevan A osan d kohta

Teollisen varastoinnin saostumat

Liitteessä IX olevan A osan d kohta

Loppuun käytettyjen renkaiden biogeeninen jae

Liitteessä IX olevan A osan q kohta

Kierrätetty puu / puujäte

Liitteessä IX olevan A osan d kohta

Humiinit

Liitteessä IX olevan A osan d kohta

Käytetty valkaisumaa

---

LIITE V

MENETELMÄ, JOLLA MÄÄRITETÄÄN PAREMMISTA MAATALOUSKÄYTÄNNÖISTÄ JOHTUVASTA MAAPERÄN HIILIKERTYMÄSTÄ SAATAVAT PÄÄSTÖVÄHENNYKSET

Talouden toimijoiden, jotka haluavat ilmoittaa paremmista maatalouskäytännöistä johtuvasta maaperän hiilikertymästä saatavia päästövähennyksiä (esca
  ) hiilidioksidiekvivalenttigrammoina megajoulea kohti (gCO2ekv/MJ), olisi käytettävä seuraavaa kaavaa todellisten arvojensa laskemiseen:

Image 1

jossa:

| CSR | on vertailuviljelykäytäntöön liittyvä maaperän hiilivarantojen massa pinta-alayksikköä kohti (milligrammaa hiiltä hehtaaria kohti). |
| --- | --- |
| CSA | on tosiasiallisiin viljelykäytäntöihin liittyvä maaperän arvioitujen hiilivarantojen massa pinta-alayksikköä kohti sen jälkeen, kun sitä on käytetty vähintään 10 vuotta (milligrammaa hiiltä hehtaaria kohti). |
| 3,664 | on suhdeluku, joka saadaan jakamalla hiilidioksidin molekyylipaino (44,010 g/mol) hiilen molekyylipainolla (12,011 g/mol) hiilidioksidiekvivalenttigrammoina hiiligrammaa kohti (gCO2ekv/g C). |
| n | on kyseisen viljelykasvin viljelyajan kesto (vuosina). |
| P | on viljelykasvin tuottavuus (ilmaistuna MJ biopolttoaineen tai bionesteen energiana hehtaaria kohti vuodessa). |
| ef | lannoitteiden tai rikkakasvien torjunta-aineiden lisääntyneestä käytöstä aiheutuvat päästöt |

CSR

on vertailuviljelykäytäntöön liittyvä maaperän hiilivarantojen massa pinta-alayksikköä kohti (milligrammaa hiiltä hehtaaria kohti).

CSA

on tosiasiallisiin viljelykäytäntöihin liittyvä maaperän arvioitujen hiilivarantojen massa pinta-alayksikköä kohti sen jälkeen, kun sitä on käytetty vähintään 10 vuotta (milligrammaa hiiltä hehtaaria kohti).

3,664

on suhdeluku, joka saadaan jakamalla hiilidioksidin molekyylipaino (44,010 g/mol) hiilen molekyylipainolla (12,011 g/mol) hiilidioksidiekvivalenttigrammoina hiiligrammaa kohti (gCO2ekv/g C).

n

on kyseisen viljelykasvin viljelyajan kesto (vuosina).

P

on viljelykasvin tuottavuus (ilmaistuna MJ biopolttoaineen tai bionesteen energiana hehtaaria kohti vuodessa).

ef

lannoitteiden tai rikkakasvien torjunta-aineiden lisääntyneestä käytöstä aiheutuvat päästöt

Parempiin maatalouskäytäntöihin, jotka on hyväksytty päästöjen vähentämiseksi maaperän hiilikertymän ansiosta, kuuluvat maanmuokkauksen vähentäminen tai lopettaminen, parantunut viljelykierto, maanpeitekasvien käyttö, mukaan lukien viljelykasvien jätteistä huolehtiminen, ja orgaanisen maanparannusaineksen (esimerkiksi kompostin, lannan käymisen, mädätteen, biohiilen jne.) käyttö.

CSR ja CSA:n todellisten arvojen laskenta perustuu maaperän hiilivarantojen mittauksiin. Lähtötason vahvistamiseksi CSR on mitattava tilatasolla ennen kuin hoitokäytäntö muuttuu, minkä jälkeen CSA on mitattava säännöllisin väliajoin viimeistään viiden vuoden välein.

Koko alueella, jonka maaperän hiilivarannot lasketaan, on oltava samanlaiset ilmasto- ja maaperätyypit sekä samanlaiset hoitohistoriat maanmuokkauksen ja maahan lisätyn hiilen osalta. Jos parempia hoitokäytäntöjä sovelletaan vain osaan maatilasta, kasvihuonekaasupäästöjen vähennyksiä voidaan ilmoittaa vain niiden kattamalta alueelta. Jos yhdellä maatilalla sovelletaan erilaisia parempia hoitokäytäntöjä, kasvihuonekaasupäästöjen vähennyksiä koskeva väite on laskettava ja ilmoitettava erikseen kunkin esca-käytännön osalta.

Jotta voidaan varmistaa mitattujen maaperän hiilivarantojen vuotuisten vaihtelujen väheneminen ja vähentää niihin liittyviä virheitä, voidaan ryhmitellä pellot, joilla on samat maaperän ja ilmaston ominaispiirteet sekä samanlaiset hoitohistoriat maanmuokkauksen ja maahan lisätyn hiilen osalta ja joihin sovelletaan samaa parempaa hoitokäytäntöä, mukaan lukien eri viljelijöille kuuluvat pellot.

Lähtötason ensimmäisen mittauksen jälkeen maaperän hiilikertymän kasvu voidaan arvioida edustavien otosten tai maaperän mallinnusten perusteella ennen hiilivarannon kasvun toista mittausta. Toisesta mittauksesta alkaen mittaukset muodostavat lopullisen perustan maaperän hiilivarantojen kasvun todellisten arvojen määrittämiselle.

Toisen mittauksen jälkeen mallintaminen, jonka avulla talouden toimijat voivat arvioida maaperän hiilivarantojen vuotuista kasvua, voidaan kuitenkin sallia seuraavaan mittaukseen asti vain, jos käytetyt mallit on kalibroitu mitattujen todellisten arvojen perusteella. Talouden toimijoiden on käytettävä ainoastaan vapaaehtoisten järjestelmien validoimia malleja. Vapaaehtoisten järjestelmien on ilmoitettava talouden toimijoille ja niiden puolesta tarkastuksia tekeville sertifiointielimille malleista, jotka ne ovat validoineet tällaista käyttöä varten.

Käytetyissä malleissa on otettava huomioon erilaiset maaperät, ilmastot ja pellonhoidon historiat, jotta voidaan simuloida maaperän hiilidynamiikkaa. Vapaaehtoisen järjestelmän on laadittava yksityiskohtainen raportti, jossa esitetään käytetty validoitu mallintamismenetelmä ja sen perustana olevat oletukset. Asiaan liittyviä tosiasiallisia lopullisia arvoja, jotka on vahvistettu maaperän mittaustulosten perusteella, on käytettävä mukautettaessa vuotuisia väitteitä paremmista maatalouskäytännöistä johtuvasta maaperän hiilikertymästä saatavista päästövähennyksistä (esca), jotka on tehty mallintamisen perusteella.

Paremmista maatalouskäytännöistä johtuvasta maaperän hiilikertymästä saatavia päästövähennyksiä (esca) koskevia väitteitä varten sertifioitujen laboratorioiden on suoritettava maaperän hiilivarantojen mittaukset, ja näytteitä on säilytettävä vähintään viiden vuoden ajan tarkastuksia varten.

Vapaaehtoisten järjestelmien on edellytettävä viljelijältä tai talouden toimijalta pitkän aikavälin sitoutumista jatkaa paremman hoitokäytännön soveltamista vähintään kymmenen vuoden ajan, jotta kasvihuonekaasupäästöjen vähennykset voidaan ottaa huomioon. Tällainen sitoumus voidaan toteuttaa viisivuotisena sitoumuksena, joka voidaan uusia.

Jos tätä kriteeriä ei noudateta, viljelijän tai talouden toimijan kaikki kuluvan vuoden esca-arvot lisätään päästöinä toimitetun energiakasvin kasvihuonekaasujen kokonaispäästöihin sen sijaan, että ne vähennettäisiin kasvihuonekaasupäästöjen vähennyksinä, ja kielletään esca-arvon sisällyttäminen kasvihuonekaasulaskelmiin viideksi vuodeksi käytetystä sertifiointijärjestelmästä riippumatta. Jos sitoumus on allekirjoitettu talouden toimijan nimissä useiden viljelijöiden puolesta ja yksi näistä viljelijöistä peruuttaa sitoumuksen ennenaikaisesti, edellä mainittuja seuraamuksia sovelletaan ainoastaan asianomaiseen viljelijään eikä kaikkiin talouden toimijan sitoumuksiin. Sertifikaatin antanut vapaaehtoinen järjestelmä on velvollinen panemaan seuraamukset täytäntöön ja tiedottamaan asiasta asianmukaisesti kaikille muille vapaaehtoisille järjestelmille sekä julkaisemaan nämä tiedot verkkosivustollaan ja sisällyttämään ne komissiolle toimitettaviin vuotuisiin toimintakertomuksiin.

Lisäksi ennen kuin väitteen voi tehdä, parempaa hoitokäytäntöä on sovellettava vähintään kolme vuotta yhtäjaksoisesti.

Paremmista maatalouskäytännöistä johtuvasta maaperän hiilikertymästä saatavien päästövähennysten (esca) enimmäismäärä vuotuisessa väitteessä on 45 gCO2ekv/MJ biopolttoainetta tai bionestettä esca-käytäntöjen koko soveltamisaikana, jos biohiiltä käytetään orgaanisena maanparannusaineena joko yksin tai yhdistettynä muihin hyväksyttäviin esca-käytäntöihin. Kaikissa muissa tapauksissa edellä tarkoitettu yläraja on 25 gCO2ekv/MJ biopolttoainetta tai bionestettä esca-käytäntöjen koko soveltamisajan.

Alkutuottajat tai talouden toimijat, jotka harjoittavat jo hyväksyttäviä esca-käytäntöjä ja ovat esittäneet esca-väitteitä ennen tämän täytäntöönpanoasetuksen voimaantuloa, voivat soveltaa siirtymäkaudella ylärajaa, joka on 45 gCO2ekv/MJ biopolttoainetta tai bionestettä, kunnes hiilivarannon kasvu mitataan ensimmäisen kerran viidentenä vuonna. Tällöin viidentenä vuonna mitatusta hiilivarannon kasvusta tulee seuraavien viiden vuoden aikana esitettävien vuotuisten väitteiden yläraja. Jos hiilivarantojen kasvun ensimmäinen mittaus viidentenä vuonna osoittaa, että hiilivarantojen vuotuinen kokonaiskasvu on suurempi kuin tehdyissä vuotuisissa väitteissä, alkutuottajat tai talouden toimijat voivat seuraavina vuosina ilmoittaa vuotuisen erotuksen kompensoidakseen hiilivarantojen vähäisempää kasvua. Jos viidennen vuoden hiilivarantojen kasvun ensimmäinen mittaus osoittaa, että maaperän hiilivarantojen vuotuinen kokonaiskasvu on pienempi kuin vuotuisissa väitteissä, viljelijöiden tai talouden toimijoiden on vähennettävä vuotuinen erotus vastaavasti seuraavien viiden vuoden hakemuksista.

Jos hyväksyttävien parempien maatalouskäytäntöjen (esca) soveltaminen alkoi aiemmin, mutta esca-hakemuksia ei ole esitetty, vuotuiset takautuvat esca-väitteet voidaan esittää enintään kolmen vuoden ajalta ennen esca:n sertifiointiajankohtaa. Talouden toimijan on esitettävä riittävät todisteet siitä, että parempia viljelykäytäntöjä on alettu soveltaa. Tällaisessa tapauksessa arvon CSR arviointi voi perustua vertailumittaukseen naapuri- tai muulla pellolla, jolla on samanlaiset ilmasto- ja maaperäolosuhteet sekä samankaltaiset pellonhoidon historiat. Jos tällaisesta pellosta ei ole saatavilla tietoa, arvio arvosta CSR voi perustua mallintamiseen. Tällöin ensimmäinen mittaus on tehtävä välittömästi sitoumuksen tekohetkellä. Seuraava hiilivarantojen kasvun mittaus on tehtävä viisi vuotta myöhemmin.

Lannoitteiden tai rikkakasvien torjunta-aineiden käytön lisääntymisestä johtuva päästöjen kasvu, joka on seurausta parempien maatalouskäytäntöjen soveltamisesta, on otettava huomioon. Tätä varten on toimitettava riittävät todisteet lannoitteiden tai rikkakasvien torjunta-aineiden aiemmasta käytöstä, joka lasketaan uusien maatalouskäytäntöjen soveltamista edeltävien kolmen vuoden keskiarvona. Laskelmissa voidaan ottaa huomioon lisälannoitteiden tarpeen vähentämiseksi käytettyjen typpeä sitovien viljelykasvien osuus.

Näytteenottoon sovelletaan seuraavia sääntöjä:

| 1. | Edustavan otannan menetelmä:






  a) | näytteet on otettava jokaisesta maa-alueesta tai pellosta; |
| --- | --- | --- |

1.

Edustavan otannan menetelmä:

a)

näytteet on otettava jokaisesta maa-alueesta tai pellosta;

| b) | on otettava vähintään yksi 15:stä hyvin jaetusta osanäytteestä koostuva näyte viittä hehtaaria tai peltoa kohti sen mukaan, kumpi on pienempi (kun otetaan huomioon alueen hiilipitoisuuden heterogeenisuus); |
| --- | --- |

b)

on otettava vähintään yksi 15:stä hyvin jaetusta osanäytteestä koostuva näyte viittä hehtaaria tai peltoa kohti sen mukaan, kumpi on pienempi (kun otetaan huomioon alueen hiilipitoisuuden heterogeenisuus);

| c) | pienempiä peltoja, joilla on samat ilmasto-olosuhteet, maaperätyyppi, vertailuviljelykäytäntö ja esca-käytäntö, voidaan ryhmitellä yhteen; |
| --- | --- |

c)

pienempiä peltoja, joilla on samat ilmasto-olosuhteet, maaperätyyppi, vertailuviljelykäytäntö ja esca-käytäntö, voidaan ryhmitellä yhteen;

| d) | näytteenotto on tehtävä joko keväällä ennen maanviljelyä ja lannoitusta tai syksyllä vähintään kahden kuukauden kuluttua sadonkorjuusta; |
| --- | --- |

d)

näytteenotto on tehtävä joko keväällä ennen maanviljelyä ja lannoitusta tai syksyllä vähintään kahden kuukauden kuluttua sadonkorjuusta;

| e) | maaperän hiilivarantojen muutosten suorat mittaukset on tehtävä maaperän ensimmäisten 30 cm:n osalta; |
| --- | --- |

e)

maaperän hiilivarantojen muutosten suorat mittaukset on tehtävä maaperän ensimmäisten 30 cm:n osalta;

| f) | maaperän hiilivarantojen lähtötason mittaamiseen tehdyn ensimmäisen näytteenoton paikkoja on käytettävä samanlaisissa kenttäolosuhteissa (erityisesti maaperän kosteus); |
| --- | --- |

f)

maaperän hiilivarantojen lähtötason mittaamiseen tehdyn ensimmäisen näytteenoton paikkoja on käytettävä samanlaisissa kenttäolosuhteissa (erityisesti maaperän kosteus);

| g) | Näytteenottoprotokolla on dokumentoitava hyvin. |
| --- | --- |

g)

Näytteenottoprotokolla on dokumentoitava hyvin.

| 2. | Maaperän hiilipitoisuuden mittaaminen:






  a) | maanäytteet on kuivattava, seulottava ja tarvittaessa jauhettava; |
| --- | --- | --- |

2.

Maaperän hiilipitoisuuden mittaaminen:

a)

maanäytteet on kuivattava, seulottava ja tarvittaessa jauhettava;

| b) | jos käytetään polttomenetelmää, epäorgaanista hiiltä ei oteta huomioon. |
| --- | --- |

b)

jos käytetään polttomenetelmää, epäorgaanista hiiltä ei oteta huomioon.

| 3. | Kuivan irtotiheyden määrittäminen:






  a) | irtotiheyden muutokset ajan mittaan on otettava huomioon; |
| --- | --- | --- |

3.

Kuivan irtotiheyden määrittäminen:

a)

irtotiheyden muutokset ajan mittaan on otettava huomioon;

| b) | irtotiheys on mitattava iskumenetelmällä, toisin sanoen iskemällä sylinteri mekaanisesti maaperään, mikä vähentää huomattavasti irtotiheyden mittaamiseen liittyviä virheitä; |
| --- | --- |

b)

irtotiheys on mitattava iskumenetelmällä, toisin sanoen iskemällä sylinteri mekaanisesti maaperään, mikä vähentää huomattavasti irtotiheyden mittaamiseen liittyviä virheitä;

| c) | jos iskumenetelmä ei ole mahdollinen erityisesti hiekkamailla, luotettavaa menetelmää on käytettävä sen sijaan; |
| --- | --- |

c)

jos iskumenetelmä ei ole mahdollinen erityisesti hiekkamailla, luotettavaa menetelmää on käytettävä sen sijaan;

| d) | näytteet on kuivattava uunissa ennen punnitusta. |
| --- | --- |

d)

näytteet on kuivattava uunissa ennen punnitusta.

Sertifiointielinten on asianmukaisesti todennettava edellä mainitun menetelmän soveltaminen esca-menetelmään ja todellisten kasvihuonekaasupäästöarvojen laskelma, ja ne on dokumentoitava tarkastuskertomuksiin. Vapaaehtoisten järjestelmien on annettava talouden toimijoille ja sertifiointielimille yksityiskohtaisia ohjeita tämän menetelmän soveltamisesta, myös validoiduista maaperämalleista, sekä tuettava tarkastajiaan näiden todentamistehtävissä. Vapaaehtoisten järjestelmien on myös sisällytettävä komissiolle toimitettaviin vuotuisiin toimintakertomuksiinsa yksityiskohtaisia tilastotietoja ja laadullista palautetta esca-menetelmän täytäntöönpanosta.

Komissio seuraa asianmukaisesti esca-menetelmän täytäntöönpanoa osana vapaaehtoisten järjestelmien toiminnan seurantaa, joka kattaa muun muassa seuraavat:

| — | Hankkeen toteutus, jossa olisi voitava muun muassa arvioida mallintamisen tulosten suhdetta kenttämittauksiin; |
| --- | --- |

—

Hankkeen toteutus, jossa olisi voitava muun muassa arvioida mallintamisen tulosten suhdetta kenttämittauksiin;

| — | Väitteiden ja tulosten vertaaminen estimaatteihin maaperän orgaanisen hiilen (SOC) saturaatiosta, jotta voidaan johtaa kriteerejä ja antaa suosituksia sekä mahdollisesti asettaa vaatimuksia, jotka koskevat tietyn tasapainon pitkän aikavälin ylläpitämistä, tulosten turvaamiseksi pitkällä aikavälillä; |
| --- | --- |

—

Väitteiden ja tulosten vertaaminen estimaatteihin maaperän orgaanisen hiilen (SOC) saturaatiosta, jotta voidaan johtaa kriteerejä ja antaa suosituksia sekä mahdollisesti asettaa vaatimuksia, jotka koskevat tietyn tasapainon pitkän aikavälin ylläpitämistä, tulosten turvaamiseksi pitkällä aikavälillä;

| — | Suositusten antaminen ja vaatimusten asettaminen asianmukaista mallin valintaa ja kalibrointia varten sekä luotettavien indikaattorien esittäminen tulosten mallintamista varten. |
| --- | --- |

—

Suositusten antaminen ja vaatimusten asettaminen asianmukaista mallin valintaa ja kalibrointia varten sekä luotettavien indikaattorien esittäminen tulosten mallintamista varten.

Komissio voi tarkistaa tässä liitteessä kuvattua metodologista lähestymistapaa sekä enimmäismääriä, joita sovelletaan hiilivarantojen kertymistä koskeviin vuotuisiin väitteisiin, tämän seurannan tulosten perusteella tai sen mukauttamiseksi kehittyvän tietämyksen tai tulevaisuudessa annettavan alaa koskevan uuden lainsäädännön (eli hiiltä sitovaa viljelyä koskevan EU:n aloitteen) kanssa.

---

LIITE VI

EI-TYHJENTÄVÄT LUETTELOT ESIMERKEISTÄ, JOTKA KOSKEVAT OLENNAISIA HOITO- JA SEURANTAKÄYTÄNTÖJÄ HIILEN SITOMISEN MAAPERÄÄN JA MAAPERÄN LAADUN EDISTÄMISEKSI JA SEURAAMISEKSI

Taulukko 1

Esimerkkejä olennaisista maaperän hoitokäytännöistä, joilla edistetään hiilen sitomista maaperään (kasvijätteiden puuttuessa) ja maaperän laatua

| Vaatimus | Maaperän laatua koskeva parametri |
| --- | --- |
| Vähintään kolmen viljelyn kierto, mukaan lukien palkokasvit tai viherlannoite viljelyjärjestelmässä, ottaen huomioon kunkin viljellyn peltokasvin kasvijärjestysvaatimukset ja ilmasto-olosuhteet. Usean lajin peitekasvit kaupallisten viljelykasvien välissä lasketaan yhdeksi viljelykasviksi. | Maaperän hedelmällisyyden edistäminen, maaperän hiili, maaperän eroosion rajoittaminen, maaperän biologinen monimuotoisuus ja taudinaiheuttajien torjunnan edistäminen |
| Peite-/kerääjä-/väliviljelykasvien kylvö käyttäen paikallisesti soveltuvaa lajiseosta, jossa on vähintään yksi palkokasvi. Viljelykäytännöillä olisi varmistettava vähimmäiskasvipeite, jotta vältytään paljaalta maaperältä kaikkein herkimpinä aikoina. | Maaperän hedelmällisyyden edistäminen, maaperän hiilen sitominen, maaperän eroosion välttäminen ja maaperän biologisen monimuotoisuus |
| Maaperän tiivistyminen estäminen (pellolla suoritettavien toimenpiteiden tiheys ja ajoitus olisi suunniteltava niin, että vältetään liikkuminen kostealla maaperällä; maanmuokkausta olisi vältettävä tai vähennettävä huomattavasti kosteassa maaperässä; kiinteitä ajolinjoja koskevaa suunnittelua voidaan käyttää). | Maaperän rakenteen säilyttäminen, maaperän eroosion välttäminen ja maaperän biologisen monimuotoisuuden säilyttäminen |
| Sänkeä ei polteta, paitsi jos viranomainen on myöntänyt poikkeuksen kasvien terveyteen liittyvistä syistä. | Maaperän hiilen sitominen, resurssitehokkuus |
| Happamassa maaperässä, jossa käytetään kalkitusta, jossa maaperä hajoaa ja jossa happamoituminen vaikuttaa satoon. | Parempi maaperän rakenne, maaperän biologinen monimuotoisuus, maaperän hiili |
| Kevennetty maanmuokkaus / ei maanmuokkausta – eroosion torjunta – orgaanisten maanparannusaineiden lisääminen (biohiili, komposti, lanta, kasvijätteet) – peitekasvien käyttö, uudelleenvettäminen
  Kasvillisuuden palauttaminen: istutus (lajin muutos, suoja olkikatteella) – maisemapiirteet – peltometsäviljely | Maaperän orgaanisen hiilen lisääminen |

Vaatimus

Maaperän laatua koskeva parametri

Vähintään kolmen viljelyn kierto, mukaan lukien palkokasvit tai viherlannoite viljelyjärjestelmässä, ottaen huomioon kunkin viljellyn peltokasvin kasvijärjestysvaatimukset ja ilmasto-olosuhteet. Usean lajin peitekasvit kaupallisten viljelykasvien välissä lasketaan yhdeksi viljelykasviksi.

Maaperän hedelmällisyyden edistäminen, maaperän hiili, maaperän eroosion rajoittaminen, maaperän biologinen monimuotoisuus ja taudinaiheuttajien torjunnan edistäminen

Peite-/kerääjä-/väliviljelykasvien kylvö käyttäen paikallisesti soveltuvaa lajiseosta, jossa on vähintään yksi palkokasvi. Viljelykäytännöillä olisi varmistettava vähimmäiskasvipeite, jotta vältytään paljaalta maaperältä kaikkein herkimpinä aikoina.

Maaperän hedelmällisyyden edistäminen, maaperän hiilen sitominen, maaperän eroosion välttäminen ja maaperän biologisen monimuotoisuus

Maaperän tiivistyminen estäminen (pellolla suoritettavien toimenpiteiden tiheys ja ajoitus olisi suunniteltava niin, että vältetään liikkuminen kostealla maaperällä; maanmuokkausta olisi vältettävä tai vähennettävä huomattavasti kosteassa maaperässä; kiinteitä ajolinjoja koskevaa suunnittelua voidaan käyttää).

Maaperän rakenteen säilyttäminen, maaperän eroosion välttäminen ja maaperän biologisen monimuotoisuuden säilyttäminen

Sänkeä ei polteta, paitsi jos viranomainen on myöntänyt poikkeuksen kasvien terveyteen liittyvistä syistä.

Maaperän hiilen sitominen, resurssitehokkuus

Happamassa maaperässä, jossa käytetään kalkitusta, jossa maaperä hajoaa ja jossa happamoituminen vaikuttaa satoon.

Parempi maaperän rakenne, maaperän biologinen monimuotoisuus, maaperän hiili

Kevennetty maanmuokkaus / ei maanmuokkausta – eroosion torjunta – orgaanisten maanparannusaineiden lisääminen (biohiili, komposti, lanta, kasvijätteet) – peitekasvien käyttö, uudelleenvettäminen

Kasvillisuuden palauttaminen: istutus (lajin muutos, suoja olkikatteella) – maisemapiirteet – peltometsäviljely

Maaperän orgaanisen hiilen lisääminen

Taulukko 1

Esimerkkejä maaperän laatua ja hiilipäästöjä hillitsevien toimien vaikutuksia koskevista seurantakäytännöistä

| Seurannassa käytettävä lähestymistapa | Todentamis-/osoittamismenetelmä |
| --- | --- |
| Riskinarviointi | Sellaisten alueiden tunnistaminen, joilla maaperän laadun heikkenemisen riski on suuri, auttaa ehkäisemään näitä riskejä ja keskittymään alueisiin, joilla on suurin vaikutus. |
| Maaperän orgaanisen aineksen analyysi | Johdonmukainen näytteenotto maaperän orgaanisesta aineksesta parantaa seurantaa, jotta aines voidaan säilyttää tai sitä voidaan parantaa. |
| Maaperän orgaanisen hiilen analyysi | Maaperän orgaanista hiiltä pidetään hyvänä merkkinä maaperän laadusta laajemmin. |
| Maanparannusindeksiä koskeva näytteenotto | Positiivinen arvo osoittaa, että järjestelmän odotetaan lisäävän maaperän orgaanista ainesta. |
| Maaperän eroosion arviointi | Varmistaa, että eroosio jää siedettävän tason alapuolelle, esim. Yhdysvaltain maatalousministeriön maataloustutkimuksesta vastaavan viraston (Agricultural Research Service) t-tasot. |
| Ravinnehuoltosuunnitelma | Ravinteiden epätasapainoa voidaan ehkäistä suunnitelmalla, jossa hahmotellaan ravinnestrategia (joka keskittyy pääasiassa typpeen, fosforiin ja kaliumiin) ja lannoitejärjestelmät. |
| Säännöllinen maaperän pH-analyysi | pH:n seuranta auttaa tunnistamaan pH:n epätasapainon. |

Seurannassa käytettävä lähestymistapa

Todentamis-/osoittamismenetelmä

Riskinarviointi

Sellaisten alueiden tunnistaminen, joilla maaperän laadun heikkenemisen riski on suuri, auttaa ehkäisemään näitä riskejä ja keskittymään alueisiin, joilla on suurin vaikutus.

Maaperän orgaanisen aineksen analyysi

Johdonmukainen näytteenotto maaperän orgaanisesta aineksesta parantaa seurantaa, jotta aines voidaan säilyttää tai sitä voidaan parantaa.

Maaperän orgaanisen hiilen analyysi

Maaperän orgaanista hiiltä pidetään hyvänä merkkinä maaperän laadusta laajemmin.

Maanparannusindeksiä koskeva näytteenotto

Positiivinen arvo osoittaa, että järjestelmän odotetaan lisäävän maaperän orgaanista ainesta.

Maaperän eroosion arviointi

Varmistaa, että eroosio jää siedettävän tason alapuolelle, esim. Yhdysvaltain maatalousministeriön maataloustutkimuksesta vastaavan viraston (Agricultural Research Service) t-tasot.

Ravinnehuoltosuunnitelma

Ravinteiden epätasapainoa voidaan ehkäistä suunnitelmalla, jossa hahmotellaan ravinnestrategia (joka keskittyy pääasiassa typpeen, fosforiin ja kaliumiin) ja lannoitejärjestelmät.

Säännöllinen maaperän pH-analyysi

pH:n seuranta auttaa tunnistamaan pH:n epätasapainon.

---

LIITE VII

MENETELMÄ RAAKA-AINEIDEN TUOTANNOSTA TAI VILJELYSTÄ AIHEUTUVIEN PÄÄSTÖJEN MÄÄRITTÄMISEKSI

Raaka-aineiden tuotannosta tai viljelystä aiheutuvien päästöjen laskemiseksi direktiivin (EU) 2018/2001 liitteessä V olevan C osan 5 kohdassa ja liitteessä VI olevan B osan 5 kohdassa todetaan, että laskelmaan on sisällytettävä kaikkien sellaisten päästöjen summa, jotka aiheutuvat itse tuotanto- tai viljelyprosessista, raaka-aineiden korjuusta, kuivauksesta ja varastoinnista, jätteistä ja vuodoista sekä raaka-aineiden tuotannossa tai viljelyssä käytettävien kemikaalien tai tuotteiden tuotannosta.

Ne eivät sisällä hiilidioksidin talteenottoa raaka-aineiden viljelyssä. Maatalousbiomassan viljelystä aiheutuvia päästöjä koskevat arviot voidaan todellisten arvojen sijaan johtaa direktiivin (EU) 2018/2001 31 artiklan 4 kohdassa tarkoitettuihin kertomuksiin sisällytetyistä, viljelystä aiheutuvien päästöjen alueellisista keskiarvoista tai tähän liitteeseen sisällytetyistä, viljelystä aiheutuvien päästöjen eriteltyjä oletusarvoja koskevista tiedoista. Jos edellä mainituissa kertomuksissa ei esitetä asiaan liittyviä tietoja, on sallittua todellisten arvojen sijaan laskea paikallisiin viljelykäytäntöihin perustuvat keskiarvot esimerkiksi jotakin maatilaryhmää koskevien tietojen perusteella.

Itse tuotanto- tai viljelyprosessista aiheutuvat päästöt

Itse tuotanto- tai viljelyprosessista aiheutuviin päästöihin on sisällyttävä kaikki päästöt, jotka aiheutuvat i) polttoaineiden toimittamisesta käytettäviä maatalouskoneita varten; ii) viljelyyn tarkoitetun kylvömateriaalin tuotannosta; iii) lannoitteiden ja torjunta-aineiden tuotannosta; iv) lannoitteiden happamoitumisesta ja kalkituksesta; ja v) kasvinviljelystä johtuvista maaperän päästöistä.

1.1   Maatalouskoneiden polttoaineen käyttö (dieselöljy, bensiini, raskas polttoöljy, biopolttoaineet tai muut polttoaineet)

Kasvinviljelystä (maanmuokkaus, kylvö, lannoitteiden ja torjunta-aineiden levitys, korjuu, keruu) aiheutuviin kasvihuonekaasupäästöihin on sisällyttävä kaikki päästöt, jotka aiheutuvat polttoaineiden (kuten dieselöljyn, bensiinin, raskaan polttoöljyn, biopolttoaineiden tai muiden polttoaineiden) käytöstä maatalouskoneissa. Maatalouskoneissa käytetyn polttoaineen määrä on dokumentoitava asianmukaisesti. Polttoaineiden asianmukaisia päästökertoimia on käytettävä liitteen IX mukaisesti. Biopolttoaineita käytettäessä on käytettävä direktiivissä (EU) 2018/2001 asetettuja kasvihuonekaasupäästöjen oletusarvoja.

1.2   Kemialliset lannoitteet ja torjunta-aineet

Raaka-aineiden viljelyssä käytettävien kemiallisten lannoitteiden ja torjunta-aineiden käytöstä (1)aiheutuviin päästöihin on sisällyttävä kaikki kemiallisten lannoitteiden ja torjunta-aineiden valmistuksesta aiheutuvat päästöt. Kemiallisten lannoitteiden ja torjunta-aineiden määrä viljelykasvista, paikallisista olosuhteista ja viljelykäytännöistä riippuen on dokumentoitava asianmukaisesti. Kemiallisten lannoitteiden ja torjunta-aineiden tuotannosta aiheutuvien päästöjen huomioon ottamiseksi liitteen IX mukaisesti on käytettävä asianmukaisia päästökertoimia, mukaan lukien tuotantoketjun alkupään päästöt. Jos talouden toimija tietää lannoitteen tuottavan tehtaan ja se kuuluu EU:n päästökauppajärjestelmään, talouden toimija voi käyttää päästökauppajärjestelmässä ilmoitettuja tuotantopäästöjä lisäämällä maakaasun jne. tuotantoketjun alkupään päästöt. Lannoitteiden kuljetus sisällytetään myös käyttäen liitteessä IX luetelluista liikennemuodoista aiheutuvia päästöjä. Jos talouden toimija ei tiedä lannoitteen toimittavaa tehdasta, sen olisi käytettävä liitteessä IX vahvistettuja kiinteitä arvoja.

1.3   Kylvömateriaali

Viljelyyn tarkoitetun kylvömateriaalin tuotannosta aiheutuvien päästöjen laskennan on perustuttava käytettyä kylvömateriaalia koskeviin todellisiin tietoihin. Kylvömateriaalin tuotannon ja toimituksen päästökertoimia voidaan käyttää siementen tuotantoon liittyvien päästöjen laskemiseen. Liitteessä IX vahvistettuja päästökertoimien kiinteitä arvoja on käytettävä. Muiden siementen osalta on käytettävä seuraavan hierarkian kirjallisuusarvoja:

| a) | JEC:n WTW-kertomuksen versio 5; |
| --- | --- |

a)

JEC:n WTW-kertomuksen versio 5;

| b) | ecoinvent-tietokanta; |
| --- | --- |

b)

ecoinvent-tietokanta;

| c) | ”viralliset” lähteet, kuten hallitustenvälinen ilmastonmuutospaneeli (IPCC), Kansainvälinen energiajärjestö (IEA) tai hallitukset; |
| --- | --- |

c)

”viralliset” lähteet, kuten hallitustenvälinen ilmastonmuutospaneeli (IPCC), Kansainvälinen energiajärjestö (IEA) tai hallitukset;

| d) | muut tarkistetut tietolähteet, kuten E3-tietokanta ja GEMIS-tietokanta; |
| --- | --- |

d)

muut tarkistetut tietolähteet, kuten E3-tietokanta ja GEMIS-tietokanta;

| e) | vertaisarvioidut julkaisut; |
| --- | --- |

e)

vertaisarvioidut julkaisut;

| f) | asianmukaisesti dokumentoidut omat arviot. |
| --- | --- |

f)

asianmukaisesti dokumentoidut omat arviot.

1.4   Lannoitteiden happamoitumisesta ja kalkituksesta aiheutuvat päästöt

Lannoitteiden happamoitumisen neutraloinnista ja maanparannuskalkin käytöstä aiheutuvissa päästöissä on otettava huomioon typpilannoitteiden happamuuden neutraloinnista tai maanparannuskalkin reaktioista maaperässä aiheutuvat hiilidioksidipäästöt.

1.4.1   Lannoitteiden happamoitumisen neutraloinnista aiheutuvat päästöt

Päästöt, jotka aiheutuvat pellolla käytettyjen typpilannoitteiden aiheuttamasta happamoitumisesta, on otettava huomioon päästölaskelmissa kyseisten käytettyjen typpilannoitteiden määrän perusteella. Nitraattilannoitteiden osalta maaperän typpilannoitteiden neutraloinnista aiheutuvat päästöt ovat 0,783 kg CO2/kg typpeä; urealannoitteiden neutralointipäästöt ovat 0,806 kg CO2/kg typpeä.

1.4.2   Kalkituksen (maanparannuskalkin) aiheuttamat maaperän päästöt

Käytetyn maanparannuskalkin todellinen määrä on dokumentoitava asianmukaisesti. Päästöt on laskettava seuraavasti:

| 1. | Happamassa maaperässä, jonka pH on alle 6,4, maaperän hapot liuottavat maanparannuskalkkia pääasiassa hiilidioksidiksi bikarbonaatin sijaan, jolloin lähes kaikki hiilidioksidi vapautuu maanparannuskalkkiin (0,44 kg CO2/kg CaCO3-ekvivalenttia maanparannuskalkkia). |
| --- | --- |

1.

Happamassa maaperässä, jonka pH on alle 6,4, maaperän hapot liuottavat maanparannuskalkkia pääasiassa hiilidioksidiksi bikarbonaatin sijaan, jolloin lähes kaikki hiilidioksidi vapautuu maanparannuskalkkiin (0,44 kg CO2/kg CaCO3-ekvivalenttia maanparannuskalkkia).

| 2. | Jos maaperän pH on vähintään 6,4, laskennassa on lannoitteen aiheuttaman happamoitumisen neutraloinnista aiheutuvien päästöjen lisäksi otettava huomioon päästökerroin 0,98/12,44 = 0,079 kg CO2/(kg CaCO3-ekvivalenttia) maanparannuskalkkia. |
| --- | --- |

2.

Jos maaperän pH on vähintään 6,4, laskennassa on lannoitteen aiheuttaman happamoitumisen neutraloinnista aiheutuvien päästöjen lisäksi otettava huomioon päästökerroin 0,98/12,44 = 0,079 kg CO2/(kg CaCO3-ekvivalenttia) maanparannuskalkkia.

| 3. | Edellä 1 ja 2 kohdassa lasketut kalkituspäästöt, jotka on laskettu kalkin tosiasiallisesta käytöstä, voivat olla suurempia kuin kohdassa 1.4.1 lasketut lannoitteiden neutraloinnista aiheutuvat päästöt, jos levitetty kalkki neutraloi lannoitteiden happamoitumisen. Tällöin lannoitteiden neutraloinnista aiheutuvat päästöt (1.4.1 kohdassa) voidaan vähentää lasketuista kalkituspäästöistä, jotta vältetään päästöjen laskeminen kahteen kertaan.
  Lannoitteiden happamoitumisesta aiheutuvat päästöt voivat ylittää kalkituksesta aiheutuvat päästöt. Tällaisessa tapauksessa vähennys johtaisi näennäisesti negatiivisiin kalkituksesta aiheutuviin nettopäästöihin, koska maanparannuskalkki ei neutraloi kaikkea lannoitteiden happamuutta vaan osittain myös luonnossa esiintyvät karbonaatit neutraloivat sitä. Tässä tapauksessa kalkituksesta aiheutuvat nettopäästöt lasketaan nollaksi, mutta lannoitteiden happamoitumispäästöt on joka tapauksessa pidettävä 1.4.1 kohdan mukaisina.
  Jos tosiasiallista maanparannuskalkin käyttöä koskevia tietoja ei ole saatavilla, oletetaan, että kyseessä on Agricultural Lime Associationin suosittelema maanparannuskalkin käyttö. Se riippuu viljelykasvityypistä, mitatusta maaperän pH-arvosta, maaperätyypistä ja kalkitusmateriaalin tyypistä. Siihen liittyvät hiilidioksidipäästöt lasketaan edellä olevan menettelyn 1 ja 2 kohdan mukaisesti. Tässä tapauksessa ei kuitenkaan sovelleta 3 kohdassa tarkoitettua vähennystä, koska maanparannuskalkin suositeltuun käyttöön ei sisälly maanparannuskalkki, jota käytetään samana vuonna levitettyjen lannoitteiden neutraloimiseen, joten lannoitteiden neutraloinnista aiheutuvia päästöjä ei voi laskea kahteen kertaan. |
| --- | --- |

3.

Edellä 1 ja 2 kohdassa lasketut kalkituspäästöt, jotka on laskettu kalkin tosiasiallisesta käytöstä, voivat olla suurempia kuin kohdassa 1.4.1 lasketut lannoitteiden neutraloinnista aiheutuvat päästöt, jos levitetty kalkki neutraloi lannoitteiden happamoitumisen. Tällöin lannoitteiden neutraloinnista aiheutuvat päästöt (1.4.1 kohdassa) voidaan vähentää lasketuista kalkituspäästöistä, jotta vältetään päästöjen laskeminen kahteen kertaan.

Lannoitteiden happamoitumisesta aiheutuvat päästöt voivat ylittää kalkituksesta aiheutuvat päästöt. Tällaisessa tapauksessa vähennys johtaisi näennäisesti negatiivisiin kalkituksesta aiheutuviin nettopäästöihin, koska maanparannuskalkki ei neutraloi kaikkea lannoitteiden happamuutta vaan osittain myös luonnossa esiintyvät karbonaatit neutraloivat sitä. Tässä tapauksessa kalkituksesta aiheutuvat nettopäästöt lasketaan nollaksi, mutta lannoitteiden happamoitumispäästöt on joka tapauksessa pidettävä 1.4.1 kohdan mukaisina.

Jos tosiasiallista maanparannuskalkin käyttöä koskevia tietoja ei ole saatavilla, oletetaan, että kyseessä on Agricultural Lime Associationin suosittelema maanparannuskalkin käyttö. Se riippuu viljelykasvityypistä, mitatusta maaperän pH-arvosta, maaperätyypistä ja kalkitusmateriaalin tyypistä. Siihen liittyvät hiilidioksidipäästöt lasketaan edellä olevan menettelyn 1 ja 2 kohdan mukaisesti. Tässä tapauksessa ei kuitenkaan sovelleta 3 kohdassa tarkoitettua vähennystä, koska maanparannuskalkin suositeltuun käyttöön ei sisälly maanparannuskalkki, jota käytetään samana vuonna levitettyjen lannoitteiden neutraloimiseen, joten lannoitteiden neutraloinnista aiheutuvia päästöjä ei voi laskea kahteen kertaan.

1.5   Kasvinviljelystä aiheutuvat maaperän (typpioksiduuli/N2O) päästöt

Hoidetusta maaperästä peräisin olevien N2O-päästöjen laskennassa on noudatettava IPCC:n menetelmää. Kasvinviljelystä aiheutuvien N2O-päästöjen laskemiseen on käytettävä eriteltyjä lajikohtaisia päästökertoimia erilaisissa ympäristöolosuhteissa (jotka vastaavat IPCC:n menetelmän tasoa 2). Erityiset päästökertoimet erilaisille ympäristöolosuhteille, maaperäolosuhteille ja eri viljelykasveille on otettava huomioon. Talouden toimijat voivat käyttää validoituja malleja näiden päästökertoimien laskemiseen edellyttäen, että nämä näkökohdat otetaan huomioon malleissa. Sekä suorat että välilliset N2O-päästöt on otettava huomioon IPCC:n ohjeiden (2) mukaisesti. Tähän tarkoitukseen käytetään GNOC-työkalua, joka perustuu seuraaviin kaavoihin IPCC:n ohjeissa (2006) esitettyjen nimeämiskäytäntöjen mukaisesti:

N2Ototal – N = N2Odirect – N + N2Oindirect – N

jossa:

Kivennäismaa: N2ODirect – N = [(FSN + FON) • EF1ij] + [FCR • EF1]

Eloperäinen maa: N
  2
  ODirect
   – N = [(FSN + FON) • EF1] + [FCR • EF1] + [(FOS,CG,Temp • EF2CG, Temp] + [FCROS,CG,Trop • E2CG,Trop]

Sekä kivennäismaa että eloperäinen maa: N
  2
  ODirect
   – N = [((FSN • FracGASF) + (FON • EracGASM) • EF4] + [(FSN +FON + FCR) • FracLeach-(H) • EF5]

1.5.1   Kasvijätteiden typpimäärä

Typpimäärä on laskettava seuraaville:

| a) | sokerijuurikas, sokeriruoko IPCC:n (2006) niteen 4 luvun11 kaavan 11.6 mukaisesti lukuun ottamatta maanalaisia jätteitä ja lisäämällä tislausjätteen ja suodatuskakun sisältämä typpimäärä sokeriruo’on osalta;
  FCR = Yield • DRY • (1-FracBurnt • Cf) • [RAG • NAG • (1 – FracRemove)] + FVF |
| --- | --- |

a)

sokerijuurikas, sokeriruoko IPCC:n (2006) niteen 4 luvun11 kaavan 11.6 mukaisesti lukuun ottamatta maanalaisia jätteitä ja lisäämällä tislausjätteen ja suodatuskakun sisältämä typpimäärä sokeriruo’on osalta;

FCR = Yield • DRY • (1-FracBurnt • Cf) • [RAG • NAG • (1 – FracRemove)] + FVF

| b) | kookos- ja öljypalmuviljelmät, joissa sovelletaan kirjallisuuteen perustuvaa kiinteää typpimäärää, sillä IPCC (2006) ei sisällä vakiopäästökertoimien oletuslaskentamenetelmää, liitteen IX mukaisesti; |
| --- | --- |

b)

kookos- ja öljypalmuviljelmät, joissa sovelletaan kirjallisuuteen perustuvaa kiinteää typpimäärää, sillä IPCC (2006) ei sisällä vakiopäästökertoimien oletuslaskentamenetelmää, liitteen IX mukaisesti;

| c) | kaikkien muiden viljelykasvien osalta IPCC:n (2006) niteen 4 luvun 11 kaavan 11.7a 11.11, 11.12, mukaisesti
  FCR = (1-FracBurnt • Cf) • AGDM • NAG • (1-FracRemove) + (AGDM + Yield • DRY) • RBG-BIO • NBG

  Jossa:







  N2Ototal – N | = | hoidetusta maaperästä peräisin olevat suorat ja välilliset vuotuiset N2O–N-päästöt; kg N2O–N ha-1 a-1 |
| --- | --- | --- | --- |
| N2Odirect – N | = | hoidetusta maaperästä peräisin olevat vuotuiset suorat N2O–N päästöt; kg N2O–N ha-1 a-1 |
| N2Oindirect – N | = | vuotuiset välilliset N2O–N-päästöt (toisin sanoen hoidetusta maaperästä haihtuneen typen laskeumasta peräisin olevan N2O–N:n vuotuinen määrä ja sen N2O–N:n vuotuinen määrä, joka on peräisin typpilisäysten huuhtoutumisesta ja valumisesta hoidettuun maaperään alueilla, joilla huuhtoutumista/valumista tapahtuu); kg N2O–N ha-1 a-1 |
| FSN | = | vuosittain käytetyn synteettisen typpilannoitteen määrä; kg N ha-1 a-1 |
| FON | = | lannoitteena vuosittain käytetyn eläinten lannan sisältämä typpi; kg N ha-1 a-1 |
| FCR | = | (maanpäällisten ja maanalaisten) kasvijätteiden sisältämä typen vuotuinen määrä; kg N ha-1 a-1 |
| FOS,CG,Temp | = | hoidetun/kuivatetun eloperäisen maan vuotuinen viljelyala lauhkeassa ilmastossa; ha-1 a-1 |
| FOS,CG,Trop | = | hoidetun/kuivatetun eloperäisen maan vuotuinen viljelyala trooppisessa ilmastossa; ha-1 |
| FracGASF | = | 0,10 (kg N NH3–N + NOx–N) (kg käytettyä typpeä)-1. Haihtuminen synteettisestä lannoitteesta |
| FracGASM | = | 0,20 (kg N NH3–N + NOx–N) (kg käytettyä typpeä)-1. Haihtuminen kaikista levitetyistä orgaanisista typpilannoitteista |
| FracLeach-(H) | = | 0,30 kg N (kg lisättyä typpeä) -1. huuhtoutumisesta/valumisesta aiheutuvat typen häviöt alueilla, joilla huuhtoutumista/valumista tapahtuu |
| EF1ij | = | kasvi- ja aluekohtaiset päästökertoimet synteettisistä lannoitteista ja orgaanisen typen levittämisestä kivennäismaahan peräisin oleville N2O-päästöille (kg N2O–N (kg typpimäärä)-1); |
| EF1 | = | 0,01 [kg N2O–N (kg typpimäärä) -1] |
| EF2CG,Temp | = | 8 kg N ha-1 a-1 lauhkealla eloperäisellä viljely- ja nurmimaalla |
| EF2CG,Trop | = | 16 kg N ha-1 a-1 trooppisella eloperäisellä viljely- ja nurmimaalla |
| EF4 | = | 0,01 [kg N2O–N (kg N NH3–N + NOx– haihtunut N) -1] |
| EF5 | = | 0,0075 [kg N2O-N (kg huuhtoutunutta/valunutta typpeä) -1] |
| Yield | = | kasvin uusi vuosisato (kg ha-1) |
| DRY | = | korjatun tuotteen kuiva-aineosuus [kg kuiva-ainetta (kg tuorepainoa)-1] (ks. taulukko 1) |
| FracBurnt | = | vuosittain palavan viljelyalan osa [ha (ha)-1] |
| Cf | = | polttokerroin [mitaton] (ks. taulukko 1) |
| RAG | = | maanpäällisten jätteiden, kuiva-aineen ja korjatun kuiva-aineen suhde satoon [kg kuiva-ainetta (kg kuiva-ainetta)-1] (ks. taulukko 3) |
| NAG | = | maanpäällisten jätteiden typpipitoisuus [kg N (kg kuiva-ainetta)-1] (ks. taulukko 1) |
| FracRemove | = | pellolta poistettujen maanpäällisten jätteiden osuus [kg kuiva-ainetta (kg AGDM)-1] |
| FVF | = | pellolle palautetun sokeriruo’on tislausjätteen ja suodatuskakun vuotuinen typpimäärä [kg N ha-1], laskettuna seuraavasti: Yield * 0,000508. |
| AG | = | maanpäällisten jätteiden kuiva-aine [kg kuiva-ainetta ha-1] |

c)

kaikkien muiden viljelykasvien osalta IPCC:n (2006) niteen 4 luvun 11 kaavan 11.7a 11.11, 11.12, mukaisesti

FCR = (1-FracBurnt • Cf) • AGDM • NAG • (1-FracRemove) + (AGDM + Yield • DRY) • RBG-BIO • NBG

Jossa:

N2Ototal – N

=

hoidetusta maaperästä peräisin olevat suorat ja välilliset vuotuiset N2O–N-päästöt; kg N2O–N ha-1 a-1

N2Odirect – N

=

hoidetusta maaperästä peräisin olevat vuotuiset suorat N2O–N päästöt; kg N2O–N ha-1 a-1

N2Oindirect – N

=

vuotuiset välilliset N2O–N-päästöt (toisin sanoen hoidetusta maaperästä haihtuneen typen laskeumasta peräisin olevan N2O–N:n vuotuinen määrä ja sen N2O–N:n vuotuinen määrä, joka on peräisin typpilisäysten huuhtoutumisesta ja valumisesta hoidettuun maaperään alueilla, joilla huuhtoutumista/valumista tapahtuu); kg N2O–N ha-1 a-1

FSN

=

vuosittain käytetyn synteettisen typpilannoitteen määrä; kg N ha-1 a-1

FON

=

lannoitteena vuosittain käytetyn eläinten lannan sisältämä typpi; kg N ha-1 a-1

FCR

=

(maanpäällisten ja maanalaisten) kasvijätteiden sisältämä typen vuotuinen määrä; kg N ha-1 a-1

FOS,CG,Temp

=

hoidetun/kuivatetun eloperäisen maan vuotuinen viljelyala lauhkeassa ilmastossa; ha-1 a-1

FOS,CG,Trop

=

hoidetun/kuivatetun eloperäisen maan vuotuinen viljelyala trooppisessa ilmastossa; ha-1

FracGASF

=

0,10 (kg N NH3–N + NOx–N) (kg käytettyä typpeä)-1. Haihtuminen synteettisestä lannoitteesta

FracGASM

=

0,20 (kg N NH3–N + NOx–N) (kg käytettyä typpeä)-1. Haihtuminen kaikista levitetyistä orgaanisista typpilannoitteista

FracLeach-(H)

=

0,30 kg N (kg lisättyä typpeä) -1. huuhtoutumisesta/valumisesta aiheutuvat typen häviöt alueilla, joilla huuhtoutumista/valumista tapahtuu

EF1ij

=

kasvi- ja aluekohtaiset päästökertoimet synteettisistä lannoitteista ja orgaanisen typen levittämisestä kivennäismaahan peräisin oleville N2O-päästöille (kg N2O–N (kg typpimäärä)-1);

EF1

=

0,01 [kg N2O–N (kg typpimäärä) -1]

EF2CG,Temp

=

8 kg N ha-1 a-1 lauhkealla eloperäisellä viljely- ja nurmimaalla

EF2CG,Trop

=

16 kg N ha-1 a-1 trooppisella eloperäisellä viljely- ja nurmimaalla

EF4

=

0,01 [kg N2O–N (kg N NH3–N + NOx– haihtunut N) -1]

EF5

=

0,0075 [kg N2O-N (kg huuhtoutunutta/valunutta typpeä) -1]

Yield

=

kasvin uusi vuosisato (kg ha-1)

DRY

=

korjatun tuotteen kuiva-aineosuus [kg kuiva-ainetta (kg tuorepainoa)-1] (ks. taulukko 1)

FracBurnt

=

vuosittain palavan viljelyalan osa [ha (ha)-1]

Cf

=

polttokerroin [mitaton] (ks. taulukko 1)

RAG

=

maanpäällisten jätteiden, kuiva-aineen ja korjatun kuiva-aineen suhde satoon [kg kuiva-ainetta (kg kuiva-ainetta)-1] (ks. taulukko 3)

NAG

=

maanpäällisten jätteiden typpipitoisuus [kg N (kg kuiva-ainetta)-1] (ks. taulukko 1)

FracRemove

=

pellolta poistettujen maanpäällisten jätteiden osuus [kg kuiva-ainetta (kg AGDM)-1]

FVF

=

pellolle palautetun sokeriruo’on tislausjätteen ja suodatuskakun vuotuinen typpimäärä [kg N ha-1], laskettuna seuraavasti: Yield * 0,000508.

AG

=

maanpäällisten jätteiden kuiva-aine [kg kuiva-ainetta ha-1]

1.5.2   Kasvi- ja aluekohtaiset päästökertoimet synteettisten lannoitteiden ja orgaanisen typen käytöstä peräisin oleville N2O-päästöille

Maatalouskäytössä olevasta maasta peräisin olevat N2O-päästöt eri maatalouspelloilla erilaisissa ympäristöolosuhteissa ja maatalousmaan käyttöluokissa voidaan määrittää Stehfestin ja Bouwmanin (2006) tilastollisen mallin, jäljempänä ’S&B-malli’, mukaisesti:

Image 2

jossa:

| E | = | N2O-päästö (kg N2O-N ha-1 a-1) |
| --- | --- | --- |
| ev | = | vaikutusarvo eri tekijöille (ks. taulukko 2) |

E

=

N2O-päästö (kg N2O-N ha-1 a-1)

ev

=

vaikutusarvo eri tekijöille (ks. taulukko 2)

Biopolttoainekasvin i arvo EF1ij paikassa j lasketaan (S&B-malli) seuraavasti:

EF1ij = (Efert,ij – Eunfert,ij) / Nappl,ij

Käytetystä lannoitteesta peräisin olevia suoria N2O-päästöjä koskeva, maailmanlaajuiseen keskiarvoon perustuva IPCC:n (2006) kerroin (EF1) korvataan kasvi- ja paikkakohtaisella EF1ij-kertoimella, joka koskee kivennäislannoitteista ja lannan sisältämästä typestä peräisin olevia suoria päästöjä ja perustuu kasvi- ja paikkakohtaiseen, S&B-mallia soveltavaan EF1ij-malliin.

Jossa:

| Efert,ij | = | N2O-päästöt (kg N2O–N ha-1 a-1) S&B-mallin perusteella, kun käytetyn lannoitteen määrä on todellinen typpiannos (kivennäislannoite ja lanta) viljelykasville i paikassa j |
| --- | --- | --- |
| Eunfert,ij | = | kasvin i N2O-päästöt paikassa j (kg N2O–N ha-1 a-1) S&B-mallin perusteella. Typpiannokseksi on asetettu 0, kaikkien muiden parametrien arvot säilyvät samoina. |
| Nappl,ij | = | kivennäislannoitteesta ja lannasta peräisin oleva typpimäärä (kg N ha-1 a-1) viljelykasville i paikassa j |

Efert,ij

=

N2O-päästöt (kg N2O–N ha-1 a-1) S&B-mallin perusteella, kun käytetyn lannoitteen määrä on todellinen typpiannos (kivennäislannoite ja lanta) viljelykasville i paikassa j

Eunfert,ij

=

kasvin i N2O-päästöt paikassa j (kg N2O–N ha-1 a-1) S&B-mallin perusteella. Typpiannokseksi on asetettu 0, kaikkien muiden parametrien arvot säilyvät samoina.

Nappl,ij

=

kivennäislannoitteesta ja lannasta peräisin oleva typpimäärä (kg N ha-1 a-1) viljelykasville i paikassa j

Taulukko 1

Kasvikohtaiset parametrit kasvijätteistä peräisin olevan typpimäärän laskemiseksi
   (3)

Image 3

Taulukko 2

Maatalouskäytössä olevien peltojen N2O-päästöjen laskennassa käytettävät vakio- ja vaikutusarvot S&B-mallin perusteella

Image 4

Raaka-aineiden korjuusta, kuivauksesta ja varastoinnista aiheutuvat päästöt

Raaka-aineiden korjuusta, kuivauksesta ja varastoinnista aiheutuvat päästöt sisältävät kaikki päästöt, jotka liittyvät polttoaineen käyttöön raaka-aineiden korjuussa, kuivauksessa ja varastoinnissa.

Korjuusta aiheutuvat päästöt

Raaka-aineiden korjuusta aiheutuvat päästöt sisältävät kaikki päästöt, jotka aiheutuvat raaka-aineiden korjuusta ja niiden kuljettamisesta varastointiin. Päästöt lasketaan soveltamalla käytetyn polttoainetyypin (dieselöljy, bensiini, raskas polttoöljy, biopolttoaineet tai muut polttoaineet) asianmukaisia päästökertoimia.

Biomassan kuivaus

Viljelystä aiheutuvat päästöt sisältävät päästöt, jotka aiheutuvat ennen varastointia suoritettavasta kuivauksesta sekä biomassaraaka-aineen varastoinnista ja käsittelystä. Tietojen, jotka koskevat, ennen varastointia suoritettavaan kuivaukseen käytettyä energiaa, on sisällettävä tosiasialliset tiedot varastointivaatimusten täyttämiseksi käytetystä kuivausprosessista, riippuen biomassan tyypistä, hiukkaskoosta, kosteuspitoisuudesta, sääolosuhteista jne. Kuivauksessa käytettävän lämmön tai sähkön tuottamiseen käytettävien polttoaineiden käytöstä aiheutuvien päästöjen huomioon ottamiseksi on käytettävä asianmukaisia päästökertoimia, mukaan lukien tuotantoketjun alkupään päästöt. Kuivauspäästöihin sisältyvät ainoastaan sellaisen kuivausprosessin päästöt, joka on tarpeen raaka-aineiden asianmukaisen varastoinnin varmistamiseksi, eivätkä ne sisällä materiaalien kuivausta jalostuksen aikana.

VILJELYTOIMISSA KÄYTETTÄVÄN SÄHKÖN PÄÄSTÖJEN HUOMIOON OTTAMINEN

Kun otetaan huomioon muualla kuin polttoaineen tuotantolaitoksessa tuotetun sähkön kulutus, tuotetun ja jaetun sähkön kasvihuonekaasupäästöjen intensiteetin oletetaan olevan yhtä suuri kuin tuotetun ja jaetun sähkön keskimääräinen päästöintensiteetti tietyllä alueella, joka voi olla NUTS 2 (4)-alueella tai kansallisella tasolla. Jos käytetään kansallisia sähköön liittyviä päästökertoimia, käytetään liitteen IX arvoja. Tästä säännöstä poiketen tuottajat voivat käyttää yksittäisen sähköntuotantolaitoksen keskiarvoa kyseisen laitoksen tuottaman sähkön osalta, jos sitä ei ole liitetty sähköverkkoon ja käytettävissä on riittävät tiedot päästökertoimen johtamiseksi.

---

(1)  
  ’Torjunta-aineilla’ tarkoitetaan kaikkia kasvinsuojeluaineita, mukaan lukien rikkakasvien, hyönteisten ja sienitautien torjunta-aineet jne.

(2)  IPCC (2006), nide 4, luku 11: N2O emissions from managed soils, and CO2 emissions from lime and urea application.

(3)  Tietolähde: JRC:n raportti ”Definition of input data to assess GHG default emissions from biofuels in EU legislation”, JRC 2019 (EUR 28349 EN) (https://op.europa.eu/en/publication-detail/-/publication/7d6dd4ba-720a-11e9-9f05-01aa75ed71a1).

(4)  Yhteinen tilastollisten alueyksiköiden nimikkeistö.

---

LIITE VIII

VÄHÄISTÄ EPÄSUORAN MAANKÄYTÖN MUUTOKSEN (ILUC) RISKIÄ AIHEUTTAVAN BIOMASSAN SERTIFIOINTIPROSESSIA JA -MENETELMÄÄ KOSKEVAT VÄHIMMÄISVAATIMUKSET

A.   Vähäisen ILUC-riskin sertifiointiprosessi

Jotta sertifiointiprosessi voidaan aloittaa, talouden toimijan on jätettävä hakemus sertifiointielimelle, jonka vapaaehtoinen järjestelmä on tunnustanut vähäisen ILUC-riskin biomassan sertifiointia varten. Hakija voi olla maatila, ensimmäinen keräyspaikka tai ryhmän päällikkö, joka toimii viljelijäryhmän puolesta.

Vähäisen ILUC-riskin sertifiointia koskevassa hakemuksessa on oltava ainakin seuraavat tiedot:

| a) | hakijan tai hakijoiden nimi ja yhteystiedot, tarvittaessa myös ryhmäsertifiointia hakevan ryhmän jäsenten nimet ja yhteystiedot (1); |
| --- | --- |

a)

hakijan tai hakijoiden nimi ja yhteystiedot, tarvittaessa myös ryhmäsertifiointia hakevan ryhmän jäsenten nimet ja yhteystiedot (1);

| b) | kuvaus suunnitelluista vähäistä ILUC-riskiä koskevista täydentävistä toimenpiteistä, mukaan lukien seuraavat:






  i) | yksityiskohtaiset tiedot rajatusta alueesta, jolla täydentävä toimenpide toteutetaan, mukaan lukien nykyinen maankäyttö, nykyiset hoitokäytännöt, alueen nykyiset satotiedot ja tarvittaessa selvitys siitä, onko maa-alue käyttämätön, viljelemätön vai vakavasti huonontunut; |
| --- | --- | --- |

b)

kuvaus suunnitelluista vähäistä ILUC-riskiä koskevista täydentävistä toimenpiteistä, mukaan lukien seuraavat:

i)

yksityiskohtaiset tiedot rajatusta alueesta, jolla täydentävä toimenpide toteutetaan, mukaan lukien nykyinen maankäyttö, nykyiset hoitokäytännöt, alueen nykyiset satotiedot ja tarvittaessa selvitys siitä, onko maa-alue käyttämätön, viljelemätön vai vakavasti huonontunut;

| ii) | kuvaus täydentävistä toimenpiteistä ja arvio lisäbiomassasta, joka tuotetaan niiden soveltamisen jälkeen (joko lisäämällä satoa tai aloittamalla tuotanto käyttämättömällä, viljelemättömällä tai vakavasti huonontuneella maa-alueella); |
| --- | --- |

ii)

kuvaus täydentävistä toimenpiteistä ja arvio lisäbiomassasta, joka tuotetaan niiden soveltamisen jälkeen (joko lisäämällä satoa tai aloittamalla tuotanto käyttämättömällä, viljelemättömällä tai vakavasti huonontuneella maa-alueella);

| c) | tiedot mahdollisesta komission tunnustamasta vapaaehtoisen järjestelmän sertifioinnista (vapaaehtoisen järjestelmän nimi, sertifikaatin numero, status ja voimassaoloaika). |
| --- | --- |

c)

tiedot mahdollisesta komission tunnustamasta vapaaehtoisen järjestelmän sertifioinnista (vapaaehtoisen järjestelmän nimi, sertifikaatin numero, status ja voimassaoloaika).

Jos hakemus tehdään sen jälkeen, kun täydentävät toimenpiteet on toteutettu, vain vähäistä ILUC-riskiä koskevan sertifioinnin päivämäärän jälkeen tuotettu lisäbiomassa voidaan ilmoittaa vähäistä ILUC-riskiä aiheuttavana.

1.   Hoitosuunnitelman sisältö

Kun vähäistä ILUC-riskiä koskeva hakemus on hyväksytty, talouden toimijan on laadittava hoitosuunnitelma ja toimitettava se sertifiointielimelle. Hoitosuunnitelman on perustuttava sertifiointihakemuksessa oleviin tietoihin, ja siinä on oltava seuraavat tiedot:

| a) | rajatun maa-alueen määritelmä; |
| --- | --- |

a)

rajatun maa-alueen määritelmä;

| b) | kuvaus täydentävistä toimenpiteistä; |
| --- | --- |

b)

kuvaus täydentävistä toimenpiteistä;

| c) | täydentävien toimenpiteiden kestävyyden tarkastus direktiivissä (EU) 2018/2001 säädettyjen vaatimusten perusteella; |
| --- | --- |

c)

täydentävien toimenpiteiden kestävyyden tarkastus direktiivissä (EU) 2018/2001 säädettyjen vaatimusten perusteella;

| d) | tarvittaessa täydentävyyden arvioinnin osoittaminen (joko taloudellista houkuttelevuutta tai muita kuin taloudellisia esteitä koskeva testi); |
| --- | --- |

d)

tarvittaessa täydentävyyden arvioinnin osoittaminen (joko taloudellista houkuttelevuutta tai muita kuin taloudellisia esteitä koskeva testi);

| e) | sadon dynaamisen lähtötason määrittäminen, mukaan lukien:






  i) | satoa lisäävien toimenpiteiden osalta: rajattuun maa-alueeseen liittyvät aiemmat satotiedot vähintään kolmen vuoden ajalta; |
| --- | --- | --- |

e)

sadon dynaamisen lähtötason määrittäminen, mukaan lukien:

i)

satoa lisäävien toimenpiteiden osalta: rajattuun maa-alueeseen liittyvät aiemmat satotiedot vähintään kolmen vuoden ajalta;

| ii) | käyttämättömällä, viljelemättömällä tai vakavasti huonontuneella maalla viljelyn osalta: näyttö maa-alueen tilasta (käyttämättömän, viljelemättömän tai vakavasti huonontuneen maan viljelyssä sadon lähtötason katsotaan olevan nolla) |
| --- | --- |

ii)

käyttämättömällä, viljelemättömällä tai vakavasti huonontuneella maalla viljelyn osalta: näyttö maa-alueen tilasta (käyttämättömän, viljelemättömän tai vakavasti huonontuneen maan viljelyssä sadon lähtötason katsotaan olevan nolla)

| f) | arvio lisäbiomassan vuotuisesta sadosta suhteessa rajatun alueen sadon dynaamiseen lähtötasoon. |
| --- | --- |

f)

arvio lisäbiomassan vuotuisesta sadosta suhteessa rajatun alueen sadon dynaamiseen lähtötasoon.

Hoitosuunnitelman on mahdollistettava se, että rajatun alueen käyttöä voidaan verrata ennen täydentävän toimenpiteen toteuttamista ja sen jälkeen.

2.   Ei-tyhjentävä luettelo täydentävistä toimenpiteistä

Taulukko 1

Ei-tyhjentävä luettelo satoa lisäävistä täydentävistä toimenpiteistä

| Täydentävä luokka | Täydentävä toimenpide | Esimerkki |
| --- | --- | --- |
| Koneistaminen | Koneet | Sellaisten koneiden käyttöönotto, joilla vähennetään tai täydennetään nykyistä työvoimapanosta tuotannon lisäämiseksi tai tappioiden vähentämiseksi. Tähän voi sisältyä kylvö-, täsmäviljely- ja sadonkorjuukoneet tai koneet sadonkorjuun jälkeisten hävikkien vähentämiseksi. |
| Moniviljely | Peräkkäisviljely | Toisen viljelykasvin tuominen samalle maa-alueelle samana vuonna. |
| Hoito | Maan hoito | Maan kattaminen kyntämisen sijaan, säilyttävä maanmuokkaus. |
| Lannoitus | Lannoitusjärjestelmän optimointi, täsmäviljelyn käyttö. |
| Kasvinsuojelu | Muutokset rikkakasvien, tuholaisten ja tautien torjunnassa. |
| Pölytys | Pölytyskäytäntöjen parantaminen. |
| Muut | Jättää tilaa innovoinnille, toimenpiteiden yhdistelmille ja ennakoimattomille kehityssuunnille. |
| Uudelleenistutus (monivuotisten kasvien osalta) (2) | Viljelykasvilajikkeiden valinta | Suurempia satoja tuottava lajike, parempi sopeutuminen ekofysiologisiin olosuhteisiin tai ilmasto-olosuhteisiin. |

Täydentävä luokka

Täydentävä toimenpide

Esimerkki

Koneistaminen

Koneet

Sellaisten koneiden käyttöönotto, joilla vähennetään tai täydennetään nykyistä työvoimapanosta tuotannon lisäämiseksi tai tappioiden vähentämiseksi. Tähän voi sisältyä kylvö-, täsmäviljely- ja sadonkorjuukoneet tai koneet sadonkorjuun jälkeisten hävikkien vähentämiseksi.

Moniviljely

Peräkkäisviljely

Toisen viljelykasvin tuominen samalle maa-alueelle samana vuonna.

Hoito

Maan hoito

Maan kattaminen kyntämisen sijaan, säilyttävä maanmuokkaus.

Lannoitus

Lannoitusjärjestelmän optimointi, täsmäviljelyn käyttö.

Kasvinsuojelu

Muutokset rikkakasvien, tuholaisten ja tautien torjunnassa.

Pölytys

Pölytyskäytäntöjen parantaminen.

Muut

Jättää tilaa innovoinnille, toimenpiteiden yhdistelmille ja ennakoimattomille kehityssuunnille.

Uudelleenistutus (monivuotisten kasvien osalta) (2)

Viljelykasvilajikkeiden valinta

Suurempia satoja tuottava lajike, parempi sopeutuminen ekofysiologisiin olosuhteisiin tai ilmasto-olosuhteisiin.

Täydentävät toimenpiteet ovat toimenpiteitä, jotka menevät yleisiä maatalouskäytäntöjä pidemmälle. Taulukossa 1 on ei-tyhjentävä luettelo sisältää satoa lisäävien täydentävien toimenpiteiden tyypeistä, joita talouden toimijat voivat soveltaa. Toimenpiteiden tai toimenpiteiden yhdistelmien on lisättävä tuotantoa vaarantamatta kestävyyttä. Täydentävä toimenpide ei saa vaarantaa tulevaa kasvupotentiaalia tekemällä kompromissiratkaisuja lyhyen aikavälin tuottavuuden ja maaperän, veden ja ilman laadun sekä pölyttäjäpopulaatioiden keskipitkän ja pitkän aikavälin heikkenemisen välillä. Täydentävät toimenpiteet eivät saa johtaa viljelymaiseman yhdenmukaistamiseen poistamalla maisematekijöitä ja elinympäristöjä, kuten yksittäisiä puita, pensasaitoja, pensasaita, pellon reunoja tai kukkakaistaleita.

Vähäisen ILUC-riskin satona voidaan ilmoittaa vain sadon dynaamisen lähtötason ylittävä lisäsato. Lisäksi täydentävä toimenpide voidaan sertifioida vain, jos sen tavoitteena on saavuttaa lisäsatoa maatalouskäytännön parantamisen ansiosta. Jos sovelletaan toimenpidettä, jolla pyritään ainoastaan parantamaan alueen kestävyyttä parantamatta satoa, sitä ei pidetä täydentävänä toimenpiteenä. Tämä ei päde käyttämättömällä, viljelemättömällä tai vakavasti huonontuneella maalla viljelyyn, jolloin itse viljely on täydentävä toimenpide.

Talouden toimijan on osoitettava, että hoitosuunnitelmassa asetetaan kohtuulliset odotukset sadon kasvulle, viittaamalla esimerkiksi tieteelliseen kirjallisuuteen, kenttäkokeista saatuihin kokemuksiin, agronomiayrityksiltä saatuihin tietoihin, siementen/lannoitteiden kehittäjiin tai yksinkertaisiin laskelmiin. Jotta hanke voidaan sertifioida, tarvitaan riittävää näyttöä, joka tukee sovelletusta täydentävästä toimenpiteestä aiheutuvaa odotettua sadon kasvua.

Kun on kyse maanparannuksesta, sovelletut maatalouskäytännöt, koneet ja keinot, jotka ovat käytössä ennen täydentävän toimenpiteen soveltamista ja sen soveltamisen jälkeen, on dokumentoitava yksityiskohtaisesti osana hoitosuunnitelmaa. Tämä mahdollistaa vertailun i) sen määrittämiseksi, onko täydentävä toimenpide toteutettu; ii) sen arvioimiseksi, voidaanko tätä täydentävää toimenpidettä pitää ”tavanomaiseen” kehitykseen verrattuna täydentävänä.

B.   Täydentävyyden arviointi: Taloudellista houkuttelevuutta tai esteiden analysointia koskevat testit

1.   Taloudellista houkuttelevuutta koskeva testi

Taloudellista houkuttelevuutta koskevassa testissä on osoitettava, että täydentävään toimenpiteeseen tarvittavasta investoinnista tulee taloudellisesti houkutteleva vain, jos tuloksena oleva lisäsato sertifioidaan vähäiseksi ILUC-riskiksi. Analyysi koostuu yksinkertaisesta rahoitusanalyysistä, joka koskee investointia suunniteltuun vähäisen ILUC-riskin täydentävään toimenpiteeseen.

Testissä on otettava huomioon ainoastaan ne kustannukset ja sadot, jotka liittyvät suoraan täydentävään toimenpiteeseen tehtävään investointiin. Analyysiin ei näin ollen sisällytetä koko tilan tavanomaisia toimintakustannuksia. Testiin sisältyvien kustannusten ja tulojen on liityttävä täydentävän toimenpiteen valmisteluun, toteuttamiseen, ylläpitoon ja lopettamiseen, ja niiden on oltava sellaisia, joita olisi muutoin aiheutunut.

Taloudellisesti houkutteleva on liiketoimintamahdollisuus, jossa investoinnin nettonykyarvo (3) on positiivinen, mikä tarkoittaa, että talouden toimija voi itse toteuttaa investoinnin. Näin ollen ainoastaan toimenpiteet, joiden osalta liiketoiminta-analyysi on negatiivinen (ilman palkkiota), läpäisevät taloudellista houkuttelevuutta koskevan testin, ja ne voidaan sertifioida vähäisiksi ILUC-riskeiksi. Nollan ylittävät tulokset (positiivinen nettonykyarvo) voidaan hyväksyä vain, jos ne läpäisevät muita kuin taloudellisia esteitä koskevan testin.

Investoinnin nettonykyarvon laskentakaava:

Image 5

jossa

| P | = | lisäbiomassasta odotettavissa olevat tulot (arvio: lisäbiomassa x raaka-aineen myyntihinta ilman vähäistä ILUC:tä koskevaa palkkiota) |
| --- | --- | --- |
| L | = | täydentävästä toimenpiteestä aiheutuvat kustannukset (pääomamenot ja toimintamenot) |
| i | = | diskonttokorko |
| t | = | ajanjakso |

P

=

lisäbiomassasta odotettavissa olevat tulot (arvio: lisäbiomassa x raaka-aineen myyntihinta ilman vähäistä ILUC:tä koskevaa palkkiota)

L

=

täydentävästä toimenpiteestä aiheutuvat kustannukset (pääomamenot ja toimintamenot)

i

=

diskonttokorko

t

=

ajanjakso

Nettonykyarvon laskennassa käytettävien parametrien on vastattava hoitosuunnitelmaan sisältyviä tietoja.

Nettonykyarvon laskennassa on otettava huomioon seuraavat parametrit:

| a) | arvio lisäbiomassan määrästä; |
| --- | --- |

a)

arvio lisäbiomassan määrästä;

| b) | raaka-aineiden myyntihinta [valuutta/tonni]:






  i) | raaka-aineen myyntihinta voi olla yksi luku, joka ekstrapoloidaan lisäsatoa koskevan investoinnin koko voimassaoloajalta; |
| --- | --- | --- |

b)

raaka-aineiden myyntihinta [valuutta/tonni]:

i)

raaka-aineen myyntihinta voi olla yksi luku, joka ekstrapoloidaan lisäsatoa koskevan investoinnin koko voimassaoloajalta;

| ii) | tämä yksittäinen luku voi perustua talouden toimijan saavuttamien raaka-aineiden todellisten aiempien myyntiarvojen keskiarvoon. Keskiarvon on perustuttava tietoihin samalta kolmelta vuodelta kuin sadon dynaamisen lähtötason määrittämisessä käytetyt aiemmat satotiedot; |
| --- | --- |

ii)

tämä yksittäinen luku voi perustua talouden toimijan saavuttamien raaka-aineiden todellisten aiempien myyntiarvojen keskiarvoon. Keskiarvon on perustuttava tietoihin samalta kolmelta vuodelta kuin sadon dynaamisen lähtötason määrittämisessä käytetyt aiemmat satotiedot;

| iii) | jos aletaan viljellä uutta viljelykasvia, josta talouden toimijalla ei ole todellisia hintatietoja, tämä arvo voi perustua FAOSTATin (4) hintatietoihin; |
| --- | --- |

iii)

jos aletaan viljellä uutta viljelykasvia, josta talouden toimijalla ei ole todellisia hintatietoja, tämä arvo voi perustua FAOSTATin (4) hintatietoihin;

| c) | käytettävä diskonttokorko: 3,5 prosenttia korkean tulotason maissa (5) ja 5,5 prosenttia kaikissa muissa maissa; |
| --- | --- |

c)

käytettävä diskonttokorko: 3,5 prosenttia korkean tulotason maissa (5) ja 5,5 prosenttia kaikissa muissa maissa;

| d) | investoinnin pitoaika:






  i) | käytetään enintään 10 vuoden pitoaikaa, joka vastaa vähäiseen ILUC-riskiin liittyvän sertifioinnin voimassaoloaikaa (lähtötason voimassaolo); |
| --- | --- | --- |

d)

investoinnin pitoaika:

i)

käytetään enintään 10 vuoden pitoaikaa, joka vastaa vähäiseen ILUC-riskiin liittyvän sertifioinnin voimassaoloaikaa (lähtötason voimassaolo);

| ii) | joissain tapauksissa investoinnin enimmäispitoajaksi voidaan asettaa 25 vuotta monivuotisten viljelykasvien (toisin sanoen öljypalmupuun, kun kyseessä on öljypalmun uudelleenistutus) tyypillisen eliniän perusteella; |
| --- | --- |

ii)

joissain tapauksissa investoinnin enimmäispitoajaksi voidaan asettaa 25 vuotta monivuotisten viljelykasvien (toisin sanoen öljypalmupuun, kun kyseessä on öljypalmun uudelleenistutus) tyypillisen eliniän perusteella;

| e) | täydentävään toimenpiteeseen liittyvät investointikustannukset [pääomamenot + toimintamenot]. |
| --- | --- |

e)

täydentävään toimenpiteeseen liittyvät investointikustannukset [pääomamenot + toimintamenot].

2.   Muita kuin taloudellisia esteitä koskeva testi

Muita kuin taloudellisia esteitä koskeva analyysi kattaa ainoastaan hankkeen muut kuin taloudelliset esteet, jotka estävät täydentävien toimenpiteiden toteuttamisen, jos vähäistä ILUC-riskiä koskeva sertifiointi puuttuu. Kaikki esteet, joiden kustannukset voidaan arvioida, on sisällytettävä taloudellista houkuttelevuutta koskevaan analyysiin muita kuin taloudellisia esteitä koskevan analyysin sijaan.

Talouden toimija, joka suunnittelee täydentävän toimenpiteen, on vastuussa muiden kuin taloudellisten esteiden olemassaolon perustelemisesta. Perustelun on sisällettävä selkeä ja todennettavissa oleva kuvaus tilanteesta, joka estää täydentävän toimenpiteen käyttöönoton. Talouden toimijan on toimitettava kaikki tarvittavat todennettavissa olevat todisteet väitteen tueksi ja osoitettava, miten vähäistä ILUC-riskiä koskeva sertifiointi varmistaisi sen, että muu kuin taloudellinen este voidaan poistaa.

Toimijan väitteen oikeellisuus on arvioitava ja vahvistettava lähtötason tarkastuksessa ennen vähäistä ILUC-riskiä koskevan sertifikaatin myöntämistä.

C.   Sadon dynaamisen lähtötason vahvistaminen ja vähäisen ILUC-riskin biomassan todellisen määrän laskeminen

Sadon dynaaminen lähtötaso on vahvistettava erikseen kullekin rajatulle alueelle viljelykasvin ja sovellettujen täydentävien toimenpiteiden tyypin tai yhdistelmän perusteella. Sadon dynaamisen lähtötason vahvistamiseksi määritettävän lähtökohdan laskemiseen on käytettävä aluekohtaisia aiempia satotietoja, jotka ovat peräisin vähintään kolmelta täydentävän toimenpiteen soveltamista edeltävältä vuodelta. Tämä yhdistetään odotettujen satojen maailmanlaajuiseen lajikohtaiseen trendiviivaan, joka perustuu viime vuosikymmenen tai pidemmän ajan, jos tietoja on saatavilla, tosiasiallisia satoja koskeviin historiatietoihin. Monivuotisten kasvien osalta sadon dynaamisessa lähtötasossa otetaan huomioon myös satokäyrä viljelykasvin eliniän aikana.

1.   Yksivuotisten viljelykasvien sadon dynaamisen lähtötason vahvistaminen

Jos tilan peltojen välillä on vuoroviljelyä ja kasvia, jonka satoa kasvatetaan (’kohdekasvi’), on edeltävinä vuosina istutettu saman tilan eri pelloille, sadon dynaamisen lähtötason laskentaan tarvittavien aiempien satotietojen keräämiseksi on olemassa seuraavat kaksi vaihtoehtoa:

Vaihtoehto 1: Talouden toimija laskee keskisadon kolmelta viimeisimmältä vuodelta, joina kohdekasvia on kasvatettu tietyllä rajatulla alueella ennen täydentävän toimenpiteen toteuttamista. Koska kasvia viljellään vuoroviljelyssä, tämä voi tarkoittaa yli viisi vuotta vanhojen tietojen käyttämistä.

Vaihtoehto 2: Talouden toimija laskee satojen painotetun keskiarvon kolmelta viimeisimmältä vuodelta, joina kohdekasvia on viljelty tilalla ennen täydentävän toimenpiteen toteuttamista, vaikka nämä sadot olisi saatu saman tilan erikokoisilta alueilta.

Jos satoja koskevia aiempia tietoja ei ole saatavilla kolmelta viimeisimmältä satovuodelta, olivatpa ne tarkastajan harkinnan mukaan saatavilla tai eivät, tai jos satotiedot eivät ole riittävän laadukkaita, lisätietoja voidaan saada aiemmilta vuosilta tai sellaisen viereisen pellon tietoja voidaan käyttää, jolla viljellään samaa kasvia saman hoitosuunnitelman mukaisesti. Jos jokin historiatietojen kattamista kolmesta vuodesta edustaa poikkeuksellisen hyvää tai huonoa satoa (esimerkiksi vähintään 30 prosentin ero muihin tarkasteluvuosiin verrattuna), poikkeavaa satoa ei oteta huomioon laskelmassa kolmen vuoden keskiarvon vääristymisen välttämiseksi (6).

Tarkastajan vastuulla on määrittää poikkeava sato asiantuntija-arvionsa, käytännön kokemuksensa ja talouden toimijan pitkän aikavälin käytäntöjä koskevan tietämyksensä perusteella. Tarkastajan on myös arvioitava, ovatko satotiedot laadultaan riittämättömiä, jotta ne voitaisiin sisällyttää lähtötason tarkastuksiin ja vuotuisiin tarkastuksiin, ja sen jälkeen päätettävä, onko sato otettava huomioon vai ei.

Sadon dynaamisen lähtötason kaltevuutena pidetään sellaisen suoran trendiviivan kaltevuutta, joka on mukautettu kohdekasvin satokehitykseen edeltäviltä kymmeneltä vuodelta tai pidemmältä ajalta, jos tietoja on saatavilla. Se perustuu maailmanlaajuisiin tietoihin, ja se on johdettava kyseistä kasvia koskevista FAOSTAT World+ -tiedoista. Tämä on tehtävä sertifiointijakson alussa, ja kaltevuus on voimassa vähäistä ILUC-riskiä koskevan sertifioinnin lähtötason 10 vuoden voimassaolojakson ajan.

Taulukossa 2 esitetään sadon dynaamisen lähtötason kaltevuus yleisimpien biopolttoaineiden raaka-ainekasvien osalta. Nämä arvot saadaan mukauttamalla trendiviiva FAOSTATilta saatuihin maailmanlaajuisiin viljelytietoihin 20 vuoden ajalta.

Taulukko 2

FAOSTAT World+ -satotietoja varten saadun trendiviivan kaltevuus. Sadon keskimääräinen kasvu (tonnia/ha/vuosi) vuodessa.

| Kasvi | Ohra | Maissi | Öljypalmun hedelmät | Rapsi | Soijapapu | Sokerijuurikas | Sokeriruoko | Auringonkukansiemenet | Vehnä |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kaltevuus-20 | 0,035 | 0,074 | 0,200 | 0,036 | 0,028 | 1,276 | 0,379 | 0,035 | 0,04 |
| Kaltevuus-20 perustuu vuosiin 2008–2017. |

Kasvi

Ohra

Maissi

Öljypalmun hedelmät

Rapsi

Soijapapu

Sokerijuurikas

Sokeriruoko

Auringonkukansiemenet

Vehnä

Kaltevuus-20

0,035

0,074

0,200

0,036

0,028

1,276

0,379

0,035

0,04

Kaltevuus-20 perustuu vuosiin 2008–2017.

Sadon dynaaminen lähtötaso määritetään taulukon yksittäisille viljelykasveille ottamalla perustaksi lähtökohta (aiempien satojen kolmen vuoden keskiarvo ennen täydentävän toimenpiteen soveltamista) ja lisäämällä globaali trendiviiva (kaltevuus) taulukosta 2. Täydentävän toimenpiteen toteuttamisvuodesta alkaen on käytettävä seuraavaa kaavaa:

DYBx=(startingpointDYB)+(slope20)x

Jossa:

| DYBx | = | sadon dynaaminen lähtötaso vuonna x täydentävän toimenpiteen toteuttamisen jälkeen |
| --- | --- | --- |
| x | = | vuotta täydentävän toimenpiteen toteuttamisesta |

DYBx

=

sadon dynaaminen lähtötaso vuonna x täydentävän toimenpiteen toteuttamisen jälkeen

x

=

vuotta täydentävän toimenpiteen toteuttamisesta

Jos täydentävän toimenpiteen tarkoituksena on korvata nykyinen viljelykasvi toisella (runsassatoisemmalla) viljelykasvilla rajatulla alueella, vaihtoehtoinen tilanne on nykyisen viljelykasvin viljely. Sadon dynaaminen lähtötaso on määritettävä nykyisen viljelykasvin aiemman sadon ja trendiviivaa koskevien tietojen perusteella.

Lähtötason lähtökohtana on nykyisen vähemmän satoa tuottavan viljelykasvin sadon kolmen vuoden keskiarvo. Trendiviiva perustuu FAOSTATin maailmanlaajuisiin trendiviivaa koskeviin tietoihin, jotka liittyvät nykyiseen viljelykasviin (ks. taulukko 2). Tätä lähestymistapaa on käytettävä vain, jos voidaan osoittaa, että runsassatoisempi viljelykasvi voitaisiin ottaa käyttöön biopolttoaineiden markkinoilla tapahtuneiden muutosten vuoksi täydentävyyden arvioinnissa esitetyn mukaisesti.

2.   Monivuotisten viljelykasvien sadon dynaamisen lähtötason vahvistaminen

Erityyppisten monivuotisten viljelykasvien eliniän aikana havaitusta satovaihtelusta riippuen on mahdollista soveltaa erilaisia menetelmällisiä lähestymistapoja.

Palmupuiden osalta öljypalmuviljelmien talouden toimijat voivat käyttää seuraavia tietoja määrittäessään sadon dynaamista lähtötasoa:

| a) | aiemmat sadot, jotka on saatu ennen täydentävän toimenpiteen toteuttamista; |
| --- | --- |

a)

aiemmat sadot, jotka on saatu ennen täydentävän toimenpiteen toteuttamista;

| b) | palmupuiden istutusvuosi rajatulle alueelle ja/tai niiden ikäprofiili; |
| --- | --- |

b)

palmupuiden istutusvuosi rajatulle alueelle ja/tai niiden ikäprofiili;

| c) | tapauksen mukaan palmupuiden lajikkeet rajatulla alueella; |
| --- | --- |

c)

tapauksen mukaan palmupuiden lajikkeet rajatulla alueella;

| d) | tapauksen mukaan kunakin vuonna viljelmällä uudelleenistutetun maan ala. |
| --- | --- |

d)

tapauksen mukaan kunakin vuonna viljelmällä uudelleenistutetun maan ala.

Nämä tiedot yhdistetään kasvukäyrään sadon dynaamisen lähtötason määrittämiseksi. Kasvukäyrän tärkein ominaisuus on muoto, ei sadon suuruus.

Kasvukäyrä antaa muodon, ja se on yhdistettävä a ja b alakohdan mukaisiin aiempiin satotietoihin ja puiden ikään, jotta sadon dynaamisen lähtötason käyrän suuruus voidaan mukauttaa tiettyyn alueeseen.

Palmupuiden sadon dynaamisen lähtötason määrittämiseen on käytettävissä seuraavat kolme vaihtoehtoa:

Kunkin vaihtoehdon osalta sadon dynaamisten lähtötasojen määrittämiseen tarvittavien tietojen on sisällettävä seuraavat:

| a) | Vaihtoehto 1 a: Vakiokasvukäyrä







  i) | rajatulla alueella viljeltyjen palmupuiden satotiedot kolmelta edeltävältä vuodelta; |
| --- | --- | --- |

a)

Vaihtoehto 1 a: Vakiokasvukäyrä

i)

rajatulla alueella viljeltyjen palmupuiden satotiedot kolmelta edeltävältä vuodelta;

| ii) | puiden ikä rajatulla alueella / istutusvuosi; |
| --- | --- |

ii)

puiden ikä rajatulla alueella / istutusvuosi;

| b) | Vaihtoehto 1 b: Talouden toimija esittää kasvukäyrän (7)







  i) | rajatulla alueella viljeltyjen palmupuiden satotiedot kolmelta edeltävältä vuodelta; |
| --- | --- | --- |

b)

Vaihtoehto 1 b: Talouden toimija esittää kasvukäyrän (7)

i)

rajatulla alueella viljeltyjen palmupuiden satotiedot kolmelta edeltävältä vuodelta;

| ii) | puiden ikä rajatulla alueella / istutusvuosi; |
| --- | --- |

ii)

puiden ikä rajatulla alueella / istutusvuosi;

| iii) | palmupuiden lajikkeet rajatulla alueella; |
| --- | --- |

iii)

palmupuiden lajikkeet rajatulla alueella;

| iv) | talouden toimijan oma viitekasvukäyrä. |
| --- | --- |

iv)

talouden toimijan oma viitekasvukäyrä.

| c) | Vaihtoehto 2: Ryhmäsertifiointiin perustuva lähestymistapa







  i) | kolmen edeltävän vuoden osalta kokonaishehtaarit ja kokonaissato tuoreina hedelmäterttuina (FFB) sellaisella rajatulla alueella / viljelmällä (viljelmillä) viljeltyjen palmupuiden osalta, joka tuottaa palmuja osana ryhmää. |
| --- | --- | --- |

c)

Vaihtoehto 2: Ryhmäsertifiointiin perustuva lähestymistapa

i)

kolmen edeltävän vuoden osalta kokonaishehtaarit ja kokonaissato tuoreina hedelmäterttuina (FFB) sellaisella rajatulla alueella / viljelmällä (viljelmillä) viljeltyjen palmupuiden osalta, joka tuottaa palmuja osana ryhmää.

Vaihtoehtoja 1 a ja 1 b sovelletaan, jos samanikäiselle puustolle tehdään täydentävä toimenpide tai jos rajatulla alueella olevien puiden ikäprofiili on tiedossa eikä pysy vakiona vuodesta toiseen.

Vaihtoehtoa 2 voidaan soveltaa, kun rajatuilla alueilla olevien puiden ikäprofiili on sekalainen ja pysyy suhteellisen muuttumattomana vuodesta toiseen, eli ryhmäsertifiointiin perustuvassa lähestymistavassa, tai jos johdonmukainen prosenttiosuus istutusalasta istutetaan uudelleen vuosittain, jolloin puiden ikäprofiili pysyy muuttumattomana.

Vaihtoehtoa 2 ei käytetä, jos yli 20 prosenttia ryhmän määrästä on peräisin samalta viljelmältä tai jos yli 5 prosenttia ryhmän kokonaispinta-alasta istutetaan uudelleen samana vuonna. Tällöin lähtötason määrittämiseen käytetään vaihtoehtoa 1 a tai b.

Vaihtoehto 1 a: Vakiokasvukäyrä

Ensimmäisessä vaihtoehdossa käytetään ennalta vahvistetun ”vakiokasvukäyrän” muotoa (joka perustuu olemassa olevaan tieteelliseen näyttöön) sadon dynaamisen lähtötason määrittämiseksi rajatulle alueelle. Vakiokäyrä on normalisoitu, ja se esitetään jäljempänä kuvassa 1 ja taulukossa 3.

Sadon dynaaminen lähtötaso määritetään käyttämällä kolmea edeltävää vuotta koskevia tietyn alueen satotietoja ja palmupuiden ikää sadon havainnointihetkellä sekä sadon vuotuista prosentuaalista muutosta vakiokäyrästä siten, että se muodostaa tietyn alueen kannalta merkityksellisen ”tavanomaisen” satokäyrän.

Kuva 1

Palmusadon normalisoitu vakiokasvukäyrä

Image 6

Taulukko 3

Palmusatotietojen normalisoitu vakiokasvukäyrä

| Vuotta istutuksen jälkeen | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 | 13 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Normalisoitu sato | 0 | 0 | 0,147 | 0,336 | 0,641 | 0,833 | 0,916 | 0,968 | 0,996 | 1 | 0,999 | 0,980 | 0,965 |
| Vuotta istutuksen jälkeen | 14 | 15 | 16 | 17 | 18 | 19 | 20 | 21 | 22 | 23 | 24 | 25 | ≥ 26
   (*1) |
| Normalisoitu sato | 0,945 | 0,926 | 0,910 | 0,906 | 0,888 | 0,870 | 0,858 | 0,842 | 0,836 | 0,815 | 0,806 | 0,793 | 0,793 |

Vuotta istutuksen jälkeen

1

2

3

4

5

6

7

8

9

10

11

12

13

Normalisoitu sato

0

0

0,147

0,336

0,641

0,833

0,916

0,968

0,996

1

0,999

0,980

0,965

Vuotta istutuksen jälkeen

14

15

16

17

18

19

20

21

22

23

24

25

≥ 26
   (*1)

Normalisoitu sato

0,945

0,926

0,910

0,906

0,888

0,870

0,858

0,842

0,836

0,815

0,806

0,793

0,793

Vaihtoehto 1 a sisältää seuraavat metodologiset vaiheet:

| 1. | Aiemman keskisadon määrittämiseksi kerätään historiatiedot kolmesta viimeisimmästä sadosta, jotka on havaittu rajatulla alueella ennen täydentävän toimenpiteen toteuttamista, sekä vastaava puuston ikä sadot havaittaessa; |
| --- | --- |

1.

Aiemman keskisadon määrittämiseksi kerätään historiatiedot kolmesta viimeisimmästä sadosta, jotka on havaittu rajatulla alueella ennen täydentävän toimenpiteen toteuttamista, sekä vastaava puuston ikä sadot havaittaessa;

| 2. | Lasketaan kolmen aiemman sadon keskiarvo; |
| --- | --- |

2.

Lasketaan kolmen aiemman sadon keskiarvo;

| 3. | Määritetään sen puuston iän perusteella, josta aiemmat satotiedot ovat peräisin, missä tämän aiemman keskisadon on oltava vakiokasvukäyrällä (esim. jos satotiedot ovat peräisin 7-, 8- ja 9-vuotiaista puista, aiemmaksi keskisadoksi olisi katsottava vuosi 8); |
| --- | --- |

3.

Määritetään sen puuston iän perusteella, josta aiemmat satotiedot ovat peräisin, missä tämän aiemman keskisadon on oltava vakiokasvukäyrällä (esim. jos satotiedot ovat peräisin 7-, 8- ja 9-vuotiaista puista, aiemmaksi keskisadoksi olisi katsottava vuosi 8);

| 4. | Sadon dynaamisen lähtötason seuraavan pisteen määrittämiseksi kerrotaan vaiheesta 2 peräisin oleva aiempi keskisato vastaavalla lasketulla vuotuisella prosentuaalisella muutoksella, joka on johdettu vakiokasvukäyrästä (taulukko 4 jäljempänä). Toistetaan tämä jokaisen seuraavan pisteen osalta sadon dynaamisen lähtötason plottaamiseksi;

  Taulukko 4


  Vakiokasvukäyrästä johdettu sadon vuotuinen prosentuaalinen muutos



















  Vuotta istutuksen jälkeen | 1 –3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 | 13 | 14 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuotuinen prosentuaalinen muutos | – | 128,0  % | 90,6  % | 30,0  % | 10,0  % | 5,6  % | 2,9  % | 0,4  % | -0,1  % | -1,9  % | -1,6  % | -2,0  % |
| Vuotta istutuksen jälkeen | 15 | 16 | 17 | 18 | 19 | 20 | 21 | 22 | 23 | 24 | 25 | ≥ 26
   (*2) |
| Vuotuinen prosentuaalinen muutos | -2,1  % | -1,7  % | -0,5  % | -1,9  % | -2,0  % | -1,4  % | -1,8  % | -0,8  % | -2,5  % | -1,1  % | -1,6  % | 0  % |

4.

Sadon dynaamisen lähtötason seuraavan pisteen määrittämiseksi kerrotaan vaiheesta 2 peräisin oleva aiempi keskisato vastaavalla lasketulla vuotuisella prosentuaalisella muutoksella, joka on johdettu vakiokasvukäyrästä (taulukko 4 jäljempänä). Toistetaan tämä jokaisen seuraavan pisteen osalta sadon dynaamisen lähtötason plottaamiseksi;

Taulukko 4

Vakiokasvukäyrästä johdettu sadon vuotuinen prosentuaalinen muutos

Vuotta istutuksen jälkeen

1 –3

4

5

6

7

8

9

10

11

12

13

14

Vuotuinen prosentuaalinen muutos

–

128,0  %

90,6  %

30,0  %

10,0  %

5,6  %

2,9  %

0,4  %

-0,1  %

-1,9  %

-1,6  %

-2,0  %

Vuotta istutuksen jälkeen

15

16

17

18

19

20

21

22

23

24

25

≥ 26
   (*2)

Vuotuinen prosentuaalinen muutos

-2,1  %

-1,7  %

-0,5  %

-1,9  %

-2,0  %

-1,4  %

-1,8  %

-0,8  %

-2,5  %

-1,1  %

-1,6  %

0  %

| 5. | Maailmanlaajuisen satokehityksen sisällyttämiseksi sadon dynaamiseen lähtötasoon sovelletaan FAOSTAT World+ -satotietojen perusteella laskettua yhdistettyä vuotuista kasvuvauhtia (CAGR) (taulukko 5 jäljempänä) sadon dynaamisen lähtötason kuhunkin kohtaan, jotta saadaan sadon dynaaminen lähtötaso, joka on korjattu CAGR:lla.

  Taulukko 5


  Palmun yhdistetty vuotuinen kasvuvauhti (20 vuotta)








  Palmun vuotuinen sadon kasvu – tavanomainen | 1,37  % |
| --- | --- | --- |
| Perustuu FAOSTAT World+ -tietoihin vuosilta 2008–2017. |

5.

Maailmanlaajuisen satokehityksen sisällyttämiseksi sadon dynaamiseen lähtötasoon sovelletaan FAOSTAT World+ -satotietojen perusteella laskettua yhdistettyä vuotuista kasvuvauhtia (CAGR) (taulukko 5 jäljempänä) sadon dynaamisen lähtötason kuhunkin kohtaan, jotta saadaan sadon dynaaminen lähtötaso, joka on korjattu CAGR:lla.

Taulukko 5

Palmun yhdistetty vuotuinen kasvuvauhti (20 vuotta)

Palmun vuotuinen sadon kasvu – tavanomainen

1,37  %

Perustuu FAOSTAT World+ -tietoihin vuosilta 2008–2017.

Vaihtoehto 1 b: Talouden toimija esittää kasvukäyrän

Tätä vaihtoehtoa voidaan käyttää poikkeustapauksissa, jos talouden toimija voi osoittaa, että vaihtoehto 1 a ei sovellu niiden erityistapaukseen. Jos talouden toimijalla on tällaisessa tapauksessa odotettu kasvukäyrä, joka on määritetty palmun kylvötaimia koskevien käytettävissä olevien tietojen perusteella (ja joka liittyy niiden tavanomaiseen skenaarioon), tätä käyrää voidaan käyttää sadon dynaamisen lähtötason perustana sen sijaan, että käytettäisiin vakiokasvukäyrää. Kaikkia vaihtoehdossa 1 a kuvattuja vaiheita on noudatettava, ja vakiokasvukäyrä korvataan talouden toimijan omalla käyrällä. Talouden toimijan on sen vuoksi laskettava vuotuinen prosentuaalinen muutos.

Aluekohtaista kasvukäyrää korjataan edelleen maailmanlaajuisen sadon kehityksen osalta käyttäen FAOSTAT World+ -satotietojen perusteella laskettua CAGR:ää (taulukko 5).

Vaihtoehto 2: Ryhmäsertifiointiin perustuva lähestymistapa

Kun kyseessä on ryhmäsertifiointi tai kun ensimmäinen keräyspaikka tai tehdas toimii sertifiointiyksikkönä, sadon dynaaminen lähtötaso voidaan vahvistaa käyttämällä samanlaista ”suoran viivan” sadon dynaamista lähtötasoa, jota käytetään yksivuotisten kasvien osalta. Tätä lähestymistapaa voidaan soveltaa, jos ryhmän päällikkö, ensimmäinen keräyspaikka tai tehdas haluaa sertifioinnin ryhmälle, joka toteuttaa saman täydentävän toimenpiteen, ja kun tehtaalle toimittava viljelmä tai alue sisältää eri-ikäisiä puita, mikä tarkoittaa, että tehtaalle toimitettava vuotuinen sato on pysynyt suhteellisen muuttumattomana.

Sadon dynaamisen lähtötason määrittämiseksi ryhmän päällikön on kirjattava tehtaalle toimittavan viljelmän kokonaispinta-ala (ha) ja kokonaissato (tuoreet hedelmätertut), joka vastaa kyseistä alaa kunakin kolmena edeltävänä vuonna. Tätä käytetään hehtaarikohtaisen vuosisadon määrittämiseen kultakin kolmelta edeltävältä vuodelta (tonnia/ha). Tämän jälkeen nämä tietopisteet lasketaan keskiarvona, ja niitä käytetään sadon dynaamisen lähtötason lähtökohtana. Lähtökohta yhdistetään FAOSTAT World+ -tiedoista (taulukko 2) saatuun öljypalmun globaalin trendiviivan kaltevuuteen sadon dynaamisen lähtötason määrittämiseksi.

Sokeriruokoa on käsiteltävä yksivuotisena viljelykasvina vahvistettaessa sadon dynaamista lähtötasoa.

3.   Peräkkäisviljelyä koskevan sadon dynaamisen lähtötason vahvistaminen

Jos käytetään moniviljelykäytäntöjä, kuten peräkkäisviljelyä, talouden toimijoilla on kolme vaihtoehtoa lisäbiomassan laskemiseksi:

| 1. | Sen osoittaminen, että toinen viljelykasvi ei alenna pääkasvin satoa. |
| --- | --- |

1.

Sen osoittaminen, että toinen viljelykasvi ei alenna pääkasvin satoa.

| 2. | Jos toinen viljelykasvi alentaa pääkasvin satoa:






  a. | sadon dynaamisen lähtötason määrittäminen järjestelmälle, jossa pääkasvi on sama kunakin vuonna; |
| --- | --- | --- |

2.

Jos toinen viljelykasvi alentaa pääkasvin satoa:

a.

sadon dynaamisen lähtötason määrittäminen järjestelmälle, jossa pääkasvi on sama kunakin vuonna;

| b. | kompensointitekijän määrittäminen järjestelmälle, jossa pääkasvi on sama kunakin vuonna. |
| --- | --- |

b.

kompensointitekijän määrittäminen järjestelmälle, jossa pääkasvi on sama kunakin vuonna.

Vaihtoehto 1. Sen osoittaminen, että toinen viljelykasvi ei alenna pääkasvin satoa

Jos talouden toimija voi osoittaa, että toisen viljelykasvin käyttöönotto ei alenna pääkasvin satoa, toisen viljelykasvin koko sato voidaan ilmoittaa lisäbiomassana.

Tämä voidaan osoittaa esimerkiksi vertaamalla pääkasvin havaittua satoa ennen toisen viljelykasvin käyttöönottoa (kolmen vuoden aiempi keskiarvo) ja sen jälkeen.

Vaihtoehto 2 a. Sadon dynaamisen lähtötason määrittäminen järjestelmälle, jossa pääkasvi on sama kunakin vuonna

Sadon dynaamisen lähtötason on perustuttava rajatun maa-alueen tavanomaiseen tilanteeseen. Kun pääkasvi on sama kunakin vuonna, lähtötaso määritetään kyseisellä alueella saavutetun pääkasvin vähintään kolmen vuoden aiemman keskisadon perusteella yhdistettynä pääkasvin globaaliin trendiviivaan, kuten tehdään yksivuotisten kasvien osalta.

Tätä lähestymistapaa voidaan käyttää myös silloin, kun viljelykierto noudattaa selkeästi määriteltyä kiertomallia, joka voidaan havaita aiempien tietojen perusteella, minkä ansiosta tavanomaisen tilanteen selkeä määrittäminen on mahdollista. Tässä tapauksessa voi olla tarpeen käyttää yli kolme vuotta vanhoja tietoja pääkasvin aiemman keskisadon määrittämiseksi.

Peräkkäisviljelyn toteuttamisen jälkeen nettolisäbiomassa lasketaan rajatun maa-alueen vuotuisen kokonaissadon (eli pääkasvin sadon ja toisen viljelykasvin sadon) ja pääkasvin sadon dynaamisen lähtötason välisenä erotuksena.

Jos pääkasvi ja toinen viljelykasvi ovat eri raaka-aineita, jotka tuottavat viljelykasvien osien (esimerkiksi öljy, valkuaisjauho, tärkkelys tai kuitu) eri yhdistelmän, pääkasvin ja toisen viljelykasvin satoja yhteen laskettaessa laskelman on perustuttava asianmukaisiin mittayksiköihin, jotta voidaan laskea yksi edustava luku tuotetun lisäbiomassan nettomäärälle. Menetelmällä on voitava korvata tehokkaasti pääkasvin biomassahävikki. Laskelma voidaan tehdä esimerkiksi yksinkertaisesti painon (tonneina) tai energiasisällön perusteella (esim. jos energiantuotantoon käytetään kokonaan toista viljelykasvia, kuten biokaasua varten). Talouden toimijan on perusteltava menetelmän valinta, ja tarkastajan on hyväksyttävä se.

Vaihtoehto 2 b. Kompensointitekijän määrittäminen järjestelmälle, jossa pääkasvi on eri kunakin vuonna

Jos pääkasvi on viljelykierrossa erilainen kunakin vuonna eikä noudata säännöllistä kaavaa, talouden toimijan on arvioitava pääkasvin sadon menetykset, jotka johtuvat toisesta viljelykasvista, ja otettava se huomioon ilmoitetun lisäbiomassan määrässä.

Talouden toimijan on verrattava pääkasvin havaittua satoa toisen viljelykasvin käyttöönoton jälkeen saman (pää)kasvin aiempaan satoon. Vertailu voidaan tehdä viereisillä pelloilla havaittujen satojen perusteella (esim. jos samalla tilalla viljellään samoja viljelykasveja vuoroviljelyssä mutta eri pelloilla) tai sellaisen perustellun tieteellisen kirjallisuuden perusteella, jossa kuvataan peräkkäisviljelyn vaikutuksia kyseisiin viljelykasveihin kyseisellä alueella.

Vaikutus pääkasvin satoon on muunnettava kompensaatiotekijäksi, joka vähennetään toisen viljelykasvin määrästä lisäbiomassan laskemiseksi. Kuten vaihtoehdossa 2 a, tekijä voi perustua painoon tai energiasisältöön, ja sen avulla on voitava kompensoida tehokkaasti pääkasvin biomassahävikki. Talouden toimijan on perusteltava menetelmän valinta, ja tarkastajan on hyväksyttävä se.

4.   Lisäbiomassan määrän laskeminen

Täydentävän toimenpiteen toteuttamisen jälkeen talouden toimijan on määritettävä vähäisen ILUC-riskin biomassan määrä, joka voidaan ilmoittaa vertaamalla rajatulla alueella saavutettua tosiasiallista satoa sadon dynaamiseen lähtötasoon. Tarkastajan on vuotuisessa tarkastuksessa todennettava, että saavutettu lisäbiomassan määrä vastaa hoitosuunnitelman ennusteita, ja etsittävä perusteluja, jos hoitosuunnitelmassa esitettyihin arvioihin verrattuna on yli 20 prosentin poikkeamia.

Jos sertifiointia haetaan aiemmin sovelletun täydentävän toimenpiteen osalta, biomassan lisäsaanto voidaan laskea ja kirjata hoitosuunnitelmaan. Näin voidaan laskea tarkasti vähäisen ILUC-riskin biomassan todellinen määrä, mutta vähäisen ILUC-riskin biomassa voidaan ilmoittaa vasta sen jälkeen, kun vähäistä ILUC-riskiä koskeva sertifiointi on myönnetty. Takautuvia ilmoituksia ei voida esittää aiemmin toimitetusta biomassasta.

Lisäbiomassan määrän laskemiseksi talouden toimijan on kirjattava rajatun alueen koko sato kunakin vuonna täydentävän toimenpiteen toteuttamisen alusta alkaen. Talouden toimijan on todistettava tietyn rajatun alueen ja sadon (tonnia/ha) välinen yhteys.

Jos korjattu määrä mitataan (punnitaan) vain ensimmäisessä keräyspaikassa, johon saapuu useilta tiloilta tai alueilta peräisin olevia tuotteita, ensimmäisen keräyspaikan asiakirjoja voidaan käyttää todisteena kyseisten tilojen ja alueiden sadonkorjuun määrästä (sato).

Kirjanpitoa talouden toimijan ja ensimmäisen keräyspaikan välisestä liiketoimesta voidaan käyttää todisteena, kunhan yhteys tiettyyn rajattuun alueeseen voidaan osoittaa. Tässä tapauksessa ensimmäinen keräyspaikka on vastuussa satotietojen keräämisestä ja kirjaamisesta. Sen on kirjattava tilakohtaisesti kerätyn biomassan sadot (ja tarvittaessa tietyn maatilan rajatun alueen osalta) vapaaehtoisen järjestelmän antaman mallin mukaisesti.

Jos kyseessä on ryhmätarkastus ja jos ensimmäinen keräyspaikka toimii ryhmän johtajana, se on vastuussa kaikkien rajattujen alueiden satotietojen kirjaamisesta.

Lisäbiomassan määrän laskemiseksi tiettynä vuonna saatuja satotietoja verrataan sadon dynaamiseen lähtötasoon. Lisäbiomassan sato vastaa havaitun sadon ja samalle vuodelle sadon dynaamisella lähtötasolla ennustetun sadon välistä erotusta kerrottuna kyseisen rajatun alueen pinta-alalla A (ha). Tätä lisämäärä voidaan sitten ilmoittaa vähäisen ILUC-riskin biomassana.

Lisäbiomassa = (Yx – DYBx) x A

Jossa:

| Yx | = | havaittu sato vuonna x (tonnia/ha/vuosi) |
| --- | --- | --- |
| DYBx | = | sadon dynaaminen lähtötaso vuonna x (tonnia/ha/vuosi) |
| A | = | rajatun alueen pinta-ala (ha) |

Yx

=

havaittu sato vuonna x (tonnia/ha/vuosi)

DYBx

=

sadon dynaaminen lähtötaso vuonna x (tonnia/ha/vuosi)

A

=

rajatun alueen pinta-ala (ha)

D.   Vähäistä ILUC-riskiä koskevan sertifioinnin vähimmäissisältö

Vähäistä ILUC-riskiä koskevissa sertifikaateissa on oltava kaikki seuraavat tiedot:

| a) | pääasiallisen sertifioidun yksikön yhteystiedot (yrityksen nimi ja osoite, nimetyn yhteyspisteen yhteystiedot); |
| --- | --- |

a)

pääasiallisen sertifioidun yksikön yhteystiedot (yrityksen nimi ja osoite, nimetyn yhteyspisteen yhteystiedot);

| b) | sertifioinnin laajuus (sovelletun täydentävän toimenpiteen ja täydentävyyttä koskevan testin tyyppi sekä talouden toimijan tyyppi (jos ne ovat pienviljelijöitä)); |
| --- | --- |

b)

sertifioinnin laajuus (sovelletun täydentävän toimenpiteen ja täydentävyyttä koskevan testin tyyppi sekä talouden toimijan tyyppi (jos ne ovat pienviljelijöitä));

| c) | pituus- ja leveyskoordinaatit (niiden tilojen ja viljelmien osalta, jotka on sertifioitu yksittäisinä yksikköinä); |
| --- | --- |

c)

pituus- ja leveyskoordinaatit (niiden tilojen ja viljelmien osalta, jotka on sertifioitu yksittäisinä yksikköinä);

| d) | luettelo sertifioinnin piiriin kuuluvista paikoista (nimi ja osoite); |
| --- | --- |

d)

luettelo sertifioinnin piiriin kuuluvista paikoista (nimi ja osoite);

| e) | vähäisen ILUC-riskin biomassaksi sertifioidun biomassan kokonaismäärä; |
| --- | --- |

e)

vähäisen ILUC-riskin biomassaksi sertifioidun biomassan kokonaismäärä;

| f) | sertifiointielimen yhteystiedot (nimi ja osoite) ja logo; |
| --- | --- |

f)

sertifiointielimen yhteystiedot (nimi ja osoite) ja logo;

| g) | sertifikaatin (yksilöllinen) numero tai koodi; |
| --- | --- |

g)

sertifikaatin (yksilöllinen) numero tai koodi;

| h) | antamispaikka ja -päivämäärä; |
| --- | --- |

h)

antamispaikka ja -päivämäärä;

| i) | sertifikaatti voimassaolon alkamis- ja päättymispäivä (ja tarvittaessa sertifioinnin päivämäärä); |
| --- | --- |

i)

sertifikaatti voimassaolon alkamis- ja päättymispäivä (ja tarvittaessa sertifioinnin päivämäärä);

| j) | sertifikaatin myöntävän osapuolen leima ja/tai allekirjoitus. |
| --- | --- |

j)

sertifikaatin myöntävän osapuolen leima ja/tai allekirjoitus.

---

(1)  Ryhmäsertifiointia haettaessa hakemuksessa on oltava ryhmän päällikön nimi ja yhteystiedot sekä ryhmään kuuluvien maatilojen/viljelmien yhteystiedot ja sijainti.

(2)  Monivuotiset viljelykasvit on aina istutettava uudelleen kasvien eliniän lopussa. Jotta uudelleenistutus voitaisiin katsoa täydentäväksi toimenpiteeksi, talouden toimijan on osoitettava, että uudelleenistutus ei kuulu sen tavanomaiseen toimintaan.

(3)  Nettonykyarvo on tulevien rahavirtojen nykyarvon ja lähtevien rahavirtojen nykyarvon välinen erotus tietyllä ajanjaksolla. Nettonykyarvoa käytetään pääomabudjetoinnissa ja investointien suunnittelussa tulevan investoinnin tai hankkeen kannattavuuden analysoimiseksi. Lähde: https://www.investopedia.com/terms/n/npv.asp

(4)  FAOSTATin tuottajahinnat. Lähde: http://www.fao.org/faostat/en/#data/PP

(5)  OECD-maat.

(6)  Delegoidun asetuksen (EU) 2019/807 2 artiklan 7 alakohdan mukaisesti satovaihtelut olisi suljettava ulkopuolelle.

(7)  Käyttääkseen tätä vaihtoehtoa talouden toimijoiden on osoitettava, että vakiokasvukäyrän ja peruskasvukäyrän välinen korrelaatio on alle 0,8.

(*1)  Sadon odotetaan laskevan 25 vuoden jälkeen edelleen. Koska öljypalmupuun tyypillinen elinikä on kuitenkin noin 25 vuotta, ei ole riittävästi tietoja tueksi sille, kuinka suuri sadon lasku on 25 vuoden jälkeen. Sen vuoksi käytetään varovaista lähestymistapaa ja oletetaan, että satokäyrä pysyisi 25 vuoden tasolla.

(*2)  Sadon odotetaan laskevan 25 vuoden jälkeen edelleen. Koska öljypalmupuun tyypillinen elinikä on kuitenkin noin 25 vuotta, ei ole riittävästi tietoja, jotka tukisivat laskun suuruutta 25 vuoden jälkeen. Sen vuoksi käytetään varovaista lähestymistapaa ja oletetaan, että satokäyrä pysyisi 25 vuoden tasolla.

---

LIITE IX

PÄÄSTÖKERTOIMIEN KIINTEÄT ARVOT

| | parametri: | | Kasvihuonekaasupäästöjen kerroin | Fossiilisen energian määrä |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | yksikkö: | gCO2,eq /g | gCO2/kg | gCH4/kg | gN2O/kg | gCO2-eq/kg | MJfossil/kg |
| | | | | | | | |
| Lämmitysvaikutus | | | | | | |
| | CO2 | | 1 | | | | | |
| | CH4 | | 28 | | | | | |
| | N2O | | 265 | | | | | |
| | | | | | | | |
| Maatalouden tuotantopanokset: | | | | | | |
| Typpilannoite (kg N) | | | | | | |
| | Ammoniumnitraatti (AN) | | 2 671 | 6,9 | 2,1 | 3 469 | |
| | Ammoniumsulfaatti (AS) | | 2 560 | 6,5 | 0,0 | 2 724 | |
| | Ammoniumnitraattisulfaatti (ANS) | | 2 561 | 8,9 | 1,3 | 3 162 | |
| | Vedetön ammoniakki | | 2 662 | 6,8 | 0,0 | 2 832 | |
| | Kalsiumammoniumnitraatti (CAN) | | 2 863 | 7,3 | 2,1 | 3 670 | |
| | Kalsiumnitraatti (CN) | | 2 653 | 7,0 | 5,1 | 4 348 | |
| | Urea | | 1 703 | 9,3 | 0,0 | 1 935 | |
| | Virtsa-aine-ammoniakkinitraatti (UAN) | | 2 182 | 7,5 | 1,1 | 2 693 | |
| P2O5-lannoite (kg P2O5) | | | | | | |
| | Kolmoissuperfosfaatti (TSP) | | 517 | 0,9 | 0,0 | 544 | |
| | Raakafosfaatti 21 % P2O5 23 % SO3 | | 95 | 0,0 | 0,0 | 95 | |
| | Monoammoniumfosfaatti (MAP) 11 % N 52 % P2O5 | | 967 | 2,5 | 0,0 | 1 029 | |
| | Diammoniumfosfaatti (DAP) 18 % N 46 % P2O5 | | 1 459 | 3,7 | 0,0 | 1 552 | |
| K2O-lannoite (kg K2O) | | | | | | |
| | Kaliumkloridi (MOP) 60 % K2O | | 409 | 0,17 | 0,0 | 413 | |
| Muut lannoitteet | | | | | | |
| | NPK 15-15-15 | | 4 261 | 10,0 | 1,7 | 5 013 | |
| | MgO (kg MgO) | | 769 | 0,0 | 0,0 | 769 | |
| | Natriumlannoite (Na) (kg Na) | | 1 620 | 0,0 | 0,0 | 1 620 | |
| | | | | | | | |
| | Siemenet – ohra | | 189,5 | 0,08 | 0,4001 | 310,6 | 3,23 |
| | Siemenet – eukalyptuspistokkaat | | 0,0 | 0,00 | 0,0000 | 0,0 | |
| | Siemenet – maissi | | 189,5 | 0,08 | 0,4001 | 310,6 | 3,23 |
| | Siemenet – poppelipistokkaat | | 0,0 | 0,00 | 0,0000 | 0,0 | |
| | Siemenet – rapsi | | 451,0 | 0,27 | 1,0024 | 756,5 | 8,33 |
| | Siemenet – ruis | | 191,0 | 0,08 | 0,4001 | 312,1 | 3,23 |
| | Siemenet – soijapapu | | 0,0 | 0,00 | 0,0000 | 0,0 | |
| | Siemenet – sokerijuurikas | | 2 363,0 | 1,37 | 4,2096 | 3 651,7 | 38,44 |
| | Siemenet – sokeriruoko | | 4,97 | 0,00 | 0,0000 | 5,0 | 0,06 |
| | Siemenet – auringonkukka | | 451,0 | 0,27 | 1,0024 | 756,5 | 8,33 |
| | Siemenet – ruisvehnä | | 180,0 | 0,04 | 0,4000 | 300,2 | 3,00 |
| | Siemenet – vehnä | | 163,7 | 0,04 | 0,4000 | 283,9 | 2,76 |
| | | | | | | | |

parametri:

Kasvihuonekaasupäästöjen kerroin

Fossiilisen energian määrä

yksikkö:

gCO2,eq /g

gCO2/kg

gCH4/kg

gN2O/kg

gCO2-eq/kg

MJfossil/kg

Lämmitysvaikutus

CO2

1

CH4

28

N2O

265

Maatalouden tuotantopanokset:

Typpilannoite (kg N)

Ammoniumnitraatti (AN)

2 671

6,9

2,1

3 469

Ammoniumsulfaatti (AS)

2 560

6,5

0,0

2 724

Ammoniumnitraattisulfaatti (ANS)

2 561

8,9

1,3

3 162

Vedetön ammoniakki

2 662

6,8

0,0

2 832

Kalsiumammoniumnitraatti (CAN)

2 863

7,3

2,1

3 670

Kalsiumnitraatti (CN)

2 653

7,0

5,1

4 348

Urea

1 703

9,3

0,0

1 935

Virtsa-aine-ammoniakkinitraatti (UAN)

2 182

7,5

1,1

2 693

P2O5-lannoite (kg P2O5)

Kolmoissuperfosfaatti (TSP)

517

0,9

0,0

544

Raakafosfaatti 21 % P2O5 23 % SO3

95

0,0

0,0

95

Monoammoniumfosfaatti (MAP) 11 % N 52 % P2O5

967

2,5

0,0

1 029

Diammoniumfosfaatti (DAP) 18 % N 46 % P2O5

1 459

3,7

0,0

1 552

K2O-lannoite (kg K2O)

Kaliumkloridi (MOP) 60 % K2O

409

0,17

0,0

413

Muut lannoitteet

NPK 15-15-15

4 261

10,0

1,7

5 013

MgO (kg MgO)

769

0,0

0,0

769

Natriumlannoite (Na) (kg Na)

1 620

0,0

0,0

1 620

Siemenet – ohra

189,5

0,08

0,4001

310,6

3,23

Siemenet – eukalyptuspistokkaat

0,0

0,00

0,0000

0,0

Siemenet – maissi

189,5

0,08

0,4001

310,6

3,23

Siemenet – poppelipistokkaat

0,0

0,00

0,0000

0,0

Siemenet – rapsi

451,0

0,27

1,0024

756,5

8,33

Siemenet – ruis

191,0

0,08

0,4001

312,1

3,23

Siemenet – soijapapu

0,0

0,00

0,0000

0,0

Siemenet – sokerijuurikas

2 363,0

1,37

4,2096

3 651,7

38,44

Siemenet – sokeriruoko

4,97

0,00

0,0000

5,0

0,06

Siemenet – auringonkukka

451,0

0,27

1,0024

756,5

8,33

Siemenet – ruisvehnä

180,0

0,04

0,4000

300,2

3,00

Siemenet – vehnä

163,7

0,04

0,4000

283,9

2,76

| | parametri: | | Kasvihuonekaasupäästöjen kerroin | Fossiilisen energian määrä |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | yksikkö: | gCO2,eq /g | gCO2/kg | gCH4/kg | gN2O/kg | gCO2-eq/kg | MJfossil/kg |
| Tähteet (raaka-aine tai tuotantopanos): | | | | | | |
| | Biokaasuliete | | 0,0 | 0,00 | 0,0000 | 0,0 | 0,00 |
| | EFB-komposti (palmuöljy) | | 0,0 | 0,00 | 0,0000 | 0,0 | 0,00 |
| | Suodatusmutakakku | | 0,0 | 0,00 | 0,0000 | 0,0 | 0,00 |

parametri:

Kasvihuonekaasupäästöjen kerroin

Fossiilisen energian määrä

yksikkö:

gCO2,eq /g

gCO2/kg

gCH4/kg

gN2O/kg

gCO2-eq/kg

MJfossil/kg

Tähteet (raaka-aine tai tuotantopanos):

Biokaasuliete

0,0

0,00

0,0000

0,0

0,00

EFB-komposti (palmuöljy)

0,0

0,00

0,0000

0,0

0,00

Suodatusmutakakku

0,0

0,00

0,0000

0,0

0,00

| | parametri: | Kasvihuonekaasupäästöjen kerroin | Fossiilisen energian määrä | Tiheys | LHV (tehollinen lämpöarvo)
  MJ/kg |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | yksikkö: | gCO2/MJ | gCH4/MJ | gN2O/MJ | gCO2-eq/MJ | MJfossil/kg | MJfossil/MJ | kg/m3 | (kuivapainosta) |
| Polttoaineet – kaasut | | | | | | | | |
| | Maakaasu (EU-yhdistelmä) | 66,00 | 0,0000 | – | 66,00 | | 1,2000 | | 49,2 |
| | Nestekaasu | 66,30 | 0,0000 | 0,0000 | 66,31 | | 1,2000 | | 46,0 |
| | Metaani | | | | | | | | 50,0 |
| Polttoaineet – nesteet (myös muuntamisen tuotantopanokset) | | | | | | | | |
| | Dieselöljy | 95,1 | – | – | 95,10 | | 1,2300 | 832 | 43,1 |
| | Bensiini | 93,3 | – | – | 93,30 | | 1,2000 | 745 | 43,2 |
| | Raskas polttoöljy | 94,2 | – | – | 94,20 | | 1,1600 | 970 | 40,5 |
| | Etanoli | | | | | | | 794 | 26,81 |
| | Metanoli | 97,08 | 0,0001 | 0,0000 | 97,09 | | 1,7639 | 793 | 19,95 |
| | DME | | | | | | | 670 | 28,4 |
| | FAME | | | | | | | 890 | 37,2 |
| | Vetykäsitelty kasviöljy (HVO) | | | | | | | | 44,0 |
| | Puhdas kasviöljy (PVO) | | | | | | | 920 | 37,0 |
| | Synteettinen dieselöljy (BtL) | | | | | | | 780 | 44,0 |
| | Palmuöljy | | | | | | | 920 | 37,0 |
| | Rapsiöljy | | | | | | | 920 | 37,0 |
| | Soijaöljy | | | | | | | 920 | 37,0 |
| | Auringonkukkaöljy | | | | | | | 920 | 37,0 |

parametri:

Kasvihuonekaasupäästöjen kerroin

Fossiilisen energian määrä

Tiheys

LHV (tehollinen lämpöarvo)

MJ/kg

yksikkö:

gCO2/MJ

gCH4/MJ

gN2O/MJ

gCO2-eq/MJ

MJfossil/kg

MJfossil/MJ

kg/m3

(kuivapainosta)

Polttoaineet – kaasut

Maakaasu (EU-yhdistelmä)

66,00

0,0000

–

66,00

1,2000

49,2

Nestekaasu

66,30

0,0000

0,0000

66,31

1,2000

46,0

Metaani

50,0

Polttoaineet – nesteet (myös muuntamisen tuotantopanokset)

Dieselöljy

95,1

–

–

95,10

1,2300

832

43,1

Bensiini

93,3

–

–

93,30

1,2000

745

43,2

Raskas polttoöljy

94,2

–

–

94,20

1,1600

970

40,5

Etanoli

794

26,81

Metanoli

97,08

0,0001

0,0000

97,09

1,7639

793

19,95

DME

670

28,4

FAME

890

37,2

Vetykäsitelty kasviöljy (HVO)

44,0

Puhdas kasviöljy (PVO)

920

37,0

Synteettinen dieselöljy (BtL)

780

44,0

Palmuöljy

920

37,0

Rapsiöljy

920

37,0

Soijaöljy

920

37,0

Auringonkukkaöljy

920

37,0

| | parametri: | Kasvihuonekaasupäästöjen kerroin | Fossiilisen energian määrä | Tiheys | Tehollinen lämpöarvo
  MJ/kg |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | yksikkö: | g CO2/MJ | gCH4/MJ | gN2O/MJ | gCO2-eq/MJ | MJfossil/MJ | kg/m3 | (kuivapainosta) |
| Polttoaineet – kiinteät (myös konversion syöttöaineet) | | | | | | | |
| | Kivihiili | 102,62 | 0,3854 | 0,0003 | 112,32 | 1,0909 | | 26,5 |
| | Ruskohiili | 116,68 | 0,0014 | 0,0001 | 116,73 | 1,0149 | | 9,2 |
| | Puuhake | | | | | | 155 | 19,0 |
| | Puupelletit | | | | | 0,0080 | 650 | 19,0 |

parametri:

Kasvihuonekaasupäästöjen kerroin

Fossiilisen energian määrä

Tiheys

Tehollinen lämpöarvo

MJ/kg

yksikkö:

g CO2/MJ

gCH4/MJ

gN2O/MJ

gCO2-eq/MJ

MJfossil/MJ

kg/m3

(kuivapainosta)

Polttoaineet – kiinteät (myös konversion syöttöaineet)

Kivihiili

102,62

0,3854

0,0003

112,32

1,0909

26,5

Ruskohiili

116,68

0,0014

0,0001

116,73

1,0149

9,2

Puuhake

155

19,0

Puupelletit

0,0080

650

19,0

| | parametri: | Tiheys | Tehollinen lämpöarvo
  MJ/kg |
| --- | --- | --- | --- |
| | yksikkö: | kg/m3 | (kuivapainosta) |
| Polttoaineet/raaka-aineet/sivutuotteet/tähteet/jätteet | | | |
| | Maatalousjätepaalit | | 18,0 |
| Eläinrasva (tali) | | 38,8 |
| Sokeriruokojäte | | 17,0 |
| Sokeriruokojäte poistolaitoksesta (kuivana) | 120 | 17,0 |
| Sokeriruokojätepaalit (kuivana) | 165 | 17,0 |
| Sokeriruokojätepelletit (kuivana) | 650 | 17,0 |
| Ohra | | 17,0 |
| Biobensiini | | 44,0 |
| Biojäte | | 20,7 |
| Kuivattu valkuaisen sisältävä rankki (ohra) | | 17,8 |
| Kuivattu valkuaisen sisältävä rankki (maissi) | | 19,2 |
| Kuivattu valkuaisen sisältävä rankki (ruis) | | 17,8 |
| Kuivattu valkuaisen sisältävä rankki (ruisvehnä) | | 18,0 |
| Kuivattu valkuaisen sisältävä rankki (vehnä) | | 18,1 |
| Eukalyptus (lyhytkiertoinen energiapuu) | | 19,0 |
| Rasvahapot | | 37,0 |
| Tuoreet hedelmätertut (FFB) | | 24,0 |
| Metsätaloudesta peräisin olevat tähteet | | 19,0 |
| Glyseroli | | 16,0 |
| Teollisuudesta peräisin olevat tähteet (puu) | | 19,0 |
| Lanta | | 12,0 |
| Maissi (ainoastaan jyvät) | | 17,3 |
| Maissi, koko kasvi | | 16,9 |
| Palmuydinrouhe | 570 | 18,5 |
| Palmunydinöljy | | 37,0 |
| Poppeli (lyhytkiertoinen energiapuu) | | 19,0 |
| Rapsi | | 27,0 |
| Rapsipuriste | | 18,4 |
| Ruis | | 17,1 |
| Sahanpuru | | 19,0 |
| Soijapavut | | 23,0 |
| Soijapuriste | | 19,1 |
| Runkopuu (mänty) | | 19,0 |
| Olki | | 17,2 |
| Olkipaalit | 125 | 17,2 |
| Olki silputtuna | 50 | 17,2 |
| Olkipelletti | 600 | 17,2 |
| Sokerijuurikas | | 16,3 |
| Sokerijuurikasjätemassa | | 16,1 |
| Sokeriruoko | | 19,6 |
| Auringonkukansiemenet | | 27,2 |
| Auringonkukkapuriste | | 18,2 |
| Ruisvehnä | | 16,9 |
| Tislausjäte | | 14,0 |
| Käytetty ruokaöljy | | 37,0 |
| Vehnä | | 17,0 |
| Vehnän olki | | 17,2 |

parametri:

Tiheys

Tehollinen lämpöarvo

MJ/kg

yksikkö:

kg/m3

(kuivapainosta)

Polttoaineet/raaka-aineet/sivutuotteet/tähteet/jätteet

Maatalousjätepaalit

18,0

Eläinrasva (tali)

38,8

Sokeriruokojäte

17,0

Sokeriruokojäte poistolaitoksesta (kuivana)

120

17,0

Sokeriruokojätepaalit (kuivana)

165

17,0

Sokeriruokojätepelletit (kuivana)

650

17,0

Ohra

17,0

Biobensiini

44,0

Biojäte

20,7

Kuivattu valkuaisen sisältävä rankki (ohra)

17,8

Kuivattu valkuaisen sisältävä rankki (maissi)

19,2

Kuivattu valkuaisen sisältävä rankki (ruis)

17,8

Kuivattu valkuaisen sisältävä rankki (ruisvehnä)

18,0

Kuivattu valkuaisen sisältävä rankki (vehnä)

18,1

Eukalyptus (lyhytkiertoinen energiapuu)

19,0

Rasvahapot

37,0

Tuoreet hedelmätertut (FFB)

24,0

Metsätaloudesta peräisin olevat tähteet

19,0

Glyseroli

16,0

Teollisuudesta peräisin olevat tähteet (puu)

19,0

Lanta

12,0

Maissi (ainoastaan jyvät)

17,3

Maissi, koko kasvi

16,9

Palmuydinrouhe

570

18,5

Palmunydinöljy

37,0

Poppeli (lyhytkiertoinen energiapuu)

19,0

Rapsi

27,0

Rapsipuriste

18,4

Ruis

17,1

Sahanpuru

19,0

Soijapavut

23,0

Soijapuriste

19,1

Runkopuu (mänty)

19,0

Olki

17,2

Olkipaalit

125

17,2

Olki silputtuna

50

17,2

Olkipelletti

600

17,2

Sokerijuurikas

16,3

Sokerijuurikasjätemassa

16,1

Sokeriruoko

19,6

Auringonkukansiemenet

27,2

Auringonkukkapuriste

18,2

Ruisvehnä

16,9

Tislausjäte

14,0

Käytetty ruokaöljy

37,0

Vehnä

17,0

Vehnän olki

17,2

| parametri: | Kasvihuonekaasupäästöjen kerroin | Fossiilisen energian määrä | Tehollinen lämpöarvo
  MJ/kg |
| --- | --- | --- | --- |
| yksikkö: | gCO2/kg | gCH4/kg | (0 % vettä) | gCO2-eq/kg | gCO2/MJ | gCH4/MJ | gN2O/MJ | gCO2-eq/MJ | MJfossil/kg | MJfossil/MJ | (kuivapainosta) |
| Muuntamisen tuotantopanokset | | | | | | | | | | | |
| | Ammoniakki | 2 350,6 | 0,00 | 0,0022 | 2 351,3 | | | | | 42,50 | | |
| | Ammoniumsulfaatti ((NH4)2SO4) | 420,9 | 1,29 | 0,0002 | 453,2 | | | | | 7,56 | | |
| | Vaahdonestoaine (oletettavasti propyleeniglykolia) | 3 119,5 | 4,96 | 0,105 | 3 274,8 | | | | | 34,97 | | |
| | Alfa-amylaasi | 1 000,0 | 0,00 | 0,0000 | 1 000,0 | | | | | 15,00 | | |
| | Glykoamylaasi | 7 500,0 | 0,00 | 0,0000 | 7 500,0 | | | | | 97,00 | | |
| | Kalsiumkloridi (CaCl2) | 38,6 | 0,002 | 0,001 | 38,8 | | | | | 0,50 | | |
| | Sykloheksaani | 723,0 | 0,00 | 0,0000 | 723,0 | | | | | 9,90 | | |
| | Diammoniumfosfaatti (DAP) | 653,2 | 0,81 | 0,004 | 674,4 | | | | | 10,23 | | |
| | Kuohusavi (fullermaa) | 197,0 | 0,04 | 0,0063 | 199,8 | | | | | 2,54 | | |
| | n-heksaani | | | | | 80,08 | 0,0146 | 0,0003 | 80,53 | | 0,3204 | 45,1 |
| | Kloorivetyhappo (HCl) | 977,1 | 2,91 | 0,0376 | 1 061,1 | | | | | 14,84 | | |
| | Voiteluaineet | 947,0 | 0,00 | 0,0000 | 947,0 | | | | | 53,28 | | |
| | Magnesiumsulfaatti (MgSO4) | 191,4 | 0,04 | -0,002 | 191,8 | | | | | -3,24 | | |
| | Monokaliumfosfaatti (KH2PO4) | 238,7 | 0,91 | 0,012 | 264,9 | | | | | 4,43 | | |
| | Typpi | 52,6 | 0,12 | 0,0024 | 56,4 | | | | | 1,08 | | |
| | Fosforihappo (H3PO4) | 2 808,9 | 11,36 | 0,1067 | 3 124,7 | | | | | 28,61 | | |
| | Kaliumhydroksidi (KOH) | 403,0 | 0,40 | 0,0208 | 419,1 | | | | | 11,47 | | |
| | Puhdas CaO prosesseja varten | 1 188,5 | 0,10 | 0,0080 | 1 193,2 | | | | | 7,87 | | |
| | Natriumkarbonaatti (Na2CO3) | 1 133,5 | 4,39 | 0,0060 | 1 245,1 | | | | | 14,92 | | |
| | Natriumkloridi (NaCl) | 12,7 | 0,02 | 0,001 | 13,3 | | | | | 0,23 | | |
| | Natriumhydroksidi (NaOH) | 485,5 | 1,45 | 0,0271 | 529,7 | | | | | 10,16 | | |
| | Natriummetoksidi (Na(CH3O)) | 2 207,7 | 7,56 | 0,0965 | 2 425,5 | | | | | 45,64 | | |
| | SO2 | 52,0 | 0,03 | 0,001 | 53,3 | | | | | 0,78 | | |
| | Rikkihappo (H2SO4) | 210,2 | 0,24 | 0,0046 | 217,5 | | | | | 4,02 | | |
| | Urea | 1 790,9 | 1,92 | 0,027 | 1 846,6 | | | | | 31,71 | | |

parametri:

Kasvihuonekaasupäästöjen kerroin

Fossiilisen energian määrä

Tehollinen lämpöarvo

MJ/kg

yksikkö:

gCO2/kg

gCH4/kg

(0 % vettä)

gCO2-eq/kg

gCO2/MJ

gCH4/MJ

gN2O/MJ

gCO2-eq/MJ

MJfossil/kg

MJfossil/MJ

(kuivapainosta)

Muuntamisen tuotantopanokset

Ammoniakki

2 350,6

0,00

0,0022

2 351,3

42,50

Ammoniumsulfaatti ((NH4)2SO4)

420,9

1,29

0,0002

453,2

7,56

Vaahdonestoaine (oletettavasti propyleeniglykolia)

3 119,5

4,96

0,105

3 274,8

34,97

Alfa-amylaasi

1 000,0

0,00

0,0000

1 000,0

15,00

Glykoamylaasi

7 500,0

0,00

0,0000

7 500,0

97,00

Kalsiumkloridi (CaCl2)

38,6

0,002

0,001

38,8

0,50

Sykloheksaani

723,0

0,00

0,0000

723,0

9,90

Diammoniumfosfaatti (DAP)

653,2

0,81

0,004

674,4

10,23

Kuohusavi (fullermaa)

197,0

0,04

0,0063

199,8

2,54

n-heksaani

80,08

0,0146

0,0003

80,53

0,3204

45,1

Kloorivetyhappo (HCl)

977,1

2,91

0,0376

1 061,1

14,84

Voiteluaineet

947,0

0,00

0,0000

947,0

53,28

Magnesiumsulfaatti (MgSO4)

191,4

0,04

-0,002

191,8

-3,24

Monokaliumfosfaatti (KH2PO4)

238,7

0,91

0,012

264,9

4,43

Typpi

52,6

0,12

0,0024

56,4

1,08

Fosforihappo (H3PO4)

2 808,9

11,36

0,1067

3 124,7

28,61

Kaliumhydroksidi (KOH)

403,0

0,40

0,0208

419,1

11,47

Puhdas CaO prosesseja varten

1 188,5

0,10

0,0080

1 193,2

7,87

Natriumkarbonaatti (Na2CO3)

1 133,5

4,39

0,0060

1 245,1

14,92

Natriumkloridi (NaCl)

12,7

0,02

0,001

13,3

0,23

Natriumhydroksidi (NaOH)

485,5

1,45

0,0271

529,7

10,16

Natriummetoksidi (Na(CH3O))

2 207,7

7,56

0,0965

2 425,5

45,64

SO2

52,0

0,03

0,001

53,3

0,78

Rikkihappo (H2SO4)

210,2

0,24

0,0046

217,5

4,02

Urea

1 790,9

1,92

0,027

1 846,6

31,71

| parametri: | Polttoainetehokkuus | Liikenteen pakokaasupäästöt |
| --- | --- | --- |
| yksikkö: | MJ/t.km | gCH4/t.km | gN2O/t.km |
| Kuljetusten tehokkuus – kuorma-autot | | | |
| | Kuorma-auto (40 tonnia) kuivatuotteelle (diesel) | 0,81 | 0,003 | 0,0015 |
| | Kuorma-auto (40 tonnia) lastuille (ja samankokoiselle kuivatuotteelle) (diesel) | 0,84 | 0,004 | 0,0016 |
| | Kuorma-auto (40 tonnia) nesteille ja pelleteille (diesel) | 0,87 | 0,004 | 0,0016 |
| | Kuorma-auto (40 tonnia) lannalle (diesel) | 0,88 | 0,004 | 0,0016 |
| | Kuorma-auto (40 tonnia) biojätteelle (diesel) | 0,84 | 0,004 | 0,0016 |
| | Kuorma-auto (40 tonnia) sokeriruo’on kuljetukseen | 1,37 | 0,001 | 0,0039 |
| | Kuorma-auto (12 tonnia) tuoreiden hedelmäterttujen (FFB) kuljetukseen (diesel) | 2,24 | 0,002 | 0,0015 |
| | Jätesäiliöauto MB2213 suodatuslietteen kuljetusta varten | 3,60 | 0,000 | 0,0000 |
| | Säiliöauto MB2318 tislausjätteen kuljetusta varten | 2,16 | 0,000 | 0,0000 |
| | Säiliöauto MB2318 sokeriruo’on siementen kuljetusta varten | 2,61 | 0,000 | 0,0000 |
| | Säiliöauto, jossa on vesitykit, tislausjätteen kuljetusta varten | 0,94 | | |
| Kuljetusten tehokkuus – laivat | | | |
| | ”Handymax” irtolastialus (polttoöljy) – jyvät | 0,10 | | |
| | ”Handysize” irtolastialus (polttoöljy) – puuhake, jonka irtotiheys on 221 kg/m3 | 0,26 | | |
| | ”Supramax” irtolastialus (polttoöljy) – puuhake, jonka irtotiheys on 221 kg/m3 | 0,16 | | |
| | ”Handysize” irtolastialus (polttoöljy) – pelletit, joiden irtotiheys on 650 kg/m3 | 0,10 | | |
| | ”Supramax” irtolastialus (polttoöljy) – pelletit, joiden irtotiheys on 650 kg/m3 | 0,07 | | |
| | ”Handysize” irtolastialus (polttoöljy) – maataloudesta peräisin olevat tähteet, joiden irtotiheys on pieni (125 kg/m3) | 0,43 | | |
| | ”Supramax” irtolastialus (polttoöljy) – maataloudesta peräisin olevat tähteet, joiden irtotiheys on pieni (125 kg/m3) | 0,27 | | |
| | ”Handysize” irtolastialus (polttoöljy) –maataloudesta peräisin olevat tähteet, joiden irtotiheys on suuri (300 kg/m3) | 0,20 | | |
| | ”Supramax” irtolastialus (polttoöljy) – maataloudesta peräisin olevat tähteet, joiden irtotiheys on suuri (300 kg/m3) | 0,13 | | |
| | ”Handysize” irtolastialus (polttoöljy) – palmuydinrouhe | 0,13 | | |
| | ”Supramax” irtolastialus (polttoöljy) – palmuydinrouhe | 0,07 | | |
| | Kemikaali- ja tuotesäiliöalus, 12,617 kt (polttoöljy) | 0,12 | | |
| | Kemikaali- ja tuotesäiliöalus, 15 kt (polttoöljy) etanolin kuljetusta varten | 0,17 | | |
| | Kemikaali- ja tuotesäiliöalus, 15 kt (polttoöljy) FAME- ja HVO-kuljetuksia varten | 0,16 | | |
| | Kemikaali- ja tuotesäiliöalus, 22,56 kt (polttoöljy) | 0,10 | | |
| | Sisävesiliikenteen irtolastialus, 8,8 kt (diesel) | 0,32 | 0,093 | 0,0004 |
| | Öljyn kuljetukseen tarkoitettu sisävesialus, 1,2 kt (diesel) | 0,50 | 0,030 | |
| Kuljetusten tehokkuus – putkistot ja rautatieliikenne | | | |
| | Paikallinen (10 km) putkisto | 0,00 | 0,000 | 0,0000 |
| | Tavarajuna, USA (diesel) | 0,25 | 0,005 | 0,0010 |
| | Rautatie (sähköinen, MV) | 0,21 | | |

parametri:

Polttoainetehokkuus

Liikenteen pakokaasupäästöt

yksikkö:

MJ/t.km

gCH4/t.km

gN2O/t.km

Kuljetusten tehokkuus – kuorma-autot

Kuorma-auto (40 tonnia) kuivatuotteelle (diesel)

0,81

0,003

0,0015

Kuorma-auto (40 tonnia) lastuille (ja samankokoiselle kuivatuotteelle) (diesel)

0,84

0,004

0,0016

Kuorma-auto (40 tonnia) nesteille ja pelleteille (diesel)

0,87

0,004

0,0016

Kuorma-auto (40 tonnia) lannalle (diesel)

0,88

0,004

0,0016

Kuorma-auto (40 tonnia) biojätteelle (diesel)

0,84

0,004

0,0016

Kuorma-auto (40 tonnia) sokeriruo’on kuljetukseen

1,37

0,001

0,0039

Kuorma-auto (12 tonnia) tuoreiden hedelmäterttujen (FFB) kuljetukseen (diesel)

2,24

0,002

0,0015

Jätesäiliöauto MB2213 suodatuslietteen kuljetusta varten

3,60

0,000

0,0000

Säiliöauto MB2318 tislausjätteen kuljetusta varten

2,16

0,000

0,0000

Säiliöauto MB2318 sokeriruo’on siementen kuljetusta varten

2,61

0,000

0,0000

Säiliöauto, jossa on vesitykit, tislausjätteen kuljetusta varten

0,94

Kuljetusten tehokkuus – laivat

”Handymax” irtolastialus (polttoöljy) – jyvät

0,10

”Handysize” irtolastialus (polttoöljy) – puuhake, jonka irtotiheys on 221 kg/m3

0,26

”Supramax” irtolastialus (polttoöljy) – puuhake, jonka irtotiheys on 221 kg/m3

0,16

”Handysize” irtolastialus (polttoöljy) – pelletit, joiden irtotiheys on 650 kg/m3

0,10

”Supramax” irtolastialus (polttoöljy) – pelletit, joiden irtotiheys on 650 kg/m3

0,07

”Handysize” irtolastialus (polttoöljy) – maataloudesta peräisin olevat tähteet, joiden irtotiheys on pieni (125 kg/m3)

0,43

”Supramax” irtolastialus (polttoöljy) – maataloudesta peräisin olevat tähteet, joiden irtotiheys on pieni (125 kg/m3)

0,27

”Handysize” irtolastialus (polttoöljy) –maataloudesta peräisin olevat tähteet, joiden irtotiheys on suuri (300 kg/m3)

0,20

”Supramax” irtolastialus (polttoöljy) – maataloudesta peräisin olevat tähteet, joiden irtotiheys on suuri (300 kg/m3)

0,13

”Handysize” irtolastialus (polttoöljy) – palmuydinrouhe

0,13

”Supramax” irtolastialus (polttoöljy) – palmuydinrouhe

0,07

Kemikaali- ja tuotesäiliöalus, 12,617 kt (polttoöljy)

0,12

Kemikaali- ja tuotesäiliöalus, 15 kt (polttoöljy) etanolin kuljetusta varten

0,17

Kemikaali- ja tuotesäiliöalus, 15 kt (polttoöljy) FAME- ja HVO-kuljetuksia varten

0,16

Kemikaali- ja tuotesäiliöalus, 22,56 kt (polttoöljy)

0,10

Sisävesiliikenteen irtolastialus, 8,8 kt (diesel)

0,32

0,093

0,0004

Öljyn kuljetukseen tarkoitettu sisävesialus, 1,2 kt (diesel)

0,50

0,030

Kuljetusten tehokkuus – putkistot ja rautatieliikenne

Paikallinen (10 km) putkisto

0,00

0,000

0,0000

Tavarajuna, USA (diesel)

0,25

0,005

0,0010

Rautatie (sähköinen, MV)

0,21

EU:ssa tuotetun ja kulutetun sähkön hiili-intensiteetti vuonna 2019[gCO2ekv/kWh]

Tuotantoketjun alkupään päästöt ilman rakentamisesta aiheutuvia päästöjä

| | Hiili-intensiteetti, sähkön nettotuotanto | Hiili-intensiteetti, käytetty sähkö, suurjännite | Hiili-intensiteetti, käytetty sähkö, keskijännite | Hiili-intensiteetti, käytetty sähkö, pienjännite |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Itävalta | 153 | 238 | 240 | 245 |
| Belgia | 204 | 214 | 215 | 219 |
| Bulgaria | 493 | 504 | 510 | 532 |
| Kypros | 757 | 768 | 772 | 787 |
| Tšekki | 518 | 526 | 531 | 549 |
| Saksa | 389 | 386 | 388 | 398 |
| Tanska | 100 | 135 | 136 | 139 |
| Viro | 654 | 468 | 471 | 485 |
| Kreikka | 577 | 585 | 590 | 610 |
| Espanja | 245 | 248 | 251 | 263 |
| Suomi | 105 | 127 | 128 | 130 |
| Ranska | 74 | 81 | 82 | 86 |
| Kroatia | 208 | 329 | 333 | 349 |
| Unkari | 277 | 307 | 310 | 322 |
| Irlanti | 349 | 357 | 360 | 374 |
| Italia | 352 | 331 | 333 | 343 |
| Latvia | 203 | 312 | 315 | 325 |
| Liettua | 79 | 291 | 294 | 305 |
| Luxemburg | 93 | 311 | 312 | 316 |
| Malta | 455 | 437 | 441 | 454 |
| Alankomaat | 430 | 415 | 417 | 426 |
| Puola | 742 | 715 | 720 | 741 |
| Portugali | 268 | 282 | 285 | 299 |
| Romania | 388 | 421 | 427 | 454 |
| Slovakia | 168 | 316 | 319 | 329 |
| Slovenia | 269 | 281 | 283 | 291 |
| Ruotsi | 20 | 25 | 25 | 26 |
| EU27 | 288 | 295 | 298 | 308 |
| Islanti | 7 | 7 | 7 | 7 |
| Norja | 12 | 20 | 20 | 21 |
| Sveitsi | 32 | 107 | 108 | 112 |
| Yhdistynyt kuningaskunta | 271 | 277 | 280 | 292 |
| Albania | 0 | 302 | 308 | 332 |
| Bosnia ja Hertsegovina | 799 | 766 | 776 | 818 |
| Kosovo | 1 099 | 1 067 | 1 097 | 1 224 |
| Moldova | 246 | 446 | 453 | 476 |
| Montenegro | 472 | 588 | 599 | 646 |
| Pohjois-Makedonia | 794 | 760 | 774 | 831 |
| Serbia | 807 | 819 | 833 | 892 |
| Turkki | 487 | 508 | 516 | 546 |
| Valko-Venäjä | 449 | 458 | 462 | 479 |
| Venäjä | 459 | 474 | 479 | 496 |
| Ukraina | 407 | 419 | 423 | 439 |

Hiili-intensiteetti, sähkön nettotuotanto

Hiili-intensiteetti, käytetty sähkö, suurjännite

Hiili-intensiteetti, käytetty sähkö, keskijännite

Hiili-intensiteetti, käytetty sähkö, pienjännite

Itävalta

153

238

240

245

Belgia

204

214

215

219

Bulgaria

493

504

510

532

Kypros

757

768

772

787

Tšekki

518

526

531

549

Saksa

389

386

388

398

Tanska

100

135

136

139

Viro

654

468

471

485

Kreikka

577

585

590

610

Espanja

245

248

251

263

Suomi

105

127

128

130

Ranska

74

81

82

86

Kroatia

208

329

333

349

Unkari

277

307

310

322

Irlanti

349

357

360

374

Italia

352

331

333

343

Latvia

203

312

315

325

Liettua

79

291

294

305

Luxemburg

93

311

312

316

Malta

455

437

441

454

Alankomaat

430

415

417

426

Puola

742

715

720

741

Portugali

268

282

285

299

Romania

388

421

427

454

Slovakia

168

316

319

329

Slovenia

269

281

283

291

Ruotsi

20

25

25

26

EU27

288

295

298

308

Islanti

7

7

7

7

Norja

12

20

20

21

Sveitsi

32

107

108

112

Yhdistynyt kuningaskunta

271

277

280

292

Albania

0

302

308

332

Bosnia ja Hertsegovina

799

766

776

818

Kosovo

1 099

1 067

1 097

1 224

Moldova

246

446

453

476

Montenegro

472

588

599

646

Pohjois-Makedonia

794

760

774

831

Serbia

807

819

833

892

Turkki

487

508

516

546

Valko-Venäjä

449

458

462

479

Venäjä

459

474

479

496

Ukraina

407

419

423

439

| | parametri: | Kasvihuonekaasupäästöjen kerroin |
| --- | --- | --- |
| | yksikkö: | gCH4/MJ | gN2O/MJ | gCO2-eq/MJ |
| Koneen toiminnasta aiheutuvat päästöt, mukaan lukien haketus (
  dieselin megajoulea kohti) | | | |
| | Dieselin käytöstä aiheutuvat CH4- ja N2O-päästöt (kuljetus) | 0,0008 | 0,0032 | 0,97 |
| | Dieselin käytöstä aiheutuvat CH4- ja N2O-päästöt (metsätalous) | 0,0008 | 0,0032 | 0,97 |
| | Dieselin käytöstä aiheutuvat CH4- ja N2O-päästöt (maatalous) | 0,0013 | 0,0032 | 0,97 |
| Kattilasta tai sähkön ja lämmön yhteistuotannosta aiheutuvat päästöt (
  raaka-aineen megajoulea kohti) | | | |
| | Maatalousjätteen kattilasta aiheutuvat CH4- ja N2O-päästöt | 0,0017 | 0,0007 | 0,24 |
| | Maatalousjätettä käyttävästä sähkön ja lämmön yhteistuotannosta aiheutuvat CH4- ja N2O-päästöt | 0,0017 | 0,0007 | 0,24 |
| | Sokeriruokojätteen kattilasta aiheutuvat CH4- ja N2O-päästöt | 0,0025 | 0,0012 | 0,43 |
| | Sokeriruokojätettä käyttävästä sähkön ja lämmön yhteistuotannosta aiheutuvat CH4- ja N2O-päästöt | 0,0025 | 0,0012 | 0,43 |
| | Biokaasua käyttävän sähkön ja lämmön yhteistuotannon kaasukoneesta aiheutuvat CH4- ja N2O-päästöt | 0,3400 | 0,0014 | 8,92 |
| | Biokaasukattilasta aiheutuvat CH4- ja N2O-päästöt | 0,0025 | 0,0010 | 0,36 |
| | Kivihiiltä käyttävästä sähkön ja lämmön yhteistuotannosta aiheutuvat CH4- ja N2O-päästöt | 0,0018 | 0,0050 | 1,53 |
| | Ruskohiiltä käyttävästä sähkön ja lämmön yhteistuotannosta aiheutuvat CH4- ja N2O-päästöt | 0,0007 | 0,0028 | 0,86 |
| | Maakaasukattilasta aiheutuvat CH4- ja N2O-päästöt | 0,0025 | 0,0010 | 0,36 |
| | Maakaasua käyttävästä sähkön ja lämmön yhteistuotannosta aiheutuvat CH4- ja N2O-päästöt | 0,0042 | 0,0008 | 0,36 |
| | Maakaasun kaasukoneesta aiheutuvat CH4- ja N2O-päästöt | 0,0030 | 0,0001 | 0,10 |
| | Palmunkuorien ja -kuitujen kattilasta aiheutuvat CH4- ja N2O-päästöt | 0,0030 | 0,0040 | 1,27 |
| | Palmunkuoria ja -kuituja käyttävästä sähkön ja lämmön yhteistuotannosta aiheutuvat CH4- ja N2O-päästöt | 0,0030 | 0,0040 | 1,27 |
| | Palmuydinrouhekattilasta aiheutuvat CH4- ja N2O-päästöt | 0,0017 | 0,0007 | 0,24 |
| | Palmuydinrouhetta käyttävästä sähkön ja lämmön yhteistuotannosta aiheutuvat CH4- ja N2O-päästöt | 0,0017 | 0,0007 | 0,24 |
| | Sahajauhokattilasta aiheutuvat CH4- ja N2O-päästöt | 0,0049 | 0,0010 | 0,41 |
| | Olkipellettikattilasta aiheutuvat CH4- ja N2O-päästöt | 0,0017 | 0,0007 | 0,24 |
| | Olkipellettejä käyttävästä sähkön ja lämmön yhteistuotannosta aiheutuvat CH4- ja N2O-päästöt | 0,0017 | 0,0007 | 0,24 |
| | Puuhakekattilasta aiheutuvat CH4- ja N2O-päästöt | 0,0049 | 0,0010 | 0,41 |
| | Puuhaketta käyttävästä sähkön ja lämmön yhteistuotannosta aiheutuvat CH4- ja N2O-päästöt | 0,0049 | 0,0010 | 0,41 |
| | Puupellettikattilasta aiheutuvat CH4- ja N2O-päästöt | 0,0030 | 0,0006 | 0,25 |
| | Puupellettejä käyttävästä sähkön ja lämmön yhteistuotannosta aiheutuvat CH4- ja N2O-päästöt | 0,0030 | 0,0006 | 0,25 |
| | Nestemäisen polttoaineen kattilasta aiheutuvat CH4- ja N2O-päästöt | 0,0009 | 0,0004 | 0,14 |
| | Puupellettien yhteispoltosta aiheutuvat CH4- ja N2O-päästöt (leijukerrospolttoa hyödyntävä hiilivoimalaitos) | 0,0010 | 0,0610 | 18,20 |
| | Puupellettien yhteispoltosta aiheutuvat CH4- ja N2O-päästöt (murskahiilivoimalaitos) | 0,0009 | 0,0014 | 0,44 |
| | | | | |
| Mädätteen varastoinnista aiheutuvat päästöt (
  biokaasun megajoulea kohti) | | | |
| | Biojätteen mädätteen avoimesta varastoinnista aiheutuvat CH4- ja N2O-päästöt | 0,4930 | 0,0319 | 21,82 |
| | Maissimädätteen avoimesta varastoinnista aiheutuvat CH4- ja N2O-päästöt | 0,4422 | 0,0082 | 13,51 |
| | Lantamädätteen avoimesta varastoinnista aiheutuvat CH4- ja N2O-päästöt | 1,9917 | 0,0663 | 69,56 |

parametri:

Kasvihuonekaasupäästöjen kerroin

yksikkö:

gCH4/MJ

gN2O/MJ

gCO2-eq/MJ

Koneen toiminnasta aiheutuvat päästöt, mukaan lukien haketus (
  dieselin megajoulea kohti)

Dieselin käytöstä aiheutuvat CH4- ja N2O-päästöt (kuljetus)

0,0008

0,0032

0,97

Dieselin käytöstä aiheutuvat CH4- ja N2O-päästöt (metsätalous)

0,0008

0,0032

0,97

Dieselin käytöstä aiheutuvat CH4- ja N2O-päästöt (maatalous)

0,0013

0,0032

0,97

Kattilasta tai sähkön ja lämmön yhteistuotannosta aiheutuvat päästöt (
  raaka-aineen megajoulea kohti)

Maatalousjätteen kattilasta aiheutuvat CH4- ja N2O-päästöt

0,0017

0,0007

0,24

Maatalousjätettä käyttävästä sähkön ja lämmön yhteistuotannosta aiheutuvat CH4- ja N2O-päästöt

0,0017

0,0007

0,24

Sokeriruokojätteen kattilasta aiheutuvat CH4- ja N2O-päästöt

0,0025

0,0012

0,43

Sokeriruokojätettä käyttävästä sähkön ja lämmön yhteistuotannosta aiheutuvat CH4- ja N2O-päästöt

0,0025

0,0012

0,43

Biokaasua käyttävän sähkön ja lämmön yhteistuotannon kaasukoneesta aiheutuvat CH4- ja N2O-päästöt

0,3400

0,0014

8,92

Biokaasukattilasta aiheutuvat CH4- ja N2O-päästöt

0,0025

0,0010

0,36

Kivihiiltä käyttävästä sähkön ja lämmön yhteistuotannosta aiheutuvat CH4- ja N2O-päästöt

0,0018

0,0050

1,53

Ruskohiiltä käyttävästä sähkön ja lämmön yhteistuotannosta aiheutuvat CH4- ja N2O-päästöt

0,0007

0,0028

0,86

Maakaasukattilasta aiheutuvat CH4- ja N2O-päästöt

0,0025

0,0010

0,36

Maakaasua käyttävästä sähkön ja lämmön yhteistuotannosta aiheutuvat CH4- ja N2O-päästöt

0,0042

0,0008

0,36

Maakaasun kaasukoneesta aiheutuvat CH4- ja N2O-päästöt

0,0030

0,0001

0,10

Palmunkuorien ja -kuitujen kattilasta aiheutuvat CH4- ja N2O-päästöt

0,0030

0,0040

1,27

Palmunkuoria ja -kuituja käyttävästä sähkön ja lämmön yhteistuotannosta aiheutuvat CH4- ja N2O-päästöt

0,0030

0,0040

1,27

Palmuydinrouhekattilasta aiheutuvat CH4- ja N2O-päästöt

0,0017

0,0007

0,24

Palmuydinrouhetta käyttävästä sähkön ja lämmön yhteistuotannosta aiheutuvat CH4- ja N2O-päästöt

0,0017

0,0007

0,24

Sahajauhokattilasta aiheutuvat CH4- ja N2O-päästöt

0,0049

0,0010

0,41

Olkipellettikattilasta aiheutuvat CH4- ja N2O-päästöt

0,0017

0,0007

0,24

Olkipellettejä käyttävästä sähkön ja lämmön yhteistuotannosta aiheutuvat CH4- ja N2O-päästöt

0,0017

0,0007

0,24

Puuhakekattilasta aiheutuvat CH4- ja N2O-päästöt

0,0049

0,0010

0,41

Puuhaketta käyttävästä sähkön ja lämmön yhteistuotannosta aiheutuvat CH4- ja N2O-päästöt

0,0049

0,0010

0,41

Puupellettikattilasta aiheutuvat CH4- ja N2O-päästöt

0,0030

0,0006

0,25

Puupellettejä käyttävästä sähkön ja lämmön yhteistuotannosta aiheutuvat CH4- ja N2O-päästöt

0,0030

0,0006

0,25

Nestemäisen polttoaineen kattilasta aiheutuvat CH4- ja N2O-päästöt

0,0009

0,0004

0,14

Puupellettien yhteispoltosta aiheutuvat CH4- ja N2O-päästöt (leijukerrospolttoa hyödyntävä hiilivoimalaitos)

0,0010

0,0610

18,20

Puupellettien yhteispoltosta aiheutuvat CH4- ja N2O-päästöt (murskahiilivoimalaitos)

0,0009

0,0014

0,44

Mädätteen varastoinnista aiheutuvat päästöt (
  biokaasun megajoulea kohti)

Biojätteen mädätteen avoimesta varastoinnista aiheutuvat CH4- ja N2O-päästöt

0,4930

0,0319

21,82

Maissimädätteen avoimesta varastoinnista aiheutuvat CH4- ja N2O-päästöt

0,4422

0,0082

13,51

Lantamädätteen avoimesta varastoinnista aiheutuvat CH4- ja N2O-päästöt

1,9917

0,0663

69,56

| | Kasvihuonekaasupäästöjen kerroin |
| --- | --- |
| | gCO2/kg | gCH4/kg | gN2O/kg | gCO2-eq/kg | g CO2/MJ | gCH4/MJ | gN2O/MJ | gCO2-eq/MJ |
| Lannan metaanihyvitykset (
  biokaasun megajoulea kohti) | | | | | | | | |
| | CH4 ja N2O päästöhyvitykset lannan osalta | | | | | | 1,4700 | 0,0279 | 45,05 |
| | | | | | | | | | |
| | Ei päästöjä | 0,0 | 0,00 | 0,0000 | 0,0 | 0,00 | 0,0000 | 0,0000 | 0,00 |

Kasvihuonekaasupäästöjen kerroin

gCO2/kg

gCH4/kg

gN2O/kg

gCO2-eq/kg

g CO2/MJ

gCH4/MJ

gN2O/MJ

gCO2-eq/MJ

Lannan metaanihyvitykset (
  biokaasun megajoulea kohti)

CH4 ja N2O päästöhyvitykset lannan osalta

1,4700

0,0279

45,05

Ei päästöjä

0,0

0,00

0,0000

0,0

0,00

0,0000

0,0000

0,00

---

PÄÄTÖKSET

| 27.6.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 168/63 |
| --- | --- | --- | --- |

27.6.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 168/63

---

NEUVOSTON PÄÄTÖS (EU) 2022/997,

annettu 7 päivänä huhtikuuta 2022,

pysyviä orgaanisia yhdisteitä koskevan Tukholman yleissopimuksen sopimuspuolten konferenssin kymmenennessä kokouksessa Euroopan unionin puolesta otettavasta kannasta kyseisen yleissopimuksen liitteeseen A tehtävää muutosta koskevaan ehdotukseen

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 192 artiklan 1 kohdan yhdessä sen 218 artiklan 9 kohdan kanssa,

ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Pysyviä orgaanisia yhdisteitä koskeva Tukholman yleissopimus, jäljempänä ’yleissopimus’, tuli voimaan 17 päivänä toukokuuta 2004, ja se tehtiin unionin puolesta neuvoston päätöksellä 2006/507/EY (1). |
| --- | --- |

(1)

Pysyviä orgaanisia yhdisteitä koskeva Tukholman yleissopimus, jäljempänä ’yleissopimus’, tuli voimaan 17 päivänä toukokuuta 2004, ja se tehtiin unionin puolesta neuvoston päätöksellä 2006/507/EY (1).

| (2) | Yleissopimus pannaan unionissa täytäntöön Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) 2019/1021 (2). |
| --- | --- |

(2)

Yleissopimus pannaan unionissa täytäntöön Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) 2019/1021 (2).

| (3) | Yleissopimuksen 8 artiklan mukaan yleissopimuksen sopimuspuolten konferenssi voi sisällyttää kemikaaleja yleissopimuksen liitteeseen A, B ja/tai C ja täsmentää kyseisiin kemikaaleihin liittyvät valvontatoimenpiteet. |
| --- | --- |

(3)

Yleissopimuksen 8 artiklan mukaan yleissopimuksen sopimuspuolten konferenssi voi sisällyttää kemikaaleja yleissopimuksen liitteeseen A, B ja/tai C ja täsmentää kyseisiin kemikaaleihin liittyvät valvontatoimenpiteet.

| (4) | Yleissopimuksen sopimuspuolten konferenssin kymmenennen kokouksen odotetaan hyväksyvän päätöksen, joka koskee uusien kemikaalien lisäämistä yleissopimuksen liitteeseen A. |
| --- | --- |

(4)

Yleissopimuksen sopimuspuolten konferenssin kymmenennen kokouksen odotetaan hyväksyvän päätöksen, joka koskee uusien kemikaalien lisäämistä yleissopimuksen liitteeseen A.

| (5) | Jotta ihmisten terveyttä ja ympäristöä voidaan suojella perfluoroheksaanisulfonihapon (PFHxS), sen suolojen ja PFHxS:n kanssa samankaltaisten yhdisteiden uusilta päästöiltä, on tarpeen vähentää kyseisten kemikaalien tuotantoa ja käyttöä tai lopettaa tuotanto ja käyttö maailmanlaajuisesti ja tukea niiden sisällyttämistä yleissopimukseen asiaankuuluviin liitteisiin. |
| --- | --- |

(5)

Jotta ihmisten terveyttä ja ympäristöä voidaan suojella perfluoroheksaanisulfonihapon (PFHxS), sen suolojen ja PFHxS:n kanssa samankaltaisten yhdisteiden uusilta päästöiltä, on tarpeen vähentää kyseisten kemikaalien tuotantoa ja käyttöä tai lopettaa tuotanto ja käyttö maailmanlaajuisesti ja tukea niiden sisällyttämistä yleissopimukseen asiaankuuluviin liitteisiin.

| (6) | On aiheellista vahvistaa sopimuspuolten konferenssin kymmenennessä kokouksessa unionin puolesta otettava kanta yleissopimuksen liitteeseen A tehtäviin muutoksiin, koska muutokset tulevat olemaan unionia sitovia, |
| --- | --- |

(6)

On aiheellista vahvistaa sopimuspuolten konferenssin kymmenennessä kokouksessa unionin puolesta otettava kanta yleissopimuksen liitteeseen A tehtäviin muutoksiin, koska muutokset tulevat olemaan unionia sitovia,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Pysyviä orgaanisia yhdisteitä koskevan Tukholman yleissopimuksen sopimuspuolten konferenssin kymmenennessä kokouksessa unionin puolesta otettava kanta on tukea perfluoroheksaanisulfonihapon (PFHxS), sen suolojen ja PFHxS:n kanssa samankaltaisten yhdisteiden lisäämistä yleissopimuksen liitteeseen A ottaen asianmukaisesti huomioon pysyvien orgaanisten yhdisteiden arviointikomitean asiaa koskevat suositukset ilman yksittäisiä vapautuksia.

2 artikla

Unionin edustajat voivat jäsenvaltioita kuullen sopia 1 artiklassa tarkoitetun kannan tarkentamisesta yleissopimuksen sopimuspuolten konferenssin kymmenennessä kokouksessa tapahtuvan kehityksen valossa paikalla järjestettävien koordinointikokousten aikana ilman uutta neuvoston päätöstä.

3 artikla

Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se hyväksytään.

Tehty Luxemburgissa 7 päivänä huhtikuuta 2022.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

J. DENORMANDIE

---

(1)  Neuvoston päätös 2006/507/EY, tehty 14 päivänä lokakuuta 2004, pysyviä orgaanisia yhdisteitä koskevan Tukholman yleissopimuksen hyväksymisestä Euroopan yhteisön puolesta (EUVL L 209, 31.7.2006, s. 1).

1

(2)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2019/1021, annettu 20 päivänä kesäkuuta 2019, pysyvistä orgaanisista yhdisteistä (EUVL L 169, 25.6.2019, s. 45).

2

---

| 27.6.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 168/65 |
| --- | --- | --- | --- |

27.6.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 168/65

---

NEUVOSTON PÄÄTÖS (EU) 2022/998,

annettu 17 päivänä kesäkuuta 2022,

Ghanan sekä Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden välisellä ensivaiheen talouskumppanuussopimuksella perustetussa talouskumppanuussopimuskomiteassa Euroopan unionin puolesta otettavasta kannasta riitojenratkaisumenettelyn työjärjestyksen hyväksymiseen

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 207 artiklan 4 kohdan ensimmäisen alakohdan yhdessä sen 218 artiklan 9 kohdan kanssa,

ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Unioni ja sen jäsenvaltiot allekirjoittivat Ghanan sekä Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden välisen ensivaiheen talouskumppanuussopimuksen (1), jäljempänä ’sopimus’, Brysselissä 28 päivänä heinäkuuta 2016. Sopimusta on sovellettu väliaikaisesti unionin ja Ghanan välillä 15 päivästä joulukuuta 2016. |
| --- | --- |

(1)

Unioni ja sen jäsenvaltiot allekirjoittivat Ghanan sekä Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden välisen ensivaiheen talouskumppanuussopimuksen (1), jäljempänä ’sopimus’, Brysselissä 28 päivänä heinäkuuta 2016. Sopimusta on sovellettu väliaikaisesti unionin ja Ghanan välillä 15 päivästä joulukuuta 2016.

| (2) | Sopimuksen 73 artiklan 3 kohdan nojalla talouskumppanuussopimuskomitea vastaa kaikkien sopimuksen piiriin kuuluvien alojen hallinnoinnista ja kaikkien sopimuksessa mainittujen tehtävien toteuttamisesta. |
| --- | --- |

(2)

Sopimuksen 73 artiklan 3 kohdan nojalla talouskumppanuussopimuskomitea vastaa kaikkien sopimuksen piiriin kuuluvien alojen hallinnoinnista ja kaikkien sopimuksessa mainittujen tehtävien toteuttamisesta.

| (3) | Sopimuksen 59 artiklan 1 kohdan nojalla riitojenratkaisumenettelyihin sovelletaan työjärjestystä, jonka talouskumppanuussopimuskomitea hyväksyy kolmen kuukauden kuluessa perustamisestaan. |
| --- | --- |

(3)

Sopimuksen 59 artiklan 1 kohdan nojalla riitojenratkaisumenettelyihin sovelletaan työjärjestystä, jonka talouskumppanuussopimuskomitea hyväksyy kolmen kuukauden kuluessa perustamisestaan.

| (4) | Sopimuksen 64 artiklan 2 kohdassa tarkoitetuissa menettelysäännöissä vahvistetaan periaatteet, oikeudet ja velvollisuudetjoita välimiesten on noudatettava. Välimiehiin sovellettavia menettelysääntöjä on aiheellista soveltaa soveltuvin osin sovittelijoihin. |
| --- | --- |

(4)

Sopimuksen 64 artiklan 2 kohdassa tarkoitetuissa menettelysäännöissä vahvistetaan periaatteet, oikeudet ja velvollisuudetjoita välimiesten on noudatettava. Välimiehiin sovellettavia menettelysääntöjä on aiheellista soveltaa soveltuvin osin sovittelijoihin.

| (5) | Talouskumppanuussopimuskomitean on määrä hyväksyä riitojenratkaisumenettelyn työjärjestyksen hyväksymistä koskeva päätös vuoden 2022 jälkipuoliskolla. |
| --- | --- |

(5)

Talouskumppanuussopimuskomitean on määrä hyväksyä riitojenratkaisumenettelyn työjärjestyksen hyväksymistä koskeva päätös vuoden 2022 jälkipuoliskolla.

| (6) | On aiheellista määrittää kanta, joka otetaan unionin puolesta talouskumppanuussopimuskomiteassa riitojenratkaisumenettelyn työjärjestyksen hyväksymiseen, sillä suunnitellulla talouskumppanuussopimuskomitean päätöksellä vahvistetaan oikeudellisesti sitovat riitojenratkaisua koskevat säännöt, joita sovelletaan unioniin. |
| --- | --- |

(6)

On aiheellista määrittää kanta, joka otetaan unionin puolesta talouskumppanuussopimuskomiteassa riitojenratkaisumenettelyn työjärjestyksen hyväksymiseen, sillä suunnitellulla talouskumppanuussopimuskomitean päätöksellä vahvistetaan oikeudellisesti sitovat riitojenratkaisua koskevat säännöt, joita sovelletaan unioniin.

| (7) | Unionin kannan talouskumppanuussopimuskomiteassa olisi sen vuoksi perustuttava tähän liitettyyn talouskumppanuussopimuskomitean päätösluonnokseen, |
| --- | --- |

(7)

Unionin kannan talouskumppanuussopimuskomiteassa olisi sen vuoksi perustuttava tähän liitettyyn talouskumppanuussopimuskomitean päätösluonnokseen,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Ghanan sekä Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden välisellä ensivaiheen talouskumppanuussopimuksella perustetussa talouskumppanuussopimuskomiteassa riitojenratkaisumenettelyn työjärjestyksen hyväksymiseen unionin puolesta otettava kanta perustuu tähän päätökseen liitettyyn talouskumppanuussopimuskomitean päätösluonnokseen.

2 artikla

Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se hyväksytään.

Tehty Luxemburgissa 17 päivänä kesäkuuta 2022.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

B. LE MAIRE

---

(1)  
  EUVL L 287, 21.10.2016, s. 3.

1

---

LUONNOS

Ghanan sekä Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden välisellä ensivaiheen talouskumppanuussopimuksella perustetun talouskumppanuussopimuskomitean PÄÄTÖS N:o .../2022,

annettu ... päivänä ...kuuta ...,

riitojenratkaisumenettelyn työjärjestyksen hyväksymisestä

TALOUSKUMPPANUUSSOPIMUSKOMITEA, joka

ottaa huomioon Ghanan sekä Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden välisen ensivaiheen talouskumppanuussopimuksen (1), jäljempänä ’sopimus’, joka allekirjoitettiin Brysselissä 28 päivänä heinäkuuta 2016, ja erityisesti sen 59 artiklan,

sekä katsoo, että sopimuksen 59 artiklan 1 kohdassa määrätään, että riitojenratkaisumenettelyihin sovelletaan työjärjestystä, jonka talouskumppanuussopimuskomitea hyväksyy kolmen kuukauden kuluessa perustamisestaan, ja sopimuksen 64 artiklan 2 kohdassa mainitaan, että menettelysäännöt liitetään kyseiseen työjärjestykseen,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Hyväksytään riitojenratkaisumenettelyn työjärjestys tämän päätöksen liitteen mukaisesti.

2 artikla

Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se hyväksytään.

---

(1)  
  EUVL L 287, 21.10.2016, s. 3.

1

---

LIITE

RIITOJENRATKAISUMENETTELYN TYÖJÄRJESTYS

A.   MÄÄRITELMÄT

| 1. | Sopimuksen 3 luvussa (Riitojen ratkaisumenettelyt) ja tässä työjärjestyksessä tarkoitetaan






  a) | ’hallintohenkilöstöllä’ paneelin jäsenen kyseessä ollessa henkilöitä, jotka ovat paneelin jäsenen ohjauksessa ja valvonnassa, lukuun ottamatta avustajia; |
| --- | --- | --- |

1.

a)

’hallintohenkilöstöllä’ paneelin jäsenen kyseessä ollessa henkilöitä, jotka ovat paneelin jäsenen ohjauksessa ja valvonnassa, lukuun ottamatta avustajia;

| b) | ’neuvonantajalla’ henkilöä, jonka osapuoli on palkannut neuvomaan tai avustamaan itseään paneelimenettelyssä; |
| --- | --- |

b)

’neuvonantajalla’ henkilöä, jonka osapuoli on palkannut neuvomaan tai avustamaan itseään paneelimenettelyssä;

| c) | ’avustajalla’ henkilöä, joka paneelin jäsenen toimeksiannon mukaisesti ja tämän ohjauksessa ja valvonnassa suorittaa tutkimuksia tai avustaa kyseistä paneelin jäsentä; |
| --- | --- |

c)

’avustajalla’ henkilöä, joka paneelin jäsenen toimeksiannon mukaisesti ja tämän ohjauksessa ja valvonnassa suorittaa tutkimuksia tai avustaa kyseistä paneelin jäsentä;

| d) | ’valituksen tehneellä osapuolella’ osapuolta, joka pyytää paneelin asettamista sopimuksen 49 artiklan (Välimiesmenettelyn aloittaminen) mukaisesti; |
| --- | --- |

d)

’valituksen tehneellä osapuolella’ osapuolta, joka pyytää paneelin asettamista sopimuksen 49 artiklan (Välimiesmenettelyn aloittaminen) mukaisesti;

| e) | ’päivällä’ kalenteripäivää; |
| --- | --- |

e)

’päivällä’ kalenteripäivää;

| f) | ’paneelilla’ sopimuksen 50 artiklan (Välimiespaneelin asettaminen) mukaisesti asetettua paneelia; |
| --- | --- |

f)

’paneelilla’ sopimuksen 50 artiklan (Välimiespaneelin asettaminen) mukaisesti asetettua paneelia;

| g) | ’paneelin jäsenellä’ tai ’välimiehellä’ paneelin jäsentä; |
| --- | --- |

g)

’paneelin jäsenellä’ tai ’välimiehellä’ paneelin jäsentä;

| h) | ’valituksen kohteena olevalla osapuolella’ osapuolta, jonka väitetään rikkoneen asianomaisia määräyksiä; |
| --- | --- |

h)

’valituksen kohteena olevalla osapuolella’ osapuolta, jonka väitetään rikkoneen asianomaisia määräyksiä;

| i) | ’osapuolen edustajalla’ osapuolen ministeriön, viraston tai muun julkisen elimen nimeämää työntekijää tai henkilöä, joka edustaa osapuolta sopimukseen liittyvässä riidassa. |
| --- | --- |

i)

’osapuolen edustajalla’ osapuolen ministeriön, viraston tai muun julkisen elimen nimeämää työntekijää tai henkilöä, joka edustaa osapuolta sopimukseen liittyvässä riidassa.

B.   ILMOITUKSET

| 2. | Kaikki pyynnöt, ilmoitukset, kirjalliset lausumat tai muut asiakirjat, jotka






  a) | paneeli on laatinut, on lähetettävä molemmille osapuolille samaan aikaan; |
| --- | --- | --- |

2.

a)

paneeli on laatinut, on lähetettävä molemmille osapuolille samaan aikaan;

| b) | jompikumpi osapuolista on laatinut ja jotka on osoitettu paneelille, on toimitettava jäljennöksenä toiselle osapuolelle samaan aikaan; ja |
| --- | --- |

b)

jompikumpi osapuolista on laatinut ja jotka on osoitettu paneelille, on toimitettava jäljennöksenä toiselle osapuolelle samaan aikaan; ja

| c) | jompikumpi osapuolista on laatinut ja jotka on osoitettu toiselle osapuolelle, on toimitettava tarvittaessa samaan aikaan jäljennöksenä paneelille. |
| --- | --- |

c)

jompikumpi osapuolista on laatinut ja jotka on osoitettu toiselle osapuolelle, on toimitettava tarvittaessa samaan aikaan jäljennöksenä paneelille.

| 3. | Kaikki 2 kohdassa tarkoitetut ilmoitukset on tehtävä sähköpostitse tai tarvittaessa muulla televiestintävälineellä, jolla lähettämisestä jää tosite. Jollei toisin todisteta, tällainen ilmoitus katsotaan toimitetuksi sen lähettämispäivänä. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Kaikki ilmoitukset on osoitettava Euroopan komission kauppapolitiikan pääosastolle ja Ghanan kauppa- ja teollisuusministeriön ylijohtajalle. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Pyynnöissä, ilmoituksissa, kirjallisissa lausumissa tai muissa paneelimenettelyyn liittyvissä asiakirjoissa olevat vähäiset kirjoitusvirheet voidaan oikaista toimittamalla uusi asiakirja, johon muutokset on merkitty selvästi. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Jos asiakirjan toimittamiselle asetettu määräaika päättyy muuna päivänä kuin Euroopan unionin toimielinten tai Ghanan viranomaisten työpäivänä, asiakirjan toimittamiselle asetettu määräaika päättyy ensimmäisenä sitä seuraavana työpäivänä. |
| --- | --- |

6.

C.   PANEELIN JÄSENTEN NIMITTÄMINEN

| 7. | Jos paneelin jäsenet valitaan sopimuksen 50 artiklan (Välimiespaneelin asettaminen) 3 kohdan mukaisesti arvalla, valituksen tehnyttä osapuolta edustavan talouskumppanuussopimuskomitean puheenjohtajan on ilmoitettava viipymättä valituksen kohteena olevaa osapuolta edustavalle puheenjohtajalle arvonnan päivämäärä, kellonaika ja paikka. Valituksen tehnyttä osapuolta edustavan talouskumppanuussopimuskomitean puheenjohtajan tai hänen valtuuttamansa henkilön on suoritettava pyynnöstä sopimuksen 50 artiklan (Välimiespaneelin asettaminen) 3 ja 4 kohdassa tarkoitettu arvonta. Valituksen tehnyttä osapuolta edustava talouskumppanuussopimuskomitean puheenjohtaja voi valtuuttaa toisen henkilön valitsemaan paneelin jäsenen arvalla. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Valituksen tehnyttä osapuolta edustavan talouskumppanuussopimuskomitean puheenjohtajan on valittava arvalla paneelin jäsen tai puheenjohtaja viiden päivän kuluessa 50 artiklan (Välimiespaneelin asettaminen) 2 kohdassa tarkoitetun määräajan päättymisestä, jos jotakin 64 artiklan (Välimiesten luettelo) 1 kohdassa tarkoitetuista alaluetteloista






  a) | ei ole vahvistettu, niiden henkilöiden joukosta, jotka toinen osapuoli tai molemmat osapuolet ovat virallisesti ehdottaneet kyseisen alaluettelon laatimiseksi; tai |
| --- | --- | --- |

8.

a)

ei ole vahvistettu, niiden henkilöiden joukosta, jotka toinen osapuoli tai molemmat osapuolet ovat virallisesti ehdottaneet kyseisen alaluettelon laatimiseksi; tai

| b) | jos jokin kyseisistä alaluetteloista ei enää sisällä vähintään viittä henkilöä, niiden henkilöiden joukosta, jotka edelleen ovat kyseisessä alaluettelossa.
  Valituksen tehnyttä osapuolta edustava talouskumppanuussopimuskomitean puheenjohtaja voi valtuuttaa toisen henkilön valitsemaan paneelin jäsenen arvalla. |
| --- | --- |

b)

jos jokin kyseisistä alaluetteloista ei enää sisällä vähintään viittä henkilöä, niiden henkilöiden joukosta, jotka edelleen ovat kyseisessä alaluettelossa.

Valituksen tehnyttä osapuolta edustava talouskumppanuussopimuskomitean puheenjohtaja voi valtuuttaa toisen henkilön valitsemaan paneelin jäsenen arvalla.

| 9. | Valituksen tehnyttä osapuolta edustavan talouskumppanuussopimuskomitean puheenjohtajan on ilmoitettava kirjallisesti kullekin paneelin jäseneksi valituksi tulleelle henkilölle tämän nimityksestä. Kunkin henkilön on vahvistettava molemmille osapuolille olevansa käytettävissä viiden päivän kuluessa siitä, kun hänelle on ilmoitettu nimityksestä. Sopimuksen 50 artiklan (Välimiespaneelin asettaminen) 5 kohdassa tarkoitetun paneelin asettamispäivän määrittämistä varten päivänä, jona paneelin jäsenet valitaan, pidetään päivää, jona viimeinen kolmesta valitusta paneelin jäsenestä ilmoittaa hyväksyvänsä nimityksen. |
| --- | --- |

9.

D.   TOIMEKSIANTO

| 10. | Jolleivat osapuolet viiden päivän kuluessa paneelin asettamisesta toisin sovi, paneelin toimeksianto on


  ”tarkastella osapuolten nimeämien sopimuksen asiaankuuluvien määräysten perusteella paneelin asettamista koskevassa pyynnössä tarkoitettua asiaa ja päätellä, onko kyseessä oleva toimenpide 46 artiklassa (Soveltamisala) tarkoitettujen sopimuksen määräysten mukainen, sekä toimittaa raportti 51 artiklan (Paneelin väliraportti) ja 52 artiklan (Välitystuomio) mukaisesti.” |
| --- | --- |

10.

”tarkastella osapuolten nimeämien sopimuksen asiaankuuluvien määräysten perusteella paneelin asettamista koskevassa pyynnössä tarkoitettua asiaa ja päätellä, onko kyseessä oleva toimenpide 46 artiklassa (Soveltamisala) tarkoitettujen sopimuksen määräysten mukainen, sekä toimittaa raportti 51 artiklan (Paneelin väliraportti) ja 52 artiklan (Välitystuomio) mukaisesti.”

| 11. | Jos osapuolet sopivat muista tehtävistä, niiden on ilmoitettava sovituista tehtävistä paneelille 10 kohdassa vahvistetussa määräajassa. |
| --- | --- |

11.

E.   PANEELIN TEHTÄVÄT

| 12. | Paneelin






  a) | on arvioitava objektiivisesti sen käsiteltäväksi annettu asia, mihin kuuluu myös tapauksen tosiseikkojen objektiivinen arviointi sekä asianomaisten määräysten sovellettavuus ja noudattaminen; |
| --- | --- | --- |

12.

a)

on arvioitava objektiivisesti sen käsiteltäväksi annettu asia, mihin kuuluu myös tapauksen tosiseikkojen objektiivinen arviointi sekä asianomaisten määräysten sovellettavuus ja noudattaminen;

| b) | on esitettävä päätöksissään ja raporteissaan tosiseikat, asianomaisten määräysten sovellettavuus sekä tekemiensä havaintojen ja päätelmien perustelut; ja |
| --- | --- |

b)

on esitettävä päätöksissään ja raporteissaan tosiseikat, asianomaisten määräysten sovellettavuus sekä tekemiensä havaintojen ja päätelmien perustelut; ja

| c) | olisi kuultava säännöllisesti osapuolia ja tarjottava riittävät mahdollisuudet saavuttaa yhteisesti sovittu ratkaisu. |
| --- | --- |

c)

olisi kuultava säännöllisesti osapuolia ja tarjottava riittävät mahdollisuudet saavuttaa yhteisesti sovittu ratkaisu.

| 13. | Paneelin on myös otettava huomioon Maailman kauppajärjestön (WTO) riitojenratkaisuelimen hyväksymissä WTO:n paneelien ja valituselimen raporteissa esitetyt asiaankuuluvat tulkinnat. |
| --- | --- |

13.

F.   JÄRJESTÄYTYMISKOKOUS

| 14. | Jolleivat osapuolet toisin sovi, ne kokoontuvat paneelin kanssa seitsemän päivän kuluessa sen asettamisesta määrittääkseen osapuolten tai paneelin tarpeellisiksi katsomat asiat, kuten






  a) | paneelin jäsenille maksettava palkkio ja kulut, jos niistä ei ole sovittu aikaisemmin. Palkkiot ovat WTO:n normien mukaisia; |
| --- | --- | --- |

14.

a)

paneelin jäsenille maksettava palkkio ja kulut, jos niistä ei ole sovittu aikaisemmin. Palkkiot ovat WTO:n normien mukaisia;

| b) | avustajille maksettava palkkio, jos siitä ei ole sovittu aikaisemmin. Kunkin paneelin jäsenen avustajan tai avustajien palkkion kokonaismäärä saa olla enintään 50 prosenttia kyseisen paneelin jäsenen palkkiosta; |
| --- | --- |

b)

avustajille maksettava palkkio, jos siitä ei ole sovittu aikaisemmin. Kunkin paneelin jäsenen avustajan tai avustajien palkkion kokonaismäärä saa olla enintään 50 prosenttia kyseisen paneelin jäsenen palkkiosta;

| c) | menettelyn aikataulu; ja |
| --- | --- |

c)

menettelyn aikataulu; ja

| d) | tapauskohtaiset menettelyt luottamuksellisten tietojen suojaamiseksi. |
| --- | --- |

d)

tapauskohtaiset menettelyt luottamuksellisten tietojen suojaamiseksi.

| 15. | Paneelin jäsenet ja osapuolten edustajat voivat osallistua tähän kokoukseen puhelin- tai videoyhteyden kautta. |
| --- | --- |

15.

G.   KIRJALLISET LAUSUMAT

| 16. | Valituksen tehneen osapuolen on toimitettava kirjallinen lausumansa viimeistään 20 päivän kuluessa paneelin asettamispäivästä. Valituksen kohteena olevan osapuolen on toimitettava kirjallinen lausumansa viimeistään 20 päivän kuluttua valituksen tehneen osapuolen kirjallisen lausuman toimittamispäivästä. |
| --- | --- |

16.

H.   PANEELIN TOIMINTA

| 17. | Paneelin puheenjohtaja toimii puheenjohtajana kaikissa paneelin kokouksissa. Paneeli voi valtuuttaa puheenjohtajan tekemään hallinnollisia ja menettelytapapäätöksiä. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Jollei sopimuksen 3 luvussa (Riitojen ratkaisumenettelyt) tai tässä työjärjestyksessä toisin määrätä, paneeli voi hoitaa tehtäviään erilaisin välinein, kuten puhelimitse, faksilla tai tietokoneyhteyksin. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Ainoastaan paneelin jäsenet voivat osallistua paneelin neuvotteluihin, mutta paneeli voi sallia paneelin jäsenten avustajien läsnäolon niissä. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Päätöksen ja raportin laatiminen on yksinomaan paneelin vastuulla, eikä tätä tehtävää saa siirtää muille. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Jos ilmenee menettelyllinen kysymys, jota ei käsitellä sopimuksen 3 luvussa (Riitojen ratkaisumenettelyt), paneeli voi osapuolia kuultuaan hyväksyä asianmukaisen menettelyn, joka on yhteensopiva kyseisten määräysten kanssa. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Kun paneeli katsoo, että on tarpeen muuttaa jotakin menettelyyn sovellettavaa, muuta kuin sopimuksen 3 luvussa (Riitojen ratkaisumenettelyt) vahvistettua määräaikaa tai tehdä muita menettelyllisiä tai hallinnollisia mukautuksia, sen on ensin kuultava osapuolia ja sen jälkeen ilmoitettava niille kirjallisesti muutoksen tai mukautuksen syistä ja tarvittavasta uudesta määräajasta tai mukautuksesta. |
| --- | --- |

22.

I.   PANEELIN JÄSENEN VAIHTAMINEN

| 23. | Jos osapuoli katsoo, että paneelin jäsen ei täytä paneelin jäseniä ja sovittelijoita koskevien menettelysääntöjen vaatimuksia (tämän työjärjestyksen liite) ja että hänet olisi tästä syystä vaihdettava, kyseisen osapuolen on ilmoitettava asiasta toiselle osapuolelle 15 päivän kuluessa riittävien todisteiden saamisesta siitä, että paneelin jäsen ei väitetysti täytä kyseisten menettelysääntöjen vaatimuksia. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Osapuolten on neuvoteltava asiasta 15 päivän kuluessa 23 kohdassa tarkoitetusta ilmoituksesta. Niiden on ilmoitettava paneelin jäsenelle väitetystä vaatimusten täyttymättä jäämisestä, ja ne voivat pyytää paneelin jäsentä ryhtymään toimenpiteisiin asian korjaamiseksi. Jos ne niin sopivat, ne voivat myös erottaa paneelin jäsenen ja valita uuden paneelin jäsenen sopimuksen 50 artiklan (Välimiespaneelin asettaminen) mukaisesti. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Jos osapuolet eivät pääse yhteisymmärrykseen tarpeesta vaihtaa paneelin jäsen, joka on muu kuin paneelin puheenjohtaja, kumpi tahansa osapuoli voi pyytää, että asia siirretään paneelin puheenjohtajalle, jonka päätös asiassa on lopullinen.
  Jos paneelin puheenjohtaja katsoo, että paneelin jäsen ei täytä paneelin jäseniä ja sovittelijoita koskevien menettelysääntöjen vaatimuksia, uusi paneelin jäsen valitaan sopimuksen 50 artiklan (Välimiespaneelin asettaminen) mukaisesti. |
| --- | --- |

25.

Jos paneelin puheenjohtaja katsoo, että paneelin jäsen ei täytä paneelin jäseniä ja sovittelijoita koskevien menettelysääntöjen vaatimuksia, uusi paneelin jäsen valitaan sopimuksen 50 artiklan (Välimiespaneelin asettaminen) mukaisesti.

| 26. | Jos osapuolet eivät pääse sopimukseen tarpeesta vaihtaa puheenjohtaja, kumpi tahansa osapuoli voi pyytää, että asian käsittely annetaan jollekin niistä henkilöistä, jotka ovat jäljellä sopimuksen 64 artiklan (Välimiesten luettelo) mukaisesti laaditussa puheenjohtajia koskevassa alaluettelossa. Pyynnön esittänyttä osapuolta edustavan talouskumppanuussopimuskomitean puheenjohtajan tai puheenjohtajan valtuuttaman henkilön on valittava kyseisen henkilön nimi arvalla. Valitun henkilön tekemä päätös siitä, onko puheenjohtaja tarpeen vaihtaa, on lopullinen.
  Jos tämä henkilö katsoo, että puheenjohtaja ei täytä paneelin jäseniä ja sovittelijoita koskevien menettelysääntöjen vaatimuksia, uusi puheenjohtaja valitaan sopimuksen 50 artiklan (Välimiespaneelin asettaminen) mukaisesti. |
| --- | --- |

26.

Jos tämä henkilö katsoo, että puheenjohtaja ei täytä paneelin jäseniä ja sovittelijoita koskevien menettelysääntöjen vaatimuksia, uusi puheenjohtaja valitaan sopimuksen 50 artiklan (Välimiespaneelin asettaminen) mukaisesti.

| 27. | Raportin tai päätöksen antamisen määräaikaa on pidennettävä uuden paneelin jäsenen nimittämiseen tarvittavalla ajalla. |
| --- | --- |

27.

J.   KESKEYTTÄMINEN JA PÄÄTTÄMINEN

| 28. | Osapuolten yhteisestä pyynnöstä paneeli keskeyttää työnsä missä vaiheessa tahansa osapuolten sopimaksi ajaksi, joka on enintään 12 peräkkäistä kuukautta. Paneeli jatkaa työtään ennen keskeytysajan päättymistä osapuolten yhteisestä kirjallisesta pyynnöstä tai keskeytysajan lopussa kumman tahansa osapuolen kirjallisesta pyynnöstä. Pyynnön esittäneen osapuolen on ilmoitettava asiasta toiselle osapuolelle. Jos osapuoli ei pyydä paneelin työn jatkamista keskeytysajan päättyessä, paneelin toimivaltuudet umpeutuvat ja riitojenratkaisumenettely päättyy. Jos paneelin työ keskeytetään, tämän kohdan mukaisia asiaankuuluvia määräaikoja on pidennettävä yhtä pitkäksi aikaa kuin paneelin työ keskeytyy. |
| --- | --- |

28.

K.   KUULEMISET

| 29. | Osapuolia ja muita paneelin jäseniä kuultuaan paneelin puheenjohtajan on ilmoitettava osapuolille kuulemisen päivämäärä, kellonaika ja paikka 14 kohdan mukaisesti määritetyn aikataulun perusteella. Jollei kuuleminen ole yleisöltä suljettu, osapuolen, jonka alueella kuuleminen pidetään, on asetettava nämä tiedot julkisesti saataville. |
| --- | --- |

29.

| 30. | Jolleivat osapuolet toisin sovi, kuuleminen pidetään Brysselissä, jos valituksen tehnyt osapuoli on Ghana, ja Accrassa, jos valituksen tehnyt osapuoli on Euroopan unioni. Valituksen kohteena oleva osapuoli vastaa kuulemisen logistisesta hallinnoinnista aiheutuvista kuluista. |
| --- | --- |

30.

| 31. | Paneeli voi järjestää lisäkuulemisia, jos osapuolet niin sopivat. |
| --- | --- |

31.

| 32. | Kaikkien paneelin jäsenten on oltava läsnä kuulemisen koko keston ajan. |
| --- | --- |

32.

| 33. | Elleivät osapuolet toisin sovi, seuraavat henkilöt voivat osallistua kuulemiseen riippumatta siitä, onko menettely avoin yleisölle vai ei:






  a) | osapuolen edustajat; |
| --- | --- | --- |

33.

a)

osapuolen edustajat;

| b) | neuvonantajat; |
| --- | --- |

b)

neuvonantajat;

| c) | avustajat ja hallintohenkilöstö; |
| --- | --- |

c)

avustajat ja hallintohenkilöstö;

| d) | paneelin tulkit, kääntäjät ja kirjurit; ja |
| --- | --- |

d)

paneelin tulkit, kääntäjät ja kirjurit; ja

| e) | asiantuntijat, jotka paneeli on hankkinut sopimuksen 60 artiklan (Tiedot ja tekniset neuvot) mukaisesti. |
| --- | --- |

e)

asiantuntijat, jotka paneeli on hankkinut sopimuksen 60 artiklan (Tiedot ja tekniset neuvot) mukaisesti.

| 34. | Kummankin osapuolen on viimeistään viisi päivää ennen kuulemista toimitettava paneelille ja toiselle osapuolelle luettelo niiden henkilöiden nimistä, jotka esittävät kuulemisessa suullisia väitteitä tai selvityksiä kyseisen osapuolen puolesta, ja muista edustajista ja neuvonantajista, jotka osallistuvat kuulemiseen. |
| --- | --- |

34.

| 35. | Paneelin on käytävä kuuleminen seuraavassa esitetyllä tavalla ja varmistettava, että valituksen tehneelle ja valituksen kohteena olevalle osapuolelle annetaan yhtä paljon aikaa väitteen ja vastaväitteen esittämiseksi: | Väite







  a) | valituksen tehneen osapuolen väite; |
| --- | --- | --- | --- |

35.

Väite

a)

valituksen tehneen osapuolen väite;

| b) | valituksen kohteena olevan osapuolen väite. |
| --- | --- |

b)

valituksen kohteena olevan osapuolen väite.

| | Vastaväite







  a) | valituksen tehneen osapuolen vastine; |
| --- | --- | --- |

Vastaväite

a)

valituksen tehneen osapuolen vastine;

| b) | valituksen kohteena olevan osapuolen vastaväite. |
| --- | --- |

b)

valituksen kohteena olevan osapuolen vastaväite.

| 36. | Paneeli voi esittää kysymyksiä kummalle tahansa osapuolelle missä tahansa kuulemisen vaiheessa. |
| --- | --- |

36.

| 37. | Paneelin on laadituttava kuulemisesta tarkka kirjallinen selostus, joka toimitetaan osapuolille mahdollisimman pian kuulemisen jälkeen. Osapuolet voivat esittää huomautuksensa kirjallisesta selostuksesta, ja paneeli voi tarkastella kyseisiä huomautuksia. |
| --- | --- |

37.

| 38. | Kumpikin osapuoli voi toimittaa 10 päivän kuluessa kuulemisesta täydentävän kirjallisen lausuman kuulemisen aikana esille tulleista asioista. |
| --- | --- |

38.

L.   KIRJALLISET KYSYMYKSET

| 39. | Paneeli voi esittää milloin tahansa menettelyn aikana kirjallisia kysymyksiä yhdelle osapuolelle tai molemmille osapuolille. Kaikista yhdelle osapuolelle esitetyistä kysymyksistä on toimitettava jäljennös toiselle osapuolelle. |
| --- | --- |

39.

| 40. | Kummankin osapuolen on toimitettava toiselle osapuolelle jäljennös paneelin kysymyksiin antamistaan vastauksista. Toisella osapuolella on oltava mahdollisuus esittää kirjallisia huomautuksia osapuolen vastauksista viiden päivän kuluessa tällaisen jäljennöksen toimittamisesta. |
| --- | --- |

40.

| 41. | Osapuolen pyynnöstä tai omasta aloitteestaan paneeli voi pyytää osapuolilta asian kannalta merkityksellisiä tietoja, joita se pitää tarpeellisina ja asianmukaisina. Osapuolten on vastattava tällaisiin paneelin tietopyyntöihin viipymättä ja kattavasti. |
| --- | --- |

41.

M.   LUOTTAMUKSELLISUUS

| 42. | Kummankin osapuolen ja paneelin on kohdeltava luottamuksellisina toisen osapuolen paneelille toimittamia tietoja, jotka kyseinen toinen osapuoli on määritellyt luottamuksellisiksi. Kun osapuoli toimittaa paneelille luottamuksellisia tietoja sisältävän kirjallisen lausuman, sen on myös toimitettava 15 päivän kuluessa lausuma ilman luottamuksellisia tietoja, joka julkistetaan. |
| --- | --- |

42.

| 43. | Mikään tässä työjärjestyksessä ei estä osapuolta julkistamasta yleisölle omia kantojaan koskevia lausuntoja, kunhan se ei toisen osapuolen toimittamiin tietoihin viitatessaan paljasta toisen osapuolen luottamuksellisiksi luokittelemia tietoja. |
| --- | --- |

43.

| 44. | Paneelin on pidettävä asiaankuuluvat kuulemisen osat ei-julkisesti, jos osapuolen lausuma ja väitteet sisältävät luottamuksellisia tietoja. Osapuolten on huolehdittava siitä, että paneelin kuulemiset säilyvät luottamuksellisina, kun kuulemiset järjestetään suljetuin ovin. |
| --- | --- |

44.

N.   YKSIPUOLISET YHTEYDET

| 45. | Paneeli ei saa tavata osapuolta tai ottaa yhteyttä osapuoleen, jos toinen osapuoli ei ole paikalla. |
| --- | --- |

45.

| 46. | Paneelin jäsen ei saa keskustella menettelyn kohteena olevaan asiaan liittyvistä seikoista osapuolen tai osapuolten kanssa muiden paneelin jäsenten poissa ollessa. |
| --- | --- |

46.

O.   AMICUS CURIAE -LAUSUMAT

| 47. | Jolleivat osapuolet toisin sovi viiden päivän kuluessa paneelin asettamispäivästä, paneeli voi ottaa vastaan oma-aloitteisesti toimitettuja kirjallisia lausumia osapuolen luonnollisilta henkilöiltä tai oikeushenkilöiltä, jotka ovat sijoittautuneet osapuolen alueelle ja jotka ovat osapuolten hallituksista riippumattomia, edellyttäen että






  a) | paneeli vastaanottaa ne 10 päivän kuluessa paneelin asettamispäivästä; |
| --- | --- | --- |

47.

a)

paneeli vastaanottaa ne 10 päivän kuluessa paneelin asettamispäivästä;

| b) | ne ovat lyhyitä ja enintään 15 sivua liitteineen rivivälillä kaksi kirjoitettuna; |
| --- | --- |

b)

ne ovat lyhyitä ja enintään 15 sivua liitteineen rivivälillä kaksi kirjoitettuna;

| c) | niillä on välitöntä merkitystä paneelin tarkasteltavana olevan asian tosiseikkojen ja oikeudellisten kysymysten kannalta; |
| --- | --- |

c)

niillä on välitöntä merkitystä paneelin tarkasteltavana olevan asian tosiseikkojen ja oikeudellisten kysymysten kannalta;

| d) | ne sisältävät kuvauksen lausuman antavasta henkilöstä, mukaan lukien luonnollisen henkilön kansalaisuus sekä oikeushenkilön sijoittautumispaikka, toiminnan luonne, oikeudellinen asema, yleiset tavoitteet ja rahoituslähde; |
| --- | --- |

d)

ne sisältävät kuvauksen lausuman antavasta henkilöstä, mukaan lukien luonnollisen henkilön kansalaisuus sekä oikeushenkilön sijoittautumispaikka, toiminnan luonne, oikeudellinen asema, yleiset tavoitteet ja rahoituslähde;

| e) | ne sisältävät kuvauksen paneelin menettelyyn kohdistuvien asianomaisen henkilön intressien luonteesta; ja |
| --- | --- |

e)

ne sisältävät kuvauksen paneelin menettelyyn kohdistuvien asianomaisen henkilön intressien luonteesta; ja

| f) | ne on laadittu osapuolten valitsemilla kielillä tämän työjärjestyksen 54 ja 55 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

f)

ne on laadittu osapuolten valitsemilla kielillä tämän työjärjestyksen 54 ja 55 kohdan mukaisesti.

| 48. | Lausumat on toimitettava osapuolille, jotta nämä voivat esittää huomautuksensa. Osapuolet voivat 10 päivän kuluessa lausuman toimittamisesta esittää huomautuksensa paneelille. |
| --- | --- |

48.

| 49. | Paneelin on lueteltava raportissaan kaikki vastaanottamansa lausumat, jotka se on saanut 47 kohdan mukaisesti. Paneeli ei ole velvollinen käsittelemään raportissaan tällaisissa lausumissa esitettyjä väitteitä; jos se tekee niin, sen on kuitenkin otettava huomioon myös kaikki osapuolten 48 kohdan mukaisesti esittämät huomautukset. |
| --- | --- |

49.

P.   KIIREELLISET TAPAUKSET

| 50. | Sopimuksen 52 artiklan (Välitystuomio) 2 kohdassa tarkoitetuissa kiireellisissä tapauksissa paneeli mukauttaa tarvittaessa tässä työjärjestyksessä tarkoitettuja määräaikoja osapuolia kuultuaan, lukuun ottamatta 10 kohdassa tarkoitettuja määräaikoja. Paneelin on ilmoitettava osapuolille kyseisistä mukautuksista. |
| --- | --- |

50.

| 51. | Osapuolen sitä pyytäessä paneeli päättää 10 päivän kuluessa asettamisestaan, koskeeko tapaus kiireellisiä asioita. |
| --- | --- |

51.

Q.   KUSTANNUKSET

| 52. | Kukin osapuoli vastaa itse paneelimenettelyyn osallistumisesta aiheutuvista kustannuksistaan. |
| --- | --- |

52.

| 53. | Osapuolet jakavat yhdessä tasapuolisesti järjestelyistä aiheutuvat kulut, mukaan lukien paneelin jäsenten ja heidän avustajiensa palkkiot ja kulut, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 30 kohdan soveltamista. |
| --- | --- |

53.

R.   KÄÄNTÄMINEN JA TULKKAUS

| 54. | Osapuolet pyrkivät sopimaan yhteisestä työkielestä paneelimenettelyä varten sopimuksen 47 artiklassa (Neuvottelut) tarkoitettujen neuvottelujen tai sopimuksen 48 artiklassa (Sovittelu) tarkoitetun sovittelun aikana ja viimeistään tämän työjärjestyksen 14 kohdassa tarkoitetussa kokouksessa. |
| --- | --- |

54.

| 55. | Jos osapuolet eivät pääse sopimukseen yhteisestä työkielestä, kumpikin osapuoli esittää kirjalliset lausumansa valitsemallaan kielellä. Kukin osapuoli toimittaa samaan aikaan käännöksen toisen osapuolen valitsemalla kielellä, ellei sen lausumia ole kirjoitettu jollakin WTO:n työkielistä. Valituksen kohteena oleva osapuoli järjestää suullisten lausumien tulkkauksen osapuolten valitsemille kielille. |
| --- | --- |

55.

| 56. | Paneelin raportit ja päätökset annetaan osapuolten valitsemalla yhdellä tai useammalla kielellä. Jos osapuolet eivät ole sopineet yhteisestä työkielestä, paneelin väliraportti ja loppuraportti annetaan jollakin WTO:n työkielistä. |
| --- | --- |

56.

| 57. | Osapuolet voivat esittää huomautuksia tämän työjärjestyksen mukaisesti laadittujen asiakirjojen käännösten tarkkuudesta. |
| --- | --- |

57.

| 58. | Kukin osapuoli vastaa kirjallisten lausumiensa käännöskustannuksista. Tuomioiden kääntämisestä mahdollisesti aiheutuvat kustannukset jaetaan tasan osapuolten kesken. |
| --- | --- |

58.

S.   MUUT MENETTELYT

| 59. | Tässä työjärjestyksessä vahvistettuja määräaikoja on mukautettava sopimuksen 54 artiklassa (Välitystuomioiden noudattamista koskeva kohtuullinen määräaika), 55 artiklassa (Välitystuomion noudattamiseksi toteutettujen toimenpiteiden tarkastelu), 56 artiklassa (Välitystuomion noudattamatta jättämisestä seuraavat väliaikaiset korjaavat toimenpiteet) ja 57 artiklassa (Välitystuomioiden noudattamiseksi toteutettujen toimenpiteiden tarkastelu asianmukaisten toimenpiteiden hyväksymisen jälkeen) määrätyissä menettelyissä paneelin raportin tai päätöksen hyväksymistä koskevien erityisten määräaikojen mukaisesti. |
| --- | --- |

59.

---

LIITE

MENETTELYSÄÄNNÖT

I.   MÄÄRITELMÄT

| 1. | Näissä menettelysäännöissä tarkoitetaan






  a) | ’hallintohenkilöstöllä’ paneelin jäsenen kyseessä ollessa henkilöitä, jotka ovat paneelin jäsenen ohjauksessa ja valvonnassa, lukuun ottamatta avustajia; |
| --- | --- | --- |

1.

a)

’hallintohenkilöstöllä’ paneelin jäsenen kyseessä ollessa henkilöitä, jotka ovat paneelin jäsenen ohjauksessa ja valvonnassa, lukuun ottamatta avustajia;

| b) | ’avustajalla’ henkilöä, joka paneelin jäsenen toimeksiannon mukaisesti suorittaa tutkimuksia tai avustaa kyseistä paneelin jäsentä; |
| --- | --- |

b)

’avustajalla’ henkilöä, joka paneelin jäsenen toimeksiannon mukaisesti suorittaa tutkimuksia tai avustaa kyseistä paneelin jäsentä;

| c) | ’ehdokkaalla’ henkilöä, jonka nimi on sopimuksen 64 artiklassa (Välimiesten luettelo) tarkoitetussa paneelin jäsenten luettelossa ja jonka valintaa paneelin jäseneksi harkitaan sopimuksen 50 artiklan (Välimiespaneelin asettaminen) mukaisesti; |
| --- | --- |

c)

’ehdokkaalla’ henkilöä, jonka nimi on sopimuksen 64 artiklassa (Välimiesten luettelo) tarkoitetussa paneelin jäsenten luettelossa ja jonka valintaa paneelin jäseneksi harkitaan sopimuksen 50 artiklan (Välimiespaneelin asettaminen) mukaisesti;

| d) | ’sovittelijalla’ henkilöä, joka on valittu sovittelijaksi sopimuksen 48 artiklan (Sovittelu) mukaisesti; |
| --- | --- |

d)

’sovittelijalla’ henkilöä, joka on valittu sovittelijaksi sopimuksen 48 artiklan (Sovittelu) mukaisesti;

| e) | ’paneelin jäsenellä’ tai ’välimiehellä’ paneelin jäsentä. |
| --- | --- |

e)

’paneelin jäsenellä’ tai ’välimiehellä’ paneelin jäsentä.

II.   PÄÄPERIAATTEET

| 2. | Jokaisen ehdokkaan ja paneelin jäsenen on riitojenratkaisumekanismin luotettavuuden ja puolueettomuuden säilyttämiseksi






  a) | tutustuttava näihin menettelysääntöihin; |
| --- | --- | --- |

2.

a)

tutustuttava näihin menettelysääntöihin;

| b) | oltava riippumaton ja puolueeton; |
| --- | --- |

b)

oltava riippumaton ja puolueeton;

| c) | vältettävä suoria tai välillisiä eturistiriitoja; |
| --- | --- |

c)

vältettävä suoria tai välillisiä eturistiriitoja;

| d) | vältettävä käyttäytymästä epäasianmukaisesti ja antamasta vaikutelmaa epäasianmukaisesta käyttäytymisestä tai puolueellisuudesta; |
| --- | --- |

d)

vältettävä käyttäytymästä epäasianmukaisesti ja antamasta vaikutelmaa epäasianmukaisesta käyttäytymisestä tai puolueellisuudesta;

| e) | noudatettava tiukkoja käyttäytymissääntöjä; ja |
| --- | --- |

e)

noudatettava tiukkoja käyttäytymissääntöjä; ja

| f) | huolehdittava, että hänen toimintaansa eivät vaikuta oman edun tavoittelu, ulkopuolinen painostus, poliittiset näkökohdat, julkiset vaatimukset, uskollisuus osapuolelle tai arvostelun pelko. |
| --- | --- |

f)

huolehdittava, että hänen toimintaansa eivät vaikuta oman edun tavoittelu, ulkopuolinen painostus, poliittiset näkökohdat, julkiset vaatimukset, uskollisuus osapuolelle tai arvostelun pelko.

| 3. | Paneelin jäsen ei saa suoraan tai välillisesti sitoutua mihinkään velvoitteeseen tai hyväksyä mitään etua, joka voisi jollain tavalla estää tai näyttää estävän hänen tehtäviensä asianmukaisen suorittamisen. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Paneelin jäsen ei saa käyttää asemaansa paneelissa henkilökohtaisten tai yksityisten etujensa ajamiseen. Paneelin jäsenen on vältettävä toimia, jotka voivat antaa vaikutelman siitä, että muilla on erityisasema vaikuttaa häneen. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Paneelin jäsen ei saa antaa aikaisempien tai nykyisten talous-, liike-, ammatti- tai henkilökohtaisten tai sosiaalisten suhteiden taikka niihin liittyvien velvollisuuksien vaikuttaa käytökseensä tai arvostelukykyynsä. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Paneelin jäsenen on vältettävä sellaisia suhteita tai taloudellisia intressejä, jotka todennäköisesti vaikuttavat hänen puolueettomuuteensa tai jotka saattavat kohtuudella luoda vaikutelman epäasianmukaisesta käyttäytymisestä tai puolueellisuudesta. |
| --- | --- |

6.

III.   ILMOITTAMISVELVOLLISUUDET

| 7. | Ennen kuin ehdokas hyväksyy sopimuksen 50 artiklan (Välimiespaneelin asettaminen) mukaisen nimityksensä paneelin jäseneksi, hänen on ilmoitettava kaikki intressit, suhteet tai seikat, jotka todennäköisesti vaikuttavat hänen riippumattomuuteensa tai puolueettomuuteensa taikka jotka saattavat kohtuudella luoda vaikutelman epäasianmukaisesta käyttäytymisestä tai menettelyn puolueellisuudesta. Tämän vuoksi ehdokkaan on kaikin kohtuullisesti toteutettavissa olevin toimin pyrittävä selvittämään kyseiset intressit, suhteet ja seikat, mukaan lukien taloudelliset ja ammatilliset intressit tai työ- tai perhesuhteisiin liittyvät intressit. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Edellä olevan 7 kohdan mukainen ilmoittamisvelvollisuus on jatkuva velvollisuus, joka edellyttää paneelin jäseneltä kaikkien, menettelyn missä tahansa vaiheessa mahdollisesti esille tulevien intressien, suhteiden ja seikkojen ilmoittamista. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Ehdokkaan tai paneelin jäsenen on ilmoitettava talouskumppanuussopimuskomitealle osapuolten tarkasteltaviksi kaikki näiden menettelysääntöjen todellisia tai mahdollisia rikkomuksia koskevat seikat heti, kun ne tulevat hänen tietoonsa. |
| --- | --- |

9.

IV.   PANEELIN JÄSENTEN TEHTÄVÄT

| 10. | Kun paneelin jäsen on hyväksynyt nimityksensä, hänen on oltava käytettävissä ja suoritettava tehtävänsä täsmällisesti ja joutuisasti koko menettelyn ajan oikeudenmukaisuutta ja huolellisuutta noudattaen. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Paneelin jäsenen on otettava huomioon ainoastaan sellaiset seikat, jotka tulevat esille menettelyssä ja jotka ovat välttämättömiä päätöstä varten, eikä hän saa siirtää tehtäväänsä kenellekään muulle. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Paneelin jäsenen on toteutettava kaikki aiheelliset toimenpiteet sen varmistamiseksi, että hänen avustajansa ja hallintohenkilöstönsä ovat tietoisia näiden menettelysääntöjen II, III, IV ja VI osan mukaisista paneelin jäsenen velvoitteista ja noudattavat niitä. |
| --- | --- |

12.

V.   ENTISTEN PANEELIN JÄSENTEN VELVOITTEET

| 13. | Kunkin entisen paneelin jäsenen on vältettävä toimia, jotka voivat luoda vaikutelman, että hän oli tehtäviään suorittaessaan puolueellinen tai hyötyi paneelin päätöksestä. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Kunkin entisen paneelin jäsenen on noudatettava näiden menettelysääntöjen VI osan mukaisia velvoitteita. |
| --- | --- |

14.

VI.   LUOTTAMUKSELLISUUS

| 15. | Paneelin jäsen ei saa milloinkaan ilmaista sellaista menettelyä koskevia tai sellaisen menettelyn aikana saatuja ei-julkisia tietoja, jota varten hänet on nimitetty. Paneelin jäsen ei saa missään tapauksessa ilmaista tai käyttää tällaisia tietoja henkilökohtaisen hyödyn saamiseksi tai hyödyn saamiseksi muille taikka muiden etujen vahingoittamiseksi. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Paneelin jäsen ei saa paljastaa paneelin päätöstä tai sen osia ennen sen julkaisemista sopimuksen 3 luvun (Riitojen ratkaisumenettelyt) mukaisesti. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Paneelin jäsen ei saa milloinkaan ilmaista paneelin neuvottelujen sisältöä eikä kenenkään paneelin jäsenen näkemystä eikä esittää mitään lausumia menettelystä, jota varten hänet on nimitetty, tai menettelyssä käsiteltävistä riidanalaisista seikoista. |
| --- | --- |

17.

VII.   KULUT

| 18. | Kunkin paneelin jäsenen on pidettävä kirjaa ja annettava lopullinen tilitys menettelyyn käytetystä ajasta ja kuluistaan sekä avustajiensa ja hallintohenkilöstönsä käyttämästä ajasta ja kuluista. |
| --- | --- |

18.

VIII.   SOVITTELIJAT

| 19. | Näitä menettelysääntöjä sovelletaan sovittelijoihin soveltuvin osin. |
| --- | --- |

19.

---

| 27.6.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 168/77 |
| --- | --- | --- | --- |

27.6.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 168/77

---

NEUVOSTON PÄÄTÖS (EU) 2022/999,

annettu 21 päivänä kesäkuuta 2022,

alueiden komitean yhden varajäsenen, jota Latvian tasavalta on ehdottanut, nimeämisestä

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 305 artiklan,

ottaa huomioon alueiden komitean kokoonpanon vahvistamisesta 21 päivänä toukokuuta 2019 annetun neuvoston päätöksen (EU) 2019/852 (1),

ottaa huomioon Latvian hallituksen ehdotuksen,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Perussopimuksen 300 artiklan 3 kohdan nojalla alueiden komitea muodostuu alueellisten ja paikallisten julkisyhteisöjen edustajista, joilla on joko alueellisen tai paikallisen julkisyhteisön vaaleissa saatu valtuutus tai jotka ovat poliittisesti vastuussa vaaleilla valitulle elimelle. |
| --- | --- |

(1)

Perussopimuksen 300 artiklan 3 kohdan nojalla alueiden komitea muodostuu alueellisten ja paikallisten julkisyhteisöjen edustajista, joilla on joko alueellisen tai paikallisen julkisyhteisön vaaleissa saatu valtuutus tai jotka ovat poliittisesti vastuussa vaaleilla valitulle elimelle.

| (2) | Neuvosto hyväksyi 10 päivänä joulukuuta 2019 päätöksen (EU) 2019/2157 (2) alueiden komitean jäsenten ja varajäsenten nimeämisestä 26 päivänä tammikuuta 2020 alkavaksi ja 25 päivänä tammikuuta 2025 päättyväksi kaudeksi. |
| --- | --- |

(2)

Neuvosto hyväksyi 10 päivänä joulukuuta 2019 päätöksen (EU) 2019/2157 (2) alueiden komitean jäsenten ja varajäsenten nimeämisestä 26 päivänä tammikuuta 2020 alkavaksi ja 25 päivänä tammikuuta 2025 päättyväksi kaudeksi.

| (3) | Yksi alueiden komitean varajäsenen paikka on vapautunut sen kansallisen tehtävän päätyttyä, jonka perusteella Olga VEIDIŅAn nimeämistä ehdotettiin. |
| --- | --- |

(3)

Yksi alueiden komitean varajäsenen paikka on vapautunut sen kansallisen tehtävän päätyttyä, jonka perusteella Olga VEIDIŅAn nimeämistä ehdotettiin.

| (4) | Latvian hallitus on ehdottanut Justīne PANTEĻĒJEVAa, joka on paikallisen julkisyhteisön edustaja, jolla on paikallisen julkisyhteisön vaaleissa saatu valtuutus (Deputāte, Rīgas dome, Riian kaupunginvaltuuston jäsen), alueiden komitean varajäseneksi jäljellä olevaksi toimikaudeksi eli 25 päivään tammikuuta 2025, |
| --- | --- |

(4)

Latvian hallitus on ehdottanut Justīne PANTEĻĒJEVAa, joka on paikallisen julkisyhteisön edustaja, jolla on paikallisen julkisyhteisön vaaleissa saatu valtuutus (Deputāte, Rīgas dome, Riian kaupunginvaltuuston jäsen), alueiden komitean varajäseneksi jäljellä olevaksi toimikaudeksi eli 25 päivään tammikuuta 2025,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Nimetään Justīne PANTEĻĒJEVA, joka on paikallisen julkisyhteisön edustaja, jolla on vaaleissa saatu valtuutus (Deputāte, Rīgas dome, Riian kaupunginvaltuuston jäsen), alueiden komitean varajäseneksi jäljellä olevaksi toimikaudeksi eli 25 päivään tammikuuta 2025.

2 artikla

Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se hyväksytään.

Tehty Luxemburgissa 21 päivänä kesäkuuta 2022.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

C. BEAUNE

---

(1)  
  EUVL L 139, 27.5.2019, s. 13.

1

(2)  Neuvoston päätös (EU) 2019/2157, annettu 10 päivänä joulukuuta 2019, alueiden komitean jäsenten ja varajäsenten nimeämisestä 26 päivänä tammikuuta 2020 alkavaksi ja 25 päivänä tammikuuta 2025 päättyväksi kaudeksi (EUVL L 327, 17.12.2019, s. 78).

2

---

| 27.6.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 168/78 |
| --- | --- | --- | --- |

27.6.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 168/78

---

NEUVOSTON PÄÄTÖS (EU) 2022/1000,

annettu 21 päivänä kesäkuuta 2022,

alueiden komitean yhden jäsenen, jota Itävallan tasavalta on ehdottanut, nimeämisestä

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 305 artiklan,

ottaa huomioon alueiden komitean kokoonpanon vahvistamisesta 21 päivänä toukokuuta 2019 annetun neuvoston päätöksen (EU) 2019/852 (1),

ottaa huomioon Itävallan hallituksen ehdotuksen,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Perussopimuksen 300 artiklan 3 kohdan nojalla alueiden komitea muodostuu alueellisten ja paikallisten julkisyhteisöjen edustajista, joilla on joko alueellisen tai paikallisen julkisyhteisön vaaleissa saatu valtuutus tai jotka ovat poliittisesti vastuussa vaaleilla valitulle elimelle. |
| --- | --- |

(1)

Perussopimuksen 300 artiklan 3 kohdan nojalla alueiden komitea muodostuu alueellisten ja paikallisten julkisyhteisöjen edustajista, joilla on joko alueellisen tai paikallisen julkisyhteisön vaaleissa saatu valtuutus tai jotka ovat poliittisesti vastuussa vaaleilla valitulle elimelle.

| (2) | Neuvosto hyväksyi 9 päivänä marraskuuta 2021 päätöksen (EU) 2021/1955 (2) alueiden komitean varajäsenen, jota Itävallan tasavalta oli ehdottanut, nimeämisestä. |
| --- | --- |

(2)

Neuvosto hyväksyi 9 päivänä marraskuuta 2021 päätöksen (EU) 2021/1955 (2) alueiden komitean varajäsenen, jota Itävallan tasavalta oli ehdottanut, nimeämisestä.

| (3) | Yksi alueiden komitean jäsenen paikka on vapautunut sen kansallisen tehtävän päätyttyä, jonka perusteella Bernhard BAIERin nimeämistä ehdotettiin. |
| --- | --- |

(3)

Yksi alueiden komitean jäsenen paikka on vapautunut sen kansallisen tehtävän päätyttyä, jonka perusteella Bernhard BAIERin nimeämistä ehdotettiin.

| (4) | Itävallan hallitus on ehdottanut Hannes WENINGERiä, joka on paikallisen julkisyhteisön edustaja, jolla on paikallisen julkisyhteisön vaaleissa saatu valtuutus, Gemeinderat, Gemeinde Gießhübl, (Local Councillor, Municipality of Gießhübl) alueiden komitean jäseneksi jäljellä olevaksi toimikaudeksi eli 25 päivään tammikuuta 2025: |
| --- | --- |

(4)

Itävallan hallitus on ehdottanut Hannes WENINGERiä, joka on paikallisen julkisyhteisön edustaja, jolla on paikallisen julkisyhteisön vaaleissa saatu valtuutus, Gemeinderat, Gemeinde Gießhübl, (Local Councillor, Municipality of Gießhübl) alueiden komitean jäseneksi jäljellä olevaksi toimikaudeksi eli 25 päivään tammikuuta 2025:

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Nimetään Hannes WENINGER, joka on paikallisen julkisyhteisön edustaja, jolla on vaaleissa saatu valtuutus, Gemeinderat, Gemeinde Gießhübl (Local Councillor, Municipality of Gießhübl), alueiden komitean jäseneksi jäljellä olevaksi toimikaudeksi eli 25 päivään tammikuuta 2025.

2 artikla

Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se hyväksytään.

Tehty Luxemburgissa 21 päivänä kesäkuuta 2022.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

C. BEAUNE

---

(1)  
  EUVL L 139, 27.5.2019, s. 13.

1

(2)  Neuvoston päätös (EU) 2021/1955, annettu 9 päivänä marraskuuta 2021, alueiden komitean yhden varajäsenen, jota Itävallan tasavalta on ehdottanut, nimeämisestä (EUVL L 398, 11.11.2021, s. 28).

2

---

| 27.6.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 168/79 |
| --- | --- | --- | --- |

27.6.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 168/79

---

NEUVOSTON PÄÄTÖS (EU) 2022/1001,

annettu 21 päivänä kesäkuuta 2022,

alueiden komitean yhden jäsenen, jota Alankomaiden kuningaskunta on ehdottanut, nimeämisestä

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 305 artiklan,

ottaa huomioon alueiden komitean kokoonpanon vahvistamisesta 21 päivänä toukokuuta 2019 annetun neuvoston päätöksen (EU) 2019/852 (1),

ottaa huomioon Alankomaiden hallituksen ehdotuksen,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Perussopimuksen 300 artiklan 3 kohdan nojalla alueiden komitea muodostuu alueellisten ja paikallisten julkisyhteisöjen edustajista, joilla on joko alueellisen tai paikallisen julkisyhteisön vaaleissa saatu valtuutus tai jotka ovat poliittisesti vastuussa vaaleilla valitulle elimelle. |
| --- | --- |

(1)

Perussopimuksen 300 artiklan 3 kohdan nojalla alueiden komitea muodostuu alueellisten ja paikallisten julkisyhteisöjen edustajista, joilla on joko alueellisen tai paikallisen julkisyhteisön vaaleissa saatu valtuutus tai jotka ovat poliittisesti vastuussa vaaleilla valitulle elimelle.

| (2) | Neuvosto hyväksyi 20 päivänä joulukuuta 2021 päätöksen (EU) 2021/2294 (2) alueiden komitean yhden jäsenen ja yhden varajäsenen, joita Alankomaiden kuningaskunta on ehdottanut, nimeämisestä. |
| --- | --- |

(2)

Neuvosto hyväksyi 20 päivänä joulukuuta 2021 päätöksen (EU) 2021/2294 (2) alueiden komitean yhden jäsenen ja yhden varajäsenen, joita Alankomaiden kuningaskunta on ehdottanut, nimeämisestä.

| (3) | Yksi alueiden komitean jäsenen paikka on vapautunut Henk STAGHOUWERin erottua tehtävästään. |
| --- | --- |

(3)

Yksi alueiden komitean jäsenen paikka on vapautunut Henk STAGHOUWERin erottua tehtävästään.

| (4) | Alankomaiden hallitus on ehdottanut Johan HAMSTERia, joka on vaaleilla valitulle elimelle poliittisesti vastuussa oleva alueellisen julkisyhteisön edustaja (Lid van de Gedeputeerde Staten van de provincie Groningen (”Gedeputeerde”), Groningenin lääninvaltuuston johtokunnan jäsen), alueiden komitean jäseneksi jäljellä olevaksi toimikaudeksi eli 15 päivään maaliskuuta 2023, |
| --- | --- |

(4)

Alankomaiden hallitus on ehdottanut Johan HAMSTERia, joka on vaaleilla valitulle elimelle poliittisesti vastuussa oleva alueellisen julkisyhteisön edustaja (Lid van de Gedeputeerde Staten van de provincie Groningen (”Gedeputeerde”), Groningenin lääninvaltuuston johtokunnan jäsen), alueiden komitean jäseneksi jäljellä olevaksi toimikaudeksi eli 15 päivään maaliskuuta 2023,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Nimetään Johan HAMSTER, joka on vaaleilla valitulle elimelle poliittisesti vastuussa oleva alueellisen julkisyhteisön edustaja (Lid van de Gedeputeerde Staten van de provincie Groningen (”Gedeputeerde”), Groningenin lääninvaltuuston johtokunnan jäsen), alueiden komitean jäseneksi jäljellä olevaksi toimikaudeksi eli 15 päivään maaliskuuta 2023.

2 artikla

Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se hyväksytään.

Tehty Luxemburgissa 21 päivänä kesäkuuta 2022.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

C. BEAUNE

---

(1)  
  EUVL L 139, 27.5.2019, s. 13.

1

(2)  Neuvoston päätös (EU) 2021/2294, annettu 20 päivänä joulukuuta 2021, alueiden komitean yhden jäsenen ja yhden varajäsenen, joita Alankomaiden kuningaskunta on ehdottanut, nimeämisestä (EUVL L 458, 22.12.2021, s. 517).

2

---

| 27.6.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 168/80 |
| --- | --- | --- | --- |

27.6.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 168/80

---

NEUVOSTON PÄÄTÖS (EU) 2022/1002,

annettu 21 päivänä kesäkuuta 2022,

energiaperuskirjaa käsittelevän konferenssin 24 päivänä kesäkuuta 2022 pidettävässä ylimääräisessä istunnossa Euroopan unionin puolesta esitettävästä kannasta

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 194 artiklan yhdessä sen 218 artiklan 9 kohdan kanssa,

ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Unioni teki energiaperuskirjaa koskevan sopimuksen, jäljempänä ’sopimus’, neuvoston ja komission päätöksellä 98/181/EY, EHTY, Euratom (1), ja se tuli voimaan 16 päivänä huhtikuuta 1998. |
| --- | --- |

(1)

Unioni teki energiaperuskirjaa koskevan sopimuksen, jäljempänä ’sopimus’, neuvoston ja komission päätöksellä 98/181/EY, EHTY, Euratom (1), ja se tuli voimaan 16 päivänä huhtikuuta 1998.

| (2) | Sopimuksen 34 artiklan mukaan energiaperuskirjaa käsittelevä konferenssi varmistaa, että sopimuksessa asetetut tavoitteet saavutetaan. Se helpottaa sopimuksen ja sen pöytäkirjojen mukaisesti niiden asianmukaisten yleisten toimenpiteiden koordinointia, joiden tarkoituksena on panna täytäntöön peruskirjan periaatteet. |
| --- | --- |

(2)

Sopimuksen 34 artiklan mukaan energiaperuskirjaa käsittelevä konferenssi varmistaa, että sopimuksessa asetetut tavoitteet saavutetaan. Se helpottaa sopimuksen ja sen pöytäkirjojen mukaisesti niiden asianmukaisten yleisten toimenpiteiden koordinointia, joiden tarkoituksena on panna täytäntöön peruskirjan periaatteet.

| (3) | Energiaperuskirjaa käsittelevän konferenssin on määrä hyväksyä 24 päivänä kesäkuuta 2022 pidettävässä ylimääräisessä kokouksessaan a) energiaperuskirjaa käsittelevän konferenssin työjärjestyksen muutos, b) Venäjän federaation aseman peruuttaminen energiaperuskirjaa käsittelevän konferenssin tarkkailijana ja c) sopimuksen väliaikaisen soveltamisen keskeyttäminen Valko-Venäjän osalta ja Valko-Venäjän aseman keskeyttäminen sopimuksen tarkkailijana, |
| --- | --- |

(3)

Energiaperuskirjaa käsittelevän konferenssin on määrä hyväksyä 24 päivänä kesäkuuta 2022 pidettävässä ylimääräisessä kokouksessaan a) energiaperuskirjaa käsittelevän konferenssin työjärjestyksen muutos, b) Venäjän federaation aseman peruuttaminen energiaperuskirjaa käsittelevän konferenssin tarkkailijana ja c) sopimuksen väliaikaisen soveltamisen keskeyttäminen Valko-Venäjän osalta ja Valko-Venäjän aseman keskeyttäminen sopimuksen tarkkailijana,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Energiaperuskirjaa käsittelevän konferenssin 24 päivänä kesäkuuta 2022 pidettävässä ylimääräisessä istunnossa Euroopan unionin puolesta esitettävä kanta on seuraava:

| a) | vahvistetaan työjärjestyksen säännön 7 ehdotettu muutos |
| --- | --- |

a)

vahvistetaan työjärjestyksen säännön 7 ehdotettu muutos

| b) | hyväksytään Venäjän federaation tarkkailijan aseman peruuttaminen kyseisen säännön 7 muutoksen perusteella molemmista siinä mainituista syistä (periaatteiden rikkominen ja taloudellisten velvoitteiden noudattamatta jättäminen); |
| --- | --- |

b)

hyväksytään Venäjän federaation tarkkailijan aseman peruuttaminen kyseisen säännön 7 muutoksen perusteella molemmista siinä mainituista syistä (periaatteiden rikkominen ja taloudellisten velvoitteiden noudattamatta jättäminen);

| c) | hyväksytään energiaperuskirjasta tehdyn sopimuksen väliaikaisen soveltamisen keskeyttäminen Valko-Venäjän osalta ja Valko-Venäjän tarkkailijan aseman keskeyttäminen. |
| --- | --- |

c)

hyväksytään energiaperuskirjasta tehdyn sopimuksen väliaikaisen soveltamisen keskeyttäminen Valko-Venäjän osalta ja Valko-Venäjän tarkkailijan aseman keskeyttäminen.

2 artikla

Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se hyväksytään.

Tehty Luxemburgissa 21 päivänä kesäkuuta 2022.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

C. BEAUNE

---

(1)  Neuvoston ja komission päätös 98/181/EY, EHTY, Euratom, tehty 23 päivänä syyskuuta 1997, energiaperuskirjaa koskevan sopimuksen ja energiatehokkuutta ja siihen liittyviä ympäristönäkökohtia koskevan energiaperuskirjan pöytäkirjan tekemisestä Euroopan yhteisöjen osalta (EYVL L 69, 9.3.1998, s. 1).

1

---

| 27.6.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 168/81 |
| --- | --- | --- | --- |

27.6.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 168/81

---

NEUVOSTON TÄYTÄNTÖÖNPANOPÄÄTÖS (EU) 2022/1003,

annettu 17 päivänä kesäkuuta 2022,

luvan antamisesta Puolan tasavallalle soveltaa yhteisestä arvonlisäverojärjestelmästä annetun direktiivin 2006/112/EY 218 ja 232 artiklasta poikkeavaa erityistoimenpidettä

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon yhteisestä arvonlisäverojärjestelmästä 28 päivänä marraskuuta 2006 annetun neuvoston direktiivin 2006/112/EY (1) ja erityisesti sen 395 artiklan 1 kohdan,

ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Puola pyysi 5 päivänä elokuuta 2021 komissiossa saapuneeksi kirjatulla kirjeellä lupaa direktiivin 2006/112/EY 218, 226 ja 232 artiklasta poikkeavaan erityistoimenpiteeseen ja siihen, että otetaan käyttöön pakollinen sähköinen laskutus kaikissa verovelvollisten tekemissä liiketoimissa, jotka edellyttävät laskun laatimista, jäljempänä ’erityistoimenpide’. Lupaa erityistoimenpiteen soveltamiseen pyydettiin 1 päivän tammikuuta 2024 ja 31 päivän joulukuuta 2026 väliseksi ajaksi. |
| --- | --- |

(1)

Puola pyysi 5 päivänä elokuuta 2021 komissiossa saapuneeksi kirjatulla kirjeellä lupaa direktiivin 2006/112/EY 218, 226 ja 232 artiklasta poikkeavaan erityistoimenpiteeseen ja siihen, että otetaan käyttöön pakollinen sähköinen laskutus kaikissa verovelvollisten tekemissä liiketoimissa, jotka edellyttävät laskun laatimista, jäljempänä ’erityistoimenpide’. Lupaa erityistoimenpiteen soveltamiseen pyydettiin 1 päivän tammikuuta 2024 ja 31 päivän joulukuuta 2026 väliseksi ajaksi.

| (2) | Komissio toimitti direktiivin 2006/112/EY 395 artiklan 2 kohdan mukaisesti Puolan pyynnön muille jäsenvaltioille 21 päivänä lokakuuta 2021 päivätyillä kirjeillä. Komissio ilmoitti Puolalle 22 päivänä lokakuuta 2021 päivätyllä kirjeellä saaneensa kaikki pyynnön arviointiin tarvittavat tiedot. |
| --- | --- |

(2)

Komissio toimitti direktiivin 2006/112/EY 395 artiklan 2 kohdan mukaisesti Puolan pyynnön muille jäsenvaltioille 21 päivänä lokakuuta 2021 päivätyillä kirjeillä. Komissio ilmoitti Puolalle 22 päivänä lokakuuta 2021 päivätyllä kirjeellä saaneensa kaikki pyynnön arviointiin tarvittavat tiedot.

| (3) | Puola ilmoitti komissiolle 8 päivänä helmikuuta 2022 päivätyllä kirjeellä, että poikkeus direktiivin 2006/112/EY 226 artiklasta ei ollut tarpeen ja että pyydetyn erityistoimenpiteen soveltamisala rajoittuisi Puolan alueelle sijoittautuneisiin arvonlisäverovelvollisiin. |
| --- | --- |

(3)

Puola ilmoitti komissiolle 8 päivänä helmikuuta 2022 päivätyllä kirjeellä, että poikkeus direktiivin 2006/112/EY 226 artiklasta ei ollut tarpeen ja että pyydetyn erityistoimenpiteen soveltamisala rajoittuisi Puolan alueelle sijoittautuneisiin arvonlisäverovelvollisiin.

| (4) | Puolan mukaan erityistoimenpiteestä olisi hyötyä arvonlisäveropetosten ja -vilpin torjunnassa. Erityistoimenpide yhdessä liiketoimia koskevien lisätietojen toimittamisen kanssa parantaisi merkittävästi Puolan verohallinnon analyysivalmiuksia, kun se pystyisi automaattisesti tarkistamaan ilmoitetun arvonlisäveron ja maksetun arvonlisäveron välisen yhdenmukaisuuden ja verovelvollisten toimittamien arvonlisäveropalautuksia koskevien hakemusten varmentamisen täsmällisyys paranisi. Lisäksi sillä täydennettäisiin muita toimenpiteitä, joilla pyritään torjumaan arvonlisäveropetoksia ja -vilppiä ja nykyaikaistamaan arvonlisäverojärjestelmää, kuten arvonlisäveroasioissa käytettävää yhteistä tilintarkastuskansiota, jaetun maksun järjestelmää, rahavirtojen sähköistä analysointijärjestelmää sekä vähittäiskaupan alan valvontaa varten perustettua sähköistä kassakonejärjestelmää. |
| --- | --- |

(4)

Puolan mukaan erityistoimenpiteestä olisi hyötyä arvonlisäveropetosten ja -vilpin torjunnassa. Erityistoimenpide yhdessä liiketoimia koskevien lisätietojen toimittamisen kanssa parantaisi merkittävästi Puolan verohallinnon analyysivalmiuksia, kun se pystyisi automaattisesti tarkistamaan ilmoitetun arvonlisäveron ja maksetun arvonlisäveron välisen yhdenmukaisuuden ja verovelvollisten toimittamien arvonlisäveropalautuksia koskevien hakemusten varmentamisen täsmällisyys paranisi. Lisäksi sillä täydennettäisiin muita toimenpiteitä, joilla pyritään torjumaan arvonlisäveropetoksia ja -vilppiä ja nykyaikaistamaan arvonlisäverojärjestelmää, kuten arvonlisäveroasioissa käytettävää yhteistä tilintarkastuskansiota, jaetun maksun järjestelmää, rahavirtojen sähköistä analysointijärjestelmää sekä vähittäiskaupan alan valvontaa varten perustettua sähköistä kassakonejärjestelmää.

| (5) | Puola katsoo, että erityistoimenpide mahdollistaisi useita yksinkertaistamistoimenpiteitä, joilla helpotetaan arvonlisäverovelvollisia koskevien velvoitteiden noudattamista useilla tavoilla, kuten esitäytetyt arvonlisäveroilmoitukset ja yhteenvetoilmoitukset tai entistä nopeammat arvonlisäveropalautukset. Erityistoimenpiteestä olisi arvonlisäverovelvollisille hyötyjä, kuten hallinnon tarjoama laskujen tallennus- ja arkistointipalvelu ja kirjanpitoprosessien automatisointi. Puolan mukaan kustannusten, joita verovelvollisille aiheutuisi niiden järjestelmien mukauttamisesta erityistoimenpiteeseen, ei odoteta olevan merkittäviä etenkään verrattuna hyötyihin, joita niille erityistoimenpiteestä koituisi. Kyseisten mukautusten helpottamiseksi Puola on ottanut käyttöön vapaaehtoisen sähköisen laskutuksen ennen erityistoimenpiteen käyttöönottoa. Tämän lisäksi tarjottaisiin maksuttomia välineitä, jotka helpottavat erityistoimenpidettä koskevien vaatimusten noudattamista, sekä järjestettäisiin laaja tiedotuskampanja, jonka tarkoituksena on tutustuttaa verovelvolliset erityistoimenpidettä koskeviin uusiin arvonlisäverosääntöihin. |
| --- | --- |

(5)

Puola katsoo, että erityistoimenpide mahdollistaisi useita yksinkertaistamistoimenpiteitä, joilla helpotetaan arvonlisäverovelvollisia koskevien velvoitteiden noudattamista useilla tavoilla, kuten esitäytetyt arvonlisäveroilmoitukset ja yhteenvetoilmoitukset tai entistä nopeammat arvonlisäveropalautukset. Erityistoimenpiteestä olisi arvonlisäverovelvollisille hyötyjä, kuten hallinnon tarjoama laskujen tallennus- ja arkistointipalvelu ja kirjanpitoprosessien automatisointi. Puolan mukaan kustannusten, joita verovelvollisille aiheutuisi niiden järjestelmien mukauttamisesta erityistoimenpiteeseen, ei odoteta olevan merkittäviä etenkään verrattuna hyötyihin, joita niille erityistoimenpiteestä koituisi. Kyseisten mukautusten helpottamiseksi Puola on ottanut käyttöön vapaaehtoisen sähköisen laskutuksen ennen erityistoimenpiteen käyttöönottoa. Tämän lisäksi tarjottaisiin maksuttomia välineitä, jotka helpottavat erityistoimenpidettä koskevien vaatimusten noudattamista, sekä järjestettäisiin laaja tiedotuskampanja, jonka tarkoituksena on tutustuttaa verovelvolliset erityistoimenpidettä koskeviin uusiin arvonlisäverosääntöihin.

| (6) | Kun otetaan huomioon erityistoimenpiteen laaja soveltamisala ja uutuus, on tärkeää arvioida sen vaikutusta arvonlisäveropetosten ja -vilpin torjuntaan sekä arvonlisäveroverovelvollisiin. Jos Puola katsoo, että erityistoimenpiteen voimassaolon jatkaminen on tarpeen, sen olisi tämän vuoksi toimitettava komissiolle voimassaolon jatkamista koskevan pyynnön yhteydessä kertomus, johon sisältyy arvio erityistoimenpiteen tehokkuudesta arvonlisäveropetosten ja -vilpin torjunnassa ja veronkannon yksinkertaistamisessa. |
| --- | --- |

(6)

Kun otetaan huomioon erityistoimenpiteen laaja soveltamisala ja uutuus, on tärkeää arvioida sen vaikutusta arvonlisäveropetosten ja -vilpin torjuntaan sekä arvonlisäveroverovelvollisiin. Jos Puola katsoo, että erityistoimenpiteen voimassaolon jatkaminen on tarpeen, sen olisi tämän vuoksi toimitettava komissiolle voimassaolon jatkamista koskevan pyynnön yhteydessä kertomus, johon sisältyy arvio erityistoimenpiteen tehokkuudesta arvonlisäveropetosten ja -vilpin torjunnassa ja veronkannon yksinkertaistamisessa.

| (7) | Erityistoimenpide ei saisi vaikuttaa asiakkaiden oikeuteen saada paperimuotoisia laskuja yhteisön sisäisissä liiketoimissa. |
| --- | --- |

(7)

Erityistoimenpide ei saisi vaikuttaa asiakkaiden oikeuteen saada paperimuotoisia laskuja yhteisön sisäisissä liiketoimissa.

| (8) | Erityistoimenpiteen kestoa olisi rajoitettava, jotta voidaan tehdä arviointi siitä, onko se asianmukainen ja toimiva tavoitteisiinsa nähden. |
| --- | --- |

(8)

Erityistoimenpiteen kestoa olisi rajoitettava, jotta voidaan tehdä arviointi siitä, onko se asianmukainen ja toimiva tavoitteisiinsa nähden.

| (9) | Erityistoimenpide on asetettuihin tavoitteisiin nähden oikeasuhteinen, koska sen kestoa ja soveltamisalaa on rajoitettu. Erityistoimenpide ei myöskään aiheuta sellaista vaaraa, että veropetokset siirtyisivät muille aloille tai muihin jäsenvaltioihin. |
| --- | --- |

(9)

Erityistoimenpide on asetettuihin tavoitteisiin nähden oikeasuhteinen, koska sen kestoa ja soveltamisalaa on rajoitettu. Erityistoimenpide ei myöskään aiheuta sellaista vaaraa, että veropetokset siirtyisivät muille aloille tai muihin jäsenvaltioihin.

| (10) | Erityistoimenpide ei aiheuta kielteisiä vaikutuksia lopullisessa kulutusvaiheessa kannettavan veron kokonaismäärään, eikä se vaikuta haitallisesti arvonlisäverosta kertyviin unionin omiin varoihin, |
| --- | --- |

(10)

Erityistoimenpide ei aiheuta kielteisiä vaikutuksia lopullisessa kulutusvaiheessa kannettavan veron kokonaismäärään, eikä se vaikuta haitallisesti arvonlisäverosta kertyviin unionin omiin varoihin,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Poiketen siitä, mitä direktiivin 2006/112/EY 218 artiklassa säädetään, Puolalle annetaan lupa hyväksyä ainoastaan Puolan alueelle sijoittautuneiden verovelvollisten laatimia sähköisessä muodossa olevien tositteiden tai ilmoitusten muodossa olevia laskuja.

2 artikla

Poiketen siitä, mitä direktiivin 2006/112/EY 232 artiklassa säädetään, Puolalle annetaan lupa säätää, että Puolan alueella laadittujen sähköisten laskujen käyttö ei edellytä vastaanottajan suostumusta.

3 artikla

Puolan on ilmoitettava 1 ja 2 artiklassa säädetyn erityistoimenpiteen täytäntöönpanoa koskevat kansalliset toimenpiteet komissiolle.

4 artikla

1.   Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se annetaan tiedoksi.

2.   Sitä sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 2024 alkaen 31 päivään joulukuuta 2026 saakka.

3.   Jos Puola katsoo, että 1 ja 2 artiklassa säädetyn erityistoimenpiteen voimassaolon jatkaminen on tarpeen, Puolan on toimitettava komissiolle voimassaolon jatkamista koskeva pyyntö sekä kertomus, jossa arvioidaan sitä, miten tehokkaasti 3 artiklassa tarkoitetuilla kansallisilla toimenpiteillä on torjuttu arvonlisäveropetoksia ja -vilppiä sekä yksinkertaistettu veronkantoa. Kyseisessä kertomuksessa on lisäksi arvioitava kyseisten toimenpiteiden vaikutusta verovelvollisiin ja erityisesti sen kannalta, lisäävätkö kyseiset toimenpiteet näiden hallinnollista taakkaa ja kustannuksia.

5 artikla

Tämä päätös on osoitettu Puolan tasavallalle.

Tehty Luxemburgissa 17 päivänä kesäkuuta 2022.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

B. LE MAIRE

---

(1)  
  EUVL L 347, 11.12.2006, s. 1.

1

---

| 27.6.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 168/84 |
| --- | --- | --- | --- |

27.6.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 168/84

---

NEUVOSTON TÄYTÄNTÖÖNPANOPÄÄTÖS (EU) 2022/1004,

annettu 17 päivänä kesäkuuta 2022,

luvan antamisesta Suomelle soveltaa tiettyihin lämpöpumppuihin, sähkökattiloihin ja kiertovesipumppuihin toimitettavaan sähköön alennettua verokantaa direktiivin 2003/96/EY 19 artiklan mukaisesti

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon energiatuotteiden ja sähkön verotusta koskevan yhteisön kehyksen uudistamisesta 27 päivänä lokakuuta 2003 annetun neuvoston direktiivin 2003/96/EY (1) ja erityisesti sen 19 artiklan,

ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Suomi pyysi 6 päivänä elokuuta 2021 päivätyllä kirjeellä lupaa soveltaa direktiivin 2003/96/EY 19 artiklassa säädetyn menettelyn mukaisesti alennettua verokantaa sähköön, joka toimitetaan lämpöpumppuihin ja sähkökattiloihin, joilla tuotetaan lämpöä kaukolämpöverkkoon, ja lämpöpumppuihin, joiden nimellinen lämpöteho on vähintään 0,5 MW ja joita ei ole liitetty kaukolämpöverkkoon, sekä kiertovesipumppuihin geotermisissä lämpölaitoksissa. Suomen viranomaiset toimittivat pyynnön tueksi lisätietoja ja selvennyksiä 4 päivänä marraskuuta 2021, 26 päivänä tammikuuta 2022 ja 16 päivänä helmikuuta 2022. |
| --- | --- |

(1)

Suomi pyysi 6 päivänä elokuuta 2021 päivätyllä kirjeellä lupaa soveltaa direktiivin 2003/96/EY 19 artiklassa säädetyn menettelyn mukaisesti alennettua verokantaa sähköön, joka toimitetaan lämpöpumppuihin ja sähkökattiloihin, joilla tuotetaan lämpöä kaukolämpöverkkoon, ja lämpöpumppuihin, joiden nimellinen lämpöteho on vähintään 0,5 MW ja joita ei ole liitetty kaukolämpöverkkoon, sekä kiertovesipumppuihin geotermisissä lämpölaitoksissa. Suomen viranomaiset toimittivat pyynnön tueksi lisätietoja ja selvennyksiä 4 päivänä marraskuuta 2021, 26 päivänä tammikuuta 2022 ja 16 päivänä helmikuuta 2022.

| (2) | Suunnitellun alennetun verokannan avulla Suomi pyrkii lisäämään lämmöntuotannon loppukäyttösektorin sähköistämistä ja edistämään muihin kuin poltettaviin energialähteisiin perustuvaa lämmöntuotantoa päästöjen vähentämiseksi. Sähkökäyttöisten lämpölaitosten käytön lisääntymisen odotetaan tuottavan ympäristö- ja ilmastohyötyjä. |
| --- | --- |

(2)

Suunnitellun alennetun verokannan avulla Suomi pyrkii lisäämään lämmöntuotannon loppukäyttösektorin sähköistämistä ja edistämään muihin kuin poltettaviin energialähteisiin perustuvaa lämmöntuotantoa päästöjen vähentämiseksi. Sähkökäyttöisten lämpölaitosten käytön lisääntymisen odotetaan tuottavan ympäristö- ja ilmastohyötyjä.

| (3) | Luvan antaminen Suomelle soveltaa alennettua verokantaa sähköön, joka toimitetaan lämpöpumppuihin ja sähkökattiloihin, joilla tuotetaan lämpöä kaukolämpöverkkoon, ja lämpöpumppuihin, joiden nimellinen lämpöteho on vähintään 0,5 MW ja joita ei ole liitetty kaukolämpöverkkoon, sekä kiertovesipumppuihin geotermisissä lämpölaitoksissa, ei ylitä sitä, mikä on tarpeen lämmöntuotannon loppukäyttösektorin sähköistämisen lisäämiseksi. Tällaiset lämpölaitokset edistävät vihreää siirtymää ja vähentävät polttoaineiden polttoon perustuvan lämmöntuotannon käyttöä. Kyseiset laitokset eivät ole vielä kilpailukykyisiä markkinoilla, ja alennetun verokannan soveltaminen Suomen pyynnön mukaisesti vähentäisi hallinnollisia rasitteita. Sen vuoksi on epätodennäköistä, että kyseinen toimenpide johtaisi merkittäviin kilpailun vääristymiin sen voimassaoloaikana, eikä se näin ollen vaikuta kielteisesti sisämarkkinoiden moitteettomaan toimintaan. |
| --- | --- |

(3)

Luvan antaminen Suomelle soveltaa alennettua verokantaa sähköön, joka toimitetaan lämpöpumppuihin ja sähkökattiloihin, joilla tuotetaan lämpöä kaukolämpöverkkoon, ja lämpöpumppuihin, joiden nimellinen lämpöteho on vähintään 0,5 MW ja joita ei ole liitetty kaukolämpöverkkoon, sekä kiertovesipumppuihin geotermisissä lämpölaitoksissa, ei ylitä sitä, mikä on tarpeen lämmöntuotannon loppukäyttösektorin sähköistämisen lisäämiseksi. Tällaiset lämpölaitokset edistävät vihreää siirtymää ja vähentävät polttoaineiden polttoon perustuvan lämmöntuotannon käyttöä. Kyseiset laitokset eivät ole vielä kilpailukykyisiä markkinoilla, ja alennetun verokannan soveltaminen Suomen pyynnön mukaisesti vähentäisi hallinnollisia rasitteita. Sen vuoksi on epätodennäköistä, että kyseinen toimenpide johtaisi merkittäviin kilpailun vääristymiin sen voimassaoloaikana, eikä se näin ollen vaikuta kielteisesti sisämarkkinoiden moitteettomaan toimintaan.

| (4) | Direktiivin 2003/96/EY 19 artiklan 2 kohdan mukaan kunkin kyseisen direktiivin 19 artiklan 1 kohdan nojalla myönnettävän luvan voimassaoloaika on tiukasti rajattu. Jotta varmistetaan, että lupa myönnetään riittävän pitkäksi ajanjaksoksi, joka kannustaa asiaan liittyviä talouden toimijoita tekemään tarvittavat investoinnit, on aiheellista myöntää lupa 1 päivän tammikuuta 2022 ja 31 päivän joulukuuta 2027 väliseksi ajaksi. Jotta ei kuitenkaan estettäisi voimassa olevan oikeudellisen kehyksen yleistä kehitystä, on aiheellista säätää, että jos neuvosto ottaa Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 113 artiklan tai sen jonkin muun asiaa koskevan määräyksen nojalla käyttöön muutetun energiatuotteita ja sähköä koskevan yleisen verojärjestelmän, johon lupa ei soveltuisi, luvan voimassaolon olisi päätyttävä sinä päivänä, jona kyseisen muutetun yleisen järjestelmän soveltaminen alkaa. |
| --- | --- |

(4)

Direktiivin 2003/96/EY 19 artiklan 2 kohdan mukaan kunkin kyseisen direktiivin 19 artiklan 1 kohdan nojalla myönnettävän luvan voimassaoloaika on tiukasti rajattu. Jotta varmistetaan, että lupa myönnetään riittävän pitkäksi ajanjaksoksi, joka kannustaa asiaan liittyviä talouden toimijoita tekemään tarvittavat investoinnit, on aiheellista myöntää lupa 1 päivän tammikuuta 2022 ja 31 päivän joulukuuta 2027 väliseksi ajaksi. Jotta ei kuitenkaan estettäisi voimassa olevan oikeudellisen kehyksen yleistä kehitystä, on aiheellista säätää, että jos neuvosto ottaa Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 113 artiklan tai sen jonkin muun asiaa koskevan määräyksen nojalla käyttöön muutetun energiatuotteita ja sähköä koskevan yleisen verojärjestelmän, johon lupa ei soveltuisi, luvan voimassaolon olisi päätyttävä sinä päivänä, jona kyseisen muutetun yleisen järjestelmän soveltaminen alkaa.

| (5) | Jotta laitosten toiminnanharjoittajat voivat edistää lämpöpumppujen ja sähkökattiloiden, joilla tuotetaan lämpöä kaukolämpöverkkoon, ja lämpöpumppujen, joiden nimellinen lämpöteho on vähintään 0,5 MW ja joita ei ole liitetty kaukolämpöverkkoon, sekä geotermisissä lämpölaitoksissa käytettävien kiertovesipumppujen käyttöä, olisi varmistettava, että Suomi voi soveltaa pyydettyä veronalennusta 1 päivästä tammikuuta 2022. Talouden toimijoiden luottamuksensuojaa kunnioitetaan säätämällä, että lupaa sovelletaan päivästä, joka edeltää sen voimaantuloa, koska lupa ei loukkaa heidän oikeuksiaan ja velvollisuuksiaan. |
| --- | --- |

(5)

Jotta laitosten toiminnanharjoittajat voivat edistää lämpöpumppujen ja sähkökattiloiden, joilla tuotetaan lämpöä kaukolämpöverkkoon, ja lämpöpumppujen, joiden nimellinen lämpöteho on vähintään 0,5 MW ja joita ei ole liitetty kaukolämpöverkkoon, sekä geotermisissä lämpölaitoksissa käytettävien kiertovesipumppujen käyttöä, olisi varmistettava, että Suomi voi soveltaa pyydettyä veronalennusta 1 päivästä tammikuuta 2022. Talouden toimijoiden luottamuksensuojaa kunnioitetaan säätämällä, että lupaa sovelletaan päivästä, joka edeltää sen voimaantuloa, koska lupa ei loukkaa heidän oikeuksiaan ja velvollisuuksiaan.

| (6) | Tämä päätös ei vaikuta valtiontukea koskevien unionin sääntöjen soveltamiseen, |
| --- | --- |

(6)

Tämä päätös ei vaikuta valtiontukea koskevien unionin sääntöjen soveltamiseen,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Edellyttäen, että direktiivin 2003/96/EY 10 artiklassa tarkoitettua, kyseisen direktiivin liitteessä I olevan taulukon C mukaista vähimmäisverotasoa noudatetaan, Suomi saa luvan soveltaa alennettua verokantaa sähköön, joka toimitetaan johonkin seuraavista:

| a) | lämpöpumput ja sähkökattilat, joilla tuotetaan lämpöä kaukolämpöverkkoon; |
| --- | --- |

a)

lämpöpumput ja sähkökattilat, joilla tuotetaan lämpöä kaukolämpöverkkoon;

| b) | lämpöpumput, joiden nimellinen lämpöteho on vähintään 0,5 MW ja joita ei ole liitetty kaukolämpöverkkoon; |
| --- | --- |

b)

lämpöpumput, joiden nimellinen lämpöteho on vähintään 0,5 MW ja joita ei ole liitetty kaukolämpöverkkoon;

| c) | kiertovesipumput geotermisissä lämpölaitoksissa. |
| --- | --- |

c)

kiertovesipumput geotermisissä lämpölaitoksissa.

2 artikla

Tätä päätöstä sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 202231 päivään joulukuuta 2027.

Jos neuvosto kuitenkin Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 113 artiklan tai sen jonkin muun asiaa koskevan määräyksen nojalla ottaa käyttöön muutetun energiatuotteita ja sähköä koskevan yleisen verojärjestelmän, johon tämän päätöksen 1 artiklassa annettu lupa ei soveltuisi, tämän päätöksen soveltaminen päättyy päivänä, jona kyseisen muutetun yleisen järjestelmän soveltaminen alkaa.

3 artikla

Tämä päätös on osoitettu Suomen tasavallalle.

Tehty Luxemburgissa 17 päivänä kesäkuuta 2022.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

B. LE MAIRE

---

(1)  
  EUVL L 283, 31.10.2003, s. 51.

1

---

| 27.6.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 168/86 |
| --- | --- | --- | --- |

27.6.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 168/86

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOPÄÄTÖS (EU) 2022/1005,

annettu 23 päivänä kesäkuuta 2022,

Ranskan ja Ruotsin Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 528/2012 mukaisesti käsiteltäviksi siirtämistä, biosidivalmisteperheen Alphachloralose Grain luvan ehtoja ja edellytyksiä koskevista ratkaisemattomista vastalauseista

(tiedoksiannettu numerolla C(2022) 4193)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon biosidivalmisteiden asettamisesta saataville markkinoilla ja niiden käytöstä 22 päivänä toukokuuta 2012 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 528/2012 (1) ja erityisesti sen 36 artiklan 3 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Biosidivalmisteet Black Pearl Grain ja Souricide Foudroyant saivat luvan Ranskassa ja Ruotsissa 26 päivänä maaliskuuta 2013 Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 98/8/EY (2) mukaisesti. Biosidivalmisteperhe Alphachloralose Grain, johon sisältyvät valmiste Black Pearl Grain ja valmiste Souricide Foudroyant, sai luvan Ranskassa ja Ruotsissa 26 päivänä maaliskuuta 2018. Biosidivalmisteperhe Alphachloralose Grain sisältää valmisteita, jotka ovat jyrsijämyrkkyjä, jotka kuuluvat asetuksen (EU) N:o 528/2012 liitteen V mukaisesti valmisteryhmään 14 ja on tarkoitettu käytettäväksi sisätiloissa hiirien torjuntaan väärinkäytöltä suojatuissa syöttilaatikoissa tai katetuissa syöttiasemissa koulutettujen ammattikäyttäjien toimesta sekä väärinkäytöltä suojatuissa syöttilaatikoissa ei-ammattikäyttäjien toimesta, ja ne sisältävät α-kloraloosia tehoaineena, jäljempänä ’biosidivalmisteperhe’. Biosidivalmisteperheen luvan haltija on LODI S.A.S. |
| --- | --- |

(1)

Biosidivalmisteet Black Pearl Grain ja Souricide Foudroyant saivat luvan Ranskassa ja Ruotsissa 26 päivänä maaliskuuta 2013 Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 98/8/EY (2) mukaisesti. Biosidivalmisteperhe Alphachloralose Grain, johon sisältyvät valmiste Black Pearl Grain ja valmiste Souricide Foudroyant, sai luvan Ranskassa ja Ruotsissa 26 päivänä maaliskuuta 2018. Biosidivalmisteperhe Alphachloralose Grain sisältää valmisteita, jotka ovat jyrsijämyrkkyjä, jotka kuuluvat asetuksen (EU) N:o 528/2012 liitteen V mukaisesti valmisteryhmään 14 ja on tarkoitettu käytettäväksi sisätiloissa hiirien torjuntaan väärinkäytöltä suojatuissa syöttilaatikoissa tai katetuissa syöttiasemissa koulutettujen ammattikäyttäjien toimesta sekä väärinkäytöltä suojatuissa syöttilaatikoissa ei-ammattikäyttäjien toimesta, ja ne sisältävät α-kloraloosia tehoaineena, jäljempänä ’biosidivalmisteperhe’. Biosidivalmisteperheen luvan haltija on LODI S.A.S.

| (2) | Vuonna 2019 Ranska sai Alankomailta ja Suomelta ilmoituksen siitä, että vuonna 2018 myrkytyskeskukset, lemmikkieläinten omistajat ja eläinlääkäriasemat olivat raportoineet primaaristen ja sekundaaristen myrkytystapausten huomattavasta lisääntymisestä kissoilla ja koirilla, joilla esiintyi α-kloraloosimyrkytyksen oireita. Ranskassa ranskalaiset eläinlääkintäalan myrkytyskeskukset olivat myös raportoineet α-kloraloosin aiheuttamien myrkytysten lisääntymisestä seuraeläimillä vuosina 2017 ja 2018, ja kyseessä olivat pääasiassa koirien primaariset myrkytykset. |
| --- | --- |

(2)

Vuonna 2019 Ranska sai Alankomailta ja Suomelta ilmoituksen siitä, että vuonna 2018 myrkytyskeskukset, lemmikkieläinten omistajat ja eläinlääkäriasemat olivat raportoineet primaaristen ja sekundaaristen myrkytystapausten huomattavasta lisääntymisestä kissoilla ja koirilla, joilla esiintyi α-kloraloosimyrkytyksen oireita. Ranskassa ranskalaiset eläinlääkintäalan myrkytyskeskukset olivat myös raportoineet α-kloraloosin aiheuttamien myrkytysten lisääntymisestä seuraeläimillä vuosina 2017 ja 2018, ja kyseessä olivat pääasiassa koirien primaariset myrkytykset.

| (3) | Vuonna 2019 Ruotsi sai eläinlääkäriasemilta tietoja, joiden mukaan α-kloraloosia sisältävät jyrsijämyrkyt olivat aiheuttaneet sekundaarisia myrkytyksiä kissoilla. Maatalousyliopiston pieneläinsairaala totesi, että eläinlääkintäalalla oli Ruotsissa ja useissa muissa maissa raportoitu viime vuosina kasvava määrä epäiltyjä α-kloraloosin aiheuttamia myrkytyksiä kissoilla. |
| --- | --- |

(3)

Vuonna 2019 Ruotsi sai eläinlääkäriasemilta tietoja, joiden mukaan α-kloraloosia sisältävät jyrsijämyrkyt olivat aiheuttaneet sekundaarisia myrkytyksiä kissoilla. Maatalousyliopiston pieneläinsairaala totesi, että eläinlääkintäalalla oli Ruotsissa ja useissa muissa maissa raportoitu viime vuosina kasvava määrä epäiltyjä α-kloraloosin aiheuttamia myrkytyksiä kissoilla.

| (4) | Ranska muutti 30 päivänä lokakuuta 2019 ja Ruotsi puolestaan 17 päivänä joulukuuta 2019 biosidivalmisteperheen Alphachloralose Grain lupia asetuksen (EU) N:o 528/2012 48 artiklan 1 kohdan a alakohdan mukaisesti ottaakseen huomioon koiriin liittyvät primaariset myrkytystapaukset ja kissoihin liittyvät sekundaariset myrkytystapaukset. |
| --- | --- |

(4)

Ranska muutti 30 päivänä lokakuuta 2019 ja Ruotsi puolestaan 17 päivänä joulukuuta 2019 biosidivalmisteperheen Alphachloralose Grain lupia asetuksen (EU) N:o 528/2012 48 artiklan 1 kohdan a alakohdan mukaisesti ottaakseen huomioon koiriin liittyvät primaariset myrkytystapaukset ja kissoihin liittyvät sekundaariset myrkytystapaukset.

| (5) | Ranska muutti lupaa siten, että valmisteisiin vaadittiin lisämerkintöjä, joissa ilmoitetaan selvästi riski ihmisille ja muille kuin torjuttaville organismeille, ja että pakkauksessa ilmoitetaan velvollisuudesta käyttää biosidivalmisteperhettä ainoastaan syöttilaatikoissa. |
| --- | --- |

(5)

Ranska muutti lupaa siten, että valmisteisiin vaadittiin lisämerkintöjä, joissa ilmoitetaan selvästi riski ihmisille ja muille kuin torjuttaville organismeille, ja että pakkauksessa ilmoitetaan velvollisuudesta käyttää biosidivalmisteperhettä ainoastaan syöttilaatikoissa.

| (6) | Ruotsin kemikaalivirastolle toimitettujen tietojen perusteella Ruotsi muutti valmisteen lupaa siten, että käyttö rajoitettiin koulutetuille ammattikäyttäjille ja siihen lisättiin ehdot, joiden mukaan biosidivalmistetta ei pidä käyttää ympäristöissä, joissa odotetaan olevan kissoja, ja että kuolleet hiiret on kerättävä sen jälkeen, kun biosidivalmistetta on käytetty. Luvan haltija valitti Ruotsin tekemästä muutoksesta, mutta Ruotsin maa- ja ympäristötuomioistuimen päätelmänä oli, että Ruotsin kemikaaliviraston päätös muuttaa α-kloraloosia sisältävien valmisteiden lupaa ja asettaa kyseisiä valmisteita koskeva rajoitus oli perusteltu, joten valitus hylättiin. |
| --- | --- |

(6)

Ruotsin kemikaalivirastolle toimitettujen tietojen perusteella Ruotsi muutti valmisteen lupaa siten, että käyttö rajoitettiin koulutetuille ammattikäyttäjille ja siihen lisättiin ehdot, joiden mukaan biosidivalmistetta ei pidä käyttää ympäristöissä, joissa odotetaan olevan kissoja, ja että kuolleet hiiret on kerättävä sen jälkeen, kun biosidivalmistetta on käytetty. Luvan haltija valitti Ruotsin tekemästä muutoksesta, mutta Ruotsin maa- ja ympäristötuomioistuimen päätelmänä oli, että Ruotsin kemikaaliviraston päätös muuttaa α-kloraloosia sisältävien valmisteiden lupaa ja asettaa kyseisiä valmisteita koskeva rajoitus oli perusteltu, joten valitus hylättiin.

| (7) | Saksa ja Tanska siirsivät 15 päivänä huhtikuuta 2020 asetuksen (EU) N:o 528/2012 48 artiklan 3 kohdan nojalla koordinointiryhmän käsiteltäväksi vastalauseet, jotka koskivat Ranskan ja Ruotsin tekemiä biosidivalmisteperheen lupaa koskevia muutoksia. |
| --- | --- |

(7)

Saksa ja Tanska siirsivät 15 päivänä huhtikuuta 2020 asetuksen (EU) N:o 528/2012 48 artiklan 3 kohdan nojalla koordinointiryhmän käsiteltäväksi vastalauseet, jotka koskivat Ranskan ja Ruotsin tekemiä biosidivalmisteperheen lupaa koskevia muutoksia.

| (8) | Saksan vastalause liittyi Ranskan toteuttamiin toimenpiteisiin, jotka eivät sen näkemyksen mukaan olleet riittäviä. Saksa katsoi, että sekundaarisiin myrkytystapauksiin puuttumiseksi biosidivalmisteperhe olisi rajattava koulutettujen ammattikäyttäjien käyttöön. |
| --- | --- |

(8)

Saksan vastalause liittyi Ranskan toteuttamiin toimenpiteisiin, jotka eivät sen näkemyksen mukaan olleet riittäviä. Saksa katsoi, että sekundaarisiin myrkytystapauksiin puuttumiseksi biosidivalmisteperhe olisi rajattava koulutettujen ammattikäyttäjien käyttöön.

| (9) | Tanskan vastalause liittyi siihen, että Ruotsi rajoitti biosidivalmisteperheen ”koulutettujen ammattikäyttäjien” käyttöön. Tanskan mukaan valmisteen rajoittaminen koulutettujen ammattikäyttäjien käyttöön ei ollut perusteltua maan alueella. Tanska ilmoitti, ettei sillä ollut tietoa sekundaaristen myrkytystapausten esiintymisestä Tanskassa eikä ”koulutettuja ammattikäyttäjiä” ollut määritelty hiirten kemiallisen torjunnan yhteydessä maan kansallisessa lainsäädännössä. |
| --- | --- |

(9)

Tanskan vastalause liittyi siihen, että Ruotsi rajoitti biosidivalmisteperheen ”koulutettujen ammattikäyttäjien” käyttöön. Tanskan mukaan valmisteen rajoittaminen koulutettujen ammattikäyttäjien käyttöön ei ollut perusteltua maan alueella. Tanska ilmoitti, ettei sillä ollut tietoa sekundaaristen myrkytystapausten esiintymisestä Tanskassa eikä ”koulutettuja ammattikäyttäjiä” ollut määritelty hiirten kemiallisen torjunnan yhteydessä maan kansallisessa lainsäädännössä.

| (10) | Koordinointiryhmän sihteeristö pyysi 6 päivänä kesäkuuta 2020 muita asianomaisia jäsenvaltioita ja luvan haltijaa toimittamaan asiasta kirjallisia huomautuksia. Luvan haltija toimitti kirjallisia huomautuksia 30 päivänä kesäkuuta 2020, 6 päivänä heinäkuuta 2020 ja 23 päivänä heinäkuuta 2020. Vastalauseista keskusteltiin koordinointiryhmässä 6 ja 23 päivänä heinäkuuta 2020, ja luvan haltija osallistui keskusteluihin. |
| --- | --- |

(10)

Koordinointiryhmän sihteeristö pyysi 6 päivänä kesäkuuta 2020 muita asianomaisia jäsenvaltioita ja luvan haltijaa toimittamaan asiasta kirjallisia huomautuksia. Luvan haltija toimitti kirjallisia huomautuksia 30 päivänä kesäkuuta 2020, 6 päivänä heinäkuuta 2020 ja 23 päivänä heinäkuuta 2020. Vastalauseista keskusteltiin koordinointiryhmässä 6 ja 23 päivänä heinäkuuta 2020, ja luvan haltija osallistui keskusteluihin.

| (11) | Koska koordinointiryhmässä ei saavutettu yhteisymmärrystä, Ranska siirsi 21 päivänä lokakuuta 2020 ja Ruotsi 7 päivänä elokuuta 2020 ratkaisemattomat vastalauseet komission käsiteltäväksi asetuksen (EU) N:o 528/2012 36 artiklan 1 kohdan nojalla ja toimitti komissiolle yksityiskohtaisen selvityksen asiasta, josta jäsenvaltiot eivät olleet päässeet yhteisymmärrykseen, ja niiden erimielisyyden syistä. |
| --- | --- |

(11)

Koska koordinointiryhmässä ei saavutettu yhteisymmärrystä, Ranska siirsi 21 päivänä lokakuuta 2020 ja Ruotsi 7 päivänä elokuuta 2020 ratkaisemattomat vastalauseet komission käsiteltäväksi asetuksen (EU) N:o 528/2012 36 artiklan 1 kohdan nojalla ja toimitti komissiolle yksityiskohtaisen selvityksen asiasta, josta jäsenvaltiot eivät olleet päässeet yhteisymmärrykseen, ja niiden erimielisyyden syistä.

| (12) | Ranskan ja Ruotsin asetuksen (EU) N:o 528/2012 36 artiklan 1 kohdan nojalla tekemien käsiteltäväksi siirtämisten johdosta Suomen turvallisuus- ja kemikaalivirasto (Tukes) pyysi toukokuussa 2021 Suomen ruokavirastolta ja Suomen eläinlääkäriliitolta lausunnon α-kloraloosivalmisteiden vaikutuksista lemmikkieläimiin ja tarpeesta rajoittaa α-kloraloosivalmisteiden käyttöä. Kyseisessä lausunnossa, jonka Suomi toimitti komissiolle, todettiin, että α-kloraloosia sisältävät biosidivalmisteet aiheuttavat huomattavaa haittaa ja kärsimystä niin lemmikkieläimille kuin luonnonvaraisille eläimille, että Tukesille ja Suomen ruokavirastolle ilmoitettujen lemmikkieläimiä koskevien myrkytysten määrä on merkittävä ja että lupiin asetuksen (EU) N:o 528/2012 37 artiklan 1 kohdan a ja c alakohdan mukaisesti vuonna 2019 tehdyt poikkeukset, joilla biosidivalmisteiden pitäminen kaupan ja käyttö rajattiin ei-ammattikäyttäjien kohdalla ainoastaan esitäytettyihin syöttilaatikoihin ja jotka Suomi oli jo ottanut käyttöön, eivät olleet vähentäneet tapausten määrää riittävästi. Sen vuoksi Suomen ruokavirasto suositteli, että α-kloraloosia sisältävien valmisteiden käyttö ja saatavuus olisi rajoitettava koulutetuille ammattikäyttäjille. Suomi muutti α-kloraloosia sisältävien jyrsijämyrkkyjen lupia asetuksen (EU) N:o 528/2012 48 artiklan 1 kohdan mukaisesti 8 päivänä joulukuuta 2021 niiden rajoittamiseksi ammattikäyttöön. |
| --- | --- |

(12)

Ranskan ja Ruotsin asetuksen (EU) N:o 528/2012 36 artiklan 1 kohdan nojalla tekemien käsiteltäväksi siirtämisten johdosta Suomen turvallisuus- ja kemikaalivirasto (Tukes) pyysi toukokuussa 2021 Suomen ruokavirastolta ja Suomen eläinlääkäriliitolta lausunnon α-kloraloosivalmisteiden vaikutuksista lemmikkieläimiin ja tarpeesta rajoittaa α-kloraloosivalmisteiden käyttöä. Kyseisessä lausunnossa, jonka Suomi toimitti komissiolle, todettiin, että α-kloraloosia sisältävät biosidivalmisteet aiheuttavat huomattavaa haittaa ja kärsimystä niin lemmikkieläimille kuin luonnonvaraisille eläimille, että Tukesille ja Suomen ruokavirastolle ilmoitettujen lemmikkieläimiä koskevien myrkytysten määrä on merkittävä ja että lupiin asetuksen (EU) N:o 528/2012 37 artiklan 1 kohdan a ja c alakohdan mukaisesti vuonna 2019 tehdyt poikkeukset, joilla biosidivalmisteiden pitäminen kaupan ja käyttö rajattiin ei-ammattikäyttäjien kohdalla ainoastaan esitäytettyihin syöttilaatikoihin ja jotka Suomi oli jo ottanut käyttöön, eivät olleet vähentäneet tapausten määrää riittävästi. Sen vuoksi Suomen ruokavirasto suositteli, että α-kloraloosia sisältävien valmisteiden käyttö ja saatavuus olisi rajoitettava koulutetuille ammattikäyttäjille. Suomi muutti α-kloraloosia sisältävien jyrsijämyrkkyjen lupia asetuksen (EU) N:o 528/2012 48 artiklan 1 kohdan mukaisesti 8 päivänä joulukuuta 2021 niiden rajoittamiseksi ammattikäyttöön.

| (13) | Lisäksi Ruotsin kemikaalivirasto sai lisätietoja verinäyteanalyyseista Uppsalan yliopiston eläinsairaalasta, ja niissä vahvistettiin α-kloraloosin esiintyminen myrkytyksen saaneiden eläinten veressä. |
| --- | --- |

(13)

Lisäksi Ruotsin kemikaalivirasto sai lisätietoja verinäyteanalyyseista Uppsalan yliopiston eläinsairaalasta, ja niissä vahvistettiin α-kloraloosin esiintyminen myrkytyksen saaneiden eläinten veressä.

| (14) | Asetuksen (EU) N:o 528/2012 19 artiklan 1 kohdan b alakohdan iii alakohdan mukaisesti luvan myöntämisen ehtona on, että biosidivalmiste ei itse eikä jäämiensä välityksellä aiheuta eläinten terveyteen suoraan tai epäsuorasti juomaveden, elintarvikkeiden, rehun, ilman tai muiden epäsuorien vaikutusten kautta välittömiä tai myöhemmin ilmeneviä vaikutuksia, joita ei voida hyväksyä. |
| --- | --- |

(14)

Asetuksen (EU) N:o 528/2012 19 artiklan 1 kohdan b alakohdan iii alakohdan mukaisesti luvan myöntämisen ehtona on, että biosidivalmiste ei itse eikä jäämiensä välityksellä aiheuta eläinten terveyteen suoraan tai epäsuorasti juomaveden, elintarvikkeiden, rehun, ilman tai muiden epäsuorien vaikutusten kautta välittömiä tai myöhemmin ilmeneviä vaikutuksia, joita ei voida hyväksyä.

| (15) | Asetuksen (EU) N:o 528/2012 19 artiklan 5 kohdan ensimmäisessä alakohdassa säädetään, että biosidivalmisteelle voidaan antaa lupa, vaikka 19 artiklan 1 kohdan b alakohdan iii alakohdassa säädetyt edellytykset eivät kaikilta osin täyty, jos biosidivalmisteen hyväksymättä jättämisestä aiheutuu yhteiskunnalle suhteetonta haittaa verrattuna riskeihin, joita biosidivalmisteen luvassa asetettujen ehtojen mukaisesta käytöstä aiheutuu ihmisten terveydelle, eläinten terveydelle tai ympäristölle. Mainitun 19 artiklan 5 kohdan toisessa alakohdassa säädetään lisäksi, että kyseisen säännöksen mukaisesti luvan saaneiden biosidivalmisteiden käytössä on toteutettava asianmukaisia riskinhallintatoimia, jotta voidaan varmistaa ihmisten ja ympäristön mahdollisimman vähäinen altistuminen asianomaiselle biosidivalmisteelle. Tämän kohdan mukaisesti luvan saaneiden biosidivalmisteiden käyttö on rajattava jäsenvaltioihin, joissa ensimmäisen alakohdan mukainen edellytys täyttyy. |
| --- | --- |

(15)

Asetuksen (EU) N:o 528/2012 19 artiklan 5 kohdan ensimmäisessä alakohdassa säädetään, että biosidivalmisteelle voidaan antaa lupa, vaikka 19 artiklan 1 kohdan b alakohdan iii alakohdassa säädetyt edellytykset eivät kaikilta osin täyty, jos biosidivalmisteen hyväksymättä jättämisestä aiheutuu yhteiskunnalle suhteetonta haittaa verrattuna riskeihin, joita biosidivalmisteen luvassa asetettujen ehtojen mukaisesta käytöstä aiheutuu ihmisten terveydelle, eläinten terveydelle tai ympäristölle. Mainitun 19 artiklan 5 kohdan toisessa alakohdassa säädetään lisäksi, että kyseisen säännöksen mukaisesti luvan saaneiden biosidivalmisteiden käytössä on toteutettava asianmukaisia riskinhallintatoimia, jotta voidaan varmistaa ihmisten ja ympäristön mahdollisimman vähäinen altistuminen asianomaiselle biosidivalmisteelle. Tämän kohdan mukaisesti luvan saaneiden biosidivalmisteiden käyttö on rajattava jäsenvaltioihin, joissa ensimmäisen alakohdan mukainen edellytys täyttyy.

| (16) | Tutkittuaan huolellisesti jäsenvaltioiden sekä biosidivalmisteperheen luvan haltijan toimittamat tiedot komissio katsoo, ettei kyseinen biosidivalmisteperhe täytä kaikilta osin asetuksen (EU) N:o 528/2012 19 artiklan 1 kohdan b alakohdan iii alakohdassa vahvistettuja edellytyksiä, kun otetaan huomioon Suomen ruokaviraston ja Suomen eläinlääkäriliiton lausunto sekä Uppsalan yliopiston eläinsairaalan ja Ruotsin eläinlääkäriliiton raportit, joissa todettiin, että kyseisellä biosidivalmisteperheellä on eläinten terveyteen vaikutuksia, joita ei voida hyväksyä, ja vahvistettiin myrkytyksen saaneille eläimille tehtyjen analyysitestien avulla, että α-kloraloosiin liittyviä myrkytystapauksia oli esiintynyt kissoilla huomattava määrä. |
| --- | --- |

(16)

Tutkittuaan huolellisesti jäsenvaltioiden sekä biosidivalmisteperheen luvan haltijan toimittamat tiedot komissio katsoo, ettei kyseinen biosidivalmisteperhe täytä kaikilta osin asetuksen (EU) N:o 528/2012 19 artiklan 1 kohdan b alakohdan iii alakohdassa vahvistettuja edellytyksiä, kun otetaan huomioon Suomen ruokaviraston ja Suomen eläinlääkäriliiton lausunto sekä Uppsalan yliopiston eläinsairaalan ja Ruotsin eläinlääkäriliiton raportit, joissa todettiin, että kyseisellä biosidivalmisteperheellä on eläinten terveyteen vaikutuksia, joita ei voida hyväksyä, ja vahvistettiin myrkytyksen saaneille eläimille tehtyjen analyysitestien avulla, että α-kloraloosiin liittyviä myrkytystapauksia oli esiintynyt kissoilla huomattava määrä.

| (17) | Sen vuoksi kyseiselle biosidivalmisteperheelle voidaan asetuksen (EU) N:o 528/2012 19 artiklan 5 kohdan mukaisesti antaa lupa vain niissä jäsenvaltioissa, jotka katsovat, että sen hyväksymättä jättämisestä aiheutuu yhteiskunnalle suhteetonta haittaa verrattuna riskeihin, joita biosidivalmisteen luvassa asetettujen ehtojen mukaisesta käytöstä aiheutuu ihmisten terveydelle, eläinten terveydelle tai ympäristölle. |
| --- | --- |

(17)

Sen vuoksi kyseiselle biosidivalmisteperheelle voidaan asetuksen (EU) N:o 528/2012 19 artiklan 5 kohdan mukaisesti antaa lupa vain niissä jäsenvaltioissa, jotka katsovat, että sen hyväksymättä jättämisestä aiheutuu yhteiskunnalle suhteetonta haittaa verrattuna riskeihin, joita biosidivalmisteen luvassa asetettujen ehtojen mukaisesta käytöstä aiheutuu ihmisten terveydelle, eläinten terveydelle tai ympäristölle.

| (18) | Lisäksi biosidivalmisteen käytössä on asetuksen (EU) N:o 528/2012 19 artiklan 5 kohdan mukaisesti toteutettava asianmukaisia riskinhallintatoimia, jotta voidaan varmistaa ihmisten ja ympäristön mahdollisimman vähäinen altistuminen tälle biosidivalmisteelle. |
| --- | --- |

(18)

Lisäksi biosidivalmisteen käytössä on asetuksen (EU) N:o 528/2012 19 artiklan 5 kohdan mukaisesti toteutettava asianmukaisia riskinhallintatoimia, jotta voidaan varmistaa ihmisten ja ympäristön mahdollisimman vähäinen altistuminen tälle biosidivalmisteelle.

| (19) | Tehoaine α-kloraloosi sisällytettiin direktiivin 98/8/EY liitteeseen I käytettäväksi tuotetyyppiin 14 kuuluvissa biosidituotteissa, ja asetuksen (EU) N:o 528/2012 86 artiklan mukaisesti sitä pidetään näin ollen hyväksyttynä mainitun asetuksen nojalla edellyttäen, että kyseisen direktiivin liitteessä I vahvistettuja spesifikaatioita ja edellytyksiä sovelletaan. |
| --- | --- |

(19)

Tehoaine α-kloraloosi sisällytettiin direktiivin 98/8/EY liitteeseen I käytettäväksi tuotetyyppiin 14 kuuluvissa biosidituotteissa, ja asetuksen (EU) N:o 528/2012 86 artiklan mukaisesti sitä pidetään näin ollen hyväksyttynä mainitun asetuksen nojalla edellyttäen, että kyseisen direktiivin liitteessä I vahvistettuja spesifikaatioita ja edellytyksiä sovelletaan.

| (20) | Kemikaalivirastolle toimitettiin 24 päivänä joulukuuta 2019 asetuksen (EU) N:o 528/2012 13 artiklan 1 kohdan mukaisesti hakemus tehoaineen α-kloraloosi hyväksymisen uusimiseksi. Arvioinnista vastaava Puolan toimivaltainen viranomainen ilmoitti komissiolle 15 päivänä lokakuuta 2020, että se oli päättänyt kyseisen asetuksen 14 artiklan 1 kohdan mukaisesti, että uusimista koskevan hakemuksen täydellinen arviointi oli tarpeen. |
| --- | --- |

(20)

Kemikaalivirastolle toimitettiin 24 päivänä joulukuuta 2019 asetuksen (EU) N:o 528/2012 13 artiklan 1 kohdan mukaisesti hakemus tehoaineen α-kloraloosi hyväksymisen uusimiseksi. Arvioinnista vastaava Puolan toimivaltainen viranomainen ilmoitti komissiolle 15 päivänä lokakuuta 2020, että se oli päättänyt kyseisen asetuksen 14 artiklan 1 kohdan mukaisesti, että uusimista koskevan hakemuksen täydellinen arviointi oli tarpeen.

| (21) | Näin ollen α-kloraloosin käyttöä valmisteryhmään 14 kuuluvissa biosidivalmisteissa koskevan hyväksynnän voimassaolon oli määrä päättyä hakijasta riippumattomista syistä 30 päivänä kesäkuuta 2021 ennen kuin olisi tehty päätös sen uusimisesta. Sen vuoksi α-kloraloosin hyväksynnän voimassaolon päättymispäivää lykättiin 31 päivään joulukuuta 2023 komission täytäntöönpanopäätöksellä (EU) 2021/333 (3), jotta hakemus voitaisiin tutkia. |
| --- | --- |

(21)

Näin ollen α-kloraloosin käyttöä valmisteryhmään 14 kuuluvissa biosidivalmisteissa koskevan hyväksynnän voimassaolon oli määrä päättyä hakijasta riippumattomista syistä 30 päivänä kesäkuuta 2021 ennen kuin olisi tehty päätös sen uusimisesta. Sen vuoksi α-kloraloosin hyväksynnän voimassaolon päättymispäivää lykättiin 31 päivään joulukuuta 2023 komission täytäntöönpanopäätöksellä (EU) 2021/333 (3), jotta hakemus voitaisiin tutkia.

| (22) | α-Kloraloosia sisältävien biosidivalmisteiden käytöstä eläimille aiheutuvaa sekundaarisen myrkytyksen riskiä sekä tarvittavia riskinhallintatoimia, joita on sovellettava kyseisen riskin vähentämiseksi hyväksyttävälle tasolle, olisi arvioitava α-kloraloosin hyväksynnän uusimista koskevan hakemuksen arvioinnin yhteydessä, ja jäsenvaltioiden olisi sen jälkeen otettava ne asianmukaisesti huomioon myönnettäessä lupia α-kloraloosia sisältäville biosidivalmisteille. |
| --- | --- |

(22)

α-Kloraloosia sisältävien biosidivalmisteiden käytöstä eläimille aiheutuvaa sekundaarisen myrkytyksen riskiä sekä tarvittavia riskinhallintatoimia, joita on sovellettava kyseisen riskin vähentämiseksi hyväksyttävälle tasolle, olisi arvioitava α-kloraloosin hyväksynnän uusimista koskevan hakemuksen arvioinnin yhteydessä, ja jäsenvaltioiden olisi sen jälkeen otettava ne asianmukaisesti huomioon myönnettäessä lupia α-kloraloosia sisältäville biosidivalmisteille.

| (23) | Ottaen huomioon edellä esitetyt näkökohdat komissio katsoo, että riskinhallintatoimien, joilla puututaan α-kloraloosia sisältävien valmisteiden käytöstä aiheutuvien primaaristen ja sekundaaristen myrkytysten riskiin, olisi poikkeuksellisesti – odotettaessa α-kloraloosia koskevan arvioinnin päätelmiä – riiputtava sekundaaristen myrkytysten esiintymistä koskevista erityisistä olosuhteista ja siitä saatavilla olevasta näytöstä kussakin jäsenvaltiossa. Jotkin jäsenvaltiot voisivat esimerkiksi pitää tarpeellisena rajoittaa käytön koulutetuille ammattikäyttäjille, kun taas toiset voisivat katsoa lisämerkintöjä koskevien vaatimusten riittävän. |
| --- | --- |

(23)

Ottaen huomioon edellä esitetyt näkökohdat komissio katsoo, että riskinhallintatoimien, joilla puututaan α-kloraloosia sisältävien valmisteiden käytöstä aiheutuvien primaaristen ja sekundaaristen myrkytysten riskiin, olisi poikkeuksellisesti – odotettaessa α-kloraloosia koskevan arvioinnin päätelmiä – riiputtava sekundaaristen myrkytysten esiintymistä koskevista erityisistä olosuhteista ja siitä saatavilla olevasta näytöstä kussakin jäsenvaltiossa. Jotkin jäsenvaltiot voisivat esimerkiksi pitää tarpeellisena rajoittaa käytön koulutetuille ammattikäyttäjille, kun taas toiset voisivat katsoa lisämerkintöjä koskevien vaatimusten riittävän.

| (24) | Komissio antoi 14 päivänä helmikuuta 2022 luvan haltijalle asetuksen (EU) N:o 528/2012 36 artiklan 2 kohdan mukaisesti mahdollisuuden esittää kirjallisia huomautuksia. Luvan haltija toimitti huomautuksia, jotka komissio otti huomioon. |
| --- | --- |

(24)

Komissio antoi 14 päivänä helmikuuta 2022 luvan haltijalle asetuksen (EU) N:o 528/2012 36 artiklan 2 kohdan mukaisesti mahdollisuuden esittää kirjallisia huomautuksia. Luvan haltija toimitti huomautuksia, jotka komissio otti huomioon.

| (25) | Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat pysyvän biosidivalmistekomitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(25)

Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat pysyvän biosidivalmistekomitean lausunnon mukaiset,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Biosidivalmisterekisterissä numerolla FR-0019764-0000 yksilöity biosidivalmisteperhe ei täytä kaikilta osin asetuksen (EU) N:o 528/2012 19 artiklan 1 kohdan b alakohdan iii alakohdassa säädettyjä ehtoja.

Biosidivalmisterekisterissä numerolla FR-0019764-0000 yksilöidylle biosidivalmisteperheelle voidaan antaa lupa vain niissä jäsenvaltioissa, jotka katsovat, että sen hyväksymättä jättämisestä aiheutuu yhteiskunnalle suhteetonta haittaa verrattuna riskeihin, joita biosidivalmisteen luvassa asetettujen ehtojen mukaisesta käytöstä aiheutuu ihmisten terveydelle, eläinten terveydelle tai ympäristölle.

Asetuksen (EU) N:o 528/2012 19 artiklan 5 kohdassa tarkoitetun mukaisesti biosidivalmisteen käytössä on toteutettava asianmukaisia riskinhallintatoimia, jotka on kussakin jäsenvaltiossa vahvistettava niiden erityisten olosuhteiden ja saatavilla olevan näytön perusteella, jotka koskevat sekundaaristen myrkytystapausten esiintymistä kyseisessä jäsenvaltiossa.

2 artikla

Tämä päätös on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.

Tehty Brysselissä 23 päivänä kesäkuuta 2022.

Komission puolesta

Stella KYRIAKIDES

Komission jäsen

---

(1)  
  EUVL L 167, 27.6.2012, s. 1.

1

(2)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 98/8/EY, annettu 16 päivänä helmikuuta 1998, biosidituotteiden markkinoille saattamisesta (EYVL L 123, 24.4.1998, s. 1).

2

(3)  Komission täytäntöönpanopäätös (EU) 2021/333, annettu 24 päivänä helmikuuta 2021, α-kloraloosin käyttöä valmisteryhmään 14 kuuluvissa biosidivalmisteissa koskevan hyväksynnän voimassaolon päättymispäivän lykkäämisestä (EUVL L 65, 25.2.2021, s. 58).

3

---

| 27.6.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 168/90 |
| --- | --- | --- | --- |

27.6.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 168/90

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOPÄÄTÖS (EU) 2022/1006,

annettu 24 päivänä kesäkuuta 2022,

Ranskan ja Ruotsin Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 528/2012 mukaisesti käsiteltäviksi siirtämistä, biosidivalmisteperheen Alphachloralose Pasta luvan ehtoja ja edellytyksiä koskevista ratkaisemattomista vastalauseista

(tiedoksiannettu numerolla C(2022) 4226)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon biosidivalmisteiden asettamisesta saataville markkinoilla ja niiden käytöstä 22 päivänä toukokuuta 2012 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 528/2012 (1) ja erityisesti sen 36 artiklan 3 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Biosidivalmiste Black Pearl Pasta sai 19 päivänä maaliskuuta 2013 luvan ja biosidivalmiste Le Foudrayant Souris Pate Rouge 27 päivänä elokuuta 2013 luvan Ranskassa ja Ruotsissa Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 98/8/EY (2) mukaisesti. Ruotsi tunnusti tämän jälkeen vastavuoroisesti 9 päivänä lokakuuta 2013 biosidivalmisteen Black Pearl Pasta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 528/2012 mukaisesti. Biosidivalmisteperhe Alphachloralose Pasta, johon sisältyvät valmiste Black Pearl Pasta ja valmiste Le Foudroyant Souris Pate Rouge, jäljempänä ’biosidivalmisteperhe’, sai luvan Ranskassa 21 päivänä lokakuuta 2019 ja Ruotsissa 5 päivänä maaliskuuta 2018. Biosidivalmisteperheeseen sisältyy biosidivalmisteita, jotka ovat jyrsijämyrkkyjä ja kuuluvat valmisteryhmään 14 asetuksen (EU) N:o 528/2012 liitteen V mukaisesti. Biosidivalmisteet saatetaan markkinoille uudelleentäytettävissä katetuissa syöttilaatikoissa koulutettujen ammattikäyttäjien käytettäväksi sekä esitäytetyissä väärinkäytöltä suojatuissa syöttilaatikoissa ei-ammattikäyttäjien käytettäväksi. Biosidivalmisteet sisältävät hyväksyttyä tehoainetta α-kloraloosia. Biosidivalmisteiden luvan haltija on LODI S.A.S. |
| --- | --- |

(1)

Biosidivalmiste Black Pearl Pasta sai 19 päivänä maaliskuuta 2013 luvan ja biosidivalmiste Le Foudrayant Souris Pate Rouge 27 päivänä elokuuta 2013 luvan Ranskassa ja Ruotsissa Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 98/8/EY (2) mukaisesti. Ruotsi tunnusti tämän jälkeen vastavuoroisesti 9 päivänä lokakuuta 2013 biosidivalmisteen Black Pearl Pasta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 528/2012 mukaisesti. Biosidivalmisteperhe Alphachloralose Pasta, johon sisältyvät valmiste Black Pearl Pasta ja valmiste Le Foudroyant Souris Pate Rouge, jäljempänä ’biosidivalmisteperhe’, sai luvan Ranskassa 21 päivänä lokakuuta 2019 ja Ruotsissa 5 päivänä maaliskuuta 2018. Biosidivalmisteperheeseen sisältyy biosidivalmisteita, jotka ovat jyrsijämyrkkyjä ja kuuluvat valmisteryhmään 14 asetuksen (EU) N:o 528/2012 liitteen V mukaisesti. Biosidivalmisteet saatetaan markkinoille uudelleentäytettävissä katetuissa syöttilaatikoissa koulutettujen ammattikäyttäjien käytettäväksi sekä esitäytetyissä väärinkäytöltä suojatuissa syöttilaatikoissa ei-ammattikäyttäjien käytettäväksi. Biosidivalmisteet sisältävät hyväksyttyä tehoainetta α-kloraloosia. Biosidivalmisteiden luvan haltija on LODI S.A.S.

| (2) | Vuonna 2019 Ranska sai Alankomailta ja Suomelta ilmoituksen siitä, että vuonna 2018 myrkytyskeskukset, lemmikkieläinten omistajat ja eläinlääkäriasemat olivat raportoineet primaaristen ja sekundaaristen myrkytystapausten huomattavasta lisääntymisestä kissoilla ja koirilla, joilla esiintyi α-kloraloosimyrkytyksen oireita. Ranskassa ranskalaiset eläinlääkintäalan myrkytyskeskukset olivat myös raportoineet α-kloraloosin aiheuttamien myrkytysten lisääntymisestä seuraeläimillä vuosina 2017 ja 2018, ja kyseessä olivat pääasiassa koirien primaariset myrkytykset. |
| --- | --- |

(2)

Vuonna 2019 Ranska sai Alankomailta ja Suomelta ilmoituksen siitä, että vuonna 2018 myrkytyskeskukset, lemmikkieläinten omistajat ja eläinlääkäriasemat olivat raportoineet primaaristen ja sekundaaristen myrkytystapausten huomattavasta lisääntymisestä kissoilla ja koirilla, joilla esiintyi α-kloraloosimyrkytyksen oireita. Ranskassa ranskalaiset eläinlääkintäalan myrkytyskeskukset olivat myös raportoineet α-kloraloosin aiheuttamien myrkytysten lisääntymisestä seuraeläimillä vuosina 2017 ja 2018, ja kyseessä olivat pääasiassa koirien primaariset myrkytykset.

| (3) | Vuonna 2019 Ruotsi sai eläinlääkäriasemilta tietoja, joiden mukaan α-kloraloosia sisältävät jyrsijämyrkyt olivat aiheuttaneet sekundaarisia myrkytyksiä kissoilla. Ruotsin maatalousyliopiston pieneläinsairaala ilmoitti, että kissojen epäillyistä α-kloraloosimyrkytyksistä tehtyjen raporttien määrä oli kasvanut viime vuosina. |
| --- | --- |

(3)

Vuonna 2019 Ruotsi sai eläinlääkäriasemilta tietoja, joiden mukaan α-kloraloosia sisältävät jyrsijämyrkyt olivat aiheuttaneet sekundaarisia myrkytyksiä kissoilla. Ruotsin maatalousyliopiston pieneläinsairaala ilmoitti, että kissojen epäillyistä α-kloraloosimyrkytyksistä tehtyjen raporttien määrä oli kasvanut viime vuosina.

| (4) | Ranska muutti 30 päivänä lokakuuta 2019 ja Ruotsi puolestaan 17 päivänä joulukuuta 2019 biosidivalmisteperheen Alphachloralose Pasta lupia asetuksen (EU) N:o 528/2012 48 artiklan 1 kohdan a alakohdan mukaisesti ottaakseen huomioon koiriin liittyvät primaariset myrkytystapaukset ja kissoihin liittyvät sekundaariset myrkytystapaukset. |
| --- | --- |

(4)

Ranska muutti 30 päivänä lokakuuta 2019 ja Ruotsi puolestaan 17 päivänä joulukuuta 2019 biosidivalmisteperheen Alphachloralose Pasta lupia asetuksen (EU) N:o 528/2012 48 artiklan 1 kohdan a alakohdan mukaisesti ottaakseen huomioon koiriin liittyvät primaariset myrkytystapaukset ja kissoihin liittyvät sekundaariset myrkytystapaukset.

| (5) | Ranska muutti lupaa siten, että biosidivalmisteperheeseen vaadittiin lisämerkintöjä, joissa ilmoitetaan selvästi riski ihmisille ja muille kuin torjuttaville organismeille, ja että pakkauksessa ilmoitetaan velvollisuudesta käyttää biosidivalmisteperhettä ainoastaan syöttilaatikoissa. |
| --- | --- |

(5)

Ranska muutti lupaa siten, että biosidivalmisteperheeseen vaadittiin lisämerkintöjä, joissa ilmoitetaan selvästi riski ihmisille ja muille kuin torjuttaville organismeille, ja että pakkauksessa ilmoitetaan velvollisuudesta käyttää biosidivalmisteperhettä ainoastaan syöttilaatikoissa.

| (6) | Ruotsin kemikaalivirastolle toimitettujen tietojen perusteella Ruotsi muutti valmisteen lupaa siten, että käyttö rajoitettiin koulutetuille ammattikäyttäjille ja siihen lisättiin ehdot, joiden mukaan biosidivalmistetta ei pidä käyttää ympäristöissä, joissa odotetaan olevan kissoja, ja että kuolleet hiiret on kerättävä sen jälkeen, kun biosidivalmistetta on käytetty. Luvan haltija valitti Ruotsin tekemästä muutoksesta, mutta Ruotsin maa- ja ympäristötuomioistuimen päätelmänä oli, että Ruotsin kemikaaliviraston päätös muuttaa α-kloraloosia sisältävien valmisteiden lupaa ja asettaa kyseisiä valmisteita koskeva rajoitus oli perusteltu, joten valitus hylättiin. |
| --- | --- |

(6)

Ruotsin kemikaalivirastolle toimitettujen tietojen perusteella Ruotsi muutti valmisteen lupaa siten, että käyttö rajoitettiin koulutetuille ammattikäyttäjille ja siihen lisättiin ehdot, joiden mukaan biosidivalmistetta ei pidä käyttää ympäristöissä, joissa odotetaan olevan kissoja, ja että kuolleet hiiret on kerättävä sen jälkeen, kun biosidivalmistetta on käytetty. Luvan haltija valitti Ruotsin tekemästä muutoksesta, mutta Ruotsin maa- ja ympäristötuomioistuimen päätelmänä oli, että Ruotsin kemikaaliviraston päätös muuttaa α-kloraloosia sisältävien valmisteiden lupaa ja asettaa kyseisiä valmisteita koskeva rajoitus oli perusteltu, joten valitus hylättiin.

| (7) | Saksa ja Tanska siirsivät 15 päivänä huhtikuuta 2020 asetuksen (EU) N:o 528/2012 48 artiklan 3 kohdan nojalla koordinointiryhmän käsiteltäväksi vastalauseet, jotka koskivat Ranskan ja Ruotsin tekemiä biosidivalmisteperheen lupaa koskevia muutoksia. |
| --- | --- |

(7)

Saksa ja Tanska siirsivät 15 päivänä huhtikuuta 2020 asetuksen (EU) N:o 528/2012 48 artiklan 3 kohdan nojalla koordinointiryhmän käsiteltäväksi vastalauseet, jotka koskivat Ranskan ja Ruotsin tekemiä biosidivalmisteperheen lupaa koskevia muutoksia.

| (8) | Saksan vastalause liittyi Ranskan toteuttamiin toimenpiteisiin, jotka eivät sen näkemyksen mukaan olleet riittäviä. Saksa katsoi, että sekundaarisiin myrkytystapauksiin puuttumiseksi biosidivalmisteperhe olisi rajattava koulutettujen ammattikäyttäjien käyttöön. |
| --- | --- |

(8)

Saksan vastalause liittyi Ranskan toteuttamiin toimenpiteisiin, jotka eivät sen näkemyksen mukaan olleet riittäviä. Saksa katsoi, että sekundaarisiin myrkytystapauksiin puuttumiseksi biosidivalmisteperhe olisi rajattava koulutettujen ammattikäyttäjien käyttöön.

| (9) | Tanskan vastalause liittyy siihen, että Ruotsi rajoitti biosidivalmisteperheen ”koulutettujen ammattikäyttäjien” käyttöön. Tanskan mukaan valmisteen rajoittaminen koulutettujen ammattikäyttäjien käyttöön ei ollut perusteltua maan alueella. Tanska ilmoitti, ettei sillä ollut tietoa sekundaaristen myrkytystapausten esiintymisestä Tanskassa eikä ”koulutettuja ammattikäyttäjiä” ollut määritelty hiirten kemiallisen torjunnan yhteydessä maan kansallisessa lainsäädännössä. |
| --- | --- |

(9)

Tanskan vastalause liittyy siihen, että Ruotsi rajoitti biosidivalmisteperheen ”koulutettujen ammattikäyttäjien” käyttöön. Tanskan mukaan valmisteen rajoittaminen koulutettujen ammattikäyttäjien käyttöön ei ollut perusteltua maan alueella. Tanska ilmoitti, ettei sillä ollut tietoa sekundaaristen myrkytystapausten esiintymisestä Tanskassa eikä ”koulutettuja ammattikäyttäjiä” ollut määritelty hiirten kemiallisen torjunnan yhteydessä maan kansallisessa lainsäädännössä.

| (10) | Koordinointiryhmän sihteeristö pyysi 6 päivänä kesäkuuta 2020 muita asianomaisia jäsenvaltioita ja luvan haltijaa toimittamaan asiasta kirjallisia huomautuksia. Luvan haltija toimitti kirjallisia huomautuksia 30 päivänä kesäkuuta 2020, 6 päivänä heinäkuuta 2020 ja 23 päivänä heinäkuuta 2020. Vastalauseista keskusteltiin koordinointiryhmässä 6 ja 23 päivänä heinäkuuta 2020, ja luvan haltija osallistui keskusteluihin. |
| --- | --- |

(10)

Koordinointiryhmän sihteeristö pyysi 6 päivänä kesäkuuta 2020 muita asianomaisia jäsenvaltioita ja luvan haltijaa toimittamaan asiasta kirjallisia huomautuksia. Luvan haltija toimitti kirjallisia huomautuksia 30 päivänä kesäkuuta 2020, 6 päivänä heinäkuuta 2020 ja 23 päivänä heinäkuuta 2020. Vastalauseista keskusteltiin koordinointiryhmässä 6 ja 23 päivänä heinäkuuta 2020, ja luvan haltija osallistui keskusteluihin.

| (11) | Koska koordinointiryhmässä ei saavutettu yhteisymmärrystä, Ranska siirsi 21 päivänä lokakuuta 2020 ja Ruotsi 7 päivänä elokuuta 2020 ratkaisemattomat vastalauseet komission käsiteltäväksi asetuksen (EU) N:o 528/2012 36 artiklan 1 kohdan nojalla ja toimitti komissiolle yksityiskohtaisen selvityksen asiasta, josta jäsenvaltiot eivät olleet päässeet yhteisymmärrykseen, ja niiden erimielisyyden syistä. |
| --- | --- |

(11)

Koska koordinointiryhmässä ei saavutettu yhteisymmärrystä, Ranska siirsi 21 päivänä lokakuuta 2020 ja Ruotsi 7 päivänä elokuuta 2020 ratkaisemattomat vastalauseet komission käsiteltäväksi asetuksen (EU) N:o 528/2012 36 artiklan 1 kohdan nojalla ja toimitti komissiolle yksityiskohtaisen selvityksen asiasta, josta jäsenvaltiot eivät olleet päässeet yhteisymmärrykseen, ja niiden erimielisyyden syistä.

| (12) | Ranskan ja Ruotsin asetuksen (EU) N:o 528/2012 36 artiklan 1 kohdan nojalla tekemien käsiteltäväksi siirtämisten johdosta Suomen turvallisuus- ja kemikaalivirasto (Tukes) pyysi toukokuussa 2021 Suomen ruokavirastolta ja Suomen eläinlääkäriliitolta lausunnon α-kloraloosivalmisteiden vaikutuksista lemmikkieläimiin ja tarpeesta rajoittaa α-kloraloosivalmisteiden käyttöä. Kyseisessä lausunnossa, jonka Suomi toimitti komissiolle, todettiin, että α-kloraloosia sisältävät biosidivalmisteet aiheuttavat huomattavaa haittaa ja kärsimystä niin lemmikkieläimille kuin luonnonvaraisille eläimille, että Tukesille ja Suomen ruokavirastolle ilmoitettujen lemmikkieläimiä koskevien myrkytysten määrä on merkittävä ja että lupiin asetuksen (EU) N:o 528/2012 37 artiklan 1 kohdan a ja c alakohdan mukaisesti vuonna 2019 tehdyt poikkeukset, joilla biosidivalmisteiden pitäminen kaupan ja käyttö rajattiin ei-ammattikäyttäjien kohdalla ainoastaan esitäytettyihin syöttilaatikoihin ja jotka Suomi oli jo ottanut käyttöön, eivät olleet vähentäneet tapausten määrää riittävästi. Sen vuoksi Suomen ruokavirasto suositteli, että α-kloraloosia sisältävien valmisteiden käyttö ja saatavuus olisi rajoitettava koulutetuille ammattikäyttäjille. Suomi muutti α-kloraloosia sisältävien jyrsijämyrkkyjen lupia asetuksen (EU) N:o 528/2012 48 artiklan 1 kohdan mukaisesti 8 päivänä joulukuuta 2021 niiden rajoittamiseksi ammattikäyttöön. |
| --- | --- |

(12)

Ranskan ja Ruotsin asetuksen (EU) N:o 528/2012 36 artiklan 1 kohdan nojalla tekemien käsiteltäväksi siirtämisten johdosta Suomen turvallisuus- ja kemikaalivirasto (Tukes) pyysi toukokuussa 2021 Suomen ruokavirastolta ja Suomen eläinlääkäriliitolta lausunnon α-kloraloosivalmisteiden vaikutuksista lemmikkieläimiin ja tarpeesta rajoittaa α-kloraloosivalmisteiden käyttöä. Kyseisessä lausunnossa, jonka Suomi toimitti komissiolle, todettiin, että α-kloraloosia sisältävät biosidivalmisteet aiheuttavat huomattavaa haittaa ja kärsimystä niin lemmikkieläimille kuin luonnonvaraisille eläimille, että Tukesille ja Suomen ruokavirastolle ilmoitettujen lemmikkieläimiä koskevien myrkytysten määrä on merkittävä ja että lupiin asetuksen (EU) N:o 528/2012 37 artiklan 1 kohdan a ja c alakohdan mukaisesti vuonna 2019 tehdyt poikkeukset, joilla biosidivalmisteiden pitäminen kaupan ja käyttö rajattiin ei-ammattikäyttäjien kohdalla ainoastaan esitäytettyihin syöttilaatikoihin ja jotka Suomi oli jo ottanut käyttöön, eivät olleet vähentäneet tapausten määrää riittävästi. Sen vuoksi Suomen ruokavirasto suositteli, että α-kloraloosia sisältävien valmisteiden käyttö ja saatavuus olisi rajoitettava koulutetuille ammattikäyttäjille. Suomi muutti α-kloraloosia sisältävien jyrsijämyrkkyjen lupia asetuksen (EU) N:o 528/2012 48 artiklan 1 kohdan mukaisesti 8 päivänä joulukuuta 2021 niiden rajoittamiseksi ammattikäyttöön.

| (13) | Lisäksi Ruotsin kemikaalivirasto sai lisätietoja verinäyteanalyyseista Uppsalan yliopiston eläinsairaalasta, ja niissä vahvistettiin α-kloraloosin esiintyminen myrkytyksen saaneiden eläinten veressä. |
| --- | --- |

(13)

Lisäksi Ruotsin kemikaalivirasto sai lisätietoja verinäyteanalyyseista Uppsalan yliopiston eläinsairaalasta, ja niissä vahvistettiin α-kloraloosin esiintyminen myrkytyksen saaneiden eläinten veressä.

| (14) | Asetuksen (EU) N:o 528/2012 19 artiklan 1 kohdan b alakohdan iii alakohdan mukaisesti luvan myöntämisen ehtona on, että biosidivalmiste ei itse eikä jäämiensä välityksellä aiheuta eläinten terveyteen suoraan tai epäsuorasti juomaveden, elintarvikkeiden, rehun, ilman tai muiden epäsuorien vaikutusten kautta välittömiä tai myöhemmin ilmeneviä vaikutuksia, joita ei voida hyväksyä. |
| --- | --- |

(14)

Asetuksen (EU) N:o 528/2012 19 artiklan 1 kohdan b alakohdan iii alakohdan mukaisesti luvan myöntämisen ehtona on, että biosidivalmiste ei itse eikä jäämiensä välityksellä aiheuta eläinten terveyteen suoraan tai epäsuorasti juomaveden, elintarvikkeiden, rehun, ilman tai muiden epäsuorien vaikutusten kautta välittömiä tai myöhemmin ilmeneviä vaikutuksia, joita ei voida hyväksyä.

| (15) | Asetuksen (EU) N:o 528/2012 19 artiklan 5 kohdan ensimmäisessä alakohdassa säädetään, että biosidivalmisteelle voidaan antaa lupa, vaikka 19 artiklan 1 kohdan b alakohdan iii alakohdassa säädetyt edellytykset eivät kaikilta osin täyty, jos biosidivalmisteen hyväksymättä jättämisestä aiheutuu yhteiskunnalle suhteetonta haittaa verrattuna riskeihin, joita biosidivalmisteen luvassa asetettujen ehtojen mukaisesta käytöstä aiheutuu ihmisten terveydelle, eläinten terveydelle tai ympäristölle. Mainitun 19 artiklan 5 kohdan toisessa alakohdassa säädetään lisäksi, että kyseisen säännöksen mukaisesti luvan saaneiden biosidivalmisteiden käytössä on toteutettava asianmukaisia riskinhallintatoimia, jotta voidaan varmistaa ihmisten ja ympäristön mahdollisimman vähäinen altistuminen asianomaiselle biosidivalmisteelle. Tämän kohdan mukaisesti luvan saaneiden biosidivalmisteiden käyttö on rajattava jäsenvaltioihin, joissa ensimmäisen alakohdan mukainen edellytys täyttyy. |
| --- | --- |

(15)

Asetuksen (EU) N:o 528/2012 19 artiklan 5 kohdan ensimmäisessä alakohdassa säädetään, että biosidivalmisteelle voidaan antaa lupa, vaikka 19 artiklan 1 kohdan b alakohdan iii alakohdassa säädetyt edellytykset eivät kaikilta osin täyty, jos biosidivalmisteen hyväksymättä jättämisestä aiheutuu yhteiskunnalle suhteetonta haittaa verrattuna riskeihin, joita biosidivalmisteen luvassa asetettujen ehtojen mukaisesta käytöstä aiheutuu ihmisten terveydelle, eläinten terveydelle tai ympäristölle. Mainitun 19 artiklan 5 kohdan toisessa alakohdassa säädetään lisäksi, että kyseisen säännöksen mukaisesti luvan saaneiden biosidivalmisteiden käytössä on toteutettava asianmukaisia riskinhallintatoimia, jotta voidaan varmistaa ihmisten ja ympäristön mahdollisimman vähäinen altistuminen asianomaiselle biosidivalmisteelle. Tämän kohdan mukaisesti luvan saaneiden biosidivalmisteiden käyttö on rajattava jäsenvaltioihin, joissa ensimmäisen alakohdan mukainen edellytys täyttyy.

| (16) | Tutkittuaan huolellisesti jäsenvaltioiden sekä biosidivalmisteperheen luvan haltijan toimittamat tiedot komissio katsoo, ettei kyseinen biosidivalmisteperhe täytä kaikilta osin asetuksen (EU) N:o 528/2012 19 artiklan 1 kohdan b alakohdan iii alakohdassa vahvistettuja edellytyksiä, kun otetaan huomioon Suomen ruokaviraston ja Suomen eläinlääkäriliiton lausunto sekä Uppsalan yliopiston eläinsairaalan ja Ruotsin eläinlääkäriliiton raportit, joissa todettiin, että kyseisellä biosidivalmisteperheellä on eläinten terveyteen vaikutuksia, joita ei voida hyväksyä, ja vahvistettiin myrkytyksen saaneille eläimille tehtyjen analyysitestien avulla, että α-kloraloosiin liittyviä myrkytystapauksia oli esiintynyt kissoilla huomattava määrä. |
| --- | --- |

(16)

Tutkittuaan huolellisesti jäsenvaltioiden sekä biosidivalmisteperheen luvan haltijan toimittamat tiedot komissio katsoo, ettei kyseinen biosidivalmisteperhe täytä kaikilta osin asetuksen (EU) N:o 528/2012 19 artiklan 1 kohdan b alakohdan iii alakohdassa vahvistettuja edellytyksiä, kun otetaan huomioon Suomen ruokaviraston ja Suomen eläinlääkäriliiton lausunto sekä Uppsalan yliopiston eläinsairaalan ja Ruotsin eläinlääkäriliiton raportit, joissa todettiin, että kyseisellä biosidivalmisteperheellä on eläinten terveyteen vaikutuksia, joita ei voida hyväksyä, ja vahvistettiin myrkytyksen saaneille eläimille tehtyjen analyysitestien avulla, että α-kloraloosiin liittyviä myrkytystapauksia oli esiintynyt kissoilla huomattava määrä.

| (17) | Sen vuoksi kyseiselle biosidivalmisteperheelle voidaan asetuksen (EU) N:o 528/2012 19 artiklan 5 kohdan mukaisesti antaa lupa vain niissä jäsenvaltioissa, jotka katsovat, että sen hyväksymättä jättämisestä aiheutuu yhteiskunnalle suhteetonta haittaa verrattuna riskeihin, joita biosidivalmisteen luvassa asetettujen ehtojen mukaisesta käytöstä aiheutuu ihmisten terveydelle, eläinten terveydelle tai ympäristölle. |
| --- | --- |

(17)

Sen vuoksi kyseiselle biosidivalmisteperheelle voidaan asetuksen (EU) N:o 528/2012 19 artiklan 5 kohdan mukaisesti antaa lupa vain niissä jäsenvaltioissa, jotka katsovat, että sen hyväksymättä jättämisestä aiheutuu yhteiskunnalle suhteetonta haittaa verrattuna riskeihin, joita biosidivalmisteen luvassa asetettujen ehtojen mukaisesta käytöstä aiheutuu ihmisten terveydelle, eläinten terveydelle tai ympäristölle.

| (18) | Lisäksi biosidivalmisteen käytössä on asetuksen (EU) N:o 528/2012 19 artiklan 5 kohdan mukaisesti toteutettava asianmukaisia riskinhallintatoimia, jotta voidaan varmistaa eläinten ja ympäristön mahdollisimman vähäinen altistuminen tälle biosidivalmisteelle. |
| --- | --- |

(18)

Lisäksi biosidivalmisteen käytössä on asetuksen (EU) N:o 528/2012 19 artiklan 5 kohdan mukaisesti toteutettava asianmukaisia riskinhallintatoimia, jotta voidaan varmistaa eläinten ja ympäristön mahdollisimman vähäinen altistuminen tälle biosidivalmisteelle.

| (19) | Tehoaine α-kloraloosi sisällytettiin direktiivin 98/8/EY liitteeseen I käytettäväksi tuotetyyppiin 14 kuuluvissa biosidituotteissa, ja asetuksen (EU) N:o 528/2012 86 artiklan mukaisesti sitä pidetään näin ollen hyväksyttynä mainitun asetuksen nojalla edellyttäen, että kyseisen direktiivin liitteessä I vahvistettuja spesifikaatioita ja edellytyksiä sovelletaan. |
| --- | --- |

(19)

Tehoaine α-kloraloosi sisällytettiin direktiivin 98/8/EY liitteeseen I käytettäväksi tuotetyyppiin 14 kuuluvissa biosidituotteissa, ja asetuksen (EU) N:o 528/2012 86 artiklan mukaisesti sitä pidetään näin ollen hyväksyttynä mainitun asetuksen nojalla edellyttäen, että kyseisen direktiivin liitteessä I vahvistettuja spesifikaatioita ja edellytyksiä sovelletaan.

| (20) | Kemikaalivirastolle toimitettiin 24 päivänä joulukuuta 2019 asetuksen (EU) N:o 528/2012 13 artiklan 1 kohdan mukaisesti hakemus tehoaineen α-kloraloosi hyväksymisen uusimiseksi. Arvioinnista vastaava Puolan toimivaltainen viranomainen ilmoitti komissiolle 15 päivänä lokakuuta 2020, että se oli päättänyt kyseisen asetuksen 14 artiklan 1 kohdan mukaisesti, että uusimista koskevan hakemuksen täydellinen arviointi oli tarpeen. |
| --- | --- |

(20)

Kemikaalivirastolle toimitettiin 24 päivänä joulukuuta 2019 asetuksen (EU) N:o 528/2012 13 artiklan 1 kohdan mukaisesti hakemus tehoaineen α-kloraloosi hyväksymisen uusimiseksi. Arvioinnista vastaava Puolan toimivaltainen viranomainen ilmoitti komissiolle 15 päivänä lokakuuta 2020, että se oli päättänyt kyseisen asetuksen 14 artiklan 1 kohdan mukaisesti, että uusimista koskevan hakemuksen täydellinen arviointi oli tarpeen.

| (21) | Näin ollen α-kloraloosin käyttöä valmisteryhmään 14 kuuluvissa biosidivalmisteissa koskevan hyväksynnän voimassaolon oli määrä päättyä hakijasta riippumattomista syistä 30 päivänä kesäkuuta 2021 ennen kuin olisi tehty päätös sen uusimisesta. Sen vuoksi α-kloraloosin hyväksynnän voimassaolon päättymispäivää lykättiin 31 päivään joulukuuta 2023 komission täytäntöönpanopäätöksellä (EU) 2021/333 (3), jotta hakemus voitaisiin tutkia. |
| --- | --- |

(21)

Näin ollen α-kloraloosin käyttöä valmisteryhmään 14 kuuluvissa biosidivalmisteissa koskevan hyväksynnän voimassaolon oli määrä päättyä hakijasta riippumattomista syistä 30 päivänä kesäkuuta 2021 ennen kuin olisi tehty päätös sen uusimisesta. Sen vuoksi α-kloraloosin hyväksynnän voimassaolon päättymispäivää lykättiin 31 päivään joulukuuta 2023 komission täytäntöönpanopäätöksellä (EU) 2021/333 (3), jotta hakemus voitaisiin tutkia.

| (22) | α-Kloraloosia sisältävien biosidivalmisteiden käytöstä eläimille aiheutuvaa sekundaarisen myrkytyksen riskiä sekä tarvittavia riskinhallintatoimia, joita on sovellettava kyseisen riskin vähentämiseksi hyväksyttävälle tasolle, olisi arvioitava α-kloraloosin hyväksynnän uusimista koskevan hakemuksen arvioinnin yhteydessä, ja jäsenvaltioiden olisi sen jälkeen otettava ne asianmukaisesti huomioon myönnettäessä lupia α-kloraloosia sisältäville biosidivalmisteille. |
| --- | --- |

(22)

α-Kloraloosia sisältävien biosidivalmisteiden käytöstä eläimille aiheutuvaa sekundaarisen myrkytyksen riskiä sekä tarvittavia riskinhallintatoimia, joita on sovellettava kyseisen riskin vähentämiseksi hyväksyttävälle tasolle, olisi arvioitava α-kloraloosin hyväksynnän uusimista koskevan hakemuksen arvioinnin yhteydessä, ja jäsenvaltioiden olisi sen jälkeen otettava ne asianmukaisesti huomioon myönnettäessä lupia α-kloraloosia sisältäville biosidivalmisteille.

| (23) | Ottaen huomioon edellä esitetyt näkökohdat komissio katsoo, että riskinhallintatoimien, joilla puututaan α-kloraloosia sisältävien valmisteiden käytöstä aiheutuvien primaaristen ja sekundaaristen myrkytysten riskiin, olisi poikkeuksellisesti – odotettaessa α-kloraloosia koskevan arvioinnin päätelmiä – riiputtava sekundaaristen myrkytysten esiintymistä koskevista erityisistä olosuhteista ja siitä saatavilla olevasta näytöstä kussakin jäsenvaltiossa. Jotkin jäsenvaltiot voisivat esimerkiksi pitää tarpeellisena rajoittaa käytön koulutetuille ammattikäyttäjille, kun taas toiset voisivat katsoa lisämerkintöjä koskevien vaatimusten riittävän. |
| --- | --- |

(23)

Ottaen huomioon edellä esitetyt näkökohdat komissio katsoo, että riskinhallintatoimien, joilla puututaan α-kloraloosia sisältävien valmisteiden käytöstä aiheutuvien primaaristen ja sekundaaristen myrkytysten riskiin, olisi poikkeuksellisesti – odotettaessa α-kloraloosia koskevan arvioinnin päätelmiä – riiputtava sekundaaristen myrkytysten esiintymistä koskevista erityisistä olosuhteista ja siitä saatavilla olevasta näytöstä kussakin jäsenvaltiossa. Jotkin jäsenvaltiot voisivat esimerkiksi pitää tarpeellisena rajoittaa käytön koulutetuille ammattikäyttäjille, kun taas toiset voisivat katsoa lisämerkintöjä koskevien vaatimusten riittävän.

| (24) | Komissio antoi 14 päivänä helmikuuta 2022 luvan haltijalle asetuksen (EU) N:o 528/2012 36 artiklan 2 kohdan mukaisesti mahdollisuuden esittää kirjallisia huomautuksia. Luvan haltija toimitti huomautuksia, jotka komissio otti huomioon. |
| --- | --- |

(24)

Komissio antoi 14 päivänä helmikuuta 2022 luvan haltijalle asetuksen (EU) N:o 528/2012 36 artiklan 2 kohdan mukaisesti mahdollisuuden esittää kirjallisia huomautuksia. Luvan haltija toimitti huomautuksia, jotka komissio otti huomioon.

| (25) | Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat pysyvän biosidivalmistekomitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(25)

Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat pysyvän biosidivalmistekomitean lausunnon mukaiset,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Biosidivalmisterekisterissä numerolla FR-0018427-0000 yksilöity biosidivalmisteperhe ei täytä kaikilta osin asetuksen (EU) N:o 528/2012 19 artiklan 1 kohdan b alakohdan iii alakohdassa säädettyjä ehtoja.

Biosidivalmisterekisterissä numerolla FR-0018427-0000 yksilöidylle biosidivalmisteperheelle voidaan antaa lupa vain niissä jäsenvaltioissa, jotka katsovat, että sen hyväksymättä jättämisestä aiheutuu yhteiskunnalle suhteetonta haittaa verrattuna riskeihin, joita biosidivalmisteen luvassa asetettujen ehtojen mukaisesta käytöstä aiheutuu ihmisten terveydelle, eläinten terveydelle tai ympäristölle.

Asetuksen (EU) N:o 528/2012 19 artiklan 5 kohdassa tarkoitetun mukaisesti biosidivalmisteen käytössä on toteutettava asianmukaisia riskinhallintatoimia, jotka on kussakin jäsenvaltiossa vahvistettava niiden erityisten olosuhteiden ja saatavilla olevan näytön perusteella, jotka koskevat sekundaaristen myrkytystapausten esiintymistä kyseisessä jäsenvaltiossa.

2 artikla

Tämä päätös on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.

Tehty Brysselissä 24 päivänä kesäkuuta 2022.

Komission puolesta

Stella KYRIAKIDES

Komission jäsen

---

(1)  
  EUVL L 167, 27.6.2012, s. 1.

1

(2)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 98/8/EY, annettu 16 päivänä helmikuuta 1998, biosidituotteiden markkinoille saattamisesta (EYVL L 123, 24.4.1998, s. 1).

2

(3)  Komission täytäntöönpanopäätös (EU) 2021/333, annettu 24 päivänä helmikuuta 2021, α-kloraloosin käyttöä valmisteryhmään 14 kuuluvissa biosidivalmisteissa koskevan hyväksynnän voimassaolon päättymispäivän lykkäämisestä (EUVL L 65, 25.2.2021, s. 58).

3

---